# Euroopa Liidu C 101/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 101 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide5. aprill 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 101

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide5. aprill 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 101/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2014/C 101/02 | Sidusrühmade esindajatest koosneva riigihangetega tegeleva komisjoni eksperdirühma uue liikme ametisse nimetamine pärast ametis olnud liikme tagasiastumist | 2 |
| 2014/C 101/03 | Regionaalabi suunised aastateks 2014–2020: kõigi liikmesriikide heakskiit pakutud asjakohastele meetmetele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1 | 3 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2014/C 101/04 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 4 |
| 2014/C 101/05 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 5 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 101/01

Euro vahetuskurss

1

2014/C 101/02

Sidusrühmade esindajatest koosneva riigihangetega tegeleva komisjoni eksperdirühma uue liikme ametisse nimetamine pärast ametis olnud liikme tagasiastumist

2

2014/C 101/03

Regionaalabi suunised aastateks 2014–2020: kõigi liikmesriikide heakskiit pakutud asjakohastele meetmetele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1

3

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2014/C 101/04

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

4

2014/C 101/05

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

5

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 101/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7200 – Lenovo / IBM x86 server business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 101/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 7 |
| 2014/C 101/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 10 |
| 2014/C 101/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse avaldamine | 15 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 101/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7200 – Lenovo / IBM x86 server business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 101/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

7

2014/C 101/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

10

2014/C 101/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse avaldamine

15

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2014/C 101/10 | Komisjoni 9. detsembri 2013. aasta otsuse (millega muudetakse otsust 2010/206/EL, millega määratakse mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühma liikmed ja koostatakse reservnimekiri) parandus ( ELT C 360, 10.12.2013 ) | 20 |

Parandused

2014/C 101/10

Komisjoni 9. detsembri 2013. aasta otsuse (millega muudetakse otsust 2010/206/EL, millega määratakse mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühma liikmed ja koostatakse reservnimekiri) parandus ( ELT C 360, 10.12.2013 )

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/1

---

Euro vahetuskurss (1)

4. aprill 2014

(2014/C 101/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3700 |
| JPY | Jaapani jeen | 142,33 |
| DKK | Taani kroon | 7,4653 |
| GBP | Inglise nael | 0,82670 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9598 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2235 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,2125 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,429 |
| HUF | Ungari forint | 306,68 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1650 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4559 |
| TRY | Türgi liir | 2,9290 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4810 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5100 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6280 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6025 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7326 |
| KRW | Korea vonn | 1 444,51 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,5524 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,5109 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6385 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 510,85 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4939 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,579 |
| RUB | Vene rubla | 48,4650 |
| THB | Tai baat | 44,598 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,1074 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,9586 |
| INR | India ruupia | 82,4700 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3700

JPY

Jaapani jeen

142,33

DKK

Taani kroon

7,4653

GBP

Inglise nael

0,82670

SEK

Rootsi kroon

8,9598

CHF

Šveitsi frank

1,2235

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,2125

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,429

HUF

Ungari forint

306,68

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1650

RON

Rumeenia leu

4,4559

TRY

Türgi liir

2,9290

AUD

Austraalia dollar

1,4810

CAD

Kanada dollar

1,5100

HKD

Hongkongi dollar

10,6280

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6025

SGD

Singapuri dollar

1,7326

KRW

Korea vonn

1 444,51

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,5524

CNY

Hiina jüaan

8,5109

HRK

Horvaatia kuna

7,6385

IDR

Indoneesia ruupia

15 510,85

MYR

Malaisia ringit

4,4939

PHP

Filipiini peeso

61,579

RUB

Vene rubla

48,4650

THB

Tai baat

44,598

BRL

Brasiilia reaal

3,1074

MXN

Mehhiko peeso

17,9586

INR

India ruupia

82,4700

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/2

---

Sidusrühmade esindajatest koosneva riigihangetega tegeleva komisjoni eksperdirühma uue liikme ametisse nimetamine pärast ametis olnud liikme tagasiastumist

(2014/C 101/02)

Vastavalt komisjoni 3. septembri 2011. aasta otsuse (ELT C 291, 4.10.2011, lk 2) (millega moodustatakse sidusrühmade esindajatest koosnev riigihangetega tegelev komisjoni eksperdirühm) artiklile 4 ning Euroopa Liidu Teatajas (ELT C 301, 17.10.2013, lk 12) avaldatud kandideerimiskutsele nimetas siseturu ja teenuste peadirektoraadi peadirektor 5. märtsil 2014 kolme aasta pikkusest ametiajast järelejäänud ajaks ametisse eksperdirühma järgmise liikme:

| — | BACIU Ioan |
| --- | --- |

—

BACIU Ioan

Isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja avalikustatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetele.

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/3

---

Regionaalabi suunised aastateks 2014–2020: kõigi liikmesriikide heakskiit pakutud asjakohastele meetmetele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 1

(2014/C 101/03)

Regionaalabi suuniste (aastateks 2014–2020) (1) punktis 191 tegi komisjon liikmesriikidele ettepaneku anda heakskiit asjakohastele meetmetele: kõigi selliste olemasolevate regionaalabi kavade kohaldamise piiramine, mis ei ole hõlmatud grupierandiga, ning kõigi regionaalabi kaartide kohaldamise piiramine abiga, mida kavatsetakse anda kuni 30. juunini 2014, samuti muude olemasolevate horisontaalse abi kavade muutmine, milles sätestatakse erikohtlemine sellise abi puhul, mida antakse projektidele abistatud aladel, tagamaks et abi, mis antakse pärast 30. juunit 2014, on kooskõlas abi andmise kuupäeval kehtiva regionaalabi kaardiga. Liikmesriikidel paluti kinnitada heakskiitu pakutud asjakohastele meetmetele 31. detsembriks 2013.

Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artikli 19 lõikele 1 võttis komisjon teadmiseks kõigi liikmesriikide tingimusteta ja sõnaselge heakskiidu asjakohastele meetmetele.

---

(1)  ELT C 209, 23.7.2013, lk 1.

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/4

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2014/C 101/04)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 17.3.2014 |
| --- | --- |
| Kestus | 17.3.2014–30.6.2014 |
| Liikmesriik | Euroopa Liit – kõik liikmesriigid |
| Kalavaru või kalavarude rühm | RED/N3M. |
| Liik | Meriahven (Sebastes spp.) |
| Piirkond | NAFO 3M |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 03/TQ43 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

17.3.2014

Kestus

17.3.2014–30.6.2014

Liikmesriik

Euroopa Liit – kõik liikmesriigid

Kalavaru või kalavarude rühm

RED/N3M.

Liik

Meriahven (Sebastes spp.)

Piirkond

NAFO 3M

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

03/TQ43

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/5

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2014/C 101/05)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 18.3.2014 |
| --- | --- |
| Kestus | 18.3.2014-31.12.2014 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru või kalavarude rühm | BUM/ATLANT |
| Liik | Sinine marliin (Makaira nigricans) |
| Piirkond | Atlandi ookean |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 04/TQ43 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

18.3.2014

Kestus

18.3.2014-31.12.2014

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru või kalavarude rühm

BUM/ATLANT

Liik

Sinine marliin (Makaira nigricans)

Piirkond

Atlandi ookean

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

04/TQ43

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7200 – Lenovo / IBM x86 server business)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 101/06)

| 1. | 28. märtsil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Lenovo Group Limited („Lenovo”, Hongkong) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja International Business Machines Corporation („IBM”, Ameerika Ühendriigid) osa üle aktsiate või osade ostu teel. IBMi osa, mille Lenovo soovib omandada, kujutab endast x86 serverite ärivaldkonda ja sellega seonduvaid võrgustikku kuuluvaid varasid. |
| --- | --- |

1.

28. märtsil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Lenovo Group Limited („Lenovo”, Hongkong) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja International Business Machines Corporation („IBM”, Ameerika Ühendriigid) osa üle aktsiate või osade ostu teel. IBMi osa, mille Lenovo soovib omandada, kujutab endast x86 serverite ärivaldkonda ja sellega seonduvaid võrgustikku kuuluvaid varasid.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Lenovo: laua- ja sülearvutite, tööjaamade, serverite, mäluseadmete ja IT haldustarkvara arendamine, tootmine ja turustamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Lenovo: laua- ja sülearvutite, tööjaamade, serverite, mäluseadmete ja IT haldustarkvara arendamine, tootmine ja turustamine;

| — | IBMi x86 serverite ärivaldkond: IBMi x86 serverite ja nendega seonduvate toodete arendamine, tootmine, turustamine ja hooldamine. |
| --- | --- |

—

IBMi x86 serverite ärivaldkond: IBMi x86 serverite ja nendega seonduvate toodete arendamine, tootmine, turustamine ja hooldamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7200 – Lenovo / IBM x86 Server Business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7200 – Lenovo / IBM x86 Server Business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („Ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/7

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 101/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) Nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„ΣΤΑΦΙΔΑ ΣΟΥΛΤΑΝΙΝΑ ΚΡΗΤΗΣ” (STAFIDA SOULTANINA KRITIS)

EÜ nr: GR-PGI-0005-01058-16.11.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Σταφίδα Σουλτανίνα Κρήτης” (Stafida Soultanina Kritis)

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Stafida Soultanina Kritis” tähistatakse kuivatatud viinamarju, mis on saadud ainult hariliku viinapuu (Vitis vinifera L.) marjadest (sultaanarosinad).

Tootel on järgmised omadused:

| — | värvus kuldsest pruunini, magus maitse ning pehme, kuid tihe tekstuur; |
| --- | --- |

—

värvus kuldsest pruunini, magus maitse ning pehme, kuid tihe tekstuur;

| — | suhkrusisaldus: vähemalt 75 %; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: vähemalt 75 %;

| — | suurim niiskusesisaldus: 16 %. |
| --- | --- |

—

suurim niiskusesisaldus: 16 %.

Toote „Stafida Soultanina Kritis” kvaliteediklassid on järgmised.

| — | nr 0: sorditud sultaanarosinad, suuremad, ligikaudu 170 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 2 %, lahtised viljavarred – kuni üks vars 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni kaks vart 14 kg marjakasti kohta, ühtlane värv kuldsest merevaigukollaseni, kõrge puhtuseaste, sobivad kohe tarbimiseks; |
| --- | --- |

—

nr 0: sorditud sultaanarosinad, suuremad, ligikaudu 170 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 2 %, lahtised viljavarred – kuni üks vars 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni kaks vart 14 kg marjakasti kohta, ühtlane värv kuldsest merevaigukollaseni, kõrge puhtuseaste, sobivad kohe tarbimiseks;

| — | nr 1: sorditud sultaanarosinad, suuremad, ligikaudu 200 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 2 %, lahtised viljavarred – kuni üks vars 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, ühtlane värv kuldsest merevaigukollaseni, kõrge puhtuseaste, sobivad kohe tarbimiseks; |
| --- | --- |

—

nr 1: sorditud sultaanarosinad, suuremad, ligikaudu 200 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 2 %, lahtised viljavarred – kuni üks vars 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, ühtlane värv kuldsest merevaigukollaseni, kõrge puhtuseaste, sobivad kohe tarbimiseks;

| — | nr 2: klassikalised sultaanarosinad, ligikaudu 250 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 4 %, lahtised viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, ühtlane värv merevaigukollasest kastanpruunini, sobivad kohe tarbimiseks või toiduainetööstuses kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

nr 2: klassikalised sultaanarosinad, ligikaudu 250 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 4 %, lahtised viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, ühtlane värv merevaigukollasest kastanpruunini, sobivad kohe tarbimiseks või toiduainetööstuses kasutamiseks;

| — | nr 4: klassikalised sultaanarosinad, ligikaudu 290 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 4 %, lahtised viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni neli vart 12,5 kg marjakasti kohta, ühtlane värv kastanpruunist pruunini, sobivad kohe tarbimiseks või toiduainetööstuses kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

nr 4: klassikalised sultaanarosinad, ligikaudu 290 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 4 %, lahtised viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni neli vart 12,5 kg marjakasti kohta, ühtlane värv kastanpruunist pruunini, sobivad kohe tarbimiseks või toiduainetööstuses kasutamiseks.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kreetal kasvatatud hariliku viinapuuliigi (Vitis vinifera L.) sordi ’Sultanina’ viinamarjad, mis on korjatud ajavahemikul augusti keskpaigast septembri keskpaigani. Viinamarjad peavad olema korjatud Kreetal, kuna rohke päikesepaistega sooja ja kuiva kliima tõttu on marjad ja seega ka sultaanarosinad suure suhkrusisaldusega, ning ka seepärast, et vilju tuleb vahetult pärast korjet kuivatada, et vältida kahjustusi, mis võivad tekkida marjade kobarast eemaldamisel.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

–

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Viinamarju kasvatatakse ja töödeldakse (sultaanarosinate tootmine) määratletud geograafilises piirkonnas. Tooraine (viinamarjade) kahjustamise vältimiseks peab töötlemine algama vahetult pärast korjet – seega määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

–

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

–

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet toodetakse ainult Kreetal.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Kreeta asub Euroopa kõige lõunapoolsemas osas. Saare geograafiline asukoht, kliima ning mulla morfoloogia ja kvaliteet on peamised aspektid, mis on kaasa aidanud Kreeta viinamarjakasvatuse arengule. Geograafilise piirkonnale omased tunnused on järgmised.

| — | Kreeta saare mullad on rikkad kaltsiumkarbonaadi poolest. |
| --- | --- |

—

Kreeta saare mullad on rikkad kaltsiumkarbonaadi poolest.

| — | Viinapuude õitsemise ajal on keskmine temperatuur 20–21 °C ja võib tõusta temperatuurini 25 °C, marjade arenemise jooksul on keskmine temperatuur 24–29 °C ja võib tõusta temperatuurini 34 °C. |
| --- | --- |

—

Viinapuude õitsemise ajal on keskmine temperatuur 20–21 °C ja võib tõusta temperatuurini 25 °C, marjade arenemise jooksul on keskmine temperatuur 24–29 °C ja võib tõusta temperatuurini 34 °C.

| — | Suhtelise õhuniiskuse tase on madal, vahemikus 50–73 %. |
| --- | --- |

—

Suhtelise õhuniiskuse tase on madal, vahemikus 50–73 %.

| — | 90 % sademetest koondub ajavahemikule oktoobrist aprillini. Ligikaudu 5–6 kuud kestva perioodi jooksul on sademeid vähesel määral. |
| --- | --- |

—

90 % sademetest koondub ajavahemikule oktoobrist aprillini. Ligikaudu 5–6 kuud kestva perioodi jooksul on sademeid vähesel määral.

| — | Päeva jooksul on keskmiselt 7,5 tundi päikesepaistet. Päikeserohkeimad kuud on juuni, juuli ja august. |
| --- | --- |

—

Päeva jooksul on keskmiselt 7,5 tundi päikesepaistet. Päikeserohkeimad kuud on juuni, juuli ja august.

Lõpptoote iseloomuliku värvuse kujunemisel on ka inimfaktoril oluline osa: sultaanarosinate tootmisel kastetakse viinamarjad enne kuivatamist leeliselahusesse.

5.2.   Toote eripära

Toote „Stafida Soultanina Kritis” iseloomulikud tunnused on kuldsest pruunini varieeruv värvus, suur suhkrusisaldus ja väike niiskusesisaldus. Väikseim suhkrusisaldus on 75 % ja suurim niiskusesisaldus on 16 %.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toode „Stafida Soultanina Kritis” on eristatav tänu iseloomulikele omadustele, mis on tingitud Kreetal valitsevatest mulla- ja kliimatingimustest. Kaitstud geograafilise tähise registreerimise taotlus põhineb toote kvaliteedil (magusus, niiskustase).

Kreetal valitsevate lubjarikaste muldade tõttu saavad taimed hästi kasvada, saak valmib vara ning on võimalik toota kvaliteetseid vilju, mis sisaldavad rohkem suhkrut. Sademete väike hulk ja rohke päikesepaiste viinamarjade valmimise ajal juulis-augustis mõjuvad soodsalt suhkru moodustumisele marjades. Selle perioodi vihmasadude tagajärjel väheneb marjade suhkrusisaldus, mis omakorda mõjub negatiivselt kvaliteedile.

Viinamarjade kuldsest pruunini varieeruv värvus on tingitud valge viljalihaga sordist ’Sultanina’ ning toote „Stafida Soultanina Kritis” tootmise ajal valitsevast soojast ja kuivast ilmast ning rohkest päikesepaistest. Marjade tumedaks muutumise põhjuseks on ensüümid, mille aktiivsus väheneb suhkrusisalduse suurenedes. Soojade ja kuivade ilmastikutingimuste ning enne kuivatamist viinamarjade leeliselahusesse kastmise tõttu kaotavad marjad kiiresti vett. Sellega katkestatakse toote värvuse tumedamaks muutumine ning sultaanarosinad omandavad oma iseloomuliku värvuse.

Suvekuude suhtelise niiskuse madala taseme (mis keskmiselt ei ületa 65 %) tõttu ei teki viinamarjadel seenhaigusi ning seetõttu on lõpptoode vaba ohratoksiinist ja muudest mükotoksiinidest. Hea saagi tagatiseks on ka soodsad niiskustingimused, eelkõige õitsemisperioodil (60–70 %).

Selle konkreetse sordi majanduslik tähtsus suurenes Kreetal pärast 1922. aastat, kui Väike-Aasiast saabusid põgenikud, kel olid kogemused viinamarjakasvatuse alal. Järk-järgult asendas sort ’Sultanina ’ sordi ’Tahta ’, mida senini Kreetal oli rosinate tootmiseks kasvatatud. Üsna pea pärast põgenike saabumist ja sordi ’Sultanina’ kasvatamisega alustamist algas ka sultaanarosinate tootmine. Ajaloodokumendid tõendavad, et alates sõdadevahelisest ajast on toode „Stafida Soultanina Kritis” olnud Kreeta kvaliteettoode, millele Thessaloniki 12. ja 16. rahvusvahelisel kaubandusmessil (vastavalt 1937. ja 1951. aastal) anti kaks kvaliteediauhinda, mis annavad tunnistust toote ainulaadsest kvaliteedist ja mainest. Viinamarjakasvatuse laialdase leviku tõttu asutati 1941. aastal sultaanarosinate tootmise kooperatiivide assotsiatsioon Κοινοπραξίας Συνεταιριστικών Οργανώσεων Σουλτανίνας. Kokkuvõttes on sordi ’Sultanina’ kasvatamise kiire leviku põhjused järgmised: vastuvõetavad hinnad enne ja pärast teist maailmasõda, viinamarjakasvatuse jaoks sobivad suurepärased mulla- ja kliimatingimused, toote hea kvaliteet ning asjaolu, et 1960. aastatel toetati hinnapoliitikat riiklikult.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_stafidaskritis151013.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealune märkus 2.

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/10

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 101/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1)

KOONDDOKUMENT

Nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„JAMÓN DE SERÓN”

EÜ nr: ES-PGI-0005-01052 – 29.10.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Jamón de Serón”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Tegemist on vinnutatud singiga, mis saadakse selliste (emaste ja kastreeritud isaste) sigade kintsudest, kes kuuluvad mõnda järgmistest tõugudest või on nende ristandid: Duroc, Large White, Landrace, Blanco Belga, Pietrain või Chato Murciano. Kõnealust sinki valmistakse loodusliku kuivamis- ja laagerdumisprotsessi abil. Sink on ümara kujuga, sea jalaosa on alles jäetud, sink võib olla kamaraga või ilma, kusjuures viimasel juhul eemaldatakse kamar V-kujulise lõikega. Toode on punase värvusega, selle lõikepind on läikiv, rasv on osaliselt lihasmassi imendunud, liha on kergelt magusa maitsega, vähesoolane ning keskmise kuni tugeva aroomiga. Rasv on õlise konsistentsiga, läikiv, kollakasvalge värvusega, magusa maitse ja tugeva aroomiga.

Sinki turustatakse kahe kategooria all:

| | kategooriasse „S-XVI” kuuluv sink, mille kaal on vähemalt 7 kg ja valmistusaeg pikem kui 16 kuud; |
| --- | --- |

kategooriasse „S-XVI” kuuluv sink, mille kaal on vähemalt 7 kg ja valmistusaeg pikem kui 16 kuud;

| | kategooriasse „S-XX” kuuluv sink, mille kaal on vähemalt 8 kg ja valmistusaeg pikem kui 20 kuud. |
| --- | --- |

kategooriasse „S-XX” kuuluv sink, mille kaal on vähemalt 8 kg ja valmistusaeg pikem kui 20 kuud.

Kummagi kategooria puhul peab singi looduslik kuivamis- ja laagerdumisprotsess Seróni ilmastikutingimustes vältama vähemalt 12 kuud.

Soolasisaldus: maksimaalselt 5 %, väljendatuna värske või töötlemata aine maksimaalse naatriumkloriidisisaldusena, mida analüüsitakse singist ristlõikeliselt võetud tükis, mis on lõigatud 4 cm kauguselt reieluu peast ja millelt on eemaldatud kamar. Singi mõõtmed peavad kogu protsessi käigus kahanema vähemalt 35 % või kui see nõue ei ole täidetud, siis laagerduma ettenähtud minimaalsest laagerdumisajast kaks kuud kauem. Sinkidel, millele on V-kujuline lõige tehtud pärast vastuvõtmist, peab mõõtmete täiendav kadu olema 3 %.

Toodet võib müüa pakendatult kas ilma kondita või viilutatud kujul, tingimusel et on tagatud selle kvaliteet ja jälgitavus.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Seajalad. Seajalad peavad pärinema sigadelt, kes kuuluvad ühte järgmistest tõugudest või on nende ristandid: Duroc, Large White, Landrace, Blanco Belga, Pietrain või Chato Murciano.

Kategooria S-XVI sinkide tootmiseks sobilike seajalgade miinimumkaal enne veretustamist (koos nahaga) peab olema 11 kg ning kategooria S-XX sinkide puhul 12,50 kg (koos nahaga). Seajalad saadakse nii orikatelt kui ka emistelt.

Pekikihi paksus peab kamaraga singil olema 2,5 cm ja V-kujulise lõikega singil 2 cm. See tuleb kindlaks teha koodi ja abaluu lõikumispunktis, kus moodustub võrdhaarne kolmnurk.

Searasv. Toote kvaliteedi tagamiseks ja selle hea välimuse säilitamiseks valmistamisprotsessi käigus kasutatakse tooraineks olevate sigade rasva.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Jamón de Serón” tootmisetapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, on ajalises järjestuses järgmised:

| 1) | seajalgade vastuvõtmine, |
| --- | --- |

1)

seajalgade vastuvõtmine,

| 2) | esimene veretustamine, |
| --- | --- |

2)

esimene veretustamine,

| 3) | soolamine, |
| --- | --- |

3)

soolamine,

| 4) | pesemine, |
| --- | --- |

4)

pesemine,

| 5) | teine veretustamine, |
| --- | --- |

5)

teine veretustamine,

| 6) | järelsoolamine, |
| --- | --- |

6)

järelsoolamine,

| 7) | looduslik kuivamine-laagerdumine, |
| --- | --- |

7)

looduslik kuivamine-laagerdumine,

| 8) | rasvaga määrimine ja viimistlemine. |
| --- | --- |

8)

rasvaga määrimine ja viimistlemine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

KGT-l peab olema märgis või eraldusmärk, mida kasutatakse nii pakendatud kui ka pakendamata lõpptootel.

KGTga hõlmatud singi kaubanduslikul märgisel ja pakendil peab nähtaval kohal olema märge „Indicación Geográfica Protegida “Jamón de Serón”” (kaitstud geograafiline tähis „Jamón de Serón”). Märgised peavad olema jooksvalt ja ainukordselt nummerdatud, et tagada sertifitseeritud toote jälgitavus.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Jamón de Serón” valmistatakse üksnes Seróni omavalitsusüksuses, mille pindala on 167 km2.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote seos tootmispiirkonnaga tuleneb nii piirkonna eripärade mõjust tootele kui ka toote mainest.

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Almanzora jõe orus, kus Seróni omavalitsusüksus asub, valitseb kõrbeline ja stepikliima ning seda võib pidada Mandri-Euroopa kõige kuivemaks jõeoruks.

Serón asub Almanzora jõe vesikonnas (Almería provints), mis omakorda paikneb Pürenee poolsaare idakülje lõunaosas Kagu-Hispaania poolkõrbelises piirkonnas. Paikkonnale on iseloomulikud kuivusenäitajad vahemikus 0,2–0,5 ning ülirohke päikesekiirgus (keskmiselt 3 000 tundi aastas) ja väike sademete hulk (aasta keskmine alla 400 mm). Kuiv kliima tuleneb piirkonna asukohast Kagu-Hispaanias ja on tingitud Ida-Andaluusias asuvatest kõnealuse piirkonnaga külgnevatest Subbética mägedest, mis takistavad vihma põhjustavate ja Pürenee poolsaarel läänest itta liikuvate Atlandi madalrõhkkondade kohalejõudmist.

Seróni stepikliima aga tuleneb piirkonna erilisest asukohast Almanzora jõe oru suudmes ja Filabre mäeaheliku põhjaküljel 800–900 meetri kõrgusel. Sealses looduskeskkonnas valitsevad keskmäestiku vahemereline taimestik ja eriline mikrokliima, mida iseloomustavad kuivus ja madal suhteline õhuniiskus (suvel keskmiselt 55 % ja talvel 70 %), talvel madal keskmine õhutemperatuur (4,6–5,5 °C) ja harvad öökülmad ning jahedad suved keskmise õhutemperatuuriga, mis jääb alla 23 °C. Piirkonnale on iseloomulikud suured temperatuurikõikumised (18–19 °C) nii aastaaegade lõikes kui ka aastaaegade sees. Veel üks lihatoodete loodusliku kuivamis- ja laagerdumisprotsessi seisukohalt väga oluline tegur on aasta ringi pidevalt kiirusega 5–7 m/s puhuv mahe ja kuiv loodetuul ning päikesekiirguse kõrge tase (3 000 tundi aastas).

Kõik nimetatud looduslikud tegurid loovad toote „Jamón de Serón” looduslikuks kuivamis- ja laagerdumisprotsessiks väga sobivad ilmastikutingimused.

Inimtegurid

Traditsioonilise Seróni singi suured mõõtmed ja rasvasus tulenevad seakasvatuse ja seatapu tavadest, mille aluseks on XVI sajandist pärit Seróni määrused seakasvatuse ja seatapu kohta (Ordenanzas de Cría del Cerdo y de las Matanzas del Concejo de Serón). Need tavad on säilinud kuni tänapäevani. Tänu tavale valida välja suurekasvulised seatõud ja kasvatada sigu enne nende kodustes tingimustes tapmist kauem kui aasta on tavapäraselt saadud suuremõõtmelist ning suure rasvasisaldusega ja paksu pekikihiga sinki. Paksu pekikihiga traditsioonilise toote valmistamise tava on säilinud tänapäevani ning kõigis Seróni kuivatuskohtades valitakse ehtsa „Jamón de Seróni” valmistamiseks välja just nimetatud omadustega tooraine.

5.2.   Toote eripära

Toote „Jamón de Serón” eripära, mis on seotud selle valmistamisprotsessiga, võib kokku võtta järgmiselt:

| — | traditsiooniline sink on suurte mõõtmetega ja rasvane, seda laagerdatakse pikalt – kauem kui 16 või 20 kuud, vastavalt tooraineks kasutatava seajala kaalule; sellest ajavahemikust vähemalt 12 kuud peab toimuma looduslik kuivamis- ja laagerdumisprotsess Seróni ilmastikutingimustes; |
| --- | --- |

—

traditsiooniline sink on suurte mõõtmetega ja rasvane, seda laagerdatakse pikalt – kauem kui 16 või 20 kuud, vastavalt tooraineks kasutatava seajala kaalule; sellest ajavahemikust vähemalt 12 kuud peab toimuma looduslik kuivamis- ja laagerdumisprotsess Seróni ilmastikutingimustes;

| — | singil on iseloomulik mahe ja vähesoolane maitse ning tugev aroom. Rasv on osaliselt lihasmassi imbunud ning tänu sellele tekib loodusliku kuivamis- ja laagerdumisprotsessi käigus singile iseloomulik aroom. Viimane on eriomane kõnealusele tootele, mida Seróni singimeistrid kutsuvad nimega „jamón caliente” (kuum sink). |
| --- | --- |

—

singil on iseloomulik mahe ja vähesoolane maitse ning tugev aroom. Rasv on osaliselt lihasmassi imbunud ning tänu sellele tekib loodusliku kuivamis- ja laagerdumisprotsessi käigus singile iseloomulik aroom. Viimane on eriomane kõnealusele tootele, mida Seróni singimeistrid kutsuvad nimega „jamón caliente” (kuum sink).

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote eripäral ning toote hea maine tugevdab seda põhjuslikku seost.

Põhjuslik seos toote eripära ja geograafilise piirkonna vahel

Suurte mõõtmetega rasvane sink, mida laagerdatakse pikalt

Traditsioonilise suurte mõõtmetega rasvase Seróni singi omadused tulenevad Serónis alates 16. sajandist käibel olevatest tavadest, mis on seotud sigade kodus kasvatamisega, seatapuga ja sinkide laagerdamisega.

Kuna kasutatavad seajalad on suured ja paksu pekikihiga, tuleb sinki laagerdada pikka aega, st kauem kui 16 kuud ja suurema kaaluga seajalgade puhul isegi kauem kui 20 kuud, et saada toode, mille mõõtmete kadu on nõuetekohaselt vähemalt 35 %. Pikk laagerdumisaeg tagab vähemalt 12 kuu pikkuse loodusliku kuivamise ja laagerdumise Seróni ilmastikutingimustes kõigil aastaaegadel kõigi võimalike temperatuuride (keskmine õhutemperatuur detsembris 4,6 °C ja juulis 23 °C) ning õhuniiskustasemete juures (suhteline õhuniiskus suvel 55 % ja talvel 70 %). See omakorda tagab rasva sulamise, lihasmassi imbumise ning tailiha ja rasvafraktsiooni ühinemise biokeemilised protsessid, mis on Seróni singile iseloomuliku aroomi tekkimisel väga olulised.

Kõnealune toote omadus, mis tuleneb nii looduslike kui ka inimtegurite koostoimest, mõjutab omakorda tootele eriomaseid füüsikalis-keemilisi ja organoleptilisi omadusi – mahe maitse, vähene soolasus ja tugev aroom, millest tuleb juttu allpool.

Maheda maitsega vähesoolane sink

Seróni singi traditsiooniline soolamisviis on otseselt seotud suure rasvasisaldusega tooraine valikuga ning teisalt Seróni iseloomulike mikroklimaatiliste tingimustega. Mõlemad tegurid võimaldavad minimeerida soolakogust, mis on vajalik mikrobioloogilise ja ensümaatilise stabiilsuse tagamiseks laagerdumisprotsessi ajal. See annab tulemuseks lõpptoote, mille eripäraks on mahe vähesoolane maitse.

Singi pekikiht kaitseb tailiha mikroobsete muutuste eest ning toodab samas rasva- ja tailihafraktsiooni biokeemiliselt ühendavaid molekule. See annab lõpptootele maheda maitse.

Serónis on kaks kliimategurit, mis soodustavad singi deshüdratatsiooniprotsessi kogu soolamise ning eriti looduslikes tingimustes kuivamise ja laagerdumise ajal, vähendades vee aktiivsust ning pidurdades sellega bakterite kasvu ja ensüümide tegevust protsessi käigus:

| — | keskmise suhtelise õhuniiskuse madal tase kogu aasta vältel (suhteline õhuniiskus suvel 55 % ja talvel 70 %) võimaldab saavutada singi puhul niiskuse kõrge gradiendi, mis soodustab singi looduslikku deshüdratatsiooni ja vähendab vee aktiivsust (aw); |
| --- | --- |

—

keskmise suhtelise õhuniiskuse madal tase kogu aasta vältel (suhteline õhuniiskus suvel 55 % ja talvel 70 %) võimaldab saavutada singi puhul niiskuse kõrge gradiendi, mis soodustab singi looduslikku deshüdratatsiooni ja vähendab vee aktiivsust (aw);

| — | kogu aasta vältel pidevalt puhuv mahe ja kuiv tuul võimaldab õhu jätkuvat uuenemist, kuivatades singi niisket välispinda ning soodustades looduslikku deshüdratatsiooniprotsessi ja vee aktiivsuse (aw) vähenemist. |
| --- | --- |

—

kogu aasta vältel pidevalt puhuv mahe ja kuiv tuul võimaldab õhu jätkuvat uuenemist, kuivatades singi niisket välispinda ning soodustades looduslikku deshüdratatsiooniprotsessi ja vee aktiivsuse (aw) vähenemist.

Tugeva aroomiga sink

Seróni kliimatingimustes tekkivaks loodusliku kuivamis- ja laagerdumisprotsessi eripäraks on singi rasva eritumine (nö higistamine) ning see on valmimisprotsessi juures toote erilise kvaliteedi seisukohast määrava tähtsusega. Tänu sellele, et Serónis on õhutemperatuur aastaaegade lõikes ja ühe aastaaja sees väga kõikuv, saavutatakse singi rasvafraktsiooni sulamiseks vajalik miinimumtemperatuuride (22–26 °C) künnis. Nimetatud tegur koos suhtelise õhuniiskuse tasemega, mis on aasta ringi alla 75 %, soodustab singi sees oleva rasva eritumist ehk nö higi tekkimist toote välispinnal. Nii imbub rasv lihaskoesse ning kutsub hiljem esile rasva ja proteiinide biokeemilise ühinemise. Just see tekitab singi kuivamis- ja laagerdumisprotsessi ajal loomulikul viisil tootele „Jamón de Serón” iseloomuliku tugeva aroomi. Viimane on eriomane kõnealusele tootele, mida Seróni singimeistrid kutsuvad nimega „jamón caliente” (kuum sink).

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_Jamon_Seron.pdf

või minnes otse piirkondliku põllumajandus-, kalandus- ja maaelu arengu nõukogu (Consejería de Agricultura, Pesca y Desarrollo Rural) kodulehele (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal) ning klõpsates järgmistele linkidele: „Industrias Agroalimentarias” / „Calidad y Promoción” / „Denominaciones de Calidad” / „Jamones y Paletas”. Spetsifikaat asub kvaliteedinimetuse („Denominación de Calidad”) all.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealune märkus 2.

---

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/15

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase muutmistaotluse avaldamine

(2014/C 101/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1)

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE (GTT) REGISTREERIMSITAOTLUS

Nõukogu määrus (EÜ) nr 509/2006

põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta
   (2)

„РОЛЕ ТРАПЕЗИЦА” („ROLE TRAPEZITSA”)

EÜ nr: BG-TSG-0007-01020 – 23.07.2012

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

Rühma või organisatsiooni nimi (vajaduse korral): Sdruzhenie Traditsionni surovo-susheni mesni produkti (Traditsiooniliste kuivatatud toorlihatoodete tootjate assotsiatsioon (STSSMP))

| Aadress: | bul. Shipchenski prohod |
| --- | --- |
| bl. 240, vh. А, ap. 6., et. 3 |
| 1111 Sofia |
| BULGAARIA |

Aadress:

bul. Shipchenski prohod

bl. 240, vh. А, ap. 6., et. 3

1111 Sofia

BULGAARIA

Tel:

+359 29712671

Faks:

+359 29733069

E-post:

office@amb-bg.com

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Bulgaaria

3.   Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2)

„Роле Трапезица” („Role Trapezitsa”)

3.2.   Nimetus

| ☒ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- |
| ☐ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

☒

on iseenesest eripärane

☐

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „Role Trapezitsa” on tuletatud Bulgaaria riigi endises pealinnas Veliko Tõrnovos asuva, ajalooliselt olulise Trapezitsa künka nimest. Nimetus on üldkasutatav, kuigi geograafiline piirkond ei ole toote valmistamisprotsessi mõjutanud. Pika ajaloo ja hea mainega nimetus on iseenesest eripärane, sest seda kasutatakse ja tuntakse kõikjal Bulgaarias. Kogu riigis jätkub selle nimetusega toote tootmine ja selle hea maine püsib.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

| ☒ | Registreerimine nimetuse registreerimisega |
| --- | --- |
| ☐ | Registreerimine ilma nimetuse registreerimiseta |

☒

Registreerimine nimetuse registreerimisega

☐

Registreerimine ilma nimetuse registreerimiseta

3.4.   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.5.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1)

Toode „Role Trapezitsa” on jahutatud või külmutatud seakaelakarbonaadist ning soola ja looduslike maitseainete segust (must või valge pipar ja küüslauk) valmistatud pressitud toorkuivatud lihatoode, mis on topitud veise umbsoolde või kollageenkesta ning seejärel pandud võrku ja sidumisnööriga kinni seotud. Pärast kesta eemaldamist sobib toode „Role Trapezitsa” otsetarbimiseks.

Füüsikalised omadused – kuju ja mõõtmed

Iga karbonaaditükk on vähemalt 3 cm paksusega silinderjas, lame, ja piklik.

Keemilised omadused

—   veesisaldus: mitte üle 38,0 % kogumassist;

—   keedusoolasisaldus: mitte üle 4,5 % kogumassist;

—   nitritite jääksisaldus lõpptootes: mitte üle 50,0 mg/kg;

—   pH: mitte alla 5,4.

Organoleptilised omadused

Välimus ja värvus: õhukese väärishallituskihiga kaetud puhas pealispind.

Lõikepind: sile ja puhas; liha on roosakaspunase ning pekitükikesed valgest kuni kahvatukreemja värvusega.

Konsistents: tihke ja elastne.

Maitse ja lõhn: eristatav, meeldiv, mõõdukalt soolane; küüslaugu ja musta pipra iseloomulik lõhn.

Toodet „Role Trapezitsa” võib turustada tervikuna, tükkidena või viilutatuna, vaakum- või gaaspakendisse pakendatult.

3.6.   Põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2)

Koostis 100 kg koostisainete kohta

seakaelakarbonaad, jahutatud või külmutatud;

| — | maitseained:






  — | looduslik must või valge pipar — 400 g, |
| --- | --- | --- |

—

maitseained:

—

looduslik must või valge pipar — 400 g,

| — | küüslauk — 100 g; |
| --- | --- |

—

küüslauk — 100 g;

| — | soolamissegu: 4,50 kg keedusoola; antioksüdandina 40 g askorbiinhapet (E300); säilitusainena 100 g kaaliumnitraati (E252) või 85 g naatriumnitraati (E251); 500 g rafineeritud kristallsuhkrut; |
| --- | --- |

—

soolamissegu: 4,50 kg keedusoola; antioksüdandina 40 g askorbiinhapet (E300); säilitusainena 100 g kaaliumnitraati (E252) või 85 g naatriumnitraati (E251); 500 g rafineeritud kristallsuhkrut;

| — | veise umbsool, kollageenkest, võrk, toiduainete puhul kasutada lubatud sidumisnöör. |
| --- | --- |

—

veise umbsool, kollageenkest, võrk, toiduainete puhul kasutada lubatud sidumisnöör.

Tootmismeetod

Toodet „Role Trapezitsa” valmistatakse jahutatud või külmutatud seakaelakarbonaadist, mille pH on 5,6–6,2. Karbonaaditükid laotatakse laiali ning asetakse soolamiseks puhtasse mahutisse. Soolamissegu koostisosade paremaks jaotumiseks segatakse esmalt omavahel nitritid ja sool ning seejärel lisatakse ülejäänud koostisained. Liha soolatakse käsitsi või mehhaaniliselt. Temperatuuriga 0–4 °C hoidlas laotakse soolatud kaelakarbonaadid laagerdumiseks tihedalt plast- või roostevabast terasest mahutitesse. Nelja-viie päeva pärast vahetatakse tükkide kohad (ülemised tükid vahetatakse alumiste vastu) ning jäetakse veel 10–12 päevaks samadel tingimustel laagerduma, kuni kõik tükid on täielikult ja ühtlaselt sooldunud. Pärast soolamisetappi topitakse liha veise umbsoolest tehtud või kollageenkesta. Iga karbonaaditükk seotakse spiraalselt sidumisnööriga või topitakse tihedalt võrku ning riputatakse roostevabast terasest vorstikärudele asetatud puit- ja/või metallvarbadele. Karbonaaditükid ei tohi omavahel kokku puutuda. Lihatükid jäetakse vorstikärudele nõrguma kuni 24 tunniks temperatuuri juures, mis ei ületa 12 °С. Pärast nõrgumist jäävad karbonaaditükid vorstikärudele, mis viiakse loomuliku õhuvahetusega või kliimaseadmega kuivatuskambritesse, milles saab reguleerida temperatuuri ja niiskust. Kuivatamise jooksul hoitakse õhutemperatuuri 12–17 °С ja suhtelist niiskust 70–85 %. Kolme kuni viie päeva pärast pressitakse toodet „Role Trapezitsa” 12–24 tunni jooksul. Esimest korda pressitakse toote „Role Trapezitsa” tükke siis, kui need on veidi kuivanud ning välispinnal on tunda koorikut. Enne pressimist sorditakse tükid paksuse järgi. Tavaliselt pressitakse kaks kuni kolm korda. Kuivatamisprotsessi jätkatakse seni, kuni on saavutatud tihke elastne konsistents.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3)

Toote „Role Trapezitsa” eripära on tingitud toote järgmistest iseloomulikest tunnustest:

| — | pehmus ja mahlakus — toode „Role Trapezitsa” on tehtud kvaliteetsest marmorjast lihast. Koostisainete kasutamine ja traditsioonilisele tootmismeetodile vastavusega (eelkõige kuivatamise ja pressimisega) tagatakse lõpptoote mahlakus ja pehmus; |
| --- | --- |

—

pehmus ja mahlakus — toode „Role Trapezitsa” on tehtud kvaliteetsest marmorjast lihast. Koostisainete kasutamine ja traditsioonilisele tootmismeetodile vastavusega (eelkõige kuivatamise ja pressimisega) tagatakse lõpptoote mahlakus ja pehmus;

| — | maitse ja lõhn — toote „Role Trapezitsa” iseloomulik maitse ja lõhn on samuti tingitud hoolikalt valitud ja kaalutud maitseainetest, eelkõige küüslaugust, ning seakaelakarbonaadi lihast. Toote iseloomulik lõhn ja maitse sõltub ka üsna pikast kesta sees kuivamise ajast; |
| --- | --- |

—

maitse ja lõhn — toote „Role Trapezitsa” iseloomulik maitse ja lõhn on samuti tingitud hoolikalt valitud ja kaalutud maitseainetest, eelkõige küüslaugust, ning seakaelakarbonaadi lihast. Toote iseloomulik lõhn ja maitse sõltub ka üsna pikast kesta sees kuivamise ajast;

| — | kuju — toode on pressimise tagajärjel tekkinud tunnusliku lameda kujuga. Toote „Role Trapezitsa” üks eripära on veel see, et lihatükk on topitud veise umbsoolest või kollageenkilest tehtud kesta, mis on võrku seotud. Seepärast on toode mitme pressimise järel erilise lameda kujuga, mille tõttu saab seda hõlpsasti eristada muudest sama rühma hakkimata toorkuivatatud lihatoodetest. |
| --- | --- |

—

kuju — toode on pressimise tagajärjel tekkinud tunnusliku lameda kujuga. Toote „Role Trapezitsa” üks eripära on veel see, et lihatükk on topitud veise umbsoolest või kollageenkilest tehtud kesta, mis on võrku seotud. Seepärast on toode mitme pressimise järel erilise lameda kujuga, mille tõttu saab seda hõlpsasti eristada muudest sama rühma hakkimata toorkuivatatud lihatoodetest.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4)

Hakkimata sealihast tehtud toorkuivatatud lihatooted on Bulgaarias traditsioonilised. Need on tehtud sea sisefileest või kaelakarbonaadist. Toode „Role Trapezitsa” on üks sellistest Bulgaaria traditsioonilistest toodetest, mida on valmistatud rohkem kui 30 aastat.

Esimest korda standarditi retsept Bulgaaria riiklikus standardis BDS2984-75 – „Searulaad”, riiklik standardimiskomisjon, Sofia, 1975, millele järgnes standard BDS 2984-84 – „Role Trapezitsa”. Toote „Role Trapezitsa” tootmismeetodit on kirjeldatud kogumikus „Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya” (Lihatoodete valmistamise juhendid), välja antud 1981, DSO Rodopa ja Lihatööstusinstituut. Kõnealust meetodit ja retsepti järgitakse tänapäevani.

Kõnealuste standardite kehtestamise peamine põhjus oli soov säilitada traditsioonilist retsepti ja ühtse reeglistiku abil tootmismeetodit ühtlustada, et tagada kuivatamisetapi jooksul korralik laagerdumine, mis on sedalaadi toote tootmise põhiline ja traditsiooniline nõue. Kõnealuse protsessi jooksul toimuvad toorlihas mikrobioloogilised, biokeemilised ja füüsikalis-keemilised muutused, mille tõttu on toode otsetarbitav ning omandanud iseloomulikud organoleptilised, toite- ja bioloogilised omadused. Selle protsessi ajal on olemasolev mikrofloora olulise tähtsusega. Oluline tingimus erilise mikrofloora looduslikuks valikuks on kuivatamisetapi ajal traditsiooniliste puidust paneelidega presside kasutamine. Pressimine ei ole oluline mitte üksnes lameda kuju saamiseks, vaid ka seepärast, et pressimine mõjutab laagerdumist ja kuivamist ning selliste omaduste moodustumist, mis määravad lõpptoote kvaliteedi. Pressimisega välditakse ka pealispinna kihtide ebaühtlast kuivamist ja toote keskosa kuivamise aeglustumist, mis mõjub kvaliteedile negatiivselt.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (komisjoni määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4)

Töötlemise ajal ja järel kontrollitakse järgmist:

| — | kasutatud lihasegu vastavus spetsifikaadi punktis 3.6 esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

—

kasutatud lihasegu vastavus spetsifikaadi punktis 3.6 esitatud nõuetele;

| — | liha ja soolamissegu suhte vastavus retseptile: mõõtmise ja lihaga segamise käigus kontrollitakse soolamissegu ning võrreldakse koostisaine- ja lisaainekoguste vastavust retseptile; |
| --- | --- |

—

liha ja soolamissegu suhte vastavus retseptile: mõõtmise ja lihaga segamise käigus kontrollitakse soolamissegu ning võrreldakse koostisaine- ja lisaainekoguste vastavust retseptile;

| — | kaelakarbonaadi lihatüki vormimise järgse soolamise ajal vastavus spetsifikaadi punktis 3.6 kirjeldatud tootmismeetodile; |
| --- | --- |

—

kaelakarbonaadi lihatüki vormimise järgse soolamise ajal vastavus spetsifikaadi punktis 3.6 kirjeldatud tootmismeetodile;

| — | soolatud liha kesta toppimise ajal vastavus spetsifikaadi punktis 3.6 kirjeldatud tootmismeetodile; |
| --- | --- |

—

soolatud liha kesta toppimise ajal vastavus spetsifikaadi punktis 3.6 kirjeldatud tootmismeetodile;

| — | nõrutamise ja kuivatamise ajal toote visuaalse kontrollimise teel temperatuur ja niiskus; |
| --- | --- |

—

nõrutamise ja kuivatamise ajal toote visuaalse kontrollimise teel temperatuur ja niiskus;

| — | pärast kuivatamisprotsessi visuaalse kontrollimise teel vastavus nõuetele, milles käsitletakse välimust ja värvust; |
| --- | --- |

—

pärast kuivatamisprotsessi visuaalse kontrollimise teel vastavus nõuetele, milles käsitletakse välimust ja värvust;

| — | organoleptiliste analüüsidega lõpptoote vastavus nõuetele, milles käsitletakse punktis 3.5 kirjeldatud lõikepinda, konsistentsi, lõhna ja maitset; |
| --- | --- |

—

organoleptiliste analüüsidega lõpptoote vastavus nõuetele, milles käsitletakse punktis 3.5 kirjeldatud lõikepinda, konsistentsi, lõhna ja maitset;

| — | tunnustatud laborimeetodite abil vastavus punktis 3.5 nõutud füüsikalis-keemilistele näitajatele. |
| --- | --- |

—

tunnustatud laborimeetodite abil vastavus punktis 3.5 nõutud füüsikalis-keemilistele näitajatele.

Eespool nimetatud näitajaid tuleb kontrollida vähemalt kord aastas. Konkreetses etapis rikkumiste avastamise korral kontrollitakse iga kuue kuu järel.

4.   Tootetõendust kontrollivad ametiasutused või sertifitseerimisasutused

4.1.   Nimi ja aadress

| Nimi: | Q Certificazioni S.r.l. |
| --- | --- |
| Aadress: | Villa Parigini, loc. Basciano |
| 53035 Monteriggioni (SI) |
| ITAALIA |

Nimi:

Q Certificazioni S.r.l.

Aadress:

Villa Parigini, loc. Basciano

53035 Monteriggioni (SI)

ITAALIA

| ul. Leonardo da Vinci 42a |
| --- |
| 4000 Plovdiv |
| BULGAARIA |

ul. Leonardo da Vinci 42a

4000 Plovdiv

BULGAARIA

Tel/faks:

+359 32649228

Mobiiltel:

+359 897901680

E-post

office@qci.bg

| ☐ | Riigiasutus | ☒ | Eraettevõte |
| --- | --- | --- | --- |

☐

Riigiasutus

☒

Eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Punktis 4.1 osutatud kontrollimisasutus kontrollib toote vastavust kõigile spetsifikaadis sätestatud kriteeriumidele.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

---

Parandused

| 5.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/20

---

Komisjoni 9. detsembri 2013. aasta otsuse (millega muudetakse otsust 2010/206/EL, millega määratakse mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühma liikmed ja koostatakse reservnimekiri) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 360, 10. detsember 2013
  )

(2014/C 101/10)

Pealkirjas, sisukorras, leheküljel 13 põhjendustes 1, 2, 4 ja 5, artiklis 1 ja joonelauses märkuses 2

asendatakse

„2010/206/EL”

järgmisega:

„2010/C 262/03”.

---