# Az Európai Unió C 86/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 86 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. március 6. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 86

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. március 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172016. június 6–9-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 225., 2017.7.13 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172016. június 6–9-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 225., 2017.7.13 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 225., 2017.7.13 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2016. június 7., kedd |
| 2018/C 86/01 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről (2015/2317(INI)) | 2 |
| 2018/C 86/02 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségről (2015/2277(INI)) | 10 |
| 2018/C 86/03 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a nemzetközi számviteli standardok (IAS) értékeléséről, valamint a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS) Alapítványa, az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) és a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB) tevékenységeiről (2016/2006(INI)) | 24 |
| 2018/C 86/04 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a béketámogató műveletekről – Az EU szerepvállalása az ENSZ és az Afrikai Unió vonatkozásában (2015/2275(INI)) | 33 |
| 2018/C 86/05 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról az élelmiszer-ellátási láncban (2015/2065(INI)) | 40 |
| 2018/C 86/06 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása az uniós mezőgazdaság fenntarthatóságát célzó technológiai megoldásokról (2015/2225(INI)) | 51 |
| 2018/C 86/07 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása az innováció és a gazdasági fejlődés előmozdításáról a jövőbeli európai mezőgazdasági gazdálkodásban (2015/2227(INI)) | 62 |
| | 2016. június 8., szerda |
| 2018/C 86/08 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötésére irányuló tanácsi határozat tervezetéről (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE) – 2015/2234(INI)) | 72 |
| 2018/C 86/09 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló, 2015. február 11-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről (2016/2573(RSP)) | 77 |
| 2018/C 86/10 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességekről (2015/2276(INI)) | 84 |
| 2018/C 86/11 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása az űripari termékek piaci bevezetéséről (2016/2731(RSP)) | 95 |
| 2018/C 86/12 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2016/2699(RSP)) | 101 |
| 2018/C 86/13 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a hormonháztartást zavaró anyagokról: az Európai Unió Törvényszékének 2015. december 16-i ítéletét követő helyzet (2016/2747(RSP)) | 105 |
| 2018/C 86/14 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, MIR162, MIR604 és GA21genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának engedélyezéséről és a 2010/426/EU, a 2011/893/EU, a 2011/892/EU és a 2011/894/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D044931/01 – 2016/2682(RSP)) | 108 |
| 2018/C 86/15 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D044927/02 – 2016/2683(RSP)) | 111 |
| | 2016. június 9., csütörtök |
| 2018/C 86/16 | Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása Kambodzsáról (2016/2753(RSP)) | 114 |
| 2018/C 86/17 | Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása Tádzsikisztánról: a lelkiismereti foglyok helyzete (2016/2754(RSP)) | 118 |
| 2018/C 86/18 | Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása Vietnámról (2016/2755(RSP)) | 122 |
| 2018/C 86/19 | Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása a nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról (2016/2610(RSP)) | 126 |
| 2018/C 86/20 | Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása az európai vasúti beszállító ipar versenyképességéről (2015/2887(RSP)) | 140 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2016. június 7., kedd

2018/C 86/01

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről (2015/2317(INI))

2

2018/C 86/02

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségről (2015/2277(INI))

10

2018/C 86/03

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a nemzetközi számviteli standardok (IAS) értékeléséről, valamint a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS) Alapítványa, az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) és a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB) tevékenységeiről (2016/2006(INI))

24

2018/C 86/04

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a béketámogató műveletekről – Az EU szerepvállalása az ENSZ és az Afrikai Unió vonatkozásában (2015/2275(INI))

33

2018/C 86/05

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról az élelmiszer-ellátási láncban (2015/2065(INI))

40

2018/C 86/06

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása az uniós mezőgazdaság fenntarthatóságát célzó technológiai megoldásokról (2015/2225(INI))

51

2018/C 86/07

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása az innováció és a gazdasági fejlődés előmozdításáról a jövőbeli európai mezőgazdasági gazdálkodásban (2015/2227(INI))

62

2016. június 8., szerda

2018/C 86/08

Az Európai Parlament 2016. június 8-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötésére irányuló tanácsi határozat tervezetéről (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE) – 2015/2234(INI))

72

2018/C 86/09

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló, 2015. február 11-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről (2016/2573(RSP))

77

2018/C 86/10

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességekről (2015/2276(INI))

84

2018/C 86/11

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása az űripari termékek piaci bevezetéséről (2016/2731(RSP))

95

2018/C 86/12

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2016/2699(RSP))

101

2018/C 86/13

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a hormonháztartást zavaró anyagokról: az Európai Unió Törvényszékének 2015. december 16-i ítéletét követő helyzet (2016/2747(RSP))

105

2018/C 86/14

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, MIR162, MIR604 és GA21genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának engedélyezéséről és a 2010/426/EU, a 2011/893/EU, a 2011/892/EU és a 2011/894/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D044931/01 – 2016/2682(RSP))

108

2018/C 86/15

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D044927/02 – 2016/2683(RSP))

111

2016. június 9., csütörtök

2018/C 86/16

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása Kambodzsáról (2016/2753(RSP))

114

2018/C 86/17

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása Tádzsikisztánról: a lelkiismereti foglyok helyzete (2016/2754(RSP))

118

2018/C 86/18

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása Vietnámról (2016/2755(RSP))

122

2018/C 86/19

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása a nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról (2016/2610(RSP))

126

2018/C 86/20

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása az európai vasúti beszállító ipar versenyképességéről (2015/2887(RSP))

140

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2016. június 7., kedd |
| 2018/C 86/21 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezések kivételével az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE)) | 147 |
| 2018/C 86/22 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása (1958. évi felülvizsgált megállapodás) 3. felülvizsgált változatának megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE)) | 148 |
| 2018/C 86/23 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE)) | 149 |
| 2018/C 86/24 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi párok vagyonjogi rendszerei tekintetében a joghatóság, az alkalmazandó jog, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása területén létrehozandó, a házassági vagyonjogi rendszerekre és a bejegyzett élettársi kapcsolatok vagyonjogi vonatkozásaira egyaránt kiterjedő megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE)) | 150 |
| 2018/C 86/25 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel és a bűncselekményi tényállások meghatározásával kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései tekintetében az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE)) | 151 |
| 2018/C 86/26 | P8_TA(2016)0243A pénzügyi eszközök piaca ***IAz Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv egyes időpontok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))P8_TC1-COD(2016)0033Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 7-én került elfogadásra a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 152 |
| 2018/C 86/27 | P8_TA(2016)0244A pénzügyi eszközök piacai, a piaci visszaélések és az értékpapír-kiegyenlítés ***IAz Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU rendelet és az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról szóló 909/2014/EU rendelet egyes időpontok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))P8_TC1-COD(2016)0034Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 7-én került elfogadásra a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU rendelet és az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról szóló 909/2014/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 153 |
| 2018/C 86/28 | Az Európai Parlament 2016. június 7-i határozata Rimantas Šadžiusnak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE)) | 154 |
| | 2016. június 8., szerda |
| 2018/C 86/29 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i határozata a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról (2016/2726(RSO)) | 155 |
| 2018/C 86/30 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Palaui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE)) | 159 |
| 2018/C 86/31 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE)) | 160 |
| 2018/C 86/32 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE)) | 161 |
| 2018/C 86/33 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az információtechnológiai termékek kereskedelmének kiterjesztésére vonatkozó megállapodásnak az Európai Unió nevében, nyilatkozat formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE)) | 162 |
| 2018/C 86/34 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az 1-fenil-2-(1-pirrolidin-1-il)pentán-1-on (α-pirrolidin-valerofenon, α-PVP) új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS)) | 163 |
| 2018/C 86/35 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek – a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos szempontok kivételével – a tagállamok által az Európai Unió érdekében történő megerősítéséről és az ahhoz való csatlakozásról szóló tanácsi határozattervezetről (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE)) | 164 |
| 2018/C 86/36 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek – a polgári jogi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos szempontok tekintetében – a tagállamok által az Európai Unió érdekében történő megerősítéséről és az ahhoz való csatlakozásról szóló tanácsi határozattervezetről (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE)) | 168 |
| 2018/C 86/37 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE)) | 172 |
| 2018/C 86/38 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE)) | 173 |
| 2018/C 86/39 | P8_TA(2016)0264A Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))P8_TC1-COD(2016)0039Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 8-án került elfogadásra a Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 174 |
| 2018/C 86/40 | Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS)) | 176 |
| | 2016. június 9., csütörtök |
| 2018/C 86/41 | Az Európai Parlament határozata az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a piaci szereplők véleményére vonatkozó közvélemény-kutatásokat végrehajtó, információt közzétevő piaci szereplőket érintő megfelelő szabályozásokra, rendszerekre és eljárásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. május 17-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA)) | 214 |
| 2018/C 86/42 | Az Európai Parlament 2016. június 9-i jogalkotási állásfoglalása a bizonyos közokiratoknak az Európai Unión belüli bemutatására vonatkozó előírások egyszerűsítése révén a polgárok szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD)) | 216 |
| 2018/C 86/43 | P8_TA(2016)0278Az Uniós közszolgálati ügyek elsőfokú elbírálásával kapcsolatos hatáskörnek a Törvényszékre történő átruházása ***IAz Európai Parlament 2016. június 9-i jogalkotási állásfoglalása az Unió és alkalmazottai közötti jogviták elsőfokú elbírálásával kapcsolatos hatáskörnek az Európai Unió Törvényszékére történő átruházásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezetről (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))P8_TC1-COD(2015)0906Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 9-én került elfogadásra az Európai Unió és alkalmazottai közötti jogviták elsőfokú elbírálásával kapcsolatos hatáskörnek a Törvényszékre történő átruházásáról szóló (EU, Euratom) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 217 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2016. június 7., kedd

2018/C 86/21

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezések kivételével az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE))

147

2018/C 86/22

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása (1958. évi felülvizsgált megállapodás) 3. felülvizsgált változatának megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE))

148

2018/C 86/23

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE))

149

2018/C 86/24

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi párok vagyonjogi rendszerei tekintetében a joghatóság, az alkalmazandó jog, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása területén létrehozandó, a házassági vagyonjogi rendszerekre és a bejegyzett élettársi kapcsolatok vagyonjogi vonatkozásaira egyaránt kiterjedő megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE))

150

2018/C 86/25

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel és a bűncselekményi tényállások meghatározásával kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései tekintetében az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE))

151

2018/C 86/26

P8_TA(2016)0243A pénzügyi eszközök piaca ***IAz Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv egyes időpontok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))P8_TC1-COD(2016)0033Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 7-én került elfogadásra a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

152

2018/C 86/27

P8_TA(2016)0244A pénzügyi eszközök piacai, a piaci visszaélések és az értékpapír-kiegyenlítés ***IAz Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU rendelet és az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról szóló 909/2014/EU rendelet egyes időpontok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))P8_TC1-COD(2016)0034Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 7-én került elfogadásra a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU rendelet és az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról szóló 909/2014/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

153

2018/C 86/28

Az Európai Parlament 2016. június 7-i határozata Rimantas Šadžiusnak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))

154

2016. június 8., szerda

2018/C 86/29

Az Európai Parlament 2016. június 8-i határozata a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról (2016/2726(RSO))

155

2018/C 86/30

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Palaui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE))

159

2018/C 86/31

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE))

160

2018/C 86/32

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE))

161

2018/C 86/33

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az információtechnológiai termékek kereskedelmének kiterjesztésére vonatkozó megállapodásnak az Európai Unió nevében, nyilatkozat formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE))

162

2018/C 86/34

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az 1-fenil-2-(1-pirrolidin-1-il)pentán-1-on (α-pirrolidin-valerofenon, α-PVP) új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS))

163

2018/C 86/35

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek – a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos szempontok kivételével – a tagállamok által az Európai Unió érdekében történő megerősítéséről és az ahhoz való csatlakozásról szóló tanácsi határozattervezetről (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

164

2018/C 86/36

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek – a polgári jogi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos szempontok tekintetében – a tagállamok által az Európai Unió érdekében történő megerősítéséről és az ahhoz való csatlakozásról szóló tanácsi határozattervezetről (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

168

2018/C 86/37

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE))

172

2018/C 86/38

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE))

173

2018/C 86/39

P8_TA(2016)0264A Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))P8_TC1-COD(2016)0039Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 8-án került elfogadásra a Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

174

2018/C 86/40

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS))

176

2016. június 9., csütörtök

2018/C 86/41

Az Európai Parlament határozata az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a piaci szereplők véleményére vonatkozó közvélemény-kutatásokat végrehajtó, információt közzétevő piaci szereplőket érintő megfelelő szabályozásokra, rendszerekre és eljárásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. május 17-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))

214

2018/C 86/42

Az Európai Parlament 2016. június 9-i jogalkotási állásfoglalása a bizonyos közokiratoknak az Európai Unión belüli bemutatására vonatkozó előírások egyszerűsítése révén a polgárok szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD))

216

2018/C 86/43

P8_TA(2016)0278Az Uniós közszolgálati ügyek elsőfokú elbírálásával kapcsolatos hatáskörnek a Törvényszékre történő átruházása ***IAz Európai Parlament 2016. június 9-i jogalkotási állásfoglalása az Unió és alkalmazottai közötti jogviták elsőfokú elbírálásával kapcsolatos hatáskörnek az Európai Unió Törvényszékére történő átruházásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezetről (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))P8_TC1-COD(2015)0906Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 9-én került elfogadásra az Európai Unió és alkalmazottai közötti jogviták elsőfokú elbírálásával kapcsolatos hatáskörnek a Törvényszékre történő átruházásáról szóló (EU, Euratom) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

217

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

6.3.2018

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2016–2017

2016. június 6–9-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 225., 2017.7.13.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2016. június 7., kedd

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/2

---

P8_TA(2016)0246

A politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi jelentés

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről (2015/2317(INI))

(2018/C 086/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely újra megerősíti, hogy „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely újra megerősíti, hogy „az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épül, amelyek létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték, és arra irányul, hogy ezek érvényesülését a világ többi részén is előbbre vigye, ezek az alapelvek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épül, amelyek létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték, és arra irányul, hogy ezek érvényesülését a világ többi részén is előbbre vigye, ezek az alapelvek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament, valamint a Bizottság által elfogadott, „Európai konszenzus a fejlesztési politikáról” című 2005. decemberi együttes nyilatkozat 9. és 35. bekezdésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament, valamint a Bizottság által elfogadott, „Európai konszenzus a fejlesztési politikáról” című 2005. decemberi együttes nyilatkozat 9. és 35. bekezdésére (1),

| — | tekintettel a Tanács üléseinek egymás utáni következtetéseire, a Bizottság kétéves jelentéseire és a Parlamentnek a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló állásfoglalásaira és különösen a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi uniós jelentésről szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács üléseinek egymás utáni következtetéseire, a Bizottság kétéves jelentéseire és a Parlamentnek a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló állásfoglalásaira és különösen a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi uniós jelentésről szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló ötödik kétéves jelentésére, vagyis a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló, 2015 augusztusában közzétett bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0159), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló ötödik kétéves jelentésére, vagyis a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló, 2015 augusztusában közzétett bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0159),

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amelyet az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2015-ös, New York-i csúcstalálkozóján (3) fogadtak el, és amely magában foglalja „a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikák koherenciájának erősítése” célkitűzést (17.14. sz. célkitűzés), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amelyet az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2015-ös, New York-i csúcstalálkozóján (3) fogadtak el, és amely magában foglalja „a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikák koherenciájának erősítése” célkitűzést (17.14. sz. célkitűzés),

| — | tekintettel a segélyhatékonyságról szóló negyedik magas szintű fórumnak a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló partnerségről szóló 2011. decemberi záródokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonyságról szóló negyedik magas szintű fórumnak a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló partnerségről szóló 2011. decemberi záródokumentumára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0165/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0165/2016),

| A. | mivel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló ötödik kétéves jelentésről szóló, 2015 októberében elfogadott tanácsi következtetések fontos elemei a fenntartható fejlődésre vonatkozó szakpolitikák koherenciája tágabb célkitűzése eléréséhez való uniós hozzájárulásának; |
| --- | --- |

A.

mivel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló ötödik kétéves jelentésről szóló, 2015 októberében elfogadott tanácsi következtetések fontos elemei a fenntartható fejlődésre vonatkozó szakpolitikák koherenciája tágabb célkitűzése eléréséhez való uniós hozzájárulásának;

| B. | mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend elfogadása új kihívást jelent a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvalósítása szempontjából, ugyanis a fejlesztési célok egységes, egyetemesen alkalmazandó körét határozza meg; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend elfogadása új kihívást jelent a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvalósítása szempontjából, ugyanis a fejlesztési célok egységes, egyetemesen alkalmazandó körét határozza meg;

| C. | mivel az Uniónak valódi vezető szerepet kell betöltenie a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia előmozdításában; |
| --- | --- |

C.

mivel az Uniónak valódi vezető szerepet kell betöltenie a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia előmozdításában;

| D. | mivel 1,5 milliárd ember még mindig szegénységben él és nélkülöz az egészségügyet, az oktatást és az életszínvonalat illetően; mivel többségük nő; |
| --- | --- |

D.

mivel 1,5 milliárd ember még mindig szegénységben él és nélkülöz az egészségügyet, az oktatást és az életszínvonalat illetően; mivel többségük nő;

| E. | mivel a fejlődő országok adóügyi mozgásterét a gyakorlatban behatárolják a globális befektetők és a pénzpiacok követelményei; mivel a fejlődő országok különböző adókedvezményeket és adómentességet kínáltak fel a befektetők vonzása vagy megtartása érdekében, ami káros adóversenyhez és negatív versenyhez vezetett; |
| --- | --- |

E.

mivel a fejlődő országok adóügyi mozgásterét a gyakorlatban behatárolják a globális befektetők és a pénzpiacok követelményei; mivel a fejlődő országok különböző adókedvezményeket és adómentességet kínáltak fel a befektetők vonzása vagy megtartása érdekében, ami káros adóversenyhez és negatív versenyhez vezetett;

| F. | mivel az Unió közvetlen és történelmi felelősséggel bír a partnerországaival fenntartott kapcsolatok terén; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió közvetlen és történelmi felelősséggel bír a partnerországaival fenntartott kapcsolatok terén;

| G. | mivel a jelenlegi uniós fejlesztési keretből hiányoznak az Európai Unió által végrehajtott szakpolitikákból eredő inkoherenciák megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges hatékony mechanizmusok; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelenlegi uniós fejlesztési keretből hiányoznak az Európai Unió által végrehajtott szakpolitikákból eredő inkoherenciák megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges hatékony mechanizmusok;

A fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend keretében

| 1. | ismételten hangsúlyozza, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia kulcsfontosságú az az új fenntartható fejlesztési menetrend eredményessége és célkitűzéseinek teljesítése terén; proaktív fellépést sürget a fejlesztési szempontú szakpolitikára vonatkozó közös álláspont kialakítása érdekében; rámutat arra, hogy az emberi jogokon alapuló megközelítésnek a fejlesztési célú szakpolitikai koherencia mélyebb megértéséhez kell vezetnie, mivel a jogok megvalósítása előtt álló akadályok leküzdése nélkül nem lehetséges a fenntartható fejlődés és a szegénység felszámolása irányába történő elmozdulás; úgy véli, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának hozzá kell járulnia a jogállamiság megteremtéséhez, az intézmények pártatlanságához, és a jó kormányzás előtt álló kihívások kezeléséhez a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

1.

ismételten hangsúlyozza, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia kulcsfontosságú az az új fenntartható fejlesztési menetrend eredményessége és célkitűzéseinek teljesítése terén; proaktív fellépést sürget a fejlesztési szempontú szakpolitikára vonatkozó közös álláspont kialakítása érdekében; rámutat arra, hogy az emberi jogokon alapuló megközelítésnek a fejlesztési célú szakpolitikai koherencia mélyebb megértéséhez kell vezetnie, mivel a jogok megvalósítása előtt álló akadályok leküzdése nélkül nem lehetséges a fenntartható fejlődés és a szegénység felszámolása irányába történő elmozdulás; úgy véli, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának hozzá kell járulnia a jogállamiság megteremtéséhez, az intézmények pártatlanságához, és a jó kormányzás előtt álló kihívások kezeléséhez a fejlődő országokban;

| 2. | sajnálja hogy bár a politikák fejlesztési célú koherenciáját megerősítette az ENSZ Millenniumi Nyilatkozata (4), a Lisszaboni Szerződés és a segélyhatékonysággal foglalkozó puszani fórum (5) is, kevés előrelépés történt a konkrét megvalósítást illetően; |
| --- | --- |

2.

sajnálja hogy bár a politikák fejlesztési célú koherenciáját megerősítette az ENSZ Millenniumi Nyilatkozata (4), a Lisszaboni Szerződés és a segélyhatékonysággal foglalkozó puszani fórum (5) is, kevés előrelépés történt a konkrét megvalósítást illetően;

| 3. | felhív a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról szóló, az egész Unióra kiterjedő vitára a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és annak 17 új fenntartható, egyetemes és oszthatatlan fejlesztési célkitűzése vonatkozásában, annak alaposabb megértése érdekében, hogy az elv hogyan egyeztethető össze a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikai koherencia átfogóbb elvével; |
| --- | --- |

3.

felhív a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról szóló, az egész Unióra kiterjedő vitára a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és annak 17 új fenntartható, egyetemes és oszthatatlan fejlesztési célkitűzése vonatkozásában, annak alaposabb megértése érdekében, hogy az elv hogyan egyeztethető össze a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikai koherencia átfogóbb elvével;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlesztési célok mind a fejlett, mind a fejlődő országokra érvényesek, és azokat átfogó módon tekintetbe kell venni kell az Unió döntéshozatali folyamata során a külkapcsolatok és belső politikák terén egyaránt; hangsúlyozza irányítási folyamatok kialakításának szükségességét a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia globális szintű előmozdításának érdekében, és kéri a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia, mint központi jelentőségű téma vizsgálatát az új globális stratégiáról és a többéves pénzügyi keretről folytatott, soron következő uniós szakpolitikai viták során; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlesztési célok mind a fejlett, mind a fejlődő országokra érvényesek, és azokat átfogó módon tekintetbe kell venni kell az Unió döntéshozatali folyamata során a külkapcsolatok és belső politikák terén egyaránt; hangsúlyozza irányítási folyamatok kialakításának szükségességét a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia globális szintű előmozdításának érdekében, és kéri a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia, mint központi jelentőségű téma vizsgálatát az új globális stratégiáról és a többéves pénzügyi keretről folytatott, soron következő uniós szakpolitikai viták során;

Alternatív vitarendezési mechanizmusok

| 5. | felszólít a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvitatására az Európai Tanács következő ülésén, a Bizottság, az EKSZ, a Tanács és a Parlament részvételével zajló intézményközi vita, valamint a nemzeti szintű viták elindítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

felszólít a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvitatására az Európai Tanács következő ülésén, a Bizottság, az EKSZ, a Tanács és a Parlament részvételével zajló intézményközi vita, valamint a nemzeti szintű viták elindítása érdekében;

| 6. | javasolja, hogy a fenti csúcstalálkozó előkészítése érdekében a Bizottság és az EKSZ tegyen konkrét ajánlásokat az Unió állam- és kormányfői számára a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának működőképessé tételére és az uniós stratégiák integrálására vonatkozó hatékony mechanizmusokról a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásának javítása érdekében valamint arról, hogyan határozzák meg pontosabban az egyes uniós intézmények feladatkörét a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciával kapcsolatos kötelezettségvállalások elérése terén; úgy véli, hogy egy ilyen folyamatnak a lehető leginkább átláthatónak és inkluzívnak kell lennie, a helyi és regionális önkormányzatok, civil társadalmi szervezetek és szellemi műhelyek bevonásával; |
| --- | --- |

6.

javasolja, hogy a fenti csúcstalálkozó előkészítése érdekében a Bizottság és az EKSZ tegyen konkrét ajánlásokat az Unió állam- és kormányfői számára a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának működőképessé tételére és az uniós stratégiák integrálására vonatkozó hatékony mechanizmusokról a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásának javítása érdekében valamint arról, hogyan határozzák meg pontosabban az egyes uniós intézmények feladatkörét a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciával kapcsolatos kötelezettségvállalások elérése terén; úgy véli, hogy egy ilyen folyamatnak a lehető leginkább átláthatónak és inkluzívnak kell lennie, a helyi és regionális önkormányzatok, civil társadalmi szervezetek és szellemi műhelyek bevonásával;

| 7. | üdvözli a külkapcsolatokkal foglalkozó biztosok csoportjának létrehozását; kéri, hogy az alelnök/főképviselő rendszeresen tájékoztassa e csoport munkájáról a Fejlesztési Bizottságot; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a külkapcsolatokkal foglalkozó biztosok csoportjának létrehozását; kéri, hogy az alelnök/főképviselő rendszeresen tájékoztassa e csoport munkájáról a Fejlesztési Bizottságot;

| 8. | úgy véli, hogy az uniós küldöttségek egy része által a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015-ös bizottsági jelentésre adott visszajelzéseket szolgáló mechanizmusokat minden uniós küldöttségre ki kell terjeszteni, és a visszajelzést éves gyakorlattá kell tenni; kéri az uniós küldöttségeket annak biztosítására, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia szerepeljen a vonatkozó kétoldalú találkozók és közös parlamenti közgyűlések programjában, valamint az uniós küldöttségek vezetői éves brüsszeli ülésének napirendjén; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az uniós küldöttségek egy része által a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015-ös bizottsági jelentésre adott visszajelzéseket szolgáló mechanizmusokat minden uniós küldöttségre ki kell terjeszteni, és a visszajelzést éves gyakorlattá kell tenni; kéri az uniós küldöttségeket annak biztosítására, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia szerepeljen a vonatkozó kétoldalú találkozók és közös parlamenti közgyűlések programjában, valamint az uniós küldöttségek vezetői éves brüsszeli ülésének napirendjén;

| 9. | üdvözli a minőségi jogalkotással kapcsolatos csomagot, amelyet a Bizottság 2015. május 19-én fogadott el; üdvözli továbbá azt a tényt, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját jogi követelményként említi a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások (COM(2015)0215) 30. eszköze; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a minőségi jogalkotással kapcsolatos csomagot, amelyet a Bizottság 2015. május 19-én fogadott el; üdvözli továbbá azt a tényt, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját jogi követelményként említi a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások (COM(2015)0215) 30. eszköze;

| 10. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár a hatásvizsgálatok a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvalósításának fontos eszközei, továbbra is csekély számú tanulmány áll rendelkezésre a fejlesztéspolitika hatásairól, és nem térnek ki eléggé annak a fejlődő országokra gyakorolt lehetséges hatására; reméli, hogy a minőségi jogalkotással kapcsolatos csomag és az arra vonatkozó iránymutatások javítanak majd a helyzeten, elérve a fejlesztés és az emberi jogok figyelembe vételét minden hatásvizsgálat során, valamint az átláthatóság növelése révén; kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan konzultáljon az emberi jogi szervezetekkel a döntéshozatali folyamat korai szakaszában, és alakítson ki szilárdabb biztosítékokat és mechanizmusokat az érintettek képviseletének kiegyensúlyozottabbá tételére; üdvözli a menetrendre vonatkozó nyilvános konzultációt, amelynek célja a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia eredményének és a fejlődő országokra gyakorolt hatásának meghatározása, és megnyitja a lehetőségeket a külső érintettek előtt – beleértve a fejlődő országokat és a civil társadalmat – véleményük kifejtésére és az aktív részvételre; üdvözli továbbá a menetrend helyszíni felmérés szakaszát és az esettanulmányokat, amelyek hatékony módon hozzájárulhatnak a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia hatásának pontos értékeléséhez; szükségesnek véli az utólagos értékelések rendszeresebb végzését az uniós politikák végrehajtása során; |
| --- | --- |

10.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár a hatásvizsgálatok a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvalósításának fontos eszközei, továbbra is csekély számú tanulmány áll rendelkezésre a fejlesztéspolitika hatásairól, és nem térnek ki eléggé annak a fejlődő országokra gyakorolt lehetséges hatására; reméli, hogy a minőségi jogalkotással kapcsolatos csomag és az arra vonatkozó iránymutatások javítanak majd a helyzeten, elérve a fejlesztés és az emberi jogok figyelembe vételét minden hatásvizsgálat során, valamint az átláthatóság növelése révén; kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan konzultáljon az emberi jogi szervezetekkel a döntéshozatali folyamat korai szakaszában, és alakítson ki szilárdabb biztosítékokat és mechanizmusokat az érintettek képviseletének kiegyensúlyozottabbá tételére; üdvözli a menetrendre vonatkozó nyilvános konzultációt, amelynek célja a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia eredményének és a fejlődő országokra gyakorolt hatásának meghatározása, és megnyitja a lehetőségeket a külső érintettek előtt – beleértve a fejlődő országokat és a civil társadalmat – véleményük kifejtésére és az aktív részvételre; üdvözli továbbá a menetrend helyszíni felmérés szakaszát és az esettanulmányokat, amelyek hatékony módon hozzájárulhatnak a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia hatásának pontos értékeléséhez; szükségesnek véli az utólagos értékelések rendszeresebb végzését az uniós politikák végrehajtása során;

| 11. | úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni az intézmények közötti koordinációra, mind az uniós, mind a tagállami intézményeket illetően; felhívja a tagállamok kormányait, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát foglalják kötelező erejű jogi aktusba, és alakítsanak ki a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló cselekvési tervet annak operatívvá tételére; úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteket fokozottabban be kell vonni a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára vonatkozó menetrend munkájába, mivel elszámoltathatóvá tehetik a kormányukat és ellenőrizhetik az ezen a területen elért előrehaladást; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni az intézmények közötti koordinációra, mind az uniós, mind a tagállami intézményeket illetően; felhívja a tagállamok kormányait, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát foglalják kötelező erejű jogi aktusba, és alakítsanak ki a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló cselekvési tervet annak operatívvá tételére; úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteket fokozottabban be kell vonni a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára vonatkozó menetrend munkájába, mivel elszámoltathatóvá tehetik a kormányukat és ellenőrizhetik az ezen a területen elért előrehaladást;

| 12. | emlékeztet rá, hogy az Európai Parlamentnek fontos szerepet kell játszania a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának előmozdításában azzal, hogy a parlamenti menetrendekben elsőbbséget biztosít e kérdésnek, több bizottságközi és parlamentközi ülést tart a politikák fejlesztési célú koherenciájáról, előmozdítja a partnerországokkal a politikák fejlesztési célú koherenciájáról folytatott párbeszédet és elősegíti a civil társadalommal folytatott eszmecserét; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet rá, hogy az Európai Parlamentnek fontos szerepet kell játszania a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának előmozdításában azzal, hogy a parlamenti menetrendekben elsőbbséget biztosít e kérdésnek, több bizottságközi és parlamentközi ülést tart a politikák fejlesztési célú koherenciájáról, előmozdítja a partnerországokkal a politikák fejlesztési célú koherenciájáról folytatott párbeszédet és elősegíti a civil társadalommal folytatott eszmecserét;

| 13. | megjegyzi, hogy egyes tagállamok hatékony minisztériumközi koordinációs mechanizmust alakítottak ki a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósítására; felhívja a tagállamokat, hogy kövessék és cseréljék ki a más tagállamok által már elfogadott bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy egyes tagállamok hatékony minisztériumközi koordinációs mechanizmust alakítottak ki a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósítására; felhívja a tagállamokat, hogy kövessék és cseréljék ki a más tagállamok által már elfogadott bevált gyakorlatokat;

| 14. | megjegyzi, hogy a közös programozás az uniós fejlesztési együttműködési tevékenységek koherens tervezésének sikeres eszköze; üdvözli, hogy a közös programozás magában foglalja a tagállamoknak a partnerországokban folytatott kétoldalú tevékenységeit, azonban sajnálja, hogy a múltban nem mindig került sor az uniós fellépés és a tagállami tevékenységek összehangolására, ami azt eredményezte, hogy a szinergiák lehetőségei kihasználatlanok maradtak; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a közös programozás az uniós fejlesztési együttműködési tevékenységek koherens tervezésének sikeres eszköze; üdvözli, hogy a közös programozás magában foglalja a tagállamoknak a partnerországokban folytatott kétoldalú tevékenységeit, azonban sajnálja, hogy a múltban nem mindig került sor az uniós fellépés és a tagállami tevékenységek összehangolására, ami azt eredményezte, hogy a szinergiák lehetőségei kihasználatlanok maradtak;

| 15. | elismeri, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia helyes végrehajtása megfelelő forrásokat és személyzetet igényel; kéri, hogy a nemzeti minisztériumok és az uniós küldöttségek fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáért felelős kapcsolattartó pontjai számára biztosítva legyenek az ahhoz szükséges források, hogy megvalósítsák a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia nemzeti és európai stratégiáit; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia helyes végrehajtása megfelelő forrásokat és személyzetet igényel; kéri, hogy a nemzeti minisztériumok és az uniós küldöttségek fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáért felelős kapcsolattartó pontjai számára biztosítva legyenek az ahhoz szükséges források, hogy megvalósítsák a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia nemzeti és európai stratégiáit;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentek alapvető szerepet játszanak a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia végrehajtása terén, rendszeresen ellenőrizve a politikai kötelezettségvállalásokat, a felügyeletet és a civil szervezetek teljes körű részvételét, továbbá a kormányok hatásvizsgálati jelentéseit; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentek alapvető szerepet játszanak a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia végrehajtása terén, rendszeresen ellenőrizve a politikai kötelezettségvállalásokat, a felügyeletet és a civil szervezetek teljes körű részvételét, továbbá a kormányok hatásvizsgálati jelentéseit;

| 17. | emlékeztet arra vonatkozó javaslatára, hogy az Unióban független rendszer álljon rendelkezésre az uniós politikák által érintett személyek vagy közösségek panaszainak fogadására; elismeri az Európai Parlament Fejlesztési Bizottsága és a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciával foglalkozó állandó előadója fontos szerepét a polgárok vagy az uniós politikák által érintett közösségek által benyújtott panaszok és javaslatok összegyűjtése terén; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra vonatkozó javaslatára, hogy az Unióban független rendszer álljon rendelkezésre az uniós politikák által érintett személyek vagy közösségek panaszainak fogadására; elismeri az Európai Parlament Fejlesztési Bizottsága és a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciával foglalkozó állandó előadója fontos szerepét a polgárok vagy az uniós politikák által érintett közösségek által benyújtott panaszok és javaslatok összegyűjtése terén;

| 18. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió több forrást fordítson a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia tényeken alapuló elemzésére; felszólítja a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül tárja fel az inkoherenciákat és végezze el ezek költségeinek elemzését, továbbá dolgozzon ki megfelelő nyomon követési és az elért eredményeket feltáró mechanizmusokat a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia terén; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy elemzéseinek javaslataiban térjen ki arra, hogyan lehet elkerülni és kezelni a különböző szakpolitikák közti inkoherenciákat; ismét hangsúlyozza, hogy javítani kell a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia vizsgálatán a programozási dokumentációk kidolgozása során; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió több forrást fordítson a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia tényeken alapuló elemzésére; felszólítja a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül tárja fel az inkoherenciákat és végezze el ezek költségeinek elemzését, továbbá dolgozzon ki megfelelő nyomon követési és az elért eredményeket feltáró mechanizmusokat a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia terén; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy elemzéseinek javaslataiban térjen ki arra, hogyan lehet elkerülni és kezelni a különböző szakpolitikák közti inkoherenciákat; ismét hangsúlyozza, hogy javítani kell a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia vizsgálatán a programozási dokumentációk kidolgozása során;

| 19. | rámutat a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megerősítésének szükségességére a fejlesztési politikáról kialakított európai konszenzus felülvizsgálata és a Cotonoui Megállapodást követő megállapodásról folytatott viták vonatkozásában; |
| --- | --- |

19.

rámutat a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megerősítésének szükségességére a fejlesztési politikáról kialakított európai konszenzus felülvizsgálata és a Cotonoui Megállapodást követő megállapodásról folytatott viták vonatkozásában;

Kiemelt tevékenységi területek

Migráció

| 20. | elismeri, hogy az EU a legnagyobb menekültválsággal néz szembe a II. világháború óta; hangsúlyozza, hogy a migrációs és a fejlesztési politikák közötti kapcsolat erősítése alapvető fontosságú a jelenség kiváltó okainak kezelése terén; úgy véli, hogy az Uniónak a rendelkezésére álló összes eszközt alkalmaznia kell a válság kezelése érdekében, beleértve a biztonsági és diplomáciai eszközöket is; hangsúlyozza, hogy a menekültválságra adott válasznak nem csupán a biztonsági problémákra kell összpontosítania, és a fejlesztési célkitűzések jobb integrálását sürgeti annak érdekében, hogy az Unió migrációs politikái összhangban legyenek a szegénység csökkentését célzó politikákkal; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia az új uniós migrációs politika fontos eleme; üdvözli az európai migrációs stratégia (COM(2015)0240) elfogadását, amely átfogó tervvel szolgál a válság megoldására; úgy véli, hogy ennek végrehajtását a származási országok gazdasági, politikai és társadalmi fejlődését, valamint jó kormányzásának kialakítását szolgáló konkrét lépéseknek kellene kísérniük; kiemeli a kivándorlók által hazautalt pénz szerepét a fejlesztés finanszírozásában; hangsúlyozza az uniós tagállamok harmadik országokkal kötött megállapodásainak fontosságát a nemzetközi munkavállalók biztonságos mozgásának és mobilitásának elősegítése terén; úgy véli, hogy a fejlesztési támogatási programokat és költségvetéseket nem szabad a migráció ellenőrzésére használni; hangsúlyozza, hogy a közös migrációs politika bármely formájának az Európába vezető legális útvonalakra és a migránsok fogadására kell összpontosítania; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy az EU a legnagyobb menekültválsággal néz szembe a II. világháború óta; hangsúlyozza, hogy a migrációs és a fejlesztési politikák közötti kapcsolat erősítése alapvető fontosságú a jelenség kiváltó okainak kezelése terén; úgy véli, hogy az Uniónak a rendelkezésére álló összes eszközt alkalmaznia kell a válság kezelése érdekében, beleértve a biztonsági és diplomáciai eszközöket is; hangsúlyozza, hogy a menekültválságra adott válasznak nem csupán a biztonsági problémákra kell összpontosítania, és a fejlesztési célkitűzések jobb integrálását sürgeti annak érdekében, hogy az Unió migrációs politikái összhangban legyenek a szegénység csökkentését célzó politikákkal; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia az új uniós migrációs politika fontos eleme; üdvözli az európai migrációs stratégia (COM(2015)0240) elfogadását, amely átfogó tervvel szolgál a válság megoldására; úgy véli, hogy ennek végrehajtását a származási országok gazdasági, politikai és társadalmi fejlődését, valamint jó kormányzásának kialakítását szolgáló konkrét lépéseknek kellene kísérniük; kiemeli a kivándorlók által hazautalt pénz szerepét a fejlesztés finanszírozásában; hangsúlyozza az uniós tagállamok harmadik országokkal kötött megállapodásainak fontosságát a nemzetközi munkavállalók biztonságos mozgásának és mobilitásának elősegítése terén; úgy véli, hogy a fejlesztési támogatási programokat és költségvetéseket nem szabad a migráció ellenőrzésére használni; hangsúlyozza, hogy a közös migrációs politika bármely formájának az Európába vezető legális útvonalakra és a migránsok fogadására kell összpontosítania;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak jobban össze kell hangolnia a migrációs és menekültügyi politikákat – mind az Unión belül, mind a nemzetközi partnerekkel; úgy véli, hogy a valóban hatékony és átfogó migrációs és menekültügyi politikának teljes mértékben integrálnia kell az Unió belső és külső politikáit, különösen az uniós intézményi struktúrákon belül; hangsúlyozza az egységes és közös migrációs és menekültügyi politika kialakításának fontosságát; inkluzív megközelítést szorgalmaz a migráció kiváltó okainak kezelése során, amely szorosan összefügg a fejlesztési politikával, a jelenlegi migrációs válság fenntartható rendezése érdekében; emlékeztet arra, hogy menekültek vagy migránsok közt a nők és a lányok különösen kiszolgáltatottak a szexuális erőszaknak és kizsákmányolásnak, továbbá arra, hogy a nemi szempont figyelembevételét az Unió migrációs politikájának szerves részévé kell tenni; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak jobban össze kell hangolnia a migrációs és menekültügyi politikákat – mind az Unión belül, mind a nemzetközi partnerekkel; úgy véli, hogy a valóban hatékony és átfogó migrációs és menekültügyi politikának teljes mértékben integrálnia kell az Unió belső és külső politikáit, különösen az uniós intézményi struktúrákon belül; hangsúlyozza az egységes és közös migrációs és menekültügyi politika kialakításának fontosságát; inkluzív megközelítést szorgalmaz a migráció kiváltó okainak kezelése során, amely szorosan összefügg a fejlesztési politikával, a jelenlegi migrációs válság fenntartható rendezése érdekében; emlékeztet arra, hogy menekültek vagy migránsok közt a nők és a lányok különösen kiszolgáltatottak a szexuális erőszaknak és kizsákmányolásnak, továbbá arra, hogy a nemi szempont figyelembevételét az Unió migrációs politikájának szerves részévé kell tenni;

| 22. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a migrációs és a fejlesztési politikák közötti összhang javítása érdekében a menekültekkel kapcsolatos költségeket ne számolják el hivatalos fejlesztési támogatásként, mivel ez jelentős alternatív költségeket generálna a ténylegesen a migráció alapvető okainak kezelésével foglalkozó fejlesztési programok kárára; |
| --- | --- |

22.

felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a migrációs és a fejlesztési politikák közötti összhang javítása érdekében a menekültekkel kapcsolatos költségeket ne számolják el hivatalos fejlesztési támogatásként, mivel ez jelentős alternatív költségeket generálna a ténylegesen a migráció alapvető okainak kezelésével foglalkozó fejlesztési programok kárára;

Kereskedelem és pénzügyek

| 23. | hangsúlyozza, hogy az Unió és tagállamai továbbra is a kereskedelemösztönző támogatás legfőbb adományozói (11,7 milliárd EUR 2013-ben – SWD(2015)0128); javasolja, hogy az uniós kereskedelemösztönző támogatásának céljai között szerepeljen a szegény termelők, szövetkezetek, mikro- és kisvállalkozások megerősítése, a belföldi piacok diverzifikációjának elősegítése, a női egyenjogúság támogatása, valamint a szorosabb regionális integráció, továbbá a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentése; üdvözli a Bizottság azon célkitűzését, hogy a kereskedelmi megállapodásokban nagyobb hangsúlyt kapjanak a fejlesztéssel kapcsolatos szempontok; emlékeztet arra, hogy a tagállamok elkötelezték magukat konkrét erőfeszítéseket tételére azon cél elérése érdekében, hogy a GNP 0,7 %-át a fejlődő országokba irányuló hivatalos fejlesztési támogatásra fordítsák, valamint emlékeztet az OECD/DAC ajánlására arra vonatkozóan, hogy a vissza nem térítendő támogatás a hivatalos fejlesztési támogatáson belül elérje az átlagos 86 %-os arányt; emlékeztet rá, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak hozzá kel járulniuk a fenntartható fejlődés, az emberi jogok, a tisztességes és etikus kereskedelem és a korrupció elleni küzdelem előmozdításához szerte a világban; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az Unió és tagállamai továbbra is a kereskedelemösztönző támogatás legfőbb adományozói (11,7 milliárd EUR 2013-ben – SWD(2015)0128); javasolja, hogy az uniós kereskedelemösztönző támogatásának céljai között szerepeljen a szegény termelők, szövetkezetek, mikro- és kisvállalkozások megerősítése, a belföldi piacok diverzifikációjának elősegítése, a női egyenjogúság támogatása, valamint a szorosabb regionális integráció, továbbá a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentése; üdvözli a Bizottság azon célkitűzését, hogy a kereskedelmi megállapodásokban nagyobb hangsúlyt kapjanak a fejlesztéssel kapcsolatos szempontok; emlékeztet arra, hogy a tagállamok elkötelezték magukat konkrét erőfeszítéseket tételére azon cél elérése érdekében, hogy a GNP 0,7 %-át a fejlődő országokba irányuló hivatalos fejlesztési támogatásra fordítsák, valamint emlékeztet az OECD/DAC ajánlására arra vonatkozóan, hogy a vissza nem térítendő támogatás a hivatalos fejlesztési támogatáson belül elérje az átlagos 86 %-os arányt; emlékeztet rá, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak hozzá kel járulniuk a fenntartható fejlődés, az emberi jogok, a tisztességes és etikus kereskedelem és a korrupció elleni küzdelem előmozdításához szerte a világban;

| 24. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelem liberalizálása önmagában nem pozitív fejlemény a szegénység csökkentése szempontjából, mivel negatív hatással járhat a fenntartható fejlődésre; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelem liberalizálása önmagában nem pozitív fejlemény a szegénység csökkentése szempontjából, mivel negatív hatással járhat a fenntartható fejlődésre;

| 25. | kéri, hogy a Bizottság készítsen éves jelentést az Európai Parlament és a Tanács számára az uniós kereskedelemösztönző támogatás fejlődő országokban való végrehajtásáról, pontosan megjelölve a biztosított összegek nagyságát és azok származási helyét, mind az uniós költségvetés 4. fejezete, mind pedig az EFA tekintetében; úgy véli, hogy egy ilyen dokumentum szilárd alapot teremtene az EU fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról szóló kétévenkénti jelentéséhez; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy a Bizottság készítsen éves jelentést az Európai Parlament és a Tanács számára az uniós kereskedelemösztönző támogatás fejlődő országokban való végrehajtásáról, pontosan megjelölve a biztosított összegek nagyságát és azok származási helyét, mind az uniós költségvetés 4. fejezete, mind pedig az EFA tekintetében; úgy véli, hogy egy ilyen dokumentum szilárd alapot teremtene az EU fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról szóló kétévenkénti jelentéséhez;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a 17.15 fenntartható fejlesztési cél elismeri, hogy tiszteletben kell tartani az egyes országok politikai mozgásterét a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés vonatkozásában; ismételten hangsúlyozza, hogy a fejlődő országoknak jogukban áll a beruházások szabályozása a valamennyi beruházóra – köztük a külföldi befektetőkre is – vonatkozó kötelezettségek és feladatok érvényre juttatása céljából, az emberi jogok megóvása, valamint a munkaügyi és a környezeti előírások védelme érdekében; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a 17.15 fenntartható fejlesztési cél elismeri, hogy tiszteletben kell tartani az egyes országok politikai mozgásterét a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés vonatkozásában; ismételten hangsúlyozza, hogy a fejlődő országoknak jogukban áll a beruházások szabályozása a valamennyi beruházóra – köztük a külföldi befektetőkre is – vonatkozó kötelezettségek és feladatok érvényre juttatása céljából, az emberi jogok megóvása, valamint a munkaügyi és a környezeti előírások védelme érdekében;

| 27. | üdvözli a bangladesi fenntarthatósági megállapodás létrejötte óta elért előrehaladást, és felhívja a Bizottságot, hogy más ágazatokra is terjessze ki a kötelező érvényű keretrendszereket; e tekintetben sürgeti a Bizottságot a meglévő uniós fa- és fatermékpiaci rendeletet kiegészítő, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra és a kellő gondosságra vonatkozó kezdeményezések kiterjesztését a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló uniós rendelettervezetre, és egyéb ágazatokra, ekképpen biztosítva, hogy az EU és EU-ban tevékenykedő kereskedők és szereplők betartsák az emberi jogok és legmagasabb szintű társadalmi és környezetvédelmi normák tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségüket; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a bangladesi fenntarthatósági megállapodás létrejötte óta elért előrehaladást, és felhívja a Bizottságot, hogy más ágazatokra is terjessze ki a kötelező érvényű keretrendszereket; e tekintetben sürgeti a Bizottságot a meglévő uniós fa- és fatermékpiaci rendeletet kiegészítő, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra és a kellő gondosságra vonatkozó kezdeményezések kiterjesztését a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló uniós rendelettervezetre, és egyéb ágazatokra, ekképpen biztosítva, hogy az EU és EU-ban tevékenykedő kereskedők és szereplők betartsák az emberi jogok és legmagasabb szintű társadalmi és környezetvédelmi normák tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségüket;

| 28. | emlékeztet arra, hogy az EU beruházási politikájának, különösen akkor, ha közpénzek felhasználásáról van szó, hozzá kell járulnia a fenntartható fejlesztési célok megvalósításához; emlékeztet arra, hogy fokozni kell a fejlesztésfinanszírozási intézmények átláthatóságát és elszámoltathatóságát, hogy hatékonyan nyomon lehessen követni és ellenőrizni lehessen a pénzmozgásokat, az adósság fenntarthatóságát, valamint a projektjeik fenntartható fejlődés tekintetében fennálló hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy az EU beruházási politikájának, különösen akkor, ha közpénzek felhasználásáról van szó, hozzá kell járulnia a fenntartható fejlesztési célok megvalósításához; emlékeztet arra, hogy fokozni kell a fejlesztésfinanszírozási intézmények átláthatóságát és elszámoltathatóságát, hogy hatékonyan nyomon lehessen követni és ellenőrizni lehessen a pénzmozgásokat, az adósság fenntarthatóságát, valamint a projektjeik fenntartható fejlődés tekintetében fennálló hozzáadott értékét;

| 29. | emlékeztet a hivatalos fejlesztési támogatásnak a hatékony fejlesztési eredmények elérésében játszott egyedülálló szerepére; felszólít a hivatalos fejlesztési támogatás fejlesztési fókuszának és jellegének védelmére, beleértve az átlátható és elszámoltatható jelentéstételi rendszert; emlékeztet rá, hogy a támogatás függetlenítése szükséges feltétele annak, hogy lehetőségek nyíljanak meg a fejlődő országok társadalmi-gazdasági szereplői, köztük a helyi cégek vagy a technikai segítségnyújtásban résztvevő szakértők előtt, és ajánlja a fejlődő országok közbeszerzési rendszereinek fokozott igénybe vételét a közszféra által irányított, a helyi magánszektor megerősítését célzó tevékenységeket támogató segélyprogramok számára; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet a hivatalos fejlesztési támogatásnak a hatékony fejlesztési eredmények elérésében játszott egyedülálló szerepére; felszólít a hivatalos fejlesztési támogatás fejlesztési fókuszának és jellegének védelmére, beleértve az átlátható és elszámoltatható jelentéstételi rendszert; emlékeztet rá, hogy a támogatás függetlenítése szükséges feltétele annak, hogy lehetőségek nyíljanak meg a fejlődő országok társadalmi-gazdasági szereplői, köztük a helyi cégek vagy a technikai segítségnyújtásban résztvevő szakértők előtt, és ajánlja a fejlődő országok közbeszerzési rendszereinek fokozott igénybe vételét a közszféra által irányított, a helyi magánszektor megerősítését célzó tevékenységeket támogató segélyprogramok számára;

| 30. | emlékeztet azonban arra, hogy a segély önmagában nem elegendő; úgy véli, hogy meg kell fontolni innovatív és diverzifikált finanszírozási források alkalmazását, úgymint pénzügyi tranzakciós adó, szén-dioxid-adó, repülőjegy-illeték, a természeti erőforrásokkal kapcsolatos járadék, stb. és azokat összhangba kell hozni a fejlesztés hatékonyságának elveivel; úgy véli, hogy erősíteni kell a köz-, magán-, nemzetközi és magánfinanszírozás közti koherenciát; elismeri, hogy a magánszektor alapvető szerepet játszik e tekintetben; kitart amellett, hogy kedvező feltételeket kell teremteni a magánvállalkozások számára a fejlődő országokban, és ösztönözni kell a banki szolgáltatások használatát és a digitális infrastruktúrák kiépítését előmozdító politikai és jogi keretek létrehozását; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet azonban arra, hogy a segély önmagában nem elegendő; úgy véli, hogy meg kell fontolni innovatív és diverzifikált finanszírozási források alkalmazását, úgymint pénzügyi tranzakciós adó, szén-dioxid-adó, repülőjegy-illeték, a természeti erőforrásokkal kapcsolatos járadék, stb. és azokat összhangba kell hozni a fejlesztés hatékonyságának elveivel; úgy véli, hogy erősíteni kell a köz-, magán-, nemzetközi és magánfinanszírozás közti koherenciát; elismeri, hogy a magánszektor alapvető szerepet játszik e tekintetben; kitart amellett, hogy kedvező feltételeket kell teremteni a magánvállalkozások számára a fejlődő országokban, és ösztönözni kell a banki szolgáltatások használatát és a digitális infrastruktúrák kiépítését előmozdító politikai és jogi keretek létrehozását;

| 31. | úgy véli, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia célkitűzéseinek megvalósítása érdekében az uniós kereskedelempolitikának figyelembe kell vennie a fejlődő országok tényleges helyzetét és fejlettségi szintjét, valamint a fejlődő országok jogát arra, hogy kialakítsák saját fejlesztési stratégiájukat; hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai által kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásoknak nem szabad – sem közvetlenül, sem közvetve – aláásniuk a fejlesztési célkitűzéseket, vagy az emberi jogok előmozdítását és védelmét a partnerországokban; emlékeztet arra, hogy a WTO szabályaihoz igazodó, tisztességes és megfelelően szabályozott kereskedelem lehetőségeket biztosíthat a fejlődésre; üdvözli a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó átfogó fejezetek beemelését minden kereskedelmi és beruházási megállapodásba; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia célkitűzéseinek megvalósítása érdekében az uniós kereskedelempolitikának figyelembe kell vennie a fejlődő országok tényleges helyzetét és fejlettségi szintjét, valamint a fejlődő országok jogát arra, hogy kialakítsák saját fejlesztési stratégiájukat; hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai által kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásoknak nem szabad – sem közvetlenül, sem közvetve – aláásniuk a fejlesztési célkitűzéseket, vagy az emberi jogok előmozdítását és védelmét a partnerországokban; emlékeztet arra, hogy a WTO szabályaihoz igazodó, tisztességes és megfelelően szabályozott kereskedelem lehetőségeket biztosíthat a fejlődésre; üdvözli a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó átfogó fejezetek beemelését minden kereskedelmi és beruházási megállapodásba;

| 32. | felszólítja az EU-t, hogy hozzon létre megfelelő keretet annak elemzésére, hogyan integrálják a vállalatok az emberi jogokat, valamint a szociális és környezetvédelmi normákat; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy továbbra is aktívan vegyen részt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a vállalatok emberi jogokkal való visszaélések miatti elszámoltatására irányuló munkájában; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az EU-t, hogy hozzon létre megfelelő keretet annak elemzésére, hogyan integrálják a vállalatok az emberi jogokat, valamint a szociális és környezetvédelmi normákat; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy továbbra is aktívan vegyen részt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a vállalatok emberi jogokkal való visszaélések miatti elszámoltatására irányuló munkájában;

| 33. | támogatja a hatékony, méltányos és átlátható adórendszert, amely összhangban áll a jó kormányzás elveivel; üdvözli a Bizottság által 2015. március 18-án ismertetett, az adózás átláthatóságára vonatkozó intézkedéscsomagot, valamint a 2016. január 28-án előterjesztett, az adókikerülés elleni csomagot, beleértve a jó adóügyi kormányzás nemzetközi előmozdítására irányuló külső stratégiáról szóló bizottsági közleményt; hangsúlyozza az új uniós adójogszabályok hatásvizsgálatának és a tovagyűrűző hatásokra vonatkozó átfogó elemzésének fontosságát, a fejlődő országokra gyakorolt negatív hatás elkerülése érdekében; emlékeztet rá, hogy a belföldi források adózás révén történő mozgósítása a legfontosabb bevételi forrás a fenntartható fejlődés állami finanszírozására; kéri, hogy az Európai Unió támogassa a fejlődő országokat az adóigazgatási, pénzügyi irányítási és költségvetés-gazdálkodási képességeik megerősítése, valamint az illegális pénzmozgások megszüntetése során,; felszólítja az Uniót annak biztosítására, hogy a vállalatok adót fizessenek azokban az országokban, ahol értéket termelnek ki vagy teremtenek; hangsúlyozza ennek megfelelően az EU felelősséget az adózás területén a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia globális előmozdításában és működőképessé tételében; ezért sürgeti az EU-t, hogy törekedjen arra. hogy a fejlődő országok egyenrangú félként tudjanak részt venni a jelenlegi adózási szabályok globális reformjában; |
| --- | --- |

33.

támogatja a hatékony, méltányos és átlátható adórendszert, amely összhangban áll a jó kormányzás elveivel; üdvözli a Bizottság által 2015. március 18-án ismertetett, az adózás átláthatóságára vonatkozó intézkedéscsomagot, valamint a 2016. január 28-án előterjesztett, az adókikerülés elleni csomagot, beleértve a jó adóügyi kormányzás nemzetközi előmozdítására irányuló külső stratégiáról szóló bizottsági közleményt; hangsúlyozza az új uniós adójogszabályok hatásvizsgálatának és a tovagyűrűző hatásokra vonatkozó átfogó elemzésének fontosságát, a fejlődő országokra gyakorolt negatív hatás elkerülése érdekében; emlékeztet rá, hogy a belföldi források adózás révén történő mozgósítása a legfontosabb bevételi forrás a fenntartható fejlődés állami finanszírozására; kéri, hogy az Európai Unió támogassa a fejlődő országokat az adóigazgatási, pénzügyi irányítási és költségvetés-gazdálkodási képességeik megerősítése, valamint az illegális pénzmozgások megszüntetése során,; felszólítja az Uniót annak biztosítására, hogy a vállalatok adót fizessenek azokban az országokban, ahol értéket termelnek ki vagy teremtenek; hangsúlyozza ennek megfelelően az EU felelősséget az adózás területén a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia globális előmozdításában és működőképessé tételében; ezért sürgeti az EU-t, hogy törekedjen arra. hogy a fejlődő országok egyenrangú félként tudjanak részt venni a jelenlegi adózási szabályok globális reformjában;

| 34. | úgy véli, hogy a nemzetközi együttműködés alapvető fontosságú az illegális pénzmozgások és adócsalás kezelése terén, és felszólítja az Uniót, hogy mozdítsa elő a szorosabb nemzetközi együttműködést adóügyekben; felhívja az Uniót, hogy biztosítsa a fejlődő országokkal szembeni méltányos bánásmódot az adóegyezményekről folytatott tárgyalások során, az ENSZ kettős adóztatás elkerüléséről szóló modellegyezményével összhangban, figyelembe véve az adott ország sajátos helyzetét és biztosítva az adóztatási jogok méltányos eloszlását; üdvözli a 2015. júliusi, addisz-abebai fejlesztésfinanszírozási konferencián tett kötelezettségvállalásokat, úgymint a többoldalú fejlesztésfinanszírozás felülvizsgálatát, valamint az addisz-abebai adózási kezdeményezést, amely célja a fejlődő országok támogatása hazai erőforrás-rendszereik kiépítésében; felhívja az EU-t, hogy teljes mértékben használja ki az OECD-modellegyezményt, amely opcionális rendelkezésként magában foglalja az adóbehajtás terén való segítségnyújtást; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a nemzetközi együttműködés alapvető fontosságú az illegális pénzmozgások és adócsalás kezelése terén, és felszólítja az Uniót, hogy mozdítsa elő a szorosabb nemzetközi együttműködést adóügyekben; felhívja az Uniót, hogy biztosítsa a fejlődő országokkal szembeni méltányos bánásmódot az adóegyezményekről folytatott tárgyalások során, az ENSZ kettős adóztatás elkerüléséről szóló modellegyezményével összhangban, figyelembe véve az adott ország sajátos helyzetét és biztosítva az adóztatási jogok méltányos eloszlását; üdvözli a 2015. júliusi, addisz-abebai fejlesztésfinanszírozási konferencián tett kötelezettségvállalásokat, úgymint a többoldalú fejlesztésfinanszírozás felülvizsgálatát, valamint az addisz-abebai adózási kezdeményezést, amely célja a fejlődő országok támogatása hazai erőforrás-rendszereik kiépítésében; felhívja az EU-t, hogy teljes mértékben használja ki az OECD-modellegyezményt, amely opcionális rendelkezésként magában foglalja az adóbehajtás terén való segítségnyújtást;

| 35. | felszólít az export tekintetében alkalmazott ártámogatás, vámok és kereskedelmi korlátok által a fejlődő országokra gyakorolt hatás értékelésére; |
| --- | --- |

35.

felszólít az export tekintetében alkalmazott ártámogatás, vámok és kereskedelmi korlátok által a fejlődő országokra gyakorolt hatás értékelésére;

| 36. | megismétli, hogy a fejlődő országok nyersanyagaihoz való hozzáférés biztosítását szolgáló erőfeszítések nem akadályozhatják a helyi fejlődést és a szegénység felszámolását, hanem támogatniuk kell a fejlődő országokat abban, hogy ásványvagyonuk révén a valódi fejlődés útjára léphessenek; |
| --- | --- |

36.

megismétli, hogy a fejlődő országok nyersanyagaihoz való hozzáférés biztosítását szolgáló erőfeszítések nem akadályozhatják a helyi fejlődést és a szegénység felszámolását, hanem támogatniuk kell a fejlődő országokat abban, hogy ásványvagyonuk révén a valódi fejlődés útjára léphessenek;

Élelmezésbiztonság

| 37. | hangsúlyozza, hogy a globális élelmezésbiztonság megteremtéséhez szükséges a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvalósítása minden szinten, különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend ambiciózusabb célkitűzéseinek elérése, vagyis az éhezés és az alultápláltság minden formájának teljes megszüntetése érdekében; úgy véli, hogy az Uniónak elő kell segíteni az egyértelmű feltételeket tartalmazó szilárd jogi keretek kialakítását a kiszolgáltatott csoportok jogainak és élelmezésbiztonságának védelme érdekében; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a globális élelmezésbiztonság megteremtéséhez szükséges a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvalósítása minden szinten, különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend ambiciózusabb célkitűzéseinek elérése, vagyis az éhezés és az alultápláltság minden formájának teljes megszüntetése érdekében; úgy véli, hogy az Uniónak elő kell segíteni az egyértelmű feltételeket tartalmazó szilárd jogi keretek kialakítását a kiszolgáltatott csoportok jogainak és élelmezésbiztonságának védelme érdekében;

| 38. | kéri az Uniót, hogy rendszeresen értékelje ki többek között az uniós mezőgazdasági, kereskedelmi és energiapolitika – pl. a bioüzemanyag-politika – hatását a fejlődő országok élelmezésbiztonságára és a legkiszolgáltatottabb rétegek megélhetésére; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is összpontosítson a szövetkezetekre, a mikro- kis- és közepes méretű gazdálkodásra és a mezőgazdasági munkásokra, támogassa a fenntartható és agro-ökológiai gyakorlatokat, összhangban a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) következtetéseivel, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó ajánlásaival és a fenntartható fejlesztési célokkal; emlékeztet rá, hogy biztosítani kell azt, hogy a KAP rendelkezéseinek végrehajtása ne veszélyeztesse a fejlődő országok élelmiszertermelő képességét és hosszú távú élelmezésbiztonságát; hangsúlyozza, hogy a szakpolitikai koherencia lényegi kérdéseit és hatását figyelembe kell venni az uniós élelmezésbiztonsági szakpolitikai keret (COM(2010)0127) folyamatos nyomon követése során; kitart amellett, hogy az Unió támogassa a feldolgozóipar kiépítését a mezőgazdasági ágazatban, valamint az élelmiszeripari termékek tartósítására szolgáló technikák javítását; kéri a halászati megállapodásoknak a fejlődő országok élelmezésbiztonságára gyakorolt hatásának tekintetbevételét; kéri az Uniót és tagállamait, hogy járuljanak hozzá a nagyarányú földszerzések megelőzéséhez azáltal, hogy támogatják a fejlődő országokat a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes ENSZ-iránymutatások nemzeti szintű végrehajtásában; |
| --- | --- |

38.

kéri az Uniót, hogy rendszeresen értékelje ki többek között az uniós mezőgazdasági, kereskedelmi és energiapolitika – pl. a bioüzemanyag-politika – hatását a fejlődő országok élelmezésbiztonságára és a legkiszolgáltatottabb rétegek megélhetésére; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is összpontosítson a szövetkezetekre, a mikro- kis- és közepes méretű gazdálkodásra és a mezőgazdasági munkásokra, támogassa a fenntartható és agro-ökológiai gyakorlatokat, összhangban a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) következtetéseivel, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó ajánlásaival és a fenntartható fejlesztési célokkal; emlékeztet rá, hogy biztosítani kell azt, hogy a KAP rendelkezéseinek végrehajtása ne veszélyeztesse a fejlődő országok élelmiszertermelő képességét és hosszú távú élelmezésbiztonságát; hangsúlyozza, hogy a szakpolitikai koherencia lényegi kérdéseit és hatását figyelembe kell venni az uniós élelmezésbiztonsági szakpolitikai keret (COM(2010)0127) folyamatos nyomon követése során; kitart amellett, hogy az Unió támogassa a feldolgozóipar kiépítését a mezőgazdasági ágazatban, valamint az élelmiszeripari termékek tartósítására szolgáló technikák javítását; kéri a halászati megállapodásoknak a fejlődő országok élelmezésbiztonságára gyakorolt hatásának tekintetbevételét; kéri az Uniót és tagállamait, hogy járuljanak hozzá a nagyarányú földszerzések megelőzéséhez azáltal, hogy támogatják a fejlődő országokat a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes ENSZ-iránymutatások nemzeti szintű végrehajtásában;

Egészség

| 39. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok tekintetében előzetesen gondoskodni kell a szilárd egészségügyi rendszerek kialakításához, fenntartható egészségügyi infrastruktúrák kialakításához és alapvető szolgáltatások és minőségi ellátás biztosításához kapcsolódó költségvetési sorokról; kéri, hogy az Európai Unió támogassa a fejlődő országokban az egészségügyi kockázatok közös vállalását garantáló egyetemes egészségügyi fedezet bevezetését; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok tekintetében előzetesen gondoskodni kell a szilárd egészségügyi rendszerek kialakításához, fenntartható egészségügyi infrastruktúrák kialakításához és alapvető szolgáltatások és minőségi ellátás biztosításához kapcsolódó költségvetési sorokról; kéri, hogy az Európai Unió támogassa a fejlődő országokban az egészségügyi kockázatok közös vállalását garantáló egyetemes egészségügyi fedezet bevezetését;

Éghajlatváltozás

| 40. | határozott cselekvést vár el az Uniótól, tagállamaitól és minden nemzetközi partnerétől a nemrég elfogadott Párizsi Egyezmény végrehajtása terén; hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a többi fejlett országnak továbbra is támogatnia kell a kibocsátáscsökkentésre és a fejlődő országoknak, és különösen a legkevésbé fejlett országoknak az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenállóképessége kialakítására irányuló fellépést az éghajlat-politika terén; ebben az összefüggésben emlékeztet az éghajlatváltozás elleni küzdelem megfelelő finanszírozásának alapvető fontosságára; e tekintetben támogatja az uniós energetikai átállás folyamatát, és a megújuló energiákra való áttérést; kiemeli, hogy a globális felmelegedés jóval 2 oC alá történő csökkentésének sikertelensége alááshatja a fejlesztési eredményeket; felhívja az Uniót, hogy vállaljon proaktív szerepet a globális éghajlatváltozás kezelésében stratégiai prioritások kialakításával minden szinten és ágazatban, valamint új, kötelező éghajlati, energiahatékonysági és a megújuló energiákra vonatkozó célkitűzések kidolgozása és végrehajtása révén, összhangban a párizsi megállapodással; |
| --- | --- |

40.

határozott cselekvést vár el az Uniótól, tagállamaitól és minden nemzetközi partnerétől a nemrég elfogadott Párizsi Egyezmény végrehajtása terén; hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a többi fejlett országnak továbbra is támogatnia kell a kibocsátáscsökkentésre és a fejlődő országoknak, és különösen a legkevésbé fejlett országoknak az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenállóképessége kialakítására irányuló fellépést az éghajlat-politika terén; ebben az összefüggésben emlékeztet az éghajlatváltozás elleni küzdelem megfelelő finanszírozásának alapvető fontosságára; e tekintetben támogatja az uniós energetikai átállás folyamatát, és a megújuló energiákra való áttérést; kiemeli, hogy a globális felmelegedés jóval 2 oC alá történő csökkentésének sikertelensége alááshatja a fejlesztési eredményeket; felhívja az Uniót, hogy vállaljon proaktív szerepet a globális éghajlatváltozás kezelésében stratégiai prioritások kialakításával minden szinten és ágazatban, valamint új, kötelező éghajlati, energiahatékonysági és a megújuló energiákra vonatkozó célkitűzések kidolgozása és végrehajtása révén, összhangban a párizsi megállapodással;

| 41. | tudomásul veszi, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén a magánfinanszírozás nem helyettesítheti a közfinanszírozást; hangsúlyozza az átlátható jelentéstétel és az elszámoltathatóság szükségességét, valamint a szociális és környezeti biztosítékok érvényesítését az éghajlatváltozás elleni küzdelem magánfinanszírozását illetően; |
| --- | --- |

41.

tudomásul veszi, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén a magánfinanszírozás nem helyettesítheti a közfinanszírozást; hangsúlyozza az átlátható jelentéstétel és az elszámoltathatóság szükségességét, valamint a szociális és környezeti biztosítékok érvényesítését az éghajlatváltozás elleni küzdelem magánfinanszírozását illetően;

Nemek közötti egyenlőség

| 42. | üdvözli a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2016 és 2020 közötti időszakra szóló cselekvési tervet, és ösztönzi célkitűzéseinek felügyeletét és megvalósítását az Unió összes külső fellépése terén, beleértve az uniós finanszírozású, országos szintű projekteket; továbbá felhívja az Uniót, hogy hatékonyan érvényesítse a nemek közti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalásának növelését minden szakpolitikájában, beleértve a költségvetési politikát, és biztosítsa, hogy külső politikái hozzájárulnak a hátrányos megkülönböztetés – beleértve az LMBT-személyekkel szembeni megkülönböztetést – minden formája elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

42.

üdvözli a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2016 és 2020 közötti időszakra szóló cselekvési tervet, és ösztönzi célkitűzéseinek felügyeletét és megvalósítását az Unió összes külső fellépése terén, beleértve az uniós finanszírozású, országos szintű projekteket; továbbá felhívja az Uniót, hogy hatékonyan érvényesítse a nemek közti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalásának növelését minden szakpolitikájában, beleértve a költségvetési politikát, és biztosítsa, hogy külső politikái hozzájárulnak a hátrányos megkülönböztetés – beleértve az LMBT-személyekkel szembeni megkülönböztetést – minden formája elleni küzdelemhez;

Biztonságpolitika

| 43. | elismeri, hogy biztonság nélkül nem lehetséges sem a fenntartható fejlődés megvalósítása, sem a szegénység megszüntetése; elismeri továbbá, hogy a fejlesztéspolitika és a biztonságpolitika összekapcsolása fontos szerepet játszik a EU hatékony külső fellépésének biztosítása terén; |
| --- | --- |

43.

elismeri, hogy biztonság nélkül nem lehetséges sem a fenntartható fejlődés megvalósítása, sem a szegénység megszüntetése; elismeri továbbá, hogy a fejlesztéspolitika és a biztonságpolitika összekapcsolása fontos szerepet játszik a EU hatékony külső fellépésének biztosítása terén;

| 44. | hangsúlyozza a szakpolitikai koherencia biztosításának szükségességét, valamint azt, hogy összhangot kell teremteni az EU külső fellépésére, a biztonságra, a védelemre, a kereskedelemre, a humanitárius segítségnyújtásra, a migrációra és a fejlesztési együttműködésre vonatkozó szakpolitikák között; emlékeztet a jó kormányzás jelentette kihívásra a fejlődő országokban; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának hozzá kell járulnia a jogállamiság és a független intézmények kialakításához, valamint a leszereléshez vezető és a közegészségügyi ellátást és élelmezésbiztonságot garantáló, továbbá a kapcsolódó politikákat támogató lépések megerősítéséhez, amelyek a biztonság és jólét zálogai; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza a szakpolitikai koherencia biztosításának szükségességét, valamint azt, hogy összhangot kell teremteni az EU külső fellépésére, a biztonságra, a védelemre, a kereskedelemre, a humanitárius segítségnyújtásra, a migrációra és a fejlesztési együttműködésre vonatkozó szakpolitikák között; emlékeztet a jó kormányzás jelentette kihívásra a fejlődő országokban; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának hozzá kell járulnia a jogállamiság és a független intézmények kialakításához, valamint a leszereléshez vezető és a közegészségügyi ellátást és élelmezésbiztonságot garantáló, továbbá a kapcsolódó politikákat támogató lépések megerősítéséhez, amelyek a biztonság és jólét zálogai;

| 45. | felszólítja az Európai Uniót, hogy erősítse meg a válságmegelőzési és a korai fellépésre szolgáló kapacitását és növelje a közös biztonsági és védelmi politika (KBVP) és a fejlesztési eszközök közötti szinergiákat, egyensúlyt teremtve a válságok rövid távú kezelése és a hosszú távú fejlesztési stratégiák között; úgy véli, hogy a fejlesztéspolitika és biztonságpolitika közötti kapcsolat kialakítását szolgáló új eszköz létrehozása csökkentheti a politikák inkoherenciáját és növelheti a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy ezt az eszközt nem az eddigi fejlesztési eszközök révén kellene finanszírozni, hanem új költségvetési előirányzatok révén; kéri, hogy az uniós biztonsági és fejlesztési stratégiák kidolgozása során vegyék figyelembe a szóban forgó régiók és országok prioritásait és politikáit; üdvözli a válságkezelési megközelítésre vonatkozó politikai keret alkalmazását, amely fontos eszköz a tekintetben, hogy a válságokról azok korai szakaszában közös felfogást lehessen kialakítani; szorgalmazza a szorosabb együttműködést a Bizottság, az EKSZ és a tagállamok között egy átfogó elemzés kidolgozása érdekében, amely lehetővé teszi a válságkezelés során a KKBP-eszközök és az egyéb eszközök közti megalapozott döntést; |
| --- | --- |

45.

felszólítja az Európai Uniót, hogy erősítse meg a válságmegelőzési és a korai fellépésre szolgáló kapacitását és növelje a közös biztonsági és védelmi politika (KBVP) és a fejlesztési eszközök közötti szinergiákat, egyensúlyt teremtve a válságok rövid távú kezelése és a hosszú távú fejlesztési stratégiák között; úgy véli, hogy a fejlesztéspolitika és biztonságpolitika közötti kapcsolat kialakítását szolgáló új eszköz létrehozása csökkentheti a politikák inkoherenciáját és növelheti a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy ezt az eszközt nem az eddigi fejlesztési eszközök révén kellene finanszírozni, hanem új költségvetési előirányzatok révén; kéri, hogy az uniós biztonsági és fejlesztési stratégiák kidolgozása során vegyék figyelembe a szóban forgó régiók és országok prioritásait és politikáit; üdvözli a válságkezelési megközelítésre vonatkozó politikai keret alkalmazását, amely fontos eszköz a tekintetben, hogy a válságokról azok korai szakaszában közös felfogást lehessen kialakítani; szorgalmazza a szorosabb együttműködést a Bizottság, az EKSZ és a tagállamok között egy átfogó elemzés kidolgozása érdekében, amely lehetővé teszi a válságkezelés során a KKBP-eszközök és az egyéb eszközök közti megalapozott döntést;

| 46. | úgy véli, hogy a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos stratégia (6), az afrikai gyorsreagáló erő, valamint a Száhel-övezetre vonatkozó, a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló regionális cselekvési terv (7) jó példák az átfogó uniós megközelítés sikeres végrehajtására, mivel ötvözik a biztonság, a fejlesztés és a kormányzás terén tett lépéseket; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos stratégia (6), az afrikai gyorsreagáló erő, valamint a Száhel-övezetre vonatkozó, a 2015 és 2020 közötti időszakra szóló regionális cselekvési terv (7) jó példák az átfogó uniós megközelítés sikeres végrehajtására, mivel ötvözik a biztonság, a fejlesztés és a kormányzás terén tett lépéseket;

| 47. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztési együttműködés és a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képesség közti kapcsolatok fejlesztését, lehetővé téve az egyre növekvő szükségletek rugalmasabb és hatékonyabb ellátását; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztési együttműködés és a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képesség közti kapcsolatok fejlesztését, lehetővé téve az egyre növekvő szükségletek rugalmasabb és hatékonyabb ellátását;

o

o o

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0251.

(3)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1

(4)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

(5)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/49650173.pdf

(6)  http://eeas.europa.eu/africa/docs/sahel_strategy_en.pdf

(7)  www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/04/st07823-en15_pdf

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/10

---

P8_TA(2016)0247

Az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségről (2015/2277(INI))

(2018/C 086/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint a Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra, és különösen az abban meghatározott fenntartható fejlesztési célok közül a 2. célra, nevezetesen az éhség felszámolására, az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérésére, valamint a fenntartható mezőgazdaság előmozdítására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint a Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra, és különösen az abban meghatározott fenntartható fejlesztési célok közül a 2. célra, nevezetesen az éhség felszámolására, az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérésére, valamint a fenntartható mezőgazdaság előmozdítására (1),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményét aláíró felek által 2015. december 12-én elfogadott párizsi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményét aláíró felek által 2015. december 12-én elfogadott párizsi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az Afrikai Unió (AU) által 2002-ben elfogadott átfogó afrikai mezőgazdasági fejlesztési programra (CAADP) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió (AU) által 2002-ben elfogadott átfogó afrikai mezőgazdasági fejlesztési programra (CAADP) (3),

| — | tekintettel az AU államfőinek 2003. évi maputói (Mozambik) csúcstalálkozójára, amelyen az AU kormányai megállapodtak, hogy teljes nemzeti költségvetésük több mint 10 %-át a mezőgazdasági ágazatba fektetik (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AU államfőinek 2003. évi maputói (Mozambik) csúcstalálkozójára, amelyen az AU kormányai megállapodtak, hogy teljes nemzeti költségvetésük több mint 10 %-át a mezőgazdasági ágazatba fektetik (4),

| — | tekintettel az AU állam-, illetve kormányfőinek 2012. júliusi gyűlésére, amely a 2014-es évet az „Afrikai mezőgazdaság és élelmezésbiztonság évének” nyilvánította (5) a CAADP elfogadásának tízedik évfordulója tiszteletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AU állam-, illetve kormányfőinek 2012. júliusi gyűlésére, amely a 2014-es évet az „Afrikai mezőgazdaság és élelmezésbiztonság évének” nyilvánította (5) a CAADP elfogadásának tízedik évfordulója tiszteletére,

| — | tekintettel az AU államfőinek Malabóban (Egyenlítői-Guinea) tartott csúcstalálkozóján 2014. június 27-én elfogadott, a „Gyorsított mezőgazdasági növekedés és átalakulás a közös jólét és a javuló megélhetés érdekében” című nyilatkozatra, mellyel az AU kormányai megerősítették arra irányuló kötelezettségvállalásukat, hogy közkiadásaiknak legalább a 10 %-át a mezőgazdaságra fordítják (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AU államfőinek Malabóban (Egyenlítői-Guinea) tartott csúcstalálkozóján 2014. június 27-én elfogadott, a „Gyorsított mezőgazdasági növekedés és átalakulás a közös jólét és a javuló megélhetés érdekében” című nyilatkozatra, mellyel az AU kormányai megerősítették arra irányuló kötelezettségvállalásukat, hogy közkiadásaiknak legalább a 10 %-át a mezőgazdaságra fordítják (6),

| — | tekintettel a G8-ak 2009-es Aquilai Élelmezésbiztonsági Kezdeményezésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a G8-ak 2009-es Aquilai Élelmezésbiztonsági Kezdeményezésére (7),

| — | tekintettel a mezőgazdasági, földművelésügyi és állattenyésztési miniszterek 2009. áprilisi közös konferenciáján Addisz-Abebában (Etiópia) elfogadott, afrikai termőföld-politikai keretre és iránymutatásokra (F&G) (8), valamint az AU államfői által a 2009 júliusában Sirtében tartott csúcstalálkozón elfogadott, a „Termőfölddel kapcsolatos kérdések és kihívások Afrikában” című nyilatkozatra (9), amely sürgeti az afrikai termőföld-politikai keret és iránymutatások hatékony megvalósítását, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági, földművelésügyi és állattenyésztési miniszterek 2009. áprilisi közös konferenciáján Addisz-Abebában (Etiópia) elfogadott, afrikai termőföld-politikai keretre és iránymutatásokra (F&G) (8), valamint az AU államfői által a 2009 júliusában Sirtében tartott csúcstalálkozón elfogadott, a „Termőfölddel kapcsolatos kérdések és kihívások Afrikában” című nyilatkozatra (9), amely sürgeti az afrikai termőföld-politikai keret és iránymutatások hatékony megvalósítását,

| — | tekintettel az AU mezőgazdasági, vidékfejlesztési, halászati és akvakultúrával kapcsolatos ügyekért felelős minisztereinek 2014. május 1–2-án Addisz-Abebában tartott közös konferenciáján elfogadott, afrikai termőföldalapú nagy volumenű beruházásokról szóló irányelvekre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AU mezőgazdasági, vidékfejlesztési, halászati és akvakultúrával kapcsolatos ügyekért felelős minisztereinek 2014. május 1–2-án Addisz-Abebában tartott közös konferenciáján elfogadott, afrikai termőföldalapú nagy volumenű beruházásokról szóló irányelvekre (10),

| — | tekintettel az afrikai civil társadalmi szervezetek által 2013 májusában kiadott „Az afrikai mezőgazdaság modernizálása – Kinek jó?” című nyilatkozatára (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai civil társadalmi szervezetek által 2013 májusában kiadott „Az afrikai mezőgazdaság modernizálása – Kinek jó?” című nyilatkozatára (11),

| — | tekintettel a nyugat-afrikai mezőgazdasági kistermelői szervezetek 2014. március 13-i djimini nyilatkozatára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyugat-afrikai mezőgazdasági kistermelői szervezetek 2014. március 13-i djimini nyilatkozatára (12),

| — | tekintettel a FAO 2004. évi „Önkéntes irányelvek a megfelelő élelmezéshez való jog fokozatos érvényesítésének támogatására a nemzeti élelmezésbiztonság keretében” című dokumentumára (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO 2004. évi „Önkéntes irányelvek a megfelelő élelmezéshez való jog fokozatos érvényesítésének támogatására a nemzeti élelmezésbiztonság keretében” című dokumentumára (13),

| — | tekintettel a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) „Mezőgazdaság válaszút előtt” című 2009. évi jelentésére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) „Mezőgazdaság válaszút előtt” című 2009. évi jelentésére (14),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára (15),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi egyezményre (CEDAW) (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi egyezményre (CEDAW) (16),

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1987. évi afrikai chartájára (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1987. évi afrikai chartájára (17),

| — | tekintettel az őslakos népek jogairól szóló 2007. évi ENSZ-nyilatkozatra (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népek jogairól szóló 2007. évi ENSZ-nyilatkozatra (18),

| — | tekintettel az ENSZ fejlesztésalapú kilakoltatásokról és kitelepítésekről szóló 2007. évi alapelveire és iránymutatásaira (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fejlesztésalapú kilakoltatásokról és kitelepítésekről szóló 2007. évi alapelveire és iránymutatásaira (19),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011-ben jóváhagyott, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó 2011. évi irányelvekre (20), valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó, 2011-ben frissített iránymutatásaira (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011-ben jóváhagyott, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó 2011. évi irányelvekre (20), valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó, 2011-ben frissített iránymutatásaira (21),

| — | tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló 2011. évi puszani partnerségre (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló 2011. évi puszani partnerségre (22),

| — | tekintettel a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó 2012. évi önkéntes iránymutatásokra (VGGT) (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó 2012. évi önkéntes iránymutatásokra (VGGT) (23),

| — | tekintettel az új növényfajták védelméről szóló, 1991. évi nemzetközi egyezményre (UPOV-egyezmény) (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új növényfajták védelméről szóló, 1991. évi nemzetközi egyezményre (UPOV-egyezmény) (24),

| — | tekintettel a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló 2001. évi nemzetközi egyezményre (ITPGRFA) (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló 2001. évi nemzetközi egyezményre (ITPGRFA) (25),

| — | tekintettel a biológiai sokféleségről szóló 1992. évi egyezményre, valamint az ahhoz kapcsolódó, a biológiai biztonságról szóló 2000. évi Cartagena Jegyzőkönyvre, továbbá a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló 2010. évi Nagojai Jegyzőkönyvre (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleségről szóló 1992. évi egyezményre, valamint az ahhoz kapcsolódó, a biológiai biztonságról szóló 2000. évi Cartagena Jegyzőkönyvre, továbbá a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló 2010. évi Nagojai Jegyzőkönyvre (26),

| — | tekintettel a biológiai biztonságról szóló afrikai modelljogszabályra (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai biztonságról szóló afrikai modelljogszabályra (27),

| — | tekintettel a Frankofónia Parlamenti Közgyűlése által 2012. július 12-én elfogadott, az élelmiszer-önrendelkezést szolgáló földtörvényről szóló állásfoglalásra (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Frankofónia Parlamenti Közgyűlése által 2012. július 12-én elfogadott, az élelmiszer-önrendelkezést szolgáló földtörvényről szóló állásfoglalásra (28),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2013. november 27-én Addisz-Abebában elfogadott, az AKCS-országokban folytatott állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásáról szóló állásfoglalásra (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2013. november 27-én Addisz-Abebában elfogadott, az AKCS-országokban folytatott állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásáról szóló állásfoglalásra (29),

| — | tekintettel a 2010. március 31-én elfogadott „A fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete” című bizottsági közleményre (30), valamint a 2010. május 10-én elfogadott, a szakpolitikai keretre vonatkozó tanácsi következtetésekre (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. március 31-én elfogadott „A fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete” című bizottsági közleményre (30), valamint a 2010. május 10-én elfogadott, a szakpolitikai keretre vonatkozó tanácsi következtetésekre (31),

| — | tekintettel az élelmezés- és táplálkozásbiztonságról szóló, 2013. május 28-i tanácsi következtetésekre (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmezés- és táplálkozásbiztonságról szóló, 2013. május 28-i tanácsi következtetésekre (32),

| — | tekintettel a Bizottság táplálkozásról szóló, 2014. júliusi cselekvési tervére (33), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság táplálkozásról szóló, 2014. júliusi cselekvési tervére (33),

| — | tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség európai uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (34), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség európai uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (34),

| — | tekintettel a fejlődő országbeli reziliencia- és katasztrófakockázat-csökkentésről szóló, 2013. december 11-i állásfoglalására (35), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országbeli reziliencia- és katasztrófakockázat-csökkentésről szóló, 2013. december 11-i állásfoglalására (35),

| — | tekintettel „A tulajdonjogok, a tulajdoni rend és a jólét megteremtésének szerepe a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés előmozdítása szempontjából a fejlődő országokban” című, 2014. március 13-i állásfoglalására (36), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tulajdonjogok, a tulajdoni rend és a jólét megteremtésének szerepe a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés előmozdítása szempontjából a fejlődő országokban” című, 2014. március 13-i állásfoglalására (36),

| — | tekintettel a Tanzániáról, nevezetesen a nagyarányú földszerzés kérdéséről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (37), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanzániáról, nevezetesen a nagyarányú földszerzés kérdéséről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (37),

| — | tekintettel a termőfölddel és a vízzel kapcsolatos küzdelmek globális konvergenciájáról szóló nyilatkozatra (Declaration of the Global Convergence of Land and Water Struggles), amely a 2015 márciusában, Tuniszban megrendezett Szociális Világfórumon született (38), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termőfölddel és a vízzel kapcsolatos küzdelmek globális konvergenciájáról szóló nyilatkozatra (Declaration of the Global Convergence of Land and Water Struggles), amely a 2015 márciusában, Tuniszban megrendezett Szociális Világfórumon született (38),

| — | tekintettel a „2015. évi milánói világkiállítás: Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” című 2015. április 30-i állásfoglalására (39), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2015. évi milánói világkiállítás: Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” című 2015. április 30-i állásfoglalására (39),

| — | tekintettel az afrikai civil társadalom abbéli követelésére, hogy vegyék fel az élelmiszer-önrendelkezés és az élelemhez való jog témáját a G7-ek 2015. júniusi, Németország elnökletével tartott csúcstalálkozójának napirendjére (40), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai civil társadalom abbéli követelésére, hogy vegyék fel az élelmiszer-önrendelkezés és az élelemhez való jog témáját a G7-ek 2015. júniusi, Németország elnökletével tartott csúcstalálkozójának napirendjére (40),

| — | tekintettel a 2015. évi világkiállításon „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” címmel létrejött és több mint egymillió személy – állam- és kormányfők, valamint egyszerű polgárok – által aláírt Milánói Chartára (41), amely arra hívja fel minden polgár, szervezet, nemzeti vagy nemzetközi vállalat és intézmény figyelmét, hogy mindenkinek felelősséget kell vállalnia azért, hogy garantálhassuk a jövő generációi számára, hogy élhessenek az élelmiszerhez való jogukkal, és kötelező erejű kötelezettségvállalásokat tartalmaz, hogy ténylegesen világszerte biztosíthassuk az élelmiszerhez való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. évi világkiállításon „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” címmel létrejött és több mint egymillió személy – állam- és kormányfők, valamint egyszerű polgárok – által aláírt Milánói Chartára (41), amely arra hívja fel minden polgár, szervezet, nemzeti vagy nemzetközi vállalat és intézmény figyelmét, hogy mindenkinek felelősséget kell vállalnia azért, hogy garantálhassuk a jövő generációi számára, hogy élhessenek az élelmiszerhez való jogukkal, és kötelező erejű kötelezettségvállalásokat tartalmaz, hogy ténylegesen világszerte biztosíthassuk az élelmiszerhez való jogot,

| — | tekintettel arra, hogy az ENSZ Élelmiszerbiztonsági Bizottsága megfelelő fórum arra, hogy megállapodás szülessen az e kérdésre vonatkozó nemzetközi szakpolitikai iránymutatásról, és hogy ez az a fórum, ahol minden érintett fél képviselheti a véleményét, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az ENSZ Élelmiszerbiztonsági Bizottsága megfelelő fórum arra, hogy megállapodás szülessen az e kérdésre vonatkozó nemzetközi szakpolitikai iránymutatásról, és hogy ez az a fórum, ahol minden érintett fél képviselheti a véleményét,

| — | tekintettel a Milánó városa által támogatott és a világ 113 városa által aláírt, 2015. október 15-i Milánói Városi Élelmiszer-politikai Paktumra (42), amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkára, Ban Ki Mun számára nyújtottak be, és amely kiemeli, hogy a városok központi szerepet töltenek be az élelmiszerpolitika alakításában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Milánó városa által támogatott és a világ 113 városa által aláírt, 2015. október 15-i Milánói Városi Élelmiszer-politikai Paktumra (42), amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkára, Ban Ki Mun számára nyújtottak be, és amely kiemeli, hogy a városok központi szerepet töltenek be az élelmiszerpolitika alakításában,

| — | tekintettel az etiópiai helyzetről szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (43), |
| --- | --- |

—

tekintettel az etiópiai helyzetről szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (43),

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság által 2015. december 1-jére az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség (NAFSN) kapcsán szervezett közmeghallgatásra (44), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság által 2015. december 1-jére az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség (NAFSN) kapcsán szervezett közmeghallgatásra (44),

| — | tekintettel Olivier de Schutter professzor „Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség Afrikában” című tanulmányára, amelyet a Fejlesztési Bizottság megbízásából készített, és a Külső Politikák Főigazgatósága adott ki 2015. novemberben (45), |
| --- | --- |

—

tekintettel Olivier de Schutter professzor „Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség Afrikában” című tanulmányára, amelyet a Fejlesztési Bizottság megbízásából készített, és a Külső Politikák Főigazgatósága adott ki 2015. novemberben (45),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0169/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0169/2016),

| A. | mivel az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség (NASFN) célja Afrikában az, hogy javítsa az élelmiszerbiztonságot és az élelmezést és ily módon 50 millió embernek segítsen kilépni a szegénységből 2020-ig Szubszaharai-Afrikában; mivel a részt vevő országok megtárgyalták a mezőgazdaságot érintő, Afrikában megvalósítandó magánberuházások előmozdítására irányuló kötelezettségvállalásokat megállapító országos együttműködési kereteket (CCF-ek); |
| --- | --- |

A.

mivel az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség (NASFN) célja Afrikában az, hogy javítsa az élelmiszerbiztonságot és az élelmezést és ily módon 50 millió embernek segítsen kilépni a szegénységből 2020-ig Szubszaharai-Afrikában; mivel a részt vevő országok megtárgyalták a mezőgazdaságot érintő, Afrikában megvalósítandó magánberuházások előmozdítására irányuló kötelezettségvállalásokat megállapító országos együttműködési kereteket (CCF-ek);

| B. | mivel Afrikában az elmúlt harminc évben elhanyagolták a kisüzemi gazdálkodásba történő beruházásokat, miközben az alacsony jövedelmű országok élelmiszer-behozataltól való függősége jelentősen nőtt, ezáltal kiszolgáltatottá váltak a nemzetközi piacokon tapasztalható áringadozásokkal szemben; |
| --- | --- |

B.

mivel Afrikában az elmúlt harminc évben elhanyagolták a kisüzemi gazdálkodásba történő beruházásokat, miközben az alacsony jövedelmű országok élelmiszer-behozataltól való függősége jelentősen nőtt, ezáltal kiszolgáltatottá váltak a nemzetközi piacokon tapasztalható áringadozásokkal szemben;

| C. | mivel a magán- és közszféra közötti nagymérvű partnerségek (PPP-k) azt a kockázatot hordozzák, hogy az afrikai mezőgazdaságban a nagy mezőgazdasági vállalatok erőfölényt szereznek és kiszorítják a helyi vállalkozásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel a magán- és közszféra közötti nagymérvű partnerségek (PPP-k) azt a kockázatot hordozzák, hogy az afrikai mezőgazdaságban a nagy mezőgazdasági vállalatok erőfölényt szereznek és kiszorítják a helyi vállalkozásokat;

| D. | mivel a NASFN keretében végrehajtott magánbefektetések több mint 8,2 millió kistermelőt érintettek és több mint 21 000 munkahelyet teremtettek, melyek felét nők töltik be; |
| --- | --- |

D.

mivel a NASFN keretében végrehajtott magánbefektetések több mint 8,2 millió kistermelőt érintettek és több mint 21 000 munkahelyet teremtettek, melyek felét nők töltik be;

| E. | mivel a 2008. évi élelmiszerválság következtében általánosan elfogadottá vált, hogy támogatni kell a kistermelők általi, hazai piacra szánt élelmiszer-termelést; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2008. évi élelmiszerválság következtében általánosan elfogadottá vált, hogy támogatni kell a kistermelők általi, hazai piacra szánt élelmiszer-termelést;

| F. | mivel az 1980-as évek elején elindított strukturális alkalmazkodási programok hozzájárultak az exportvezérelt mezőgazdaság fejlesztéséhez, amelyben az értékesítésre szánt növények termesztését helyezték előtérbe; mivel ez a döntés a nagyüzemi, nagy tőkeerejű és gépesített termelési formáknak kedvezett, miközben a kisüzemi gazdálkodást viszonylag elhanyagolták; |
| --- | --- |

F.

mivel az 1980-as évek elején elindított strukturális alkalmazkodási programok hozzájárultak az exportvezérelt mezőgazdaság fejlesztéséhez, amelyben az értékesítésre szánt növények termesztését helyezték előtérbe; mivel ez a döntés a nagyüzemi, nagy tőkeerejű és gépesített termelési formáknak kedvezett, miközben a kisüzemi gazdálkodást viszonylag elhanyagolták;

| G. | mivel a nemzetközi piacok változékonyabbak lesznek a jövőben; mivel az egyes országok nem vállalhatják azt a kockázatot, hogy túlságosan függjenek az importtól, hanem ehelyett, ellenállóképességük növelése érdekében elsősorban a hazai élelmiszertermelésbe kell beruházniuk; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemzetközi piacok változékonyabbak lesznek a jövőben; mivel az egyes országok nem vállalhatják azt a kockázatot, hogy túlságosan függjenek az importtól, hanem ehelyett, ellenállóképességük növelése érdekében elsősorban a hazai élelmiszertermelésbe kell beruházniuk;

| H. | mivel a családi gazdálkodóknak és a mezőgazdasági kistermelőknek a NASFN középpontjában kell állniuk; |
| --- | --- |

H.

mivel a családi gazdálkodóknak és a mezőgazdasági kistermelőknek a NASFN középpontjában kell állniuk;

| I. | mivel a fejlődő országokban az élelmiszerbiztonság nagymértékben függ a természeti erőforrások fenntartható felhasználásától; |
| --- | --- |

I.

mivel a fejlődő országokban az élelmiszerbiztonság nagymértékben függ a természeti erőforrások fenntartható felhasználásától;

| J. | mivel az úgy nevezett „növekedési pólusok” célja, hogy nemzetközi beruházókat vonzzanak oly módon, hogy földterületeket bocsátanak nagy magáncégek rendelkezésére és ez nem történhet a családi gazdálkodók kárára; |
| --- | --- |

J.

mivel az úgy nevezett „növekedési pólusok” célja, hogy nemzetközi beruházókat vonzzanak oly módon, hogy földterületeket bocsátanak nagy magáncégek rendelkezésére és ez nem történhet a családi gazdálkodók kárára;

| K. | mivel a NASFN-ről szóló megállapodások nem tartalmaznak az éhezésre és az alultápláltságra vonatkozó konkrét mutatókat; |
| --- | --- |

K.

mivel a NASFN-ről szóló megállapodások nem tartalmaznak az éhezésre és az alultápláltságra vonatkozó konkrét mutatókat;

| L. | mivel a családi gazdálkodók és a kistermelők bebizonyították, hogy képesek változatos termékek előállítására és az élelmiszer-termelés fenntartható növelésére az agroökológiai gyakorlatok alkalmazása révén; |
| --- | --- |

L.

mivel a családi gazdálkodók és a kistermelők bebizonyították, hogy képesek változatos termékek előállítására és az élelmiszer-termelés fenntartható növelésére az agroökológiai gyakorlatok alkalmazása révén;

| M. | mivel a monokultúrák megnövelik a műtrágyáktól és növényvédő szerektől való függőséget, súlyos talajromláshoz vezetnek és hozzájárulnak az éghajlatváltozáshoz; |
| --- | --- |

M.

mivel a monokultúrák megnövelik a műtrágyáktól és növényvédő szerektől való függőséget, súlyos talajromláshoz vezetnek és hozzájárulnak az éghajlatváltozáshoz;

| N. | mivel a teljes éves üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 14 %-áért – főként a nitrogéntartalmú műtrágyák használata miatt – a mezőgazdaság felelős; |
| --- | --- |

N.

mivel a teljes éves üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 14 %-áért – főként a nitrogéntartalmú műtrágyák használata miatt – a mezőgazdaság felelős;

| O. | mivel különböző földbirtoklási formák (szokásjogon alapuló, állami és magán) léteznek, de az NAFSN szinte kizárólag a telekkönyvezést említi a birtoklási jogokkal kapcsolatos problémák kezelésére szolgáló megoldásként; |
| --- | --- |

O.

mivel különböző földbirtoklási formák (szokásjogon alapuló, állami és magán) léteznek, de az NAFSN szinte kizárólag a telekkönyvezést említi a birtoklási jogokkal kapcsolatos problémák kezelésére szolgáló megoldásként;

| P. | mivel 2050-re a Föld lakosságának 70 %-a nagy városokban él majd, és az élelmezés egyre inkább olyan kérdéssé válik, amelyre globális és lokális választ kell adni; |
| --- | --- |

P.

mivel 2050-re a Föld lakosságának 70 %-a nagy városokban él majd, és az élelmezés egyre inkább olyan kérdéssé válik, amelyre globális és lokális választ kell adni;

| Q. | mivel a telekkönyvezés nem jelenti az egyetlen védelmet a termőföldek kisajátításával és az áttelepítésekkel szemben; |
| --- | --- |

Q.

mivel a telekkönyvezés nem jelenti az egyetlen védelmet a termőföldek kisajátításával és az áttelepítésekkel szemben;

| R. | mivel a nemi dimenzió rendkívül fontos az afrikai mezőgazdasági beruházások esetében; mivel a vidéki nőket régóta hátrányos megkülönböztetés éri a különböző termelő erőforrásokhoz – többek között a földhöz, a hitelhez, az inputokhoz és szolgáltatásokhoz – való hozzáférésük tekintetében; |
| --- | --- |

R.

mivel a nemi dimenzió rendkívül fontos az afrikai mezőgazdasági beruházások esetében; mivel a vidéki nőket régóta hátrányos megkülönböztetés éri a különböző termelő erőforrásokhoz – többek között a földhöz, a hitelhez, az inputokhoz és szolgáltatásokhoz – való hozzáférésük tekintetében;

| S. | mivel a közelmúltig a mezőgazdaságnak juttatott támogatások férfiak által termesztett exportterményekre koncentrálódtak, ennek következtében a nőkre főként a család eltartásához szükséges élelmiszer előállításának feladata maradt; |
| --- | --- |

S.

mivel a közelmúltig a mezőgazdaságnak juttatott támogatások férfiak által termesztett exportterményekre koncentrálódtak, ennek következtében a nőkre főként a család eltartásához szükséges élelmiszer előállításának feladata maradt;

| T. | mivel a FAO becslése szerint világviszonylatban a növényi genetikai sokféleség 75 %-a elveszett; mivel a széles körű genetikai erózió növeli az éghajlatváltozásnak, valamint a különböző új kártevők és betegségek megjelenésének való kitettségünket; |
| --- | --- |

T.

mivel a FAO becslése szerint világviszonylatban a növényi genetikai sokféleség 75 %-a elveszett; mivel a széles körű genetikai erózió növeli az éghajlatváltozásnak, valamint a különböző új kártevők és betegségek megjelenésének való kitettségünket;

| U. | mivel a vetőmagok ellenőrzése, tulajdonlása és megfizethetősége alapvetően fontos a szegény gazdálkodók élelmiszer-biztonsági ellenállóképességéhez; |
| --- | --- |

U.

mivel a vetőmagok ellenőrzése, tulajdonlása és megfizethetősége alapvetően fontos a szegény gazdálkodók élelmiszer-biztonsági ellenállóképességéhez;

| V. | mivel a mezőgazdasági termelőknek a saját vetőmagjaik szaporításához, felhasználásához, cseréjéhez és értékesítéséhez fűződő jogait védelemben kell részesíteni; |
| --- | --- |

V.

mivel a mezőgazdasági termelőknek a saját vetőmagjaik szaporításához, felhasználásához, cseréjéhez és értékesítéséhez fűződő jogait védelemben kell részesíteni;

| W. | mivel Afrikában a táplálkozási hiányosságok terén történő javulás központi szerepet tölt be a fenntartható fejlődési menetrendben; mivel az elégtelen táplálkozás számos egymással kölcsönhatásban lévő folyamatból ered, amelyek összefüggenek az egészségüggyel, az oktatással, a csatornázással és a köztisztasággal, az erőforrásokhoz való hozzáféréssel, a nők szerepének erősítésével és még további területekkel; |
| --- | --- |

W.

mivel Afrikában a táplálkozási hiányosságok terén történő javulás központi szerepet tölt be a fenntartható fejlődési menetrendben; mivel az elégtelen táplálkozás számos egymással kölcsönhatásban lévő folyamatból ered, amelyek összefüggenek az egészségüggyel, az oktatással, a csatornázással és a köztisztasággal, az erőforrásokhoz való hozzáféréssel, a nők szerepének erősítésével és még további területekkel;

| X. | mivel a vetőmagágazat szabályozási reformjaira vonatkozóan a CCF keretében vállalt kötelezettségek célja a növénynemesítők jogainak erősítése a jelenleg a gazdák által alkalmazott vetőmagrendszerek rovására, amelyekre a legszegényebb gazdák még mindig nagymértékben támaszkodnak; |
| --- | --- |

X.

mivel a vetőmagágazat szabályozási reformjaira vonatkozóan a CCF keretében vállalt kötelezettségek célja a növénynemesítők jogainak erősítése a jelenleg a gazdák által alkalmazott vetőmagrendszerek rovására, amelyekre a legszegényebb gazdák még mindig nagymértékben támaszkodnak;

Mezőgazdasági beruházások Afrikában és a fenntartható fejlesztési célok teljesítése

| 1. | megállapítja, hogy számos országos együttműködési keret (CCF) különleges gazdasági területek fejlesztésére összpontosít azzal a céllal, hogy maximalizálja a beruházásokat az út- vagy energiainfrastruktúrát, az adó-, vám- vagy földbirtoklási rendszereket érintő kezdeményezéseken keresztül; hangsúlyozza, hogy javítani kell és a figyelem középpontjába kell állítani a vízhez való hozzáférést, növelni kell a táplálkozásról szóló oktatást, és meg kell osztani a legjobb gyakorlatok szerinti stratégiákat; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy számos országos együttműködési keret (CCF) különleges gazdasági területek fejlesztésére összpontosít azzal a céllal, hogy maximalizálja a beruházásokat az út- vagy energiainfrastruktúrát, az adó-, vám- vagy földbirtoklási rendszereket érintő kezdeményezéseken keresztül; hangsúlyozza, hogy javítani kell és a figyelem középpontjába kell állítani a vízhez való hozzáférést, növelni kell a táplálkozásról szóló oktatást, és meg kell osztani a legjobb gyakorlatok szerinti stratégiákat;

| 2. | megjegyzi, hogy a mezőgazdasági beruházási politikák főként a nagy földterületek felvásárlására és az exportorientált mezőgazdaságra helyezik a hangsúlyt, amely általában nem kapcsolódik a helyi gazdaságokhoz; megjegyzi, hogy a megcélzott földrajzi befektetési területeken a széles körű öntözés kialakítása csökkentheti más felhasználók, például a kistermelők és az állattenyésztők vízhez való hozzáférését; hangsúlyozza, hogy a fentiekre tekintettel kritikusan kell értékelni és javítani kell a nagy méretű PPP-k arra való képességét, hogy hozzájáruljanak a szegénység csökkentéséhez és az élelmezésbiztonsághoz; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági beruházási politikáknak kapcsolódniuk kellene a helyi gazdasághoz, nevezetesen a kistermelőkhöz és a családi gazdaságokhoz, és támogatniuk kellene fejlődését; emlékeztet arra, hogy a FAO földhasználati iránymutatásai azt javasolják, hogy biztosítsák a családok földhöz való hozzáférését, hogy termelhessenek élelmiszert háztartási fogyasztásra, és növelhessék a háztartás jövedelmét; hangsúlyozza, hogy a nagy volumenű, földalapú afrikai beruházásokat ezen iránymutatásokra kell alapozni, biztosítva a kistermelők és a helyi közösségek földhöz való hozzáférését, előmozdítva a helyi kkv-k beruházásait és gondoskodva arról, hogy a PPP-k hozzájáruljanak az élelmiszer-biztonsághoz, valamint a szegénység és az egyenlőtlenség csökkentéséhez; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a mezőgazdasági beruházási politikák főként a nagy földterületek felvásárlására és az exportorientált mezőgazdaságra helyezik a hangsúlyt, amely általában nem kapcsolódik a helyi gazdaságokhoz; megjegyzi, hogy a megcélzott földrajzi befektetési területeken a széles körű öntözés kialakítása csökkentheti más felhasználók, például a kistermelők és az állattenyésztők vízhez való hozzáférését; hangsúlyozza, hogy a fentiekre tekintettel kritikusan kell értékelni és javítani kell a nagy méretű PPP-k arra való képességét, hogy hozzájáruljanak a szegénység csökkentéséhez és az élelmezésbiztonsághoz; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági beruházási politikáknak kapcsolódniuk kellene a helyi gazdasághoz, nevezetesen a kistermelőkhöz és a családi gazdaságokhoz, és támogatniuk kellene fejlődését; emlékeztet arra, hogy a FAO földhasználati iránymutatásai azt javasolják, hogy biztosítsák a családok földhöz való hozzáférését, hogy termelhessenek élelmiszert háztartási fogyasztásra, és növelhessék a háztartás jövedelmét; hangsúlyozza, hogy a nagy volumenű, földalapú afrikai beruházásokat ezen iránymutatásokra kell alapozni, biztosítva a kistermelők és a helyi közösségek földhöz való hozzáférését, előmozdítva a helyi kkv-k beruházásait és gondoskodva arról, hogy a PPP-k hozzájáruljanak az élelmiszer-biztonsághoz, valamint a szegénység és az egyenlőtlenség csökkentéséhez;

| 3. | rámutat arra, hogy az együttműködési keret döntéshozatali folyamataiba nem vonták be valamennyi érdekelt felet, többek között a vidéki közösségeket, a mezőgazdasági üzemekben dolgozókat, a halászokat és az őslakos népeket, hanem inkább kizárták őket azokból, valamint figyelmen kívül hagyták részvételhez való jogukat; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy az együttműködési keret döntéshozatali folyamataiba nem vonták be valamennyi érdekelt felet, többek között a vidéki közösségeket, a mezőgazdasági üzemekben dolgozókat, a halászokat és az őslakos népeket, hanem inkább kizárták őket azokból, valamint figyelmen kívül hagyták részvételhez való jogukat;

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az NAFSN elindításakor nem került sor konzultációra az afrikai civil szervezetekkel; hangsúlyozza, hogy minden élelmiszer-biztonsági politika sarokkövének kell lennie, hogy az élelmiszer-biztonság hiánya által érintett csoportok részt vegyenek az őket érintő politikák kialakításában; |
| --- | --- |

4.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az NAFSN elindításakor nem került sor konzultációra az afrikai civil szervezetekkel; hangsúlyozza, hogy minden élelmiszer-biztonsági politika sarokkövének kell lennie, hogy az élelmiszer-biztonság hiánya által érintett csoportok részt vegyenek az őket érintő politikák kialakításában;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az NAFSN vállalta, hogy előmozdítja a mezőgazdaságon alapuló inkluzív növekedést és támogatja a kistermelői gazdálkodást, valamint segíti a szegénység, az éhezés és az alultápláltság visszaszorítását; ezért hangsúlyozza, hogy az NAFSN amennyire lehet korlátozza a műtrágyák és a növényvédő szerek használatát, amelyek a helyi közösségeket érintő olyan egészségügyi és ökológiai következményekkel járnak, mint például a biológiai sokféleség csökkenése és a talajerózió; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az NAFSN vállalta, hogy előmozdítja a mezőgazdaságon alapuló inkluzív növekedést és támogatja a kistermelői gazdálkodást, valamint segíti a szegénység, az éhezés és az alultápláltság visszaszorítását; ezért hangsúlyozza, hogy az NAFSN amennyire lehet korlátozza a műtrágyák és a növényvédő szerek használatát, amelyek a helyi közösségeket érintő olyan egészségügyi és ökológiai következményekkel járnak, mint például a biológiai sokféleség csökkenése és a talajerózió;

| 6. | kifogásolja azt a feltételezést, amely szerint a vállalati mezőgazdasági beruházások automatikusan javítják az élelmezés- és táplálkozásbiztonságot és csökkentik a szegénységet; |
| --- | --- |

6.

kifogásolja azt a feltételezést, amely szerint a vállalati mezőgazdasági beruházások automatikusan javítják az élelmezés- és táplálkozásbiztonságot és csökkentik a szegénységet;

| 7. | megjegyzi, hogy a G20-ak 2011. évi jelentése hangsúlyozza, hogy az adózási megfontolások által vezérelt beruházások átmenetinek bizonyulhatnak; emlékeztet arra, hogy számos, a beruházók motivációit vizsgáló felmérés kimutatta, hogy a különleges adóösztönzők semleges vagy negatív hatással bírnak beruházási döntésükre (46); |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a G20-ak 2011. évi jelentése hangsúlyozza, hogy az adózási megfontolások által vezérelt beruházások átmenetinek bizonyulhatnak; emlékeztet arra, hogy számos, a beruházók motivációit vizsgáló felmérés kimutatta, hogy a különleges adóösztönzők semleges vagy negatív hatással bírnak beruházási döntésükre (46);

| 8. | megjegyzi, hogy az adóösztönzők, többek között a társasági adó alóli mentesség a különleges gazdasági övezetekben, megfosztják az afrikai államokat azoktól az adóbevételektől, amelyek a mezőgazdaságban, különösen az élelmezésbiztonsági és táplálkozási programokban kulcsfontosságú közberuházások forrásai lehetnének (47); |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az adóösztönzők, többek között a társasági adó alóli mentesség a különleges gazdasági övezetekben, megfosztják az afrikai államokat azoktól az adóbevételektől, amelyek a mezőgazdaságban, különösen az élelmezésbiztonsági és táplálkozási programokban kulcsfontosságú közberuházások forrásai lehetnének (47);

| 9. | felhívja a kormányokat és az adományozókat, hogy függesszék fel, illetve vizsgálják felül azokat a politikákat, terveket és tanácsokat, amelyek nagymértékben tisztességtelen projekteken és beruházásokon keresztül közvetlenül ösztönzik és elősegítik a földterületek felvásárlását, vagy közvetett módon ösztönzik a földterületekre és a természeti erőforrásokra nehezedő nyomás növelését, ami az emberi jogok súlyos megsértését eredményezheti. kéri, hogy ezeket olyan intézkedésekkel helyettesítsék, amelyek védelmet és elsőbbséget biztosítanak a kistermelők, és különösen a nők igényeinek, valamint a fenntartható földhasználatnak; |
| --- | --- |

9.

felhívja a kormányokat és az adományozókat, hogy függesszék fel, illetve vizsgálják felül azokat a politikákat, terveket és tanácsokat, amelyek nagymértékben tisztességtelen projekteken és beruházásokon keresztül közvetlenül ösztönzik és elősegítik a földterületek felvásárlását, vagy közvetett módon ösztönzik a földterületekre és a természeti erőforrásokra nehezedő nyomás növelését, ami az emberi jogok súlyos megsértését eredményezheti. kéri, hogy ezeket olyan intézkedésekkel helyettesítsék, amelyek védelmet és elsőbbséget biztosítanak a kistermelők, és különösen a nők igényeinek, valamint a fenntartható földhasználatnak;

| 10. | óva int az 1960-as évekbeli ázsiai „Zöld forradalom” modelljének Afrikában történő megismétlésétől, valamint annak a társadalomra és a környezetre gyakorolt negatív hatásainak figyelmen kívül hagyásától; emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlesztési célok között szerepel a fenntartható mezőgazdaság elősegítése, amelyet 2030-ig kell megvalósítani; |
| --- | --- |

10.

óva int az 1960-as évekbeli ázsiai „Zöld forradalom” modelljének Afrikában történő megismétlésétől, valamint annak a társadalomra és a környezetre gyakorolt negatív hatásainak figyelmen kívül hagyásától; emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlesztési célok között szerepel a fenntartható mezőgazdaság elősegítése, amelyet 2030-ig kell megvalósítani;

| 11. | aggodalommal jegyzi meg, hogy Malawiban az NAFSN inkább a dohánytermesztést ösztönzi ahelyett, hogy az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló 2005. évi keretegyezménye szerinti és a 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrendben vállalt kötelezettségekkel összhangban levő alternatív megélhetési lehetőségeket támogatná; |
| --- | --- |

11.

aggodalommal jegyzi meg, hogy Malawiban az NAFSN inkább a dohánytermesztést ösztönzi ahelyett, hogy az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló 2005. évi keretegyezménye szerinti és a 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrendben vállalt kötelezettségekkel összhangban levő alternatív megélhetési lehetőségeket támogatná;

| 12. | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az NAFSN-t olyan eszközzé alakítsák át, amely ténylegesen előmozdítja a fenntartható fejlődést, és a családi gazdálkodást és a helyi gazdaságokat támogatja Szubszaharai-Afrikában, emlékeztetve arra, hogy a családi gazdálkodók és a mezőgazdasági kistermelők állítják elő a világ élelmiszereinek körülbelül 80 %-át és a munkahelyek több mint 60 %-át biztosítják a régióban; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az uniós tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az NAFSN-t olyan eszközzé alakítsák át, amely ténylegesen előmozdítja a fenntartható fejlődést, és a családi gazdálkodást és a helyi gazdaságokat támogatja Szubszaharai-Afrikában, emlékeztetve arra, hogy a családi gazdálkodók és a mezőgazdasági kistermelők állítják elő a világ élelmiszereinek körülbelül 80 %-át és a munkahelyek több mint 60 %-át biztosítják a régióban;

| 13. | aggodalommal jegyzi meg továbbá, hogy sem a FAO 2004. évi „Önkéntes irányelvek a megfelelő élelmezéshez való jog fokozatos érvényesítésének támogatására a nemzeti élelmezésbiztonság keretében” című dokumentumában foglaltakra, sem a magánberuházóknak az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségeire nem utalnak; |
| --- | --- |

13.

aggodalommal jegyzi meg továbbá, hogy sem a FAO 2004. évi „Önkéntes irányelvek a megfelelő élelmezéshez való jog fokozatos érvényesítésének támogatására a nemzeti élelmezésbiztonság keretében” című dokumentumában foglaltakra, sem a magánberuházóknak az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségeire nem utalnak;

| 14. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat mint – együttesen – a fejlesztési támogatás legnagyobb adományozóit az alábbiakra:






  — | biztosítsák, hogy az uniós székhellyel rendelkező befektetők tiszteljék a helyi közösségek jogait és a kistermelők szükségleteit, és erre ösztönözzék a szövetségben részt vevő többi partnert is, az együttműködési kereteken belül olyan, emberi jogokon alapuló megközelítés alkalmazásával, amely kiterjed a környezetvédelmi, társadalmi, földdel kapcsolatos, munkaügyi és emberi jogi biztosítékokra, valamint beruházási terveik legmagasabb szintű átláthatóságára; |
| --- | --- | --- |

14.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat mint – együttesen – a fejlesztési támogatás legnagyobb adományozóit az alábbiakra:

—

biztosítsák, hogy az uniós székhellyel rendelkező befektetők tiszteljék a helyi közösségek jogait és a kistermelők szükségleteit, és erre ösztönözzék a szövetségben részt vevő többi partnert is, az együttműködési kereteken belül olyan, emberi jogokon alapuló megközelítés alkalmazásával, amely kiterjed a környezetvédelmi, társadalmi, földdel kapcsolatos, munkaügyi és emberi jogi biztosítékokra, valamint beruházási terveik legmagasabb szintű átláthatóságára;

| — | biztosítsák, hogy az uniós székhellyel rendelkező befektetők a munkaszerződések kidolgozása során alkalmazzanak társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó politikát, valamint ne éljenek vissza gazdasági előnyükkel a helyi közösségek munkavállalóinak kárára; |
| --- | --- |

—

biztosítsák, hogy az uniós székhellyel rendelkező befektetők a munkaszerződések kidolgozása során alkalmazzanak társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó politikát, valamint ne éljenek vissza gazdasági előnyükkel a helyi közösségek munkavállalóinak kárára;

| — | támogassák és pártfogolják a helyi afrikai vállalkozásokat és érdekelt feleket mint az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség kezdeményezéseinek elsődleges szereplőit és kedvezményezettjeit; |
| --- | --- |

—

támogassák és pártfogolják a helyi afrikai vállalkozásokat és érdekelt feleket mint az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség kezdeményezéseinek elsődleges szereplőit és kedvezményezettjeit;

| — | hajtsák végre a WTO közelmúltbeli határozatát a mezőgazdasági exporttámogatások megszüntetésére, melyek torzítják a helyi piacokat, és ellehetetlenítik a megélhetést a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

—

hajtsák végre a WTO közelmúltbeli határozatát a mezőgazdasági exporttámogatások megszüntetésére, melyek torzítják a helyi piacokat, és ellehetetlenítik a megélhetést a fejlődő országokban;

| — | töröljék el a vámjellegű akadályokat, amelyek megakadályozzák az afrikai országokat abban, hogy helyben hozzáadott értéket teremtsenek a nyersanyagoknak; |
| --- | --- |

—

töröljék el a vámjellegű akadályokat, amelyek megakadályozzák az afrikai országokat abban, hogy helyben hozzáadott értéket teremtsenek a nyersanyagoknak;

| 15. | felhívja a szövetségben részt vevő országokat a következőkre:






  — | biztosítsák, hogy a pénzügyi, adóügyi vagy adminisztratív reformok ne mentsék fel a befektetőket a részt vevő országok adóalapjához való méltányos hozzájárulás alól, és ne adjanak tisztességtelen előnyt a befektetőknek a kistermelőkkel szemben; |
| --- | --- | --- |

15.

felhívja a szövetségben részt vevő országokat a következőkre:

—

biztosítsák, hogy a pénzügyi, adóügyi vagy adminisztratív reformok ne mentsék fel a befektetőket a részt vevő országok adóalapjához való méltányos hozzájárulás alól, és ne adjanak tisztességtelen előnyt a befektetőknek a kistermelőkkel szemben;

| — | biztosítsák, hogy kormányaik megőrizzék mezőgazdasági és élelmiszerpiacaik védelmének jogát megfelelő vám- és adórendszerek segítségével, amelyek különösen szükségesek a pénzügyi spekuláció és az adókikerülés elleni fellépéshez; |
| --- | --- |

—

biztosítsák, hogy kormányaik megőrizzék mezőgazdasági és élelmiszerpiacaik védelmének jogát megfelelő vám- és adórendszerek segítségével, amelyek különösen szükségesek a pénzügyi spekuláció és az adókikerülés elleni fellépéshez;

| — | olyan politikákat fogadjanak el, amelyek előmozdítják a felelősségteljes kereskedelmet, és kötelezzék el magukat a regionális kereskedelmet hátráltató vámjellegű akadályok eltörlése mellett; |
| --- | --- |

—

olyan politikákat fogadjanak el, amelyek előmozdítják a felelősségteljes kereskedelmet, és kötelezzék el magukat a regionális kereskedelmet hátráltató vámjellegű akadályok eltörlése mellett;

Kormányzás, tulajdonjog és elszámoltathatóság

| 16. | emlékezteti az NAFSN részes feleit azon vállalásukra, hogy alkalmazzák a FAO „Önkéntes irányelvek a megfelelő élelmezéshez való jog fokozatos érvényesítésének támogatására a nemzeti élelmezésbiztonság keretében” című dokumentumát, és kéri az NAFSN részes feleit, hogy vállalják olyan nemzetközi normák végrehajtását, melyek meghatározzák a felelős mezőgazdasági beruházásokat, és vállalják az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelveknek, valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásainak a betartását; |
| --- | --- |

16.

emlékezteti az NAFSN részes feleit azon vállalásukra, hogy alkalmazzák a FAO „Önkéntes irányelvek a megfelelő élelmezéshez való jog fokozatos érvényesítésének támogatására a nemzeti élelmezésbiztonság keretében” című dokumentumát, és kéri az NAFSN részes feleit, hogy vállalják olyan nemzetközi normák végrehajtását, melyek meghatározzák a felelős mezőgazdasági beruházásokat, és vállalják az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelveknek, valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásainak a betartását;

| 17. | kitart amellett, hogy az NAFSN erősítse meg a természeti erőforrásokat érintő jó kormányzást és mindenekelőtt biztosítsa a népességek számára a saját erőforrásaikhoz való hozzáférést, valamint védje a jogaikat a természeti erőforrásokra vonatkozó tranzakciókról szóló szerződések keretében; |
| --- | --- |

17.

kitart amellett, hogy az NAFSN erősítse meg a természeti erőforrásokat érintő jó kormányzást és mindenekelőtt biztosítsa a népességek számára a saját erőforrásaikhoz való hozzáférést, valamint védje a jogaikat a természeti erőforrásokra vonatkozó tranzakciókról szóló szerződések keretében;

| 18. | felhívja az Európai Uniót, az Egyesült Nemzetek Szervezetével összhangban, hogy járjon élen annak előmozdításában, hogy minden állam kötelezően elfogadja a Milánói Chartát és az abban foglalt kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

18.

felhívja az Európai Uniót, az Egyesült Nemzetek Szervezetével összhangban, hogy járjon élen annak előmozdításában, hogy minden állam kötelezően elfogadja a Milánói Chartát és az abban foglalt kötelezettségvállalásokat;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható mezőgazdaság számára fontos a hidrológiai szabályozás és az éghajlatváltozás elleni küzdelem; kéri az NAFSN valamennyi partnerét, hogy helyezzenek hangsúlyt a vízhez és az öntözési technikákhoz való hozzáférés javítására, valamint növeljék a környezet- és a talajvédelmet; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a fenntartható mezőgazdaság számára fontos a hidrológiai szabályozás és az éghajlatváltozás elleni küzdelem; kéri az NAFSN valamennyi partnerét, hogy helyezzenek hangsúlyt a vízhez és az öntözési technikákhoz való hozzáférés javítására, valamint növeljék a környezet- és a talajvédelmet;

| 20. | felhívja az Európai Uniót, az Egyesült Nemzetek Szervezetével összhangban, hogy járjon élen a Milánói Városi Élelmiszer-politikai Paktum elfogadásának és elterjesztésének előmozdításában; |
| --- | --- |

20.

felhívja az Európai Uniót, az Egyesült Nemzetek Szervezetével összhangban, hogy járjon élen a Milánói Városi Élelmiszer-politikai Paktum elfogadásának és elterjesztésének előmozdításában;

| 21. | felszólítja a részt vevő országokat, hogy vállalják olyan nemzetközi normák végrehajtását, amelyek emberi jogi alapú megközelítésen keresztül szabályozzák a beruházást, ideértve az AU afrikai termőföld-politikai keretét és iránymutatásait, valamint az afrikai termőföldalapú nagy volumenű beruházásokról szóló irányelveket; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a részt vevő országokat, hogy vállalják olyan nemzetközi normák végrehajtását, amelyek emberi jogi alapú megközelítésen keresztül szabályozzák a beruházást, ideértve az AU afrikai termőföld-politikai keretét és iránymutatásait, valamint az afrikai termőföldalapú nagy volumenű beruházásokról szóló irányelveket;

| 22. | felszólít arra, hogy a CCF-eken belül minden szándéknyilatkozatot tegyenek teljes terjedelmében közzé; hangsúlyozza, hogy erős intézményi és jogi keretre van szükség a kockázatok és előnyök egyenlő megosztásának biztosításához; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom aktív részvétele az NAFSN-ben elengedhetetlenül fontos az átláthatóság javítása és a célkitűzések megvalósítása érdekében; emlékeztet arra, hogy ösztönözni kell a civil társadalom valamennyi csoportjával folytatott párbeszédet és konzultációt; |
| --- | --- |

22.

felszólít arra, hogy a CCF-eken belül minden szándéknyilatkozatot tegyenek teljes terjedelmében közzé; hangsúlyozza, hogy erős intézményi és jogi keretre van szükség a kockázatok és előnyök egyenlő megosztásának biztosításához; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom aktív részvétele az NAFSN-ben elengedhetetlenül fontos az átláthatóság javítása és a célkitűzések megvalósítása érdekében; emlékeztet arra, hogy ösztönözni kell a civil társadalom valamennyi csoportjával folytatott párbeszédet és konzultációt;

| 23. | sajnálja, hogy az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség 10 együttműködési keretében az egyetlen közös mutató a Világbank „Doing Business” jelentésében szereplő index; |
| --- | --- |

23.

sajnálja, hogy az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség 10 együttműködési keretében az egyetlen közös mutató a Világbank „Doing Business” jelentésében szereplő index;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a többoldalú fejlesztési kezdeményezésekben részt vevő magáncégeknek intézkedéseikért elszámoltathatóknak kell lenniük; felszólítja az NAFSN részes feleit ezért, hogy készítsenek éves jelentést az NAFSN keretében megvalósult lépésekről – mely jelentésnek nyilvánosnak, a helyi lakosok és közösségek számára elérhetőnek kell lennie, és hogy vezessenek be független és szigorú elszámoltathatósági mechanizmusokat, többek között a helyi lakosoknak és közösségeknek biztosított fellebbezési mechanizmust; hangsúlyozza emellett, hogy a termőföldhöz fűződő jogokat érintő Új Szövetség beruházással kapcsolatban független előzetes tanulmányt kell végezni és a beruházásnak összhangban kell lennie a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó 2012-es önkéntes FAO-iránymutatásokkal; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a többoldalú fejlesztési kezdeményezésekben részt vevő magáncégeknek intézkedéseikért elszámoltathatóknak kell lenniük; felszólítja az NAFSN részes feleit ezért, hogy készítsenek éves jelentést az NAFSN keretében megvalósult lépésekről – mely jelentésnek nyilvánosnak, a helyi lakosok és közösségek számára elérhetőnek kell lennie, és hogy vezessenek be független és szigorú elszámoltathatósági mechanizmusokat, többek között a helyi lakosoknak és közösségeknek biztosított fellebbezési mechanizmust; hangsúlyozza emellett, hogy a termőföldhöz fűződő jogokat érintő Új Szövetség beruházással kapcsolatban független előzetes tanulmányt kell végezni és a beruházásnak összhangban kell lennie a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó 2012-es önkéntes FAO-iránymutatásokkal;

| 25. | megjegyzi, hogy a NAFSN keretében működő multinacionális vállalatok a nagyüzemi szerződéses mezőgazdasági tevékenységet részesítik előnyben, ami a kistermelők marginalizálódásának veszélyével jár; felhívja az NAFSN-ben részt vevő tíz afrikai államot, hogy gondoskodjanak arról, hogy a szerződéses mezőgazdasági tevékenység mind a vásárlók, mind a helyi beszállítók számára előnyös legyen; úgy ítéli meg, hogy e célból alapvetően fontos többek között a gazdálkodói szervezetek megerősítése és ezáltal a gazdák alkupozíciójának javítása; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy a NAFSN keretében működő multinacionális vállalatok a nagyüzemi szerződéses mezőgazdasági tevékenységet részesítik előnyben, ami a kistermelők marginalizálódásának veszélyével jár; felhívja az NAFSN-ben részt vevő tíz afrikai államot, hogy gondoskodjanak arról, hogy a szerződéses mezőgazdasági tevékenység mind a vásárlók, mind a helyi beszállítók számára előnyös legyen; úgy ítéli meg, hogy e célból alapvetően fontos többek között a gazdálkodói szervezetek megerősítése és ezáltal a gazdák alkupozíciójának javítása;

| 26. | rámutat, hogy a partnerországokban már most is a magánszektor biztosítja az állások 90 %-át, és hogy a magánszektor részvételében tagadhatatlanul nagy potenciál rejlik, mivel a magánvállalatok alkalmasak arra, hogy fenntartható alapot biztosítsanak a hazai erőforrások mobilizálásához, ami pedig minden segélyprogram alapját képezi; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy legyen egy olyan átlátható szabályozási keret, amely egyértelműen meghatározza az összes szereplő jogait és kötelességeit, ideértve a szegény gazdálkodók és a kiszolgáltatott csoportok jogait és kötelességeit is, mert ilyen keret nélkül e jogok nem védhetők sikeresen; |
| --- | --- |

26.

rámutat, hogy a partnerországokban már most is a magánszektor biztosítja az állások 90 %-át, és hogy a magánszektor részvételében tagadhatatlanul nagy potenciál rejlik, mivel a magánvállalatok alkalmasak arra, hogy fenntartható alapot biztosítsanak a hazai erőforrások mobilizálásához, ami pedig minden segélyprogram alapját képezi; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy legyen egy olyan átlátható szabályozási keret, amely egyértelműen meghatározza az összes szereplő jogait és kötelességeit, ideértve a szegény gazdálkodók és a kiszolgáltatott csoportok jogait és kötelességeit is, mert ilyen keret nélkül e jogok nem védhetők sikeresen;

| 27. | felszólít a CCF-ek felülvizsgálatára a szerződéses gazdálkodás és a termelők és felvásárlók közötti megállapodáson alapuló rendszerek kistermelőket érintő kockázatainak tisztességes szerződéses feltételek – többek között árképzési megállapodások, a nők jogainak tiszteletben tartása, a fenntartható mezőgazdaság támogatása és megfelelő vitarendezési mechanizmusok – biztosításával való hatékony kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

27.

felszólít a CCF-ek felülvizsgálatára a szerződéses gazdálkodás és a termelők és felvásárlók közötti megállapodáson alapuló rendszerek kistermelőket érintő kockázatainak tisztességes szerződéses feltételek – többek között árképzési megállapodások, a nők jogainak tiszteletben tartása, a fenntartható mezőgazdaság támogatása és megfelelő vitarendezési mechanizmusok – biztosításával való hatékony kiküszöbölése érdekében;

Termőföldhöz jutás és a földbirtoklás biztonsága

| 28. | figyelmeztet arra, hogy a telekkönyvezésre fordított kizárólagos hangsúly gyakran bizonytalan helyzetet eredményez a kisüzemi élelmiszertermelők és az őslakosok, különösen a nők számára, akiknek a termőföldhöz való jogait jogilag nem ismerik el és ki vannak szolgáltatva a tisztességtelen földügyleteknek, a beleegyezés nélküli kisajátításnak és a méltányos ellentételezés elmaradásának; |
| --- | --- |

28.

figyelmeztet arra, hogy a telekkönyvezésre fordított kizárólagos hangsúly gyakran bizonytalan helyzetet eredményez a kisüzemi élelmiszertermelők és az őslakosok, különösen a nők számára, akiknek a termőföldhöz való jogait jogilag nem ismerik el és ki vannak szolgáltatva a tisztességtelen földügyleteknek, a beleegyezés nélküli kisajátításnak és a méltányos ellentételezés elmaradásának;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a kisüzemi élelmiszertermelőket kell vezető pozícióba hozni, lehetővé téve, hogy saját független szervezeteik támogassák őket földjeik, természeti erőforrásaik és programjaik ellenőrzésében; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a kisüzemi élelmiszertermelőket kell vezető pozícióba hozni, lehetővé téve, hogy saját független szervezeteik támogassák őket földjeik, természeti erőforrásaik és programjaik ellenőrzésében;

| 30. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a földügyletekben érintett befektetők és helyi szereplők gyakran illetik a célzott területeket az „üres”, „hasznosítatlan” vagy „nem teljesen kihasznált” jelzőkkel, holott Afrikában igen csekély területre igaz, hogy valóban hasznosítatlan lenne, tekintettel többek között az állattenyésztő tevékenységek elterjedtségére; |
| --- | --- |

30.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a földügyletekben érintett befektetők és helyi szereplők gyakran illetik a célzott területeket az „üres”, „hasznosítatlan” vagy „nem teljesen kihasznált” jelzőkkel, holott Afrikában igen csekély területre igaz, hogy valóban hasznosítatlan lenne, tekintettel többek között az állattenyésztő tevékenységek elterjedtségére;

| 31. | rámutat, hogy 1,2 milliárd ember él még mindig termőföldhöz való tartós hozzáférés nélkül, vagy foglal olyan ingatlant, amelyre hivatalosan nem formálhat jogot, nincs semmilyen jogcíme, akinek a földjét semmilyen felméréssel nem határolták körül, és nincs jogi vagy pénzügyi eszköz arra, hogy az ingatlan tőkévé váljon; |
| --- | --- |

31.

rámutat, hogy 1,2 milliárd ember él még mindig termőföldhöz való tartós hozzáférés nélkül, vagy foglal olyan ingatlant, amelyre hivatalosan nem formálhat jogot, nincs semmilyen jogcíme, akinek a földjét semmilyen felméréssel nem határolták körül, és nincs jogi vagy pénzügyi eszköz arra, hogy az ingatlan tőkévé váljon;

| 32. | üdvözli, hogy valamennyi CCF-ben szerepelnek a 2012. évi önkéntes iránymutatások (VGGT); felszólít arra, hogy a CCF-ek felülvizsgálata során hatékonyan alkalmazzák a VGGT-t és szisztematikusan ellenőrizzék az iránymutatásoknak és a fenntartható fejlődési célok (SDG) keretének való megfelelést; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy valamennyi CCF-ben szerepelnek a 2012. évi önkéntes iránymutatások (VGGT); felszólít arra, hogy a CCF-ek felülvizsgálata során hatékonyan alkalmazzák a VGGT-t és szisztematikusan ellenőrizzék az iránymutatásoknak és a fenntartható fejlődési célok (SDG) keretének való megfelelést;

| 33. | szorgalmazza, hogy az NAFSN helyezzen nagyobb hangsúlyt a nagyarányú földszerzések elleni küzdelemre, amely ellentétes az emberi jogokkal, mivel megfosztja a helyi közösségeket a földtől, amelytől az élelmiszertermelésük és családjuk élelmezése függ; emlékeztet arra, hogy több fejlődő országban a nagyarányú földszerzés a népességet számkivetettségbe kényszerítette, mivel az emberek elveszítették a lakásukat, a munkájukat és a megélhetésüket; |
| --- | --- |

33.

szorgalmazza, hogy az NAFSN helyezzen nagyobb hangsúlyt a nagyarányú földszerzések elleni küzdelemre, amely ellentétes az emberi jogokkal, mivel megfosztja a helyi közösségeket a földtől, amelytől az élelmiszertermelésük és családjuk élelmezése függ; emlékeztet arra, hogy több fejlődő országban a nagyarányú földszerzés a népességet számkivetettségbe kényszerítette, mivel az emberek elveszítették a lakásukat, a munkájukat és a megélhetésüket;

| 34. | felhívja a szövetségben részt vevő országokat a következőkre:






  — | olyan, részvételen alapuló és inkluzív mechanizmusok biztosítása, amelyekben elsőbbséget élveznek a földhöz való joggal legitim módon rendelkezők, különösen a kistermelők és a kis családi gazdálkodók jogai, szükségletei és érdekei; annak biztosítása, hogy minden olyan közösségtől megszerezzék szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezésüket, amelyek olyan földterületen élnek, amelynek tulajdonjoga vagy irányítása átadásra kerül; |
| --- | --- | --- |

34.

felhívja a szövetségben részt vevő országokat a következőkre:

—

olyan, részvételen alapuló és inkluzív mechanizmusok biztosítása, amelyekben elsőbbséget élveznek a földhöz való joggal legitim módon rendelkezők, különösen a kistermelők és a kis családi gazdálkodók jogai, szükségletei és érdekei; annak biztosítása, hogy minden olyan közösségtől megszerezzék szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezésüket, amelyek olyan földterületen élnek, amelynek tulajdonjoga vagy irányítása átadásra kerül;

| — | kötelező nemzeti intézkedések bevezetése a nagyarányú földszerzések gyakorlata, a földterületek átruházásán alapuló korrupció és a spekulatív célú földvásárlások ellen; |
| --- | --- |

—

kötelező nemzeti intézkedések bevezetése a nagyarányú földszerzések gyakorlata, a földterületek átruházásán alapuló korrupció és a spekulatív célú földvásárlások ellen;

| — | a telekkönyvezési és tanúsítási rendszerek ellenőrzése annak biztosítása érdekében, hogy azok átláthatóak legyenek, ne eredményezzék nagybirtokok kialakítását, valamint ne fosszanak meg közösségeket a megélhetésükhöz szükséges erőforrásoktól; |
| --- | --- |

—

a telekkönyvezési és tanúsítási rendszerek ellenőrzése annak biztosítása érdekében, hogy azok átláthatóak legyenek, ne eredményezzék nagybirtokok kialakítását, valamint ne fosszanak meg közösségeket a megélhetésükhöz szükséges erőforrásoktól;

| — | annak biztosítása, hogy a pénzügyi támogatást ne olyan kezdeményezések finanszírozására használják fel, amelyek segítségével a vállalatok kitelepíthetik a helyi közösségeket; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a pénzügyi támogatást ne olyan kezdeményezések finanszírozására használják fel, amelyek segítségével a vállalatok kitelepíthetik a helyi közösségeket;

| — | a termőföldhöz fűződő törvényes jogok, beleértve az informális, az őshonos és a szokásjogon alapuló birtoklási jogok elismerése; a VGGT ajánlásainak megfelelően, olyan új törvények alkotása és/vagy azon meglévő törvények hatékony érvényesítése, amelyek hatékony biztosítékokat nyújtanak a nagymértékű földügyletekkel szemben, például megszabják a megengedhető földügyletek felső határát, és annak szabályozása, hogy hogyan hagyhatnak jóvá a nemzeti parlamentek bizonyos méreteket meghaladó ügyleteket; |
| --- | --- |

—

a termőföldhöz fűződő törvényes jogok, beleértve az informális, az őshonos és a szokásjogon alapuló birtoklási jogok elismerése; a VGGT ajánlásainak megfelelően, olyan új törvények alkotása és/vagy azon meglévő törvények hatékony érvényesítése, amelyek hatékony biztosítékokat nyújtanak a nagymértékű földügyletekkel szemben, például megszabják a megengedhető földügyletek felső határát, és annak szabályozása, hogy hogyan hagyhatnak jóvá a nemzeti parlamentek bizonyos méreteket meghaladó ügyleteket;

| — | a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló hozzájárulás elvének biztosítása a földfoglalással történő beruházásokkal sújtott közösségek számára, és olyan tanácskozási lehetőség biztosítása, amely egyenlő részvételt garantál a helyi közösséghez tartozó minden csoport, különösen a leginkább kirekesztett és a társadalom peremére szorult emberek számára; |
| --- | --- |

—

a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló hozzájárulás elvének biztosítása a földfoglalással történő beruházásokkal sújtott közösségek számára, és olyan tanácskozási lehetőség biztosítása, amely egyenlő részvételt garantál a helyi közösséghez tartozó minden csoport, különösen a leginkább kirekesztett és a társadalom peremére szorult emberek számára;

| 35. | ezzel egyetemben emlékeztet arra, hogy a szokásjogon alapuló birtoklási jogból származtatott földhasználói jogok elismerését és védelmét olyan jogrendszerrel kell megoldani, amely összhangban van az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Bizottsága által kiadott rendelkezésekkel és határozatokkal; |
| --- | --- |

35.

ezzel egyetemben emlékeztet arra, hogy a szokásjogon alapuló birtoklási jogból származtatott földhasználói jogok elismerését és védelmét olyan jogrendszerrel kell megoldani, amely összhangban van az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Bizottsága által kiadott rendelkezésekkel és határozatokkal;

| 36. | felszólít az NAFSN előzetes hatásvizsgálatának elvégzésére a termőföldhöz fűződő jogokat illetően, valamint arra, hogy annak feltétele legyen az érintett helyi lakosok szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezése; |
| --- | --- |

36.

felszólít az NAFSN előzetes hatásvizsgálatának elvégzésére a termőföldhöz fűződő jogokat illetően, valamint arra, hogy annak feltétele legyen az érintett helyi lakosok szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezése;

| 37. | támogatja stabil és innovatív felügyeleti mechanizmusok alkalmazását a CFS-en belül; felhívja az Európai Uniót, hogy képviseljen szilárd álláspontot a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultáció során, hogy ezáltal hozzájáruljon a 2016. októberi 43. CFS-ülés keretében megtartott globális megfigyelési eseményhez annak érdekében, hogy átfogó és alapos értékelés készülhessen a VGGT irányelvek használatáról és alkalmazásáról; |
| --- | --- |

37.

támogatja stabil és innovatív felügyeleti mechanizmusok alkalmazását a CFS-en belül; felhívja az Európai Uniót, hogy képviseljen szilárd álláspontot a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultáció során, hogy ezáltal hozzájáruljon a 2016. októberi 43. CFS-ülés keretében megtartott globális megfigyelési eseményhez annak érdekében, hogy átfogó és alapos értékelés készülhessen a VGGT irányelvek használatáról és alkalmazásáról;

| 38. | felhívja az érintett országok kormányait, hogy biztosítsák, hogy a vállalatok végezzenek kimerítő elemzést arra vonatkozóan, milyen potenciális hatást gyakorol tevékenységük az emberi jogokra (átvilágítás), készítsék el és tegyék közzé az emberi, a szociális és a környezeti jogokra gyakorolt hatás független és előzetes elemzését, valamint erősítsék meg és biztosítsák helyi szinten az emberi jogokkal kapcsolatos független, átlátható, megbízható és felelős jogorvoslati mechanizmusokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

38.

felhívja az érintett országok kormányait, hogy biztosítsák, hogy a vállalatok végezzenek kimerítő elemzést arra vonatkozóan, milyen potenciális hatást gyakorol tevékenységük az emberi jogokra (átvilágítás), készítsék el és tegyék közzé az emberi, a szociális és a környezeti jogokra gyakorolt hatás független és előzetes elemzését, valamint erősítsék meg és biztosítsák helyi szinten az emberi jogokkal kapcsolatos független, átlátható, megbízható és felelős jogorvoslati mechanizmusokhoz való hozzáférést;

| 39. | felhívja az NAFSN részes feleit, hogy vezessenek be független panaszkezelési mechanizmusokat a nagyszabású beruházási projektek eredményeképpen történő földkisajátítások által érintett közösségek számára; |
| --- | --- |

39.

felhívja az NAFSN részes feleit, hogy vezessenek be független panaszkezelési mechanizmusokat a nagyszabású beruházási projektek eredményeképpen történő földkisajátítások által érintett közösségek számára;

| 40. | emlékeztet arra, hogy az alultápláltság leküzdéséhez szoros kapcsolatot kell kiépíteni a mezőgazdasági, az élelmiszer- és a közegészségügyi ágazat között; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet arra, hogy az alultápláltság leküzdéséhez szoros kapcsolatot kell kiépíteni a mezőgazdasági, az élelmiszer- és a közegészségügyi ágazat között;

Élelmezésbiztonság, táplálkozás és fenntartható családi gazdálkodás

| 41. | emlékeztet arra, hogy a 2. fenntartható fejlesztési cél értelmében minden erőfeszítést meg kell tenni az élelmezés és az élelmiszerbiztonság javításáért, valamint az éhezés felszámolásáért; kitart azon véleménye mellett, hogy nagyobb támogatást kell nyújtani a mezőgazdasági fejlődés és az élelmiszerbiztonság szempontjából kulcsfontosságú gazdaszövetkezetek szerepének erősítéséhez; |
| --- | --- |

41.

emlékeztet arra, hogy a 2. fenntartható fejlesztési cél értelmében minden erőfeszítést meg kell tenni az élelmezés és az élelmiszerbiztonság javításáért, valamint az éhezés felszámolásáért; kitart azon véleménye mellett, hogy nagyobb támogatást kell nyújtani a mezőgazdasági fejlődés és az élelmiszerbiztonság szempontjából kulcsfontosságú gazdaszövetkezetek szerepének erősítéséhez;

| 42. | megállapítja, hogy az egészséges, élő talajon és az éghajlatváltozásnak ellenálló, termékeny mezőgazdasági ökoszisztémákon alapuló élelmezésbiztonsággal jellemezhető területeken nagyobb stabilitás és alacsonyabb elvándorlás jellemző; |
| --- | --- |

42.

megállapítja, hogy az egészséges, élő talajon és az éghajlatváltozásnak ellenálló, termékeny mezőgazdasági ökoszisztémákon alapuló élelmezésbiztonsággal jellemezhető területeken nagyobb stabilitás és alacsonyabb elvándorlás jellemző;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a minőségi, kiegyensúlyozott táplálkozás alapvető fontosságú, és megerősíti, hogy a tápanyagtartalomnak központi szerepet kell játszania az élelmiszerrendszerek át- és kialakítása során; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a minőségi, kiegyensúlyozott táplálkozás alapvető fontosságú, és megerősíti, hogy a tápanyagtartalomnak központi szerepet kell játszania az élelmiszerrendszerek át- és kialakítása során;

| 44. | olyan eszközök kidolgozására szólít ezért fel, amelyek lehetővé teszik az importált élelmiszertől való függőség biztos alapokon álló hazai élelmiszer-termeléssel történő felváltását, előnyben részesítve a táplálkozási követelményeknek megfelelő helyi növénykultúrákat; megállapítja, hogy az éghajlat és a piacok egyre fokozódó ingatagsága miatt ez egyre fontosabbá válik; |
| --- | --- |

44.

olyan eszközök kidolgozására szólít ezért fel, amelyek lehetővé teszik az importált élelmiszertől való függőség biztos alapokon álló hazai élelmiszer-termeléssel történő felváltását, előnyben részesítve a táplálkozási követelményeknek megfelelő helyi növénykultúrákat; megállapítja, hogy az éghajlat és a piacok egyre fokozódó ingatagsága miatt ez egyre fontosabbá válik;

| 45. | emlékeztet arra, hogy az energiabevitel önmagában nem alkalmas a tápanyagtartalom megállapítására; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy az energiabevitel önmagában nem alkalmas a tápanyagtartalom megállapítására;

| 46. | hangsúlyozza, hogy olyan stratégiákra van szükség, amelyek a teljes élelmiszerláncban a minimálisra csökkentik az élelmiszerpazarlást; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy olyan stratégiákra van szükség, amelyek a teljes élelmiszerláncban a minimálisra csökkentik az élelmiszerpazarlást;

| 47. | hangsúlyozza, hogy óvni kell a mezőgazdaság biológiai sokféleségét; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy ruházzanak be fejlődő országok agro-ökológiai gazdálkodási gyakorlataiba az IAASTD következtetéseinek, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó ajánlásainak és a fenntartható fejlesztési céloknak megfelelően; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy óvni kell a mezőgazdaság biológiai sokféleségét; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy ruházzanak be fejlődő országok agro-ökológiai gazdálkodási gyakorlataiba az IAASTD következtetéseinek, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó ajánlásainak és a fenntartható fejlesztési céloknak megfelelően;

| 48. | támogatja olyan intézkedések kialakítását, amelyek elősegítik a fenntartható családi gazdálkodást, és arra ösztönzik a kormányokat, hogy kedvező környezetet (támogató intézkedések, megfelelő jogszabályok, politikai párbeszéd részvétel alapú tervezése, beruházások) teremtsenek a családi gazdálkodás fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

48.

támogatja olyan intézkedések kialakítását, amelyek elősegítik a fenntartható családi gazdálkodást, és arra ösztönzik a kormányokat, hogy kedvező környezetet (támogató intézkedések, megfelelő jogszabályok, politikai párbeszéd részvétel alapú tervezése, beruházások) teremtsenek a családi gazdálkodás fejlesztéséhez;

| 49. | felhívja az afrikai kormányokat a következőkre:






  — | ruházzanak be a helyi élelmiszerrendszerekbe, hogy ezzel segítsék a vidéki gazdaságok fellendülését, biztosítsanak tisztességes munkahelyeket, méltányos szociális biztonsági hálót és munkavállalói jogokat, javítsák az erőforrásokhoz – többek között a gazdák vetőmagjaihoz – való hozzáférésre vonatkozó demokratikus ellenőrzést, továbbá biztosítsák a kisüzemi termelők hatékony bevonását a szakpolitikai folyamatokba és azok végrehajtásába; hangsúlyozza, hogy az NAFSN ösztönözze mezőgazdasági feldolgozó üzemek létesítését, az élelmiszer-ipari termékek konzerválási technikáinak fejlesztését és javítsa a mezőgazdaság és a kereskedelem kapcsolatát a családi gazdálkodóknak hasznot jelentő helyi, nemzeti és regionális piacok kiépítése és megvédése, valamint a fogyasztók számára elérhető árú, minőségi élelmiszerek biztosítása érdekében; |
| --- | --- | --- |

49.

felhívja az afrikai kormányokat a következőkre:

—

ruházzanak be a helyi élelmiszerrendszerekbe, hogy ezzel segítsék a vidéki gazdaságok fellendülését, biztosítsanak tisztességes munkahelyeket, méltányos szociális biztonsági hálót és munkavállalói jogokat, javítsák az erőforrásokhoz – többek között a gazdák vetőmagjaihoz – való hozzáférésre vonatkozó demokratikus ellenőrzést, továbbá biztosítsák a kisüzemi termelők hatékony bevonását a szakpolitikai folyamatokba és azok végrehajtásába; hangsúlyozza, hogy az NAFSN ösztönözze mezőgazdasági feldolgozó üzemek létesítését, az élelmiszer-ipari termékek konzerválási technikáinak fejlesztését és javítsa a mezőgazdaság és a kereskedelem kapcsolatát a családi gazdálkodóknak hasznot jelentő helyi, nemzeti és regionális piacok kiépítése és megvédése, valamint a fogyasztók számára elérhető árú, minőségi élelmiszerek biztosítása érdekében;

| — | kerüljék el, hogy az élelmiszer-termelő rendszerek túlzottan függjenek a fosszilis tüzelőanyagoktól, az áringadozás korlátok közé szorítása és az éghajlatváltozás hatásainak csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

—

kerüljék el, hogy az élelmiszer-termelő rendszerek túlzottan függjenek a fosszilis tüzelőanyagoktól, az áringadozás korlátok közé szorítása és az éghajlatváltozás hatásainak csökkentése érdekében;

| — | helyi és regionális szinten fejlesszék a rövid ellátási láncokat, valamint az azokat kiszolgáló tároló és kommunikációs infrastruktúrát, mivel a rövid ellátási láncok a leghatékonyabbak az éhezés és a vidéki szegénység elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

—

helyi és regionális szinten fejlesszék a rövid ellátási láncokat, valamint az azokat kiszolgáló tároló és kommunikációs infrastruktúrát, mivel a rövid ellátási láncok a leghatékonyabbak az éhezés és a vidéki szegénység elleni küzdelemben;

| — | tegyék lehetővé, hogy az afrikai termelők hozzáférjenek a kifejezetten Afrikára jellemző agronómiai kihívásokra választ adó, alacsony erőforrás-igényű technológiai megoldásokhoz; |
| --- | --- |

—

tegyék lehetővé, hogy az afrikai termelők hozzáférjenek a kifejezetten Afrikára jellemző agronómiai kihívásokra választ adó, alacsony erőforrás-igényű technológiai megoldásokhoz;

| — | ösztönözzék a tápláló, helyi és a lehetőségekhez mérten idényjellegű élelmiszernövények, lehetőleg a helyi viszonyokhoz igazított vagy őshonos fajták és fajok, például gyümölcsök, zöldségek és csonthéjasok széles választékát a táplálkozás javítása érdekében, a változatos, egészséges és megfizethető, olyan étrendhez való folyamatos hozzáférés biztosítása révén, amely nem csupán a kalóriabevitel, hanem a minőség, mennyiség és változatosság tekintetében egyaránt megfelelő és összeegyeztethető a kulturális értékekkel; |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a tápláló, helyi és a lehetőségekhez mérten idényjellegű élelmiszernövények, lehetőleg a helyi viszonyokhoz igazított vagy őshonos fajták és fajok, például gyümölcsök, zöldségek és csonthéjasok széles választékát a táplálkozás javítása érdekében, a változatos, egészséges és megfizethető, olyan étrendhez való folyamatos hozzáférés biztosítása révén, amely nem csupán a kalóriabevitel, hanem a minőség, mennyiség és változatosság tekintetében egyaránt megfelelő és összeegyeztethető a kulturális értékekkel;

| — | kötelezzék el magukat az anyatejpótlók forgalmazására vonatkozó nemzetközi kódex és az Egészségügyi Világközgyűlés által elfogadott, az újszülöttek és kisgyermekek táplálkozásával kapcsolatos határozatok maradéktalan végrehajtása mellett; |
| --- | --- |

—

kötelezzék el magukat az anyatejpótlók forgalmazására vonatkozó nemzetközi kódex és az Egészségügyi Világközgyűlés által elfogadott, az újszülöttek és kisgyermekek táplálkozásával kapcsolatos határozatok maradéktalan végrehajtása mellett;

| — | hozzanak létre, mozdítsanak elő és támogassanak olyan termelői szervezeteket, például szövetkezeteket, amelyek erősítik a kistermelők alkupozícióját, megteremtve az annak biztosításához szükséges feltételeket, hogy a kistermelők jobban keressenek a piacon, valamint lehetővé téve a tudás és a bevált gyakorlatok kistermelők közötti megosztását; |
| --- | --- |

—

hozzanak létre, mozdítsanak elő és támogassanak olyan termelői szervezeteket, például szövetkezeteket, amelyek erősítik a kistermelők alkupozícióját, megteremtve az annak biztosításához szükséges feltételeket, hogy a kistermelők jobban keressenek a piacon, valamint lehetővé téve a tudás és a bevált gyakorlatok kistermelők közötti megosztását;

| 50. | hangsúlyozza, hogy az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségnek a regionális viszonyokhoz igazított mezőgazdasági struktúrát kell kialakítania az elsődleges és feldolgozási szakaszban; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségnek a regionális viszonyokhoz igazított mezőgazdasági struktúrát kell kialakítania az elsődleges és feldolgozási szakaszban;

| 51. | felhívja az afrikai kormányokat, hogy támogassák a generációk közötti szolidaritást elismerve azt, hogy lényeges szerepet játszik a szegénység elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

51.

felhívja az afrikai kormányokat, hogy támogassák a generációk közötti szolidaritást elismerve azt, hogy lényeges szerepet játszik a szegénység elleni küzdelemben;

| 52. | hangsúlyozza az iskolákban és a helyi közösségekben zajló táplálkozási oktatási programok előmozdításának fontosságát; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza az iskolákban és a helyi közösségekben zajló táplálkozási oktatási programok előmozdításának fontosságát;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a vízhez való jog kiegészíti az élelemhez való jogot, és hogy a 2010. évi ENSZ-határozat még nem eredményezett határozott lépéseket a vízhez való emberi jog biztosítása érdekében; kéri, hogy az EU vizsgálja meg az olasz bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a Vízügyi Világszerződés a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICESCR) Fakultatív Jegyzőkönyve legyen; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a vízhez való jog kiegészíti az élelemhez való jogot, és hogy a 2010. évi ENSZ-határozat még nem eredményezett határozott lépéseket a vízhez való emberi jog biztosítása érdekében; kéri, hogy az EU vizsgálja meg az olasz bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a Vízügyi Világszerződés a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICESCR) Fakultatív Jegyzőkönyve legyen;

| 54. | elismeri a tiszta ivóvízhez való hozzáférés alapvető szerepét, valamint a gazdálkodás rá gyakorolt esetleges hatását; |
| --- | --- |

54.

elismeri a tiszta ivóvízhez való hozzáférés alapvető szerepét, valamint a gazdálkodás rá gyakorolt esetleges hatását;

| 55. | elismeri a mezőgazdasági termeléshez szükséges vízhez való hozzáférés szerepét, valamint azt, hogy öntözés céljaira kockázatos túlzottan az értékes vízkészletre támaszkodni, és ennek fényében megállapítja, hogy csökkenteni kell a pazarló öntözési gyakorlatokat, illetve hangsúlyozza a víztakarékos agronómiai technikák szerepét az evapotranszspiráció megelőzésében, az egészséges, élő talaj víztartalmának megőrzésében, valamint az ivóvízkészlet szennyezéstől való megvédésében; |
| --- | --- |

55.

elismeri a mezőgazdasági termeléshez szükséges vízhez való hozzáférés szerepét, valamint azt, hogy öntözés céljaira kockázatos túlzottan az értékes vízkészletre támaszkodni, és ennek fényében megállapítja, hogy csökkenteni kell a pazarló öntözési gyakorlatokat, illetve hangsúlyozza a víztakarékos agronómiai technikák szerepét az evapotranszspiráció megelőzésében, az egészséges, élő talaj víztartalmának megőrzésében, valamint az ivóvízkészlet szennyezéstől való megvédésében;

| 56. | megjegyzi, hogy a fenntartható talajgazdálkodás révén világszinten 58 %-kal több élelmiszert lehet előállítani (48); |
| --- | --- |

56.

megjegyzi, hogy a fenntartható talajgazdálkodás révén világszinten 58 %-kal több élelmiszert lehet előállítani (48);

| 57. | tudomásul veszi a talaj- és faalapú megközelítések közötti szinergiákat, és az agro-ökorendszerek éghajlatváltozáshoz való alakítását; külön kiemeli a tűzifa iránti nagy igényt; külön kiemeli a nitrogénmegkötő fák sokoldalú használatát; |
| --- | --- |

57.

tudomásul veszi a talaj- és faalapú megközelítések közötti szinergiákat, és az agro-ökorendszerek éghajlatváltozáshoz való alakítását; külön kiemeli a tűzifa iránti nagy igényt; külön kiemeli a nitrogénmegkötő fák sokoldalú használatát;

| 58. | elismeri a trópusi és félszáraz területeken folytatott mezőgazdaság sajátos igényeit, különösen az árnyékot és a talajvédelmet igénylő termények tekintetében, és úgy véli, hogy a talajt kizsigerelő monokultúrák már elavultak, továbbá megjegyzi, hogy az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség adományozó országaiban fokozatosan felszámolják ezeket; |
| --- | --- |

58.

elismeri a trópusi és félszáraz területeken folytatott mezőgazdaság sajátos igényeit, különösen az árnyékot és a talajvédelmet igénylő termények tekintetében, és úgy véli, hogy a talajt kizsigerelő monokultúrák már elavultak, továbbá megjegyzi, hogy az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség adományozó országaiban fokozatosan felszámolják ezeket;

| 59. | óva int attól, hogy az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség által finanszírozott kezdeményezésekben az élelmiszertermelés helyett a nem élelmiszer jellegű mezőgazdasági cikkek termelésére essen a hangsúly, mivel az ilyen termékek előállítása káros hatással lehet a részt vevő országok élelmezésbiztonságára és élelmiszer-önrendelkezésére; |
| --- | --- |

59.

óva int attól, hogy az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetség által finanszírozott kezdeményezésekben az élelmiszertermelés helyett a nem élelmiszer jellegű mezőgazdasági cikkek termelésére essen a hangsúly, mivel az ilyen termékek előállítása káros hatással lehet a részt vevő országok élelmezésbiztonságára és élelmiszer-önrendelkezésére;

| 60. | megjegyzi, hogy az agronómiai technikák – az olyan természetes folyamatok ösztönzésével, mint a termőtalaj-képződés, a víz és a kártevők szabályozása vagy a zárt körű tápanyagkörforgás – biztosítani tudják a hosszú távú, olcsó termelékenységet és termőképességet a gazdálkodók és a közigazgatási szervek számára; |
| --- | --- |

60.

megjegyzi, hogy az agronómiai technikák – az olyan természetes folyamatok ösztönzésével, mint a termőtalaj-képződés, a víz és a kártevők szabályozása vagy a zárt körű tápanyagkörforgás – biztosítani tudják a hosszú távú, olcsó termelékenységet és termőképességet a gazdálkodók és a közigazgatási szervek számára;

| 61. | megjegyzi, hogy a mezőgazdasági vegyszereket a fejlődő, például az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségben részt vevő országokban túlzott módon vagy szakszerűtlenül használhatják; |
| --- | --- |

61.

megjegyzi, hogy a mezőgazdasági vegyszereket a fejlődő, például az Új Élelmezés- és Táplálkozásbiztonsági Szövetségben részt vevő országokban túlzott módon vagy szakszerűtlenül használhatják;

| 62. | megjegyzi, hogy az írástudatlanság és a megfelelő képzés hiánya tovább súlyosbítja a helyzetet, és azt eredményezheti, hogy a friss gyümölcsben és zöldségben a növényvédőszer-maradványok jelenléte igen magas szintet ér el, illetve hogy a termelők és családtagjaik egészsége mérgező és egyéb hatásoknak van kitéve; |
| --- | --- |

62.

megjegyzi, hogy az írástudatlanság és a megfelelő képzés hiánya tovább súlyosbítja a helyzetet, és azt eredményezheti, hogy a friss gyümölcsben és zöldségben a növényvédőszer-maradványok jelenléte igen magas szintet ér el, illetve hogy a termelők és családtagjaik egészsége mérgező és egyéb hatásoknak van kitéve;

Szabályozási reform a vetőmagágazatban

| 63. | emlékeztet arra, hogy Afrikában a mezőgazdasági termelők megélhetésének 90 %-a a mezőgazdasági termelők azon jogán alapul, hogy szabadon termelhetnek, cserélhetnek és adhatnak el vetőmagot, és hogy a vetőmagok sokfélesége alapvetően fontos a mezőgazdasági termelés éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességének kialakításához; hangsúlyozza, hogy a vállalatok arra irányuló kérése, hogy az új növényfajták oltalmára létesült 1991. évi nemzetközi egyezmény értelmében erősítsék a növénynemesítők jogait, nem vezethet az ilyen nem hivatalos megállapodások tilalmához; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet arra, hogy Afrikában a mezőgazdasági termelők megélhetésének 90 %-a a mezőgazdasági termelők azon jogán alapul, hogy szabadon termelhetnek, cserélhetnek és adhatnak el vetőmagot, és hogy a vetőmagok sokfélesége alapvetően fontos a mezőgazdasági termelés éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességének kialakításához; hangsúlyozza, hogy a vállalatok arra irányuló kérése, hogy az új növényfajták oltalmára létesült 1991. évi nemzetközi egyezmény értelmében erősítsék a növénynemesítők jogait, nem vezethet az ilyen nem hivatalos megállapodások tilalmához;

| 64. | felhívja a figyelmet a vetőmagágazat deregulációjából származó veszélyekre a résztvevő országokban, amelyek ahhoz vezethetnek, hogy a kistermelők túlzott függőségbe kerülnek a külföldi vállalatok által előállított vetőmag- és növényvédő szerek használatától; |
| --- | --- |

64.

felhívja a figyelmet a vetőmagágazat deregulációjából származó veszélyekre a résztvevő országokban, amelyek ahhoz vezethetnek, hogy a kistermelők túlzott függőségbe kerülnek a külföldi vállalatok által előállított vetőmag- és növényvédő szerek használatától;

| 65. | emlékeztet arra, hogy a TRIPS-megállapodás azon rendelkezései, amelyek valamilyen formában előírják a növényfajták védelmét, nem kényszerítik a fejlődő országokat az UPOV-egyezmény elfogadására; hangsúlyozza azonban, hogy e rendelkezések lehetővé teszik az érintett országok számára, hogy sui generis rendszereket alakítsanak ki, amelyek jobban igazodnak az egyes országok mezőgazdasági termelésének jellemzőihez és a hagyományos, gazdálkodó alapú vetőmagrendszerekhez, miközben azok a legkevésbé fejlett (LDC-) országok, amelyek a WTO tagjai, mentességet élveznek a TRIPS-megállapodás vonatkozó rendelkezései alól; hangsúlyozza, hogy a sui generis rendszereknek támogatniuk, nem pedig akadályozniuk kell a biológiai sokféleségről szóló egyezmény (CBD), a Nagojai Jegyzőkönyv és a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény (ITPGRFA) keretében vállalt célkitűzések és kötelezettségek elérését; |
| --- | --- |

65.

emlékeztet arra, hogy a TRIPS-megállapodás azon rendelkezései, amelyek valamilyen formában előírják a növényfajták védelmét, nem kényszerítik a fejlődő országokat az UPOV-egyezmény elfogadására; hangsúlyozza azonban, hogy e rendelkezések lehetővé teszik az érintett országok számára, hogy sui generis rendszereket alakítsanak ki, amelyek jobban igazodnak az egyes országok mezőgazdasági termelésének jellemzőihez és a hagyományos, gazdálkodó alapú vetőmagrendszerekhez, miközben azok a legkevésbé fejlett (LDC-) országok, amelyek a WTO tagjai, mentességet élveznek a TRIPS-megállapodás vonatkozó rendelkezései alól; hangsúlyozza, hogy a sui generis rendszereknek támogatniuk, nem pedig akadályozniuk kell a biológiai sokféleségről szóló egyezmény (CBD), a Nagojai Jegyzőkönyv és a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény (ITPGRFA) keretében vállalt célkitűzések és kötelezettségek elérését;

| 66. | sajnálatát fejezi ki az arra irányuló vállalati kérés miatt, hogy afrikai kontextusban regionális intézményeken keresztül harmonizálják és a megkülönböztethetőség, egyneműség és állandóság (DUS) elveire alapozzák a vetőmagtörvényeket, mivel ez nemzeti és regionális szinten gátolni fogja a gazdálkodó alapú vetőmagrendszerek fejlődését és növekedését, mivel az ilyen vetőmagrendszerekben általában nem a DUS-kritériumoknak megfelelő vetőmagokat nevelnek és őriznek; |
| --- | --- |

66.

sajnálatát fejezi ki az arra irányuló vállalati kérés miatt, hogy afrikai kontextusban regionális intézményeken keresztül harmonizálják és a megkülönböztethetőség, egyneműség és állandóság (DUS) elveire alapozzák a vetőmagtörvényeket, mivel ez nemzeti és regionális szinten gátolni fogja a gazdálkodó alapú vetőmagrendszerek fejlődését és növekedését, mivel az ilyen vetőmagrendszerekben általában nem a DUS-kritériumoknak megfelelő vetőmagokat nevelnek és őriznek;

| 67. | sürgeti a G7 tagállamait, hogy támogassák közösségi magkészletekkel a gazdák által kezelt vetőmagrendszereket; |
| --- | --- |

67.

sürgeti a G7 tagállamait, hogy támogassák közösségi magkészletekkel a gazdák által kezelt vetőmagrendszereket;

| 68. | emlékeztet arra, hogy míg a kereskedelmi vetőmagfajták rövid távon javíthatják a hozamokat, a gazdák hagyományos vetőmagfajtái, a tájfajták és az ehhez kapcsolódó tudás a legalkalmasabb arra, hogy alkalmazkodjon az adott agro-ökológiai környezethez és az éghajlatváltozáshoz; hangsúlyozza továbbá, hogy a kereskedelmi vetőmagfajták magasabb teljesítménye különböző további termékek (műtrágyák, növényvédő szerek, hibrid magok) használatától is függ, ami viszont azzal a veszéllyel jár, hogy az adósságcsapdák ördögi körébe kergeti a gazdákat; |
| --- | --- |

68.

emlékeztet arra, hogy míg a kereskedelmi vetőmagfajták rövid távon javíthatják a hozamokat, a gazdák hagyományos vetőmagfajtái, a tájfajták és az ehhez kapcsolódó tudás a legalkalmasabb arra, hogy alkalmazkodjon az adott agro-ökológiai környezethez és az éghajlatváltozáshoz; hangsúlyozza továbbá, hogy a kereskedelmi vetőmagfajták magasabb teljesítménye különböző további termékek (műtrágyák, növényvédő szerek, hibrid magok) használatától is függ, ami viszont azzal a veszéllyel jár, hogy az adósságcsapdák ördögi körébe kergeti a gazdákat;

| 69. | aggodalommal állapítja meg, hogy Afrikában az ellenőrzött vetőmagok bevezetése és elterjesztése növeli a mezőgazdasági kistermelők függőségét, valószínűbbé teszi eladósodásukat és csökkenti a vetőmagok sokféleségét; |
| --- | --- |

69.

aggodalommal állapítja meg, hogy Afrikában az ellenőrzött vetőmagok bevezetése és elterjesztése növeli a mezőgazdasági kistermelők függőségét, valószínűbbé teszi eladósodásukat és csökkenti a vetőmagok sokféleségét;

| 70. | javasolja, hogy a saját felelősség és a szubszidiaritás elveit szem előtt tartva támogassák azon helyi politikákat, amelyek célja, hogy következetes és fenntartható hozzáférést biztosítsanak a változatos és tápláló étrendhez; |
| --- | --- |

70.

javasolja, hogy a saját felelősség és a szubszidiaritás elveit szem előtt tartva támogassák azon helyi politikákat, amelyek célja, hogy következetes és fenntartható hozzáférést biztosítsanak a változatos és tápláló étrendhez;

| 71. | ösztönzi a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezményben a mezőgazdasági termelők jogainak tekintetében tett uniós kötelezettségvállalások jelenjenek meg a vetőmag-politika fejlesztéséhez nyújtott technikai segítségnyújtásban és pénzügyi támogatásban; felhívja az Uniót arra, hogy támogassa azokat a szellemi tulajdonjogi rendszereket, amelyek előmozdítják a helyi viszonyokhoz alkalmazkodó vetőmagfajták kifejlesztését és a gazdálkodók által eltett vetőmagokat; |
| --- | --- |

71.

ösztönzi a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezményben a mezőgazdasági termelők jogainak tekintetében tett uniós kötelezettségvállalások jelenjenek meg a vetőmag-politika fejlesztéséhez nyújtott technikai segítségnyújtásban és pénzügyi támogatásban; felhívja az Uniót arra, hogy támogassa azokat a szellemi tulajdonjogi rendszereket, amelyek előmozdítják a helyi viszonyokhoz alkalmazkodó vetőmagfajták kifejlesztését és a gazdálkodók által eltett vetőmagokat;

| 72. | sürgeti a G8 tagállamait, hogy ne támogassák a géntechnológiával módosított növények termesztését Afrikában; |
| --- | --- |

72.

sürgeti a G8 tagállamait, hogy ne támogassák a géntechnológiával módosított növények termesztését Afrikában;

| 73. | emlékeztet arra, hogy a biológiai biztonságról szóló afrikai modelljogszabály magas biológiai biztonsági referenciaértéket határoz meg; úgy véli, hogy a külföldi támogatóktól a nemzeti és regionális szintű biológiai biztonság fejlesztéséhez kapott minden segítséget ennek megfelelően kell szabályozni; |
| --- | --- |

73.

emlékeztet arra, hogy a biológiai biztonságról szóló afrikai modelljogszabály magas biológiai biztonsági referenciaértéket határoz meg; úgy véli, hogy a külföldi támogatóktól a nemzeti és regionális szintű biológiai biztonság fejlesztéséhez kapott minden segítséget ennek megfelelően kell szabályozni;

| 74. | ösztönzi az afrikai országokat, hogy ne vezessenek be olyan nemzeti vagy regionális biológiai biztonsági rendszereket, amelyek normái elmaradnak a biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvben meghatározottaktól; |
| --- | --- |

74.

ösztönzi az afrikai országokat, hogy ne vezessenek be olyan nemzeti vagy regionális biológiai biztonsági rendszereket, amelyek normái elmaradnak a biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvben meghatározottaktól;

| 75. | felhívja a részt vevő országokat, hogy adjanak lehetőséget a gazdálkodók számára az inputfüggőség elkerülésére, valamint támogassák a gazdálkodók vetőmagrendszereit a mezőgazdasági biodiverzitás fenntartása és fejlesztése érdekében, helyi, állami tulajdonban lévő vetőmagbankok fenntartása és a helyi vetőmagváltozatok cseréje és folyamatos fejlesztése révén, rugalmasságot biztosítva a vetőmagjegyzékek tekintetében, hogy a gazdálkodóktól származó fajták helyet kapjanak bennük, biztosítva a hagyományos termelés folytatását; |
| --- | --- |

75.

felhívja a részt vevő országokat, hogy adjanak lehetőséget a gazdálkodók számára az inputfüggőség elkerülésére, valamint támogassák a gazdálkodók vetőmagrendszereit a mezőgazdasági biodiverzitás fenntartása és fejlesztése érdekében, helyi, állami tulajdonban lévő vetőmagbankok fenntartása és a helyi vetőmagváltozatok cseréje és folyamatos fejlesztése révén, rugalmasságot biztosítva a vetőmagjegyzékek tekintetében, hogy a gazdálkodóktól származó fajták helyet kapjanak bennük, biztosítva a hagyományos termelés folytatását;

| 76. | felhívja a részt vevő országokat, hogy óvják és mozdítsák elő a kisgazdálkodók, a perifériára szorult csoportok és a vidéki közösségek vetőmaghoz és a mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagokhoz való hozzáférését és ezek megosztását; |
| --- | --- |

76.

felhívja a részt vevő országokat, hogy óvják és mozdítsák elő a kisgazdálkodók, a perifériára szorult csoportok és a vidéki közösségek vetőmaghoz és a mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagokhoz való hozzáférését és ezek megosztását;

| 77. | hangsúlyozza, hogy bizonyos kereskedelmi növények elterjedésének következtében fennáll a veszélye, hogy a nők egyre inkább marginalizálódnak a döntéshozatal során; megjegyzi, hogy a mezőgazdasági képzés gyakran a férfiakat célozza, és gyakran háttérbe szorítja a nőket, akik ezért kirekesztődnek azon földterületek és növények kezeléséből, amelyek gondozását hagyományosan ők látták el; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy bizonyos kereskedelmi növények elterjedésének következtében fennáll a veszélye, hogy a nők egyre inkább marginalizálódnak a döntéshozatal során; megjegyzi, hogy a mezőgazdasági képzés gyakran a férfiakat célozza, és gyakran háttérbe szorítja a nőket, akik ezért kirekesztődnek azon földterületek és növények kezeléséből, amelyek gondozását hagyományosan ők látták el;

Nemek közötti egyenlőség

| 78. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a legtöbb CCF nem határoz meg pontos kötelezettségvállalásokat a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezésre, illetve nem követi nyomon az elért haladást nemek szerint lebontott adatok segítségével; hangsúlyozza, hogy a nők jogtulajdonossá tétele érdekében el kell mozdulni az elvont és általános kötelezettségek felől a nemzeti cselekvési tervekben pontosan meghatározott vállalások felé; |
| --- | --- |

78.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a legtöbb CCF nem határoz meg pontos kötelezettségvállalásokat a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezésre, illetve nem követi nyomon az elért haladást nemek szerint lebontott adatok segítségével; hangsúlyozza, hogy a nők jogtulajdonossá tétele érdekében el kell mozdulni az elvont és általános kötelezettségek felől a nemzeti cselekvési tervekben pontosan meghatározott vállalások felé;

| 79. | sürgeti a kormányokat, hogy szüntessék meg a nőkkel szembeni megkülönböztetést a termőföldhöz jutás és a mikrohitelrendszerek és -szolgáltatások tekintetében, valamint hogy hatékonyan vonják be a nőket a mezőgazdasági kutatási és fejlesztési politikák kidolgozásába és megvalósításába; |
| --- | --- |

79.

sürgeti a kormányokat, hogy szüntessék meg a nőkkel szembeni megkülönböztetést a termőföldhöz jutás és a mikrohitelrendszerek és -szolgáltatások tekintetében, valamint hogy hatékonyan vonják be a nőket a mezőgazdasági kutatási és fejlesztési politikák kidolgozásába és megvalósításába;

Mezőgazdasági beruházások finanszírozása Afrikában

| 80. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a magánszektorban működő vállalkozásoknak juttatott finanszírozások átláthatóságát, és hogy az ilyen finanszírozási összegeket nyilvánosságra kell hozni; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a magánszektorban működő vállalkozásoknak juttatott finanszírozások átláthatóságát, és hogy az ilyen finanszírozási összegeket nyilvánosságra kell hozni;

| 81. | felszólítja a támogatókat, hogy a hivatalos fejlesztési támogatást (ODA) hozzák összhangba a fejlesztéshatékonysági alapelvekkel, az eredményeket tartsák szem előtt a szegénység csökkentése érdekében, és támogassák az inkluzív partnerségeket, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

81.

felszólítja a támogatókat, hogy a hivatalos fejlesztési támogatást (ODA) hozzák összhangba a fejlesztéshatékonysági alapelvekkel, az eredményeket tartsák szem előtt a szegénység csökkentése érdekében, és támogassák az inkluzív partnerségeket, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot;

| 82. | felhívja az adományozókat, hogy a fejlődő mezőgazdaságnak szánt támogatásaikat elsősorban a nemzeti fejlesztési alapokhoz juttassák el, amelyek a kistermelőknek és a családi gazdálkodóknak nyújtanak támogatást és kölcsönöket; |
| --- | --- |

82.

felhívja az adományozókat, hogy a fejlődő mezőgazdaságnak szánt támogatásaikat elsősorban a nemzeti fejlesztési alapokhoz juttassák el, amelyek a kistermelőknek és a családi gazdálkodóknak nyújtanak támogatást és kölcsönöket;

| 83. | sürgeti az adományozókat, hogy támogassák a gazdák oktatását és képzését, valamint a számukra nyújtott technikai tanácsadást; |
| --- | --- |

83.

sürgeti az adományozókat, hogy támogassák a gazdák oktatását és képzését, valamint a számukra nyújtott technikai tanácsadást;

| 84. | felhívja az adományozókat, hogy mozdítsák elő a szakmai és gazdasági gazdálkodói szervezetek létrejöttét, és támogassák olyan gazdaszövetkezetek létrehozását, amelyek lehetővé teszik megfizethető termelési eszközök beszerzését, és hozzásegítik a gazdákat ahhoz, hogy olyan módon dolgozhassák fel és juttathassák piacra a termékeiket, amely során biztosított a termelésük jövedelmezősége; |
| --- | --- |

84.

felhívja az adományozókat, hogy mozdítsák elő a szakmai és gazdasági gazdálkodói szervezetek létrejöttét, és támogassák olyan gazdaszövetkezetek létrehozását, amelyek lehetővé teszik megfizethető termelési eszközök beszerzését, és hozzásegítik a gazdákat ahhoz, hogy olyan módon dolgozhassák fel és juttathassák piacra a termékeiket, amely során biztosított a termelésük jövedelmezősége;

| 85. | úgy véli, hogy a G8-tagállamok által az NAFSN-nek juttatott pénzügyi források ellentmondásban állnak a belföldi helyi vállalkozások támogatása céljának, mivel ezek nem tudnak versenyezni a multinacionális vállalatokkal, amelyek már így is piaci erőfölénnyel rendelkeznek, és gyakran részesülnek üzleti, díj- és adókedvezményekben; |
| --- | --- |

85.

úgy véli, hogy a G8-tagállamok által az NAFSN-nek juttatott pénzügyi források ellentmondásban állnak a belföldi helyi vállalkozások támogatása céljának, mivel ezek nem tudnak versenyezni a multinacionális vállalatokkal, amelyek már így is piaci erőfölénnyel rendelkeznek, és gyakran részesülnek üzleti, díj- és adókedvezményekben;

| 86. | emlékeztet arra, hogy a fejlesztési támogatásnak a szegénység csökkentése és idővel a teljes felszámolása a célja; úgy véli, hogy a hivatalos fejlesztési támogatásnak a mezőgazdasági kistermelés közvetlen támogatását kell előtérbe helyeznie; |
| --- | --- |

86.

emlékeztet arra, hogy a fejlesztési támogatásnak a szegénység csökkentése és idővel a teljes felszámolása a célja; úgy véli, hogy a hivatalos fejlesztési támogatásnak a mezőgazdasági kistermelés közvetlen támogatását kell előtérbe helyeznie;

| 87. | kiemeli, hogy a magánbefektetések támogatása mellett szükség van az afrikai mezőgazdaságba irányuló közberuházások felélénkítésére, valamint az agro-ökológiai beruházások prioritásként történő kezelésére avégett, hogy fenntarthatóan növelhető legyen az élelmezésbiztonság, valamint hogy csökkenjen a szegénység és az éhezés, miközben megőrzik a biológiai sokféleséget, és tiszteletben tartják az őslakosok tudását és az általuk elért innovációkat; |
| --- | --- |

87.

kiemeli, hogy a magánbefektetések támogatása mellett szükség van az afrikai mezőgazdaságba irányuló közberuházások felélénkítésére, valamint az agro-ökológiai beruházások prioritásként történő kezelésére avégett, hogy fenntarthatóan növelhető legyen az élelmezésbiztonság, valamint hogy csökkenjen a szegénység és az éhezés, miközben megőrzik a biológiai sokféleséget, és tiszteletben tartják az őslakosok tudását és az általuk elért innovációkat;

| 88. | hangsúlyozza, hogy a G7 államainak garantálniuk kell az afrikai országok számára azt a jogot, hogy saját mezőgazdasági ágazatukat a családi és kisüzemi gazdálkodásnak kedvező vám- és adórendszerekkel védjék; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza, hogy a G7 államainak garantálniuk kell az afrikai országok számára azt a jogot, hogy saját mezőgazdasági ágazatukat a családi és kisüzemi gazdálkodásnak kedvező vám- és adórendszerekkel védjék;

| 89. | felszólítja az EU-t, hogy orvosolja az NAFSN-nel kapcsolatos összes fent említett hiányosságot, javítsa az átláthatóságot és a kormányzást az NAFSN-ben, és biztosítsa, hogy az annak keretében tett intézkedések összhangban vannak a fejlesztési politika célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

89.

felszólítja az EU-t, hogy orvosolja az NAFSN-nel kapcsolatos összes fent említett hiányosságot, javítsa az átláthatóságot és a kormányzást az NAFSN-ben, és biztosítsa, hogy az annak keretében tett intézkedések összhangban vannak a fejlesztési politika célkitűzéseivel;

o

o o

| 90. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az NAFSN részes feleinek. |
| --- | --- |

90.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az NAFSN részes feleinek.

---

(1)  ENSZ közgyűlési határozat, A/RES/70/1.

(2)  ENSZ FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

(3)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

(4)  Assembly/AU/Decl.7(II).

(5)  Assembly/AU/Decl.449(XIX).

(6)  Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

(7)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

(8)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

(9)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

(10)  http://www.uneca.org/publications/guiding-principles-large-scale-land-based-investments-africa

(11)  http://acbio.org.za/modernising-african-agriculture-who-benefits-civil-society-statement-on-the-g8-agra-and-the-african-unions-caadp/

(12)  https://www.grain.org/bulletin_board/entries/4914-djimini-declaration

(13)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

(14)  http://www.unep.org/dewa/Assessments/Ecosystems/IAASTD/tabid/105853/Defa

(15)  https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=IV-4&chapter=4&lang=en

(16)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

(17)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

(18)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

(19)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

(20)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

(21)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

(22)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

(23)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

(24)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

(25)  http://www.planttreaty.org/

(26)  https://www.cbd.int/

(27)  http://hrst.au.int/en/biosafety/modellaw

(28)  http://apf.francophonie.org/IMG/pdf/2012_07_session_58_Resolution_Regulation_du_foncier.pdf

(29)  HL C 64., 2014.3.4., 31. o.

(30)  COM(2010)0127.

(31)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/114357.pdf

(32)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

(33)  SWD(2014)0234.

(34)  HL C 56. E, 2013.2.26., 75. o.

(35)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0578.

(36)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0250.

(37)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0073.

(38)  http://viacampesina.org/en/index.php/main-issues-mainmenu-27/agrarian-reform-mainmenu-36/1775-declaration-of-the-global-convergence-of-land-and-water-struggles

(39)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0184.

(40)  http://afsafrica.org/wp-content/uploads/2015/05/AFSA-Demands-to-the-Germany-G7-Presidency-Agenda.pdf

(41)  http://carta.milano.it/wp-content/uploads/2015/04/English_version_Milan_Charter.pdf

(42)  http://www.foodpolicymilano.org/wp-content/uploads/2015/10/Milan-Urban-Food-Policy-Pact-EN.pdf

(43)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0023.

(44)  http://www.europarl.europa.eu/committees/hu/deve/events.html?id=20151201CHE00041

(45)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/535010/EXPO_STU(2015)535010_EN.pdf

(46)  Mwachinga, E. (Global Tax Simplification Team, World Bank Group), „A Kelet-afrikai Közösségben készített befektetői motivációs felmérés eredményei”, 2013. február 12-én Lusakában tartott előadás.

(47)  „A hatékonyabb adórendszerek kialakításának támogatása”, az IMF, az OECD és a Világbank jelentése a G20-ak munkacsoportja számára, 2011.

(48)  FAO, globális talajügyi partnerség.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/24

---

P8_TA(2016)0248

A nemzetközi számviteli standardok (IAS) értékelése

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a nemzetközi számviteli standardok (IAS) értékeléséről, valamint a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS) Alapítványa, az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) és a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB) tevékenységeiről (2016/2006(INI))

(2018/C 086/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó, Jacques de Larosière által vezetett magas szintű munkacsoport 2009. február 25-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó, Jacques de Larosière által vezetett magas szintű munkacsoport 2009. február 25-i jelentésére,

| — | tekintettel a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2)

| — | tekintettel a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint tőkéjük fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint tőkéjük fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a pénzügyi beszámolás és az audit területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról és a 716/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 258/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi beszámolás és az audit területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról és a 716/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 258/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a pénzügyi beszámolás és az audit területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról szóló 258/2014/EU rendelet módosítására vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0202), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi beszámolás és az audit területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról szóló 258/2014/EU rendelet módosítására vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0202),

| — | tekintettel Philippe Maystadt 2013. októberi, „Az IFRS standardok legyenek európaibbak?” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Philippe Maystadt 2013. októberi, „Az IFRS standardok legyenek európaibbak?” című jelentésére,

| — | tekintettel a Maystadt-jelentés ajánlásait követő EFRAG-reform végrehajtásának előrehaladásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2014. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0396), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Maystadt-jelentés ajánlásait követő EFRAG-reform végrehajtásának előrehaladásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2014. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2014)0396),

| — | tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelet értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2015. június 18-i bizottsági jelentésre (COM(2015)0301), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelet értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2015. június 18-i bizottsági jelentésre (COM(2015)0301),

| — | tekintettel az IFRS Alapítvány, az EFRAG és a PIOB 2014. évi tevékenységéről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2015. szeptember 17-i bizottsági jelentésre (COM(2015)0461), |
| --- | --- |

—

tekintettel az IFRS Alapítvány, az EFRAG és a PIOB 2014. évi tevékenységéről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2015. szeptember 17-i bizottsági jelentésre (COM(2015)0461),

| — | tekintettel a „Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2015. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2015)0468), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2015. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2015)0468),

| — | tekintettel a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületéről (IASB) szóló tanulmányra („Az Európai Unió szerepe a nemzetközi gazdasági fórumokon – 7. tanulmány: Az IASB”), és az IFRS 9-ről szóló négy tanulmányra („IFRS jóváhagyási kritériumok az IFRS 9 kapcsán”, „Az IFRS 9 jelentősége a pénzügyi stabilitásnál és a felülvizsgálati szabályoknál”, „A görög államkötvények értékvesztése az IAS 39 és IFRS 9 alatt: Esettanulmány” és a „Pénzügyi instrumentumok értékvesztésének várható veszteségalapú számvitele: Az FASB és IASB IFRS 9 megközelítései”). |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületéről (IASB) szóló tanulmányra („Az Európai Unió szerepe a nemzetközi gazdasági fórumokon – 7. tanulmány: Az IASB”), és az IFRS 9-ről szóló négy tanulmányra („IFRS jóváhagyási kritériumok az IFRS 9 kapcsán”, „Az IFRS 9 jelentősége a pénzügyi stabilitásnál és a felülvizsgálati szabályoknál”, „A görög államkötvények értékvesztése az IAS 39 és IFRS 9 alatt: Esettanulmány” és a „Pénzügyi instrumentumok értékvesztésének várható veszteségalapú számvitele: Az FASB és IASB IFRS 9 megközelítései”).

| — | tekintettel a harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által alkalmazott számviteli standardok egyenértékűségének megállapítására szolgáló eljárásnak a 2003/71/EK és a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti létrehozásáról szóló, 2007. december 21-i 1569/2007/EK bizottsági rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által alkalmazott számviteli standardok egyenértékűségének megállapítására szolgáló eljárásnak a 2003/71/EK és a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti létrehozásáról szóló, 2007. december 21-i 1569/2007/EK bizottsági rendeletre (5),

| — | tekintettel a G20 vezetőinek 2009. április 2-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20 vezetőinek 2009. április 2-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az IASB 2013. júliusi, „A pénzügyi beszámolás fogalmi keretének áttekintése” című vitairatára (DP/2013/1), valamint az IASB 2015. júliusi, „A szerkezet és a hatékonyság vezetőtestületi felülvizsgálata: a felülvizsgálat témái” című, álláspont kifejtésére irányuló kérelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IASB 2013. júliusi, „A pénzügyi beszámolás fogalmi keretének áttekintése” című vitairatára (DP/2013/1), valamint az IASB 2015. júliusi, „A szerkezet és a hatékonyság vezetőtestületi felülvizsgálata: a felülvizsgálat témái” című, álláspont kifejtésére irányuló kérelmére,

| — | tekintettel a Bizottság 2015. december 1-jei, a szerkezetnek és a hatékonyságnak az IASB vezetőtestülete által történő felülvizsgálatához fűzött megjegyzésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. december 1-jei, a szerkezetnek és a hatékonyságnak az IASB vezetőtestülete által történő felülvizsgálatához fűzött megjegyzésére;

| — | tekintettel az IASB által 2014. július 24-én kiadott, a pénzügyi eszközökről szóló IFRS 9 standardra, az EFRAG IFRS 9 standarddal kapcsolatos jóváhagyási tanácsára, az EFRAG IFRS 9 standardra vonatkozó, a megbízható és valós összkép elve szerinti értékelésére, a Számviteli Szabályozó Bizottság (ARC) IFRS 9 standardról szóló ülésdokumentumaira, és az Európai Központi Bank (EKB) és az Európai Bankhatóság (EBH) IFRS 9 standard jóváhagyásával kapcsolatos megjegyzéseket tartalmazó leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IASB által 2014. július 24-én kiadott, a pénzügyi eszközökről szóló IFRS 9 standardra, az EFRAG IFRS 9 standarddal kapcsolatos jóváhagyási tanácsára, az EFRAG IFRS 9 standardra vonatkozó, a megbízható és valós összkép elve szerinti értékelésére, a Számviteli Szabályozó Bizottság (ARC) IFRS 9 standardról szóló ülésdokumentumaira, és az Európai Központi Bank (EKB) és az Európai Bankhatóság (EBH) IFRS 9 standard jóváhagyásával kapcsolatos megjegyzéseket tartalmazó leveleire,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság koordinátorai nevében küldött, „A pénzügyi beszámolás fogalmi keretének áttekintése” című IASB-vitairatra vonatkozó megjegyzéseket tartalmazó, 2014. január 14-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság koordinátorai nevében küldött, „A pénzügyi beszámolás fogalmi keretének áttekintése” című IASB-vitairatra vonatkozó megjegyzéseket tartalmazó, 2014. január 14-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által készített, a számviteli végrehajtók 2014. évi végrehajtási és szabályozási tevékenységéről szóló, 2015. március 31-i jelentésre (ESMA/2015/659), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által készített, a számviteli végrehajtók 2014. évi végrehajtási és szabályozási tevékenységéről szóló, 2015. március 31-i jelentésre (ESMA/2015/659),

| — | tekintettel a pénzügyi információk végrehajtásáról szóló, 2014. július 10-i ESMA-iránymutatásokra (ESMA/2014/807), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi információk végrehajtásáról szóló, 2014. július 10-i ESMA-iránymutatásokra (ESMA/2014/807),

| — | tekintettel az ESMA pénzügyi információk végrehajtásáról szóló ESMA-iránymutatásokkal kapcsolatos, 2016. január 19-i megfelelőségi táblázatára (ESMA/2015/203 REV), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESMA pénzügyi információk végrehajtásáról szóló ESMA-iránymutatásokkal kapcsolatos, 2016. január 19-i megfelelőségi táblázatára (ESMA/2015/203 REV),

| — | tekintettel a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokról (IFRS) és a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületének (IASB) irányításáról szóló, 2008. április 24-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokról (IFRS) és a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületének (IASB) irányításáról szóló, 2008. április 24-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozó intézményekben és testületekben az EU szerepéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozó intézményekben és testületekben az EU szerepéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az éves beszámolók és az összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló, a 2014. április 16-i 2014/56/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) módosított, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), amely 2016. június közepétől alkalmazandó, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éves beszámolók és az összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló, a 2014. április 16-i 2014/56/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) módosított, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), amely 2016. június közepétől alkalmazandó,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0172/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0172/2016),

| A. | mivel a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) és a nemzetközi számviteli standardok (ISA) a belső piac és a tőkepiacok hatékony működéséhez szükséges egyik lényeges alkotóelemet képezik; mivel az IFRS és az ISA közjavaknak tekinthetők, és ezért nem veszélyeztethetik a pénzügyi stabilitást vagy akadályozhatják az Unió gazdasági fejlődését és a közérdeket kell szolgálniuk, nem csak a befektetők, a kölcsönadók és a hitelezők érdekeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) és a nemzetközi számviteli standardok (ISA) a belső piac és a tőkepiacok hatékony működéséhez szükséges egyik lényeges alkotóelemet képezik; mivel az IFRS és az ISA közjavaknak tekinthetők, és ezért nem veszélyeztethetik a pénzügyi stabilitást vagy akadályozhatják az Unió gazdasági fejlődését és a közérdeket kell szolgálniuk, nem csak a befektetők, a kölcsönadók és a hitelezők érdekeit;

| B. | mivel a vállalkozások pénzügyi elszámolásainak meghamisítása veszélyezteti a gazdasági és pénzügyi stabilitást, továbbá a polgárok szociális piacgazdasági modellbe vetett bizalmának megrendülésével fenyeget; |
| --- | --- |

B.

mivel a vállalkozások pénzügyi elszámolásainak meghamisítása veszélyezteti a gazdasági és pénzügyi stabilitást, továbbá a polgárok szociális piacgazdasági modellbe vetett bizalmának megrendülésével fenyeget;

| C. | mivel az IFRS célja a felelősségre vonhatóság erősítése, csökkentve a befektetők és a társaságok közti információs rést, a befektetések megvédése, az átláthatóság biztosítása a pénzügyi információk nemzetközi összehasonlíthatóságának és minőségének javítása révén, valamint a befektetők és egyéb piaci résztvevők számára a tájékozott piaci döntés lehetővé tétele, ezáltal befolyásolva a pénzügyi piaci szereplők viselkedését és hatást gyakorolva e piacok stabilitására; mivel azonban a számvitel e „döntések szempontjából hasznos” modellje nem teljesen összeegyeztethető a számvitel „tőkemegfelelési” funkciójával, ahogy azt az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata és a számviteli irányelv leírja, amelyek azt javasolják, hogy az IFRS kerete szerinti számvitel fogalmi alapjai ne foglalják magukban az elszámolások uniós jogban megfogalmazott célját, amelynél a konkrét számadatok megbízható és valós összképe a norma, ahogy az Jonathan Hill biztos E-016071/2015. számú írásbeli választ igénylő kérdésre adott 2016. február 25-i válaszában szerepel; mivel a megbízható és valós összkép követelménye átfogó értékelést kíván meg, amelynek során fontosak a számadatok és a minőségi magyarázatok; |
| --- | --- |

C.

mivel az IFRS célja a felelősségre vonhatóság erősítése, csökkentve a befektetők és a társaságok közti információs rést, a befektetések megvédése, az átláthatóság biztosítása a pénzügyi információk nemzetközi összehasonlíthatóságának és minőségének javítása révén, valamint a befektetők és egyéb piaci résztvevők számára a tájékozott piaci döntés lehetővé tétele, ezáltal befolyásolva a pénzügyi piaci szereplők viselkedését és hatást gyakorolva e piacok stabilitására; mivel azonban a számvitel e „döntések szempontjából hasznos” modellje nem teljesen összeegyeztethető a számvitel „tőkemegfelelési” funkciójával, ahogy azt az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata és a számviteli irányelv leírja, amelyek azt javasolják, hogy az IFRS kerete szerinti számvitel fogalmi alapjai ne foglalják magukban az elszámolások uniós jogban megfogalmazott célját, amelynél a konkrét számadatok megbízható és valós összképe a norma, ahogy az Jonathan Hill biztos E-016071/2015. számú írásbeli választ igénylő kérdésre adott 2016. február 25-i válaszában szerepel; mivel a megbízható és valós összkép követelménye átfogó értékelést kíván meg, amelynek során fontosak a számadatok és a minőségi magyarázatok;

| D. | mivel a számviteli irányelv kimondja, hogy az elszámolások a „részvényesek, a társasági tagok és harmadik személyek védelme érdekében különös jelentőséggel” bírnak, és hogy „e vállalkozások nem nyújtanak biztosítékot a nettó eszközértéket meghaladó mértékben harmadik személyek számára”; mivel a számviteli irányelv azt is kimondja, hogy célja „a részvénytőkével rendelkező társaságokban fennálló részesedések védelme” annak biztosításával, hogy az osztalékok ne a részvénytőkéből kerüljenek kifizetésre; mivel az elszámolások csak akkor tudják betölteni ezt az általános célt, ha az elszámolásokban feltüntetett számadatok megbízható és valós képet adnak a társaság eszközeiről és forrásairól, pénzügyi helyzetéről és eredményéről; mivel a megbízható és valós összkép, az osztalékfizetés megállapítása és egy társaság fizetőképességének értékelése szintén minőségi információt és a kockázatok szélesebb körű értékelését követeli meg; |
| --- | --- |

D.

mivel a számviteli irányelv kimondja, hogy az elszámolások a „részvényesek, a társasági tagok és harmadik személyek védelme érdekében különös jelentőséggel” bírnak, és hogy „e vállalkozások nem nyújtanak biztosítékot a nettó eszközértéket meghaladó mértékben harmadik személyek számára”; mivel a számviteli irányelv azt is kimondja, hogy célja „a részvénytőkével rendelkező társaságokban fennálló részesedések védelme” annak biztosításával, hogy az osztalékok ne a részvénytőkéből kerüljenek kifizetésre; mivel az elszámolások csak akkor tudják betölteni ezt az általános célt, ha az elszámolásokban feltüntetett számadatok megbízható és valós képet adnak a társaság eszközeiről és forrásairól, pénzügyi helyzetéről és eredményéről; mivel a megbízható és valós összkép, az osztalékfizetés megállapítása és egy társaság fizetőképességének értékelése szintén minőségi információt és a kockázatok szélesebb körű értékelését követeli meg;

| E. | mivel az IASB az IFRS Alapítvány – egy Londonban és az egyesült államokbeli Delaware-ben bejegyzett magán nonprofit társaság – védőernyője alatt működik, és standardokat alkot, folyamatainak átláthatónak, függetlennek és közvetlenül nyilvánosan elszámoltathatónak kell lennie; mivel az EU mintegy 14 %-kal járul hozzá az IFRS Alapítvány költségvetéséhez, és ezzel a legnagyobb pénzügyi hozzájáruló; |
| --- | --- |

E.

mivel az IASB az IFRS Alapítvány – egy Londonban és az egyesült államokbeli Delaware-ben bejegyzett magán nonprofit társaság – védőernyője alatt működik, és standardokat alkot, folyamatainak átláthatónak, függetlennek és közvetlenül nyilvánosan elszámoltathatónak kell lennie; mivel az EU mintegy 14 %-kal járul hozzá az IFRS Alapítvány költségvetéséhez, és ezzel a legnagyobb pénzügyi hozzájáruló;

| F. | mivel a tőke globális mozgásához globális számviteli standardok szükségesek; mivel az IFRS-t 116 államban alkalmazzák különböző módozatokban (teljes elfogadás, részleges, választható vagy közelítés), de az Egyesült Államokban belföldi kibocsátóknál nem; |
| --- | --- |

F.

mivel a tőke globális mozgásához globális számviteli standardok szükségesek; mivel az IFRS-t 116 államban alkalmazzák különböző módozatokban (teljes elfogadás, részleges, választható vagy közelítés), de az Egyesült Államokban belföldi kibocsátóknál nem;

| G. | mivel az IASB és az egyesült államokbeli FASB (Financial Accounting Standards Board, Pénzügyi Számviteli Szabványok Tanácsa) 2002. októberi „norwalki megállapodása” az IASB által kiadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok és az FASB által kiadott egyesült államokbeli általánosan elfogadott számviteli alapelvek (US-GAAP) közelítését javasolja; |
| --- | --- |

G.

mivel az IASB és az egyesült államokbeli FASB (Financial Accounting Standards Board, Pénzügyi Számviteli Szabványok Tanácsa) 2002. októberi „norwalki megállapodása” az IASB által kiadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok és az FASB által kiadott egyesült államokbeli általánosan elfogadott számviteli alapelvek (US-GAAP) közelítését javasolja;

| H. | mivel az EU-ban a jóváhagyási eljárás az IAS-rendeletben megállapított jóváhagyási kritériumokon alapul; mivel egy nemzetközi pénzügyi beszámolási standard nem állhat ellentétben a számviteli irányelvben foglalt megbízható és valós összkép elvével, amely megköveteli, hogy a pénzügyi kimutatásoknak „megbízható és valós összképet” kell adniuk a társaság eszközeiről és forrásairól, pénzügyi helyzetéről és eredményéről; mivel a tőkemegőrzési irányelv megtiltja, hogy az osztalékok és a jutalmak nem realizált nyereségből, azaz végül is tőkéből kerüljenek kifizetésre; mivel az IFRS-nek hozzá kellene járulnia az európai közjóhoz és teljesítenie kellene a pénzügyi kimutatásokhoz szükséges információk minőségéhez kapcsolódó alapkritériumokat; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-ban a jóváhagyási eljárás az IAS-rendeletben megállapított jóváhagyási kritériumokon alapul; mivel egy nemzetközi pénzügyi beszámolási standard nem állhat ellentétben a számviteli irányelvben foglalt megbízható és valós összkép elvével, amely megköveteli, hogy a pénzügyi kimutatásoknak „megbízható és valós összképet” kell adniuk a társaság eszközeiről és forrásairól, pénzügyi helyzetéről és eredményéről; mivel a tőkemegőrzési irányelv megtiltja, hogy az osztalékok és a jutalmak nem realizált nyereségből, azaz végül is tőkéből kerüljenek kifizetésre; mivel az IFRS-nek hozzá kellene járulnia az európai közjóhoz és teljesítenie kellene a pénzügyi kimutatásokhoz szükséges információk minőségéhez kapcsolódó alapkritériumokat;

| I. | mivel a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG), a Bizottság magán technikai tanácsadója javaslatai alapján részt vesz a jóváhagyási eljárásban, valamint a tagállamok képviselőiből álló Számviteli Szabályozó Bizottság (ARC) munkájában, mivel a Maystadt-jelentés hosszabb távú megoldásként foglalkozott az EFRAG-ot felváltó ügynökség létrehozásának lehetőségével; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG), a Bizottság magán technikai tanácsadója javaslatai alapján részt vesz a jóváhagyási eljárásban, valamint a tagállamok képviselőiből álló Számviteli Szabályozó Bizottság (ARC) munkájában, mivel a Maystadt-jelentés hosszabb távú megoldásként foglalkozott az EFRAG-ot felváltó ügynökség létrehozásának lehetőségével;

| J. | mivel az EU-n belül különböző érdekelt felek – köztük hosszú távú befektetők – vetették fel az IFRS-nek a számviteli irányelv jogi követelményeivel, különösen az óvatosság (prudencia) és gazdálkodás alapelveivel való összeegyeztethetősége kérdését; mivel a Parlament standardalkotási folyamatba való bevonása nem elegendő, és nem arányos az IFRS Alapítvány számára az uniós költségvetésből nyújtott pénzügyi hozzájárulással; mivel hangsúlyt fektettek arra is, hogy Európa határozottabban hallassa a hangját a standardalkotási folyamat során ezen elvek teljes körű elismerésének és átvételének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU-n belül különböző érdekelt felek – köztük hosszú távú befektetők – vetették fel az IFRS-nek a számviteli irányelv jogi követelményeivel, különösen az óvatosság (prudencia) és gazdálkodás alapelveivel való összeegyeztethetősége kérdését; mivel a Parlament standardalkotási folyamatba való bevonása nem elegendő, és nem arányos az IFRS Alapítvány számára az uniós költségvetésből nyújtott pénzügyi hozzájárulással; mivel hangsúlyt fektettek arra is, hogy Európa határozottabban hallassa a hangját a standardalkotási folyamat során ezen elvek teljes körű elismerésének és átvételének biztosítása érdekében;

| K. | mivel a jelenlegi pénzügyi válság következtében az IFRS-nek a pénzügyi stabilitásban és növekedésben betöltött szerepe felkerült a G20-ak és az EU napirendjeire, különösen a bankrendszerben felmerült veszteségek elszámolásával kapcsolatos szabályok tekintetében; mivel a G20-ak és a De Larosière-jelentés kulcsfontosságú kérdéseket emelt ki a válság előtti számviteli standardokkal kapcsolatban, többek között a mérlegen kívüli elszámolást, a valós értéken való értékelés elvéhez és az eredmény elszámolásához kapcsolódó prociklikusságot, a ciklus fellendülési szakaszában a kockázatok felhalmozódásának alulbecslését és a nem likvid és értékvesztett eszközök értékelésére szolgáló közös és átlátható módszertan hiányát; |
| --- | --- |

K.

mivel a jelenlegi pénzügyi válság következtében az IFRS-nek a pénzügyi stabilitásban és növekedésben betöltött szerepe felkerült a G20-ak és az EU napirendjeire, különösen a bankrendszerben felmerült veszteségek elszámolásával kapcsolatos szabályok tekintetében; mivel a G20-ak és a De Larosière-jelentés kulcsfontosságú kérdéseket emelt ki a válság előtti számviteli standardokkal kapcsolatban, többek között a mérlegen kívüli elszámolást, a valós értéken való értékelés elvéhez és az eredmény elszámolásához kapcsolódó prociklikusságot, a ciklus fellendülési szakaszában a kockázatok felhalmozódásának alulbecslését és a nem likvid és értékvesztett eszközök értékelésére szolgáló közös és átlátható módszertan hiányát;

| L. | mivel az IASB kiadta a pénzügyi eszközökről szóló IFRS 9 standardot mint a válság egyes vonatkozásaira és a banki ágazatra gyakorolt hatására adott kulcsfontosságú választ; mivel az EFRAG pozitív tanácsot adott az IFRS 9 standarddal kapcsolatban, számos megjegyzést téve piaci nehézségek esetén a „valós érték” használatát, a 12 havi veszteségekre történő céltartalékképzés megközelítésével kapcsolatos fogalmi alap hiányát és a hosszú távú beruházásokhoz kapcsolódó nem megfelelő tartalékképzést illetően; mivel az IFRS 9 és az azt követő biztosítási standard különböző hatálybalépési időpontja miatt a tanács fenntartást fogalmazott meg a standardnak a biztosítási ágazatra való alkalmazhatóságával kapcsolatban; mivel ezt a problémát maga az IASB is elismeri; mivel aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a saját tőke javasolt számviteli kezelése negatívan befolyásolhatja a hosszú távú beruházásokat; mivel az EKB és az EBH IFRS 9 standarddal kapcsolatos megjegyzéseket tartalmazó levelei pozitívak voltak, de megemlítettek számos hiányosságot is; |
| --- | --- |

L.

mivel az IASB kiadta a pénzügyi eszközökről szóló IFRS 9 standardot mint a válság egyes vonatkozásaira és a banki ágazatra gyakorolt hatására adott kulcsfontosságú választ; mivel az EFRAG pozitív tanácsot adott az IFRS 9 standarddal kapcsolatban, számos megjegyzést téve piaci nehézségek esetén a „valós érték” használatát, a 12 havi veszteségekre történő céltartalékképzés megközelítésével kapcsolatos fogalmi alap hiányát és a hosszú távú beruházásokhoz kapcsolódó nem megfelelő tartalékképzést illetően; mivel az IFRS 9 és az azt követő biztosítási standard különböző hatálybalépési időpontja miatt a tanács fenntartást fogalmazott meg a standardnak a biztosítási ágazatra való alkalmazhatóságával kapcsolatban; mivel ezt a problémát maga az IASB is elismeri; mivel aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a saját tőke javasolt számviteli kezelése negatívan befolyásolhatja a hosszú távú beruházásokat; mivel az EKB és az EBH IFRS 9 standarddal kapcsolatos megjegyzéseket tartalmazó levelei pozitívak voltak, de megemlítettek számos hiányosságot is;

| M. | mivel a mérlegen kívüli elszámolás kérdésével foglalkozott a pénzügyi eszközök közzétételére vonatkozó IFRS 7 standard következő módosítása, valamint három újonnan kibocsátott standard, az IFRS 10 (konszolidált pénzügyi kimutatások), az IFRS 11 (Közös konstrukciók) és az IFRS 12 (Más gazdálkodó egységekben lévő érdekeltségek közzététele); |
| --- | --- |

M.

mivel a mérlegen kívüli elszámolás kérdésével foglalkozott a pénzügyi eszközök közzétételére vonatkozó IFRS 7 standard következő módosítása, valamint három újonnan kibocsátott standard, az IFRS 10 (konszolidált pénzügyi kimutatások), az IFRS 11 (Közös konstrukciók) és az IFRS 12 (Más gazdálkodó egységekben lévő érdekeltségek közzététele);

| N. | mivel 2015 májusában az IASB kiadott egy nyilvános tervezetet a „fogalmi keretről”, amely az IASB-t a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok kidolgozásában segítő fogalmakat ír le, lehetővé téve a pénzügyi kimutatások készítőinek a számviteli politikák kidolgozását és kiválasztását, és segítve az IFRS megértését és értelmezését minden fél számára; |
| --- | --- |

N.

mivel 2015 májusában az IASB kiadott egy nyilvános tervezetet a „fogalmi keretről”, amely az IASB-t a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok kidolgozásában segítő fogalmakat ír le, lehetővé téve a pénzügyi kimutatások készítőinek a számviteli politikák kidolgozását és kiválasztását, és segítve az IFRS megértését és értelmezését minden fél számára;

| O. | mivel az IFRS Alapítvány irányítási struktúrája felülvizsgálat alatt áll, összhangban alapszabályával; mivel most jött el a megfelelő alkalom az IFRS Alapítvány és az IASB szervezeti felépítésének felülvizsgálatára és az irányító és ellenőrző szerveiknél szükséges változásokra, abból a célból, hogy jobban bekerüljenek a nemzetközi pénzintézetek rendszerébe, valamint a széles körű érdekképviselet (mint például a fogyasztókat képviselő ügynökségek és pénzügyminisztériumok) és a nyilvános elszámoltathatóság biztosítására, ami magas színvonalú számviteli standardokat garantál majd; |
| --- | --- |

O.

mivel az IFRS Alapítvány irányítási struktúrája felülvizsgálat alatt áll, összhangban alapszabályával; mivel most jött el a megfelelő alkalom az IFRS Alapítvány és az IASB szervezeti felépítésének felülvizsgálatára és az irányító és ellenőrző szerveiknél szükséges változásokra, abból a célból, hogy jobban bekerüljenek a nemzetközi pénzintézetek rendszerébe, valamint a széles körű érdekképviselet (mint például a fogyasztókat képviselő ügynökségek és pénzügyminisztériumok) és a nyilvános elszámoltathatóság biztosítására, ami magas színvonalú számviteli standardokat garantál majd;

| P. | mivel a nemzetközi könyvvizsgálati standardokat a Nemzetközi Könyvvizsgálói Szövetség (IFAC) keretein belül működő Nemzetközi Könyvvizsgálati és Bizonyosságot Nyújtó Szolgáltatási Standardok Testület (IAASB) dolgozza ki; mivel a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB) egy független nemzetközi szervezet, amely az ISA elfogadásához vezető folyamatot és az IFAC egyéb közérdekű tevékenységeit felügyeli; |
| --- | --- |

P.

mivel a nemzetközi könyvvizsgálati standardokat a Nemzetközi Könyvvizsgálói Szövetség (IFAC) keretein belül működő Nemzetközi Könyvvizsgálati és Bizonyosságot Nyújtó Szolgáltatási Standardok Testület (IAASB) dolgozza ki; mivel a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB) egy független nemzetközi szervezet, amely az ISA elfogadásához vezető folyamatot és az IFAC egyéb közérdekű tevékenységeit felügyeli;

| Q. | mivel a 2014–2020 közötti időszakra a pénzügyi beszámolás és ellenőrzés területén meghatározott tevékenységek támogatására irányuló uniós program magában foglalja az IFRS Alapítvány és a PIOB finanszírozását 2014 és 2020 között, az EFRAG finanszírozását azonban csak 2014 és 2016 között; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 2014–2020 közötti időszakra a pénzügyi beszámolás és ellenőrzés területén meghatározott tevékenységek támogatására irányuló uniós program magában foglalja az IFRS Alapítvány és a PIOB finanszírozását 2014 és 2020 között, az EFRAG finanszírozását azonban csak 2014 és 2016 között;

Az IFRS 10 éves uniós alkalmazásának értékelése

| 1. | tudomásul veszi a Bizottságnak az IAS értékeléséről és az IFRS-nek az EU-ban történő alkalmazásáról szóló jelentését és azt a megállapítását, hogy az IAS-rendelet célkitűzései teljesültek; sajnálja, hogy a Bizottság még nem tett javaslatot az értékelésében azonosított hiányosságok megoldásához szükséges jogi változásokra; felkéri a standard alkotóját, hogy biztosítsa az IFRS koherenciáját a már meglévő számviteli standardokon belül, és mozdítsa elő az összhangot nemzetközi szinten; összehangoltabb megközelítésre hív fel az új standardok fejlesztése során, beleértve az alkalmazás összehangolt ütemezéseit is, különös tekintettel az IFRS 9 (Pénzügyi eszközök) és az új IFRS 4 (Biztosítási szerződések) alkalmazására; sürgeti a Bizottságot ebből a célból gondosan kidolgozott jogalkotási javaslatok előterjesztésére és annak biztosítására, hogy az esetleges késedelmek ne eredményezzenek egyenlőtlenségeket vagy a verseny torzulását a biztosítási ágazatban; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg részletesen, hogy a Larosière-jelentés ajánlásai teljes körűen végrehajtásra kerültek-e, különösen a 4. számú ajánlás, amely kimondja, hogy szükség van a valós értéken alapuló értékelés szélesebb körű megfontolására; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottságnak az IAS értékeléséről és az IFRS-nek az EU-ban történő alkalmazásáról szóló jelentését és azt a megállapítását, hogy az IAS-rendelet célkitűzései teljesültek; sajnálja, hogy a Bizottság még nem tett javaslatot az értékelésében azonosított hiányosságok megoldásához szükséges jogi változásokra; felkéri a standard alkotóját, hogy biztosítsa az IFRS koherenciáját a már meglévő számviteli standardokon belül, és mozdítsa elő az összhangot nemzetközi szinten; összehangoltabb megközelítésre hív fel az új standardok fejlesztése során, beleértve az alkalmazás összehangolt ütemezéseit is, különös tekintettel az IFRS 9 (Pénzügyi eszközök) és az új IFRS 4 (Biztosítási szerződések) alkalmazására; sürgeti a Bizottságot ebből a célból gondosan kidolgozott jogalkotási javaslatok előterjesztésére és annak biztosítására, hogy az esetleges késedelmek ne eredményezzenek egyenlőtlenségeket vagy a verseny torzulását a biztosítási ágazatban; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg részletesen, hogy a Larosière-jelentés ajánlásai teljes körűen végrehajtásra kerültek-e, különösen a 4. számú ajánlás, amely kimondja, hogy szükség van a valós értéken alapuló értékelés szélesebb körű megfontolására;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen teljesítse a „közjó” kritérium kiterjesztése kapcsán – azaz hogy a számviteli standardok ne veszélyeztessék az EU pénzügyi stabilitását, és ne is gátolják az EU gazdasági fejlődését – tett Maystadt-ajánlást, és biztosítsa e kritérium teljes körű tiszteletben tartását a jóváhagyási eljárás során; sürgeti a Bizottságot, hogy az EFRAG-gal együtt bocsásson ki egyértelmű iránymutatást arról, mit jelent a „közjó” és a „megbízható és valós összkép” elve az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata és a számviteli irányelv alapján, ezeknek a jóváhagyási kritériumoknak az egységes értelmezése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a „közjó” kritériuma Maystadt általi meghatározásának az IAS-rendeletbe való belefoglalására; felhívja a Bizottságot, hogy az EFRAG-gal együtt vizsgálja meg módszeresen, hogy a Maystadt által meghatározott „közjó” kritériuma megköveteli-e a meglévő számviteli standardok megváltoztatását, és ennek alapján működjön együtt az IASB-vel, a nemzeti és harmadik országok standardalkotóival, hogy a módosítások szélesebb körű támogatást kapjanak, vagy ilyen szélesebb körű támogatás hiányában szükség esetén rendelkezzen az uniós jogban külön standardokról e kritériumok teljesítésére; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen teljesítse a „közjó” kritérium kiterjesztése kapcsán – azaz hogy a számviteli standardok ne veszélyeztessék az EU pénzügyi stabilitását, és ne is gátolják az EU gazdasági fejlődését – tett Maystadt-ajánlást, és biztosítsa e kritérium teljes körű tiszteletben tartását a jóváhagyási eljárás során; sürgeti a Bizottságot, hogy az EFRAG-gal együtt bocsásson ki egyértelmű iránymutatást arról, mit jelent a „közjó” és a „megbízható és valós összkép” elve az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata és a számviteli irányelv alapján, ezeknek a jóváhagyási kritériumoknak az egységes értelmezése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a „közjó” kritériuma Maystadt általi meghatározásának az IAS-rendeletbe való belefoglalására; felhívja a Bizottságot, hogy az EFRAG-gal együtt vizsgálja meg módszeresen, hogy a Maystadt által meghatározott „közjó” kritériuma megköveteli-e a meglévő számviteli standardok megváltoztatását, és ennek alapján működjön együtt az IASB-vel, a nemzeti és harmadik országok standardalkotóival, hogy a módosítások szélesebb körű támogatást kapjanak, vagy ilyen szélesebb körű támogatás hiányában szükség esetén rendelkezzen az uniós jogban külön standardokról e kritériumok teljesítésére;

| 3. | megjegyzi, hogy a 2013/34/EU irányelv 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő, a megbízható és valós összkép értékelésére irányuló vizsgálat az elszámolásokban feltüntetett számadatokra vonatkozik, és az irányelv (3) és (29) preambulumbekezdésében említett uniós szabályok szerint készített elszámolások tekintetében ez jelenti a normát; kiemeli, hogy ez az elszámolások tőkemegfelelési funkciójához kapcsolódik, azaz ahhoz a célhoz, hogy a befektetők – mind a hitelezők, mind a részvényesek – ezeket a számadatokat használják az éves beszámolóban annak meghatározására, hogy a vállalkozás a „nettó eszközérték” tekintetében fizetőképes-e, valamint az osztalékfizetés meghatározására; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a 2013/34/EU irányelv 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő, a megbízható és valós összkép értékelésére irányuló vizsgálat az elszámolásokban feltüntetett számadatokra vonatkozik, és az irányelv (3) és (29) preambulumbekezdésében említett uniós szabályok szerint készített elszámolások tekintetében ez jelenti a normát; kiemeli, hogy ez az elszámolások tőkemegfelelési funkciójához kapcsolódik, azaz ahhoz a célhoz, hogy a befektetők – mind a hitelezők, mind a részvényesek – ezeket a számadatokat használják az éves beszámolóban annak meghatározására, hogy a vállalkozás a „nettó eszközérték” tekintetében fizetőképes-e, valamint az osztalékfizetés meghatározására;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az elszámolásokban szereplő számadatok megbízható és valós összképe elérésének alapvető alkotórésze az óvatos értékelés, amely azt jelenti, hogy nem becsülik alá a veszteséget vagy nem becsülik túl a nyereséget a számviteli irányelv 6. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. és ii. alpontjában meghatározottak szerint; rámutat, hogy a számviteli irányelv ezen értelmezését az Európai Bíróság számos ítélete megerősítette; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az elszámolásokban szereplő számadatok megbízható és valós összképe elérésének alapvető alkotórésze az óvatos értékelés, amely azt jelenti, hogy nem becsülik alá a veszteséget vagy nem becsülik túl a nyereséget a számviteli irányelv 6. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. és ii. alpontjában meghatározottak szerint; rámutat, hogy a számviteli irányelv ezen értelmezését az Európai Bíróság számos ítélete megerősítette;

| 5. | megjegyzi, hogy a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló rendelet (IAS-rendelet) bizonyos fokú rugalmasságot tesz lehetővé a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok jóváhagyásáról szóló döntések meghozatalakor azáltal, hogy nem követeli meg „ezen irányelvek valamennyi előírásának szigorú betartását”; javasolja azonban, hogy ez ne terjedjen ki annak lehetővé tételére, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok annyira eltérjenek az IAS-rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első franciabekezdésében említett negyedik társasági jogi irányelv (78/660/EGK) és hetedik társasági jogi irányelv (83/349/EGK) helyébe lépő 2013-as számviteli irányelv (2013/34/EU) általános céljától, hogy az a pénzügyi kimutatásokban a nyereség túlbecslését vagy a veszteség alulbecslését eredményezné; ebben a tekintetben úgy ítéli meg, hogy az IAS 39 standard jóváhagyása a bekövetkezett veszteség modellje miatt ellentétes lehetett a 2013-as számviteli irányelv által felváltott negyedik és hetedik társasági jogi irányelv általános céljával, különös tekintettel a negyedik társasági jogi irányelv 31. cikke (1) bekezdése c) pontjának bb) alpontjára, amely kimondja, hogy „[mérni kell és el kell ismerni] a tárgyidőszakban vagy az előző üzleti év során felmerülő valamennyi előrelátható kötelezettséget és feltételezhető veszteséget, még akkor is, ha ezek a kötelezettségek vagy veszteségek csak a mérleg fordulónapja és a mérleg összeállításának időpontja között válnak nyilvánvalóvá”; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló rendelet (IAS-rendelet) bizonyos fokú rugalmasságot tesz lehetővé a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok jóváhagyásáról szóló döntések meghozatalakor azáltal, hogy nem követeli meg „ezen irányelvek valamennyi előírásának szigorú betartását”; javasolja azonban, hogy ez ne terjedjen ki annak lehetővé tételére, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok annyira eltérjenek az IAS-rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első franciabekezdésében említett negyedik társasági jogi irányelv (78/660/EGK) és hetedik társasági jogi irányelv (83/349/EGK) helyébe lépő 2013-as számviteli irányelv (2013/34/EU) általános céljától, hogy az a pénzügyi kimutatásokban a nyereség túlbecslését vagy a veszteség alulbecslését eredményezné; ebben a tekintetben úgy ítéli meg, hogy az IAS 39 standard jóváhagyása a bekövetkezett veszteség modellje miatt ellentétes lehetett a 2013-as számviteli irányelv által felváltott negyedik és hetedik társasági jogi irányelv általános céljával, különös tekintettel a negyedik társasági jogi irányelv 31. cikke (1) bekezdése c) pontjának bb) alpontjára, amely kimondja, hogy „[mérni kell és el kell ismerni] a tárgyidőszakban vagy az előző üzleti év során felmerülő valamennyi előrelátható kötelezettséget és feltételezhető veszteséget, még akkor is, ha ezek a kötelezettségek vagy veszteségek csak a mérleg fordulónapja és a mérleg összeállításának időpontja között válnak nyilvánvalóvá”;

| 6. | üdvözli az IASB azon szándékát, hogy ismét bevezesse az „óvatosság” (prudencia) elvét és megerősítse a „gazdálkodást” az új fogalmi keretben; sajnálja, hogy az IASB az „óvatosságot” úgy értelmezi, hogy az csak „a mérlegelési jogkör óvatos kezelését” jelenti; megjegyzi, hogy az IASB nem ugyanúgy értelmezi az óvatosság és a gazdálkodás elvét, ahogy az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata és a számviteli irányelv; úgy véli, hogy az „óvatosság” elvéhez a megbízhatóság elvének kell társulnia; felkéri a Bizottságot és az EFRAG-ot, hogy állapodjon meg az óvatosság és a gazdálkodás elvének az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatában és a számviteli irányelvben meghatározottaknak megfelelő jelentéséről, és ennek alapján működjön együtt az IASB-vel, a nemzeti és harmadik országokbeli standardalkotókkal, hogy ezek az elvek szélesebb körű támogatást kapjanak; felhívja az IASB-t, hogy módszeresen vizsgálja meg, hogy a felülvizsgált fogalmi keret megköveteli-e a meglévő számviteli standardok megváltoztatását, és szükség esetén hajtson végre módosításokat; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az IASB azon szándékát, hogy ismét bevezesse az „óvatosság” (prudencia) elvét és megerősítse a „gazdálkodást” az új fogalmi keretben; sajnálja, hogy az IASB az „óvatosságot” úgy értelmezi, hogy az csak „a mérlegelési jogkör óvatos kezelését” jelenti; megjegyzi, hogy az IASB nem ugyanúgy értelmezi az óvatosság és a gazdálkodás elvét, ahogy az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata és a számviteli irányelv; úgy véli, hogy az „óvatosság” elvéhez a megbízhatóság elvének kell társulnia; felkéri a Bizottságot és az EFRAG-ot, hogy állapodjon meg az óvatosság és a gazdálkodás elvének az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatában és a számviteli irányelvben meghatározottaknak megfelelő jelentéséről, és ennek alapján működjön együtt az IASB-vel, a nemzeti és harmadik országokbeli standardalkotókkal, hogy ezek az elvek szélesebb körű támogatást kapjanak; felhívja az IASB-t, hogy módszeresen vizsgálja meg, hogy a felülvizsgált fogalmi keret megköveteli-e a meglévő számviteli standardok megváltoztatását, és szükség esetén hajtson végre módosításokat;

| 7. | tudomásul veszi a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok keretében a veszteség elszámolásával kapcsolatos változást, amely a veszteségre óvatosabb céltartalékok képzését teszi lehetővé a bekövetkezett veszteség helyett a várható veszteség előretekintő koncepciója alapján; véleménye szerint az uniós jóváhagyási folyamatnak gondosan és óvatosan elő kell készítenie a várható veszteség fogalmának meghatározását a modellekbe vetett túlzott bizalom elkerülése és az eszközök értékvesztésével kapcsolatos egyértelmű felügyeleti iránymutatás kidolgozásának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok keretében a veszteség elszámolásával kapcsolatos változást, amely a veszteségre óvatosabb céltartalékok képzését teszi lehetővé a bekövetkezett veszteség helyett a várható veszteség előretekintő koncepciója alapján; véleménye szerint az uniós jóváhagyási folyamatnak gondosan és óvatosan elő kell készítenie a várható veszteség fogalmának meghatározását a modellekbe vetett túlzott bizalom elkerülése és az eszközök értékvesztésével kapcsolatos egyértelmű felügyeleti iránymutatás kidolgozásának lehetővé tétele érdekében;

| 8. | úgy véli, hogy a mérlegen kívüli elszámolás kérdéséről még nem született megfelelő és hatékony döntés, mivel az, hogy egy eszközt a mérlegben fel kell-e tüntetni vagy sem, még mindig egy mechanikusan alkalmazandó, ám megkerülhető szabály kérdése; felhívja az IASB-t, hogy küszöbölje ki ezeket a hiányosságokat; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a mérlegen kívüli elszámolás kérdéséről még nem született megfelelő és hatékony döntés, mivel az, hogy egy eszközt a mérlegben fel kell-e tüntetni vagy sem, még mindig egy mechanikusan alkalmazandó, ám megkerülhető szabály kérdése; felhívja az IASB-t, hogy küszöbölje ki ezeket a hiányosságokat;

| 9. | a G20-ak által az értékpapírpiaci felügyelet terén azonosított kulcsproblémák tekintetében üdvözli az IFRS Alapítvány és az IOSCO jegyzőkönyveit a szorosabb együttműködésről; ezt az együttműködést szükségesnek tekinti a magas színvonalú világszintű számviteli standardok iránti igény kielégítéséhez és a változó nemzeti keretfeltételek helyett következetes standardok alkalmazásának támogatásához; |
| --- | --- |

9.

a G20-ak által az értékpapírpiaci felügyelet terén azonosított kulcsproblémák tekintetében üdvözli az IFRS Alapítvány és az IOSCO jegyzőkönyveit a szorosabb együttműködésről; ezt az együttműködést szükségesnek tekinti a magas színvonalú világszintű számviteli standardok iránti igény kielégítéséhez és a változó nemzeti keretfeltételek helyett következetes standardok alkalmazásának támogatásához;

| 10. | meggyőződése, hogy az IASB és az IOSCO között az IFRS egyre terjedő alkalmazásáról folytatott információcserét nemcsak helyzetelemzésnek, hanem a bevált gyakorlatok azonosítására szolgáló lehetőségnek is kell tekinteni; ebben a tekintetben üdvözli az IOSCO által bevezetett éves „végrehajtói vitát”, amelynek célja az IASB tájékoztatása az átültetés és a végrehajtás során felmerülő kulcskérdésekről; |
| --- | --- |

10.

meggyőződése, hogy az IASB és az IOSCO között az IFRS egyre terjedő alkalmazásáról folytatott információcserét nemcsak helyzetelemzésnek, hanem a bevált gyakorlatok azonosítására szolgáló lehetőségnek is kell tekinteni; ebben a tekintetben üdvözli az IOSCO által bevezetett éves „végrehajtói vitát”, amelynek célja az IASB tájékoztatása az átültetés és a végrehajtás során felmerülő kulcskérdésekről;

| 11. | megjegyzi, hogy a számviteli standardok hatásait teljes mértékben meg kell érteni; ragaszkodik ahhoz, hogy az IASB és az EFRAG prioritásnak tekintse hatásvizsgálatai megerősítését különösen a makrogazdaság tekintetében, és az érintettek széles köre, köztük a hosszú távú befektetők és társaságok, valamint a közvélemény különböző igényeinek felmérését; felkéri a Bizottságot, hogy emlékeztesse az EFRAG-ot arra, hogy fokozza arra irányuló képességét, hogy értékelje az új számviteli standardok által a pénzügyi stabilitásra kifejtett hatást, kifejezetten előtérbe helyezve azokat az európai szükségleteket, amelyeket már a folyamat korai szakaszában figyelembe kell venni az IASB által végzett szabványosítás során; megjegyzi különösen azt, hogy nem áll rendelkezésre mennyiségi hatásvizsgálat az IFRS 9-hez, amellyel kapcsolatban 2017 előtt nem fognak rendelkezésre állni adatok; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az IFRS 9 elősegítse az EU hosszú távú beruházási stratégiáját, különösen az olyan rendelkezések korlátozása révén, amelyek túlzott rövid távú volatilitást eredményeznek a pénzügyi kimutatásokban; tudomásul veszi, hogy az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k), az ESMA, az EBH és az EIOPA, amelyek rendelkeznek a szükséges szakértelemmel és kapacitással ahhoz, hogy e feladatban segítséget nyújtsanak, elutasították az EFRAG igazgatótanácsában való teljes jogú tagságot arra hivatkozva, hogy az EFRAG egy magánszervezet; úgy véli, hogy amennyiben a megreformált irányítási megállapodások alapján az EKB és az európai felügyeleti hatóságok megfigyelőként részt vehetnének az EFRAG igazgatótanácsában, akkor több lehetőség nyílna a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatások figyelembevételére; felhívja a Bizottságot, hogy az IAS-rendelet felülvizsgálatának keretében vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy hogyan lehet rendszeres hivatalos visszajelzést kapni az európai felügyeleti hatóságoktól; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a számviteli standardok hatásait teljes mértékben meg kell érteni; ragaszkodik ahhoz, hogy az IASB és az EFRAG prioritásnak tekintse hatásvizsgálatai megerősítését különösen a makrogazdaság tekintetében, és az érintettek széles köre, köztük a hosszú távú befektetők és társaságok, valamint a közvélemény különböző igényeinek felmérését; felkéri a Bizottságot, hogy emlékeztesse az EFRAG-ot arra, hogy fokozza arra irányuló képességét, hogy értékelje az új számviteli standardok által a pénzügyi stabilitásra kifejtett hatást, kifejezetten előtérbe helyezve azokat az európai szükségleteket, amelyeket már a folyamat korai szakaszában figyelembe kell venni az IASB által végzett szabványosítás során; megjegyzi különösen azt, hogy nem áll rendelkezésre mennyiségi hatásvizsgálat az IFRS 9-hez, amellyel kapcsolatban 2017 előtt nem fognak rendelkezésre állni adatok; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az IFRS 9 elősegítse az EU hosszú távú beruházási stratégiáját, különösen az olyan rendelkezések korlátozása révén, amelyek túlzott rövid távú volatilitást eredményeznek a pénzügyi kimutatásokban; tudomásul veszi, hogy az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k), az ESMA, az EBH és az EIOPA, amelyek rendelkeznek a szükséges szakértelemmel és kapacitással ahhoz, hogy e feladatban segítséget nyújtsanak, elutasították az EFRAG igazgatótanácsában való teljes jogú tagságot arra hivatkozva, hogy az EFRAG egy magánszervezet; úgy véli, hogy amennyiben a megreformált irányítási megállapodások alapján az EKB és az európai felügyeleti hatóságok megfigyelőként részt vehetnének az EFRAG igazgatótanácsában, akkor több lehetőség nyílna a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatások figyelembevételére; felhívja a Bizottságot, hogy az IAS-rendelet felülvizsgálatának keretében vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy hogyan lehet rendszeres hivatalos visszajelzést kapni az európai felügyeleti hatóságoktól;

| 12. | meggyőződése, hogy csak egyszerű szabályokat lehet hatékonyan alkalmazni és eredményesen felügyelni; emlékeztet arra, hogy a G20-ak 2009. április 2-i nyilatkozatukban arra szólítottak fel, hogy csökkenteni kell a pénzügyi eszközökre vonatkozó számviteli standardok bonyolultságát, és hogy az értékbecslési standardok nemzetközi szintű alkalmazását – a felügyeleti szervek közreműködésével – világossá és következetessé kell tenni; aggodalmát fejezi ki az IFRS nem szűnő bonyolultsága miatt; kéri ennek a bonyolultságnak az új számviteli standardok kidolgozásakor történő csökkentését, amennyiben az megfelelő és lehetséges; úgy véli, hogy a számviteli standardok kevésbé bonyolult rendszere hozzá fog járulni az egységesebb végrehajtáshoz, hogy a vállalati pénzügyi adatok összehasonlíthatók legyenek a tagállamok között; |
| --- | --- |

12.

meggyőződése, hogy csak egyszerű szabályokat lehet hatékonyan alkalmazni és eredményesen felügyelni; emlékeztet arra, hogy a G20-ak 2009. április 2-i nyilatkozatukban arra szólítottak fel, hogy csökkenteni kell a pénzügyi eszközökre vonatkozó számviteli standardok bonyolultságát, és hogy az értékbecslési standardok nemzetközi szintű alkalmazását – a felügyeleti szervek közreműködésével – világossá és következetessé kell tenni; aggodalmát fejezi ki az IFRS nem szűnő bonyolultsága miatt; kéri ennek a bonyolultságnak az új számviteli standardok kidolgozásakor történő csökkentését, amennyiben az megfelelő és lehetséges; úgy véli, hogy a számviteli standardok kevésbé bonyolult rendszere hozzá fog járulni az egységesebb végrehajtáshoz, hogy a vállalati pénzügyi adatok összehasonlíthatók legyenek a tagállamok között;

| 13. | kéri, hogy az IFRS keretében vezessenek be országonkénti jelentéstételi kötelezettséget; megismétli a Parlament azon álláspontját, hogy az országonkénti nyilvános jelentéstétel döntő szerepet játszhat az adóelkerülés és adócsalás elleni fellépésben; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy az IFRS keretében vezessenek be országonkénti jelentéstételi kötelezettséget; megismétli a Parlament azon álláspontját, hogy az országonkénti nyilvános jelentéstétel döntő szerepet játszhat az adóelkerülés és adócsalás elleni fellépésben;

| 14. | arra kéri az IASB-t, a Bizottságot és az EFRAG-ot, hogy általában a pénzügyi jelentések standardjainak kidolgozásába és különösen a jóváhagyási folyamatba korai szakaszban vonják be a Parlamentet és a Tanácsot; úgy véli, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok EU-ban történő elfogadásával kapcsolatos ellenőrzési folyamatot a pénzügyi szolgáltatások területén alkalmazott „2. szintű” intézkedések ellenőrzési folyamatának mintájára hivatalossá kell tenni és ugyanúgy kell kialakítani; javasolja, hogy az európai hatóságok kérjék fel az érdekelt civil társadalmi feleket arra, hogy – többek között az EFRAG szintjén – támogassák munkájukat; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan fórumot az érdekelt felek számára, ahol megvitathatják az európai számviteli alapelveket; felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a Parlament számára, hogy megkapja az EFRAG elnöki posztjára jelölt személyek szűkített listáját annak érdekében, hogy még a javasolt jelöltre vonatkozó szavazást megelőzően nem hivatalos meghallgatásokat szervezhessen; |
| --- | --- |

14.

arra kéri az IASB-t, a Bizottságot és az EFRAG-ot, hogy általában a pénzügyi jelentések standardjainak kidolgozásába és különösen a jóváhagyási folyamatba korai szakaszban vonják be a Parlamentet és a Tanácsot; úgy véli, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok EU-ban történő elfogadásával kapcsolatos ellenőrzési folyamatot a pénzügyi szolgáltatások területén alkalmazott „2. szintű” intézkedések ellenőrzési folyamatának mintájára hivatalossá kell tenni és ugyanúgy kell kialakítani; javasolja, hogy az európai hatóságok kérjék fel az érdekelt civil társadalmi feleket arra, hogy – többek között az EFRAG szintjén – támogassák munkájukat; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan fórumot az érdekelt felek számára, ahol megvitathatják az európai számviteli alapelveket; felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a Parlament számára, hogy megkapja az EFRAG elnöki posztjára jelölt személyek szűkített listáját annak érdekében, hogy még a javasolt jelöltre vonatkozó szavazást megelőzően nem hivatalos meghallgatásokat szervezhessen;

| 15. | ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy – amennyiben a jelen állásfoglalásban foglalt kérések kellően figyelembevételre kerülnek – a Parlamentnek a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok aktív támogatójának szerepét kell játszania, mivel bebizonyosodott, hogy az előnyök meghaladják a költségeket; |
| --- | --- |

15.

ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy – amennyiben a jelen állásfoglalásban foglalt kérések kellően figyelembevételre kerülnek – a Parlamentnek a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok aktív támogatójának szerepét kell játszania, mivel bebizonyosodott, hogy az előnyök meghaladják a költségeket;

| 16. | meggyőződése, hogy a globális gazdaságnak nemzetközileg elfogadott számviteli standardokra van szüksége; emlékeztet azonban arra, hogy a konvergencia önmagában nem cél, és csak akkor kívánatos, ha annak eredményeképpen jobb, a köz javát szolgáló, körültekintő és megbízható számviteli standardok születnek; úgy véli ezért, hogy kiterjedt párbeszédet kellene folytatni az IASB és az egyes országok számviteli standardalkotói között, a lassan haladó konvergenciafolyamat ellenére; |
| --- | --- |

16.

meggyőződése, hogy a globális gazdaságnak nemzetközileg elfogadott számviteli standardokra van szüksége; emlékeztet azonban arra, hogy a konvergencia önmagában nem cél, és csak akkor kívánatos, ha annak eredményeképpen jobb, a köz javát szolgáló, körültekintő és megbízható számviteli standardok születnek; úgy véli ezért, hogy kiterjedt párbeszédet kellene folytatni az IASB és az egyes országok számviteli standardalkotói között, a lassan haladó konvergenciafolyamat ellenére;

| 17. | megjegyzi, hogy a vállalkozások zöme kis- és középvállalkozás; tudomásul veszi a Bizottság szándékát, hogy az IASB-vel tárja fel a kkv-k számára a közös magas színvonalú és egyszerűsített számviteli standardok kidolgozásának lehetőségét, amelyeket uniós szinten önkéntesen használhatnának a multilaterális kereskedési rendszerekben (MTF) jegyzett kkv-k és kifejezetten a kkv-k növekedési piacai; ezzel kapcsolatban tudomásul veszi a kkv-k esetében már meglévő pénzügyi beszámolási standardokat; úgy véli, hogy az e téren folytatott munka folytatásának feltételéül kell szabni, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok kevésbé legyenek bonyolultak, ne ösztönözzék a prociklikusságot, és hogy a kkv-k érdekei megfelelően képviselve legyenek az IASB-ben; úgy véli, hogy a megfelelő érintett felek számára képviseletet kell biztosítani az IASB-ben; felhívja a Bizottságot, hogy a további lépések megtétele előtt végezzen megfelelő hatásvizsgálatot az IFRS kkv-kra gyakorolt hatásairól; kéri az ezzel kapcsolatos fejlemények szoros figyelemmel kísérését és a Parlament teljes körű tájékoztatását, kellő tekintettel a jobb szabályozást célzó folyamatra; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a vállalkozások zöme kis- és középvállalkozás; tudomásul veszi a Bizottság szándékát, hogy az IASB-vel tárja fel a kkv-k számára a közös magas színvonalú és egyszerűsített számviteli standardok kidolgozásának lehetőségét, amelyeket uniós szinten önkéntesen használhatnának a multilaterális kereskedési rendszerekben (MTF) jegyzett kkv-k és kifejezetten a kkv-k növekedési piacai; ezzel kapcsolatban tudomásul veszi a kkv-k esetében már meglévő pénzügyi beszámolási standardokat; úgy véli, hogy az e téren folytatott munka folytatásának feltételéül kell szabni, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok kevésbé legyenek bonyolultak, ne ösztönözzék a prociklikusságot, és hogy a kkv-k érdekei megfelelően képviselve legyenek az IASB-ben; úgy véli, hogy a megfelelő érintett felek számára képviseletet kell biztosítani az IASB-ben; felhívja a Bizottságot, hogy a további lépések megtétele előtt végezzen megfelelő hatásvizsgálatot az IFRS kkv-kra gyakorolt hatásairól; kéri az ezzel kapcsolatos fejlemények szoros figyelemmel kísérését és a Parlament teljes körű tájékoztatását, kellő tekintettel a jobb szabályozást célzó folyamatra;

| 18. | kiemeli, hogy a nemzeti standardalkotók immár az EFRAG szerves részei; ezért úgy véli, hogy az EFRAG tanácsadó szerepet tölt be a tőzsdén jegyzett kisvállalatokra, és általánosságban a kkv-kra vonatkozó számviteli kérdéseket illetően; |
| --- | --- |

18.

kiemeli, hogy a nemzeti standardalkotók immár az EFRAG szerves részei; ezért úgy véli, hogy az EFRAG tanácsadó szerepet tölt be a tőzsdén jegyzett kisvállalatokra, és általánosságban a kkv-kra vonatkozó számviteli kérdéseket illetően;

| 19. | üdvözli a tényt, hogy a Bizottság a tagállamokat a pénzügyi információk végrehajtására vonatkozó ESMA-iránymutatások követésére buzdítja; sajnálatosnak tartja, hogy több tagállam nem felel meg, és a jövőben sem kíván megfelelni az ESMA IFRS-ről szóló végrehajtási iránymutatásainak; felkéri ezeket a tagállamokat, hogy törekedjenek az iránymutatások betartására; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje, hogy az ESMA jogkörei lehetővé teszik-e a következetes és koherens végrehajtást az EU területén, és amennyiben nem, tárja fel a megfelelő alkalmazás és végrehajtás biztosításának egyéb lehetőségeit; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a tényt, hogy a Bizottság a tagállamokat a pénzügyi információk végrehajtására vonatkozó ESMA-iránymutatások követésére buzdítja; sajnálatosnak tartja, hogy több tagállam nem felel meg, és a jövőben sem kíván megfelelni az ESMA IFRS-ről szóló végrehajtási iránymutatásainak; felkéri ezeket a tagállamokat, hogy törekedjenek az iránymutatások betartására; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje, hogy az ESMA jogkörei lehetővé teszik-e a következetes és koherens végrehajtást az EU területén, és amennyiben nem, tárja fel a megfelelő alkalmazás és végrehajtás biztosításának egyéb lehetőségeit;

| 20. | elismeri, hogy az IAS-rendelet kötelező alkalmazási köre és az IFRS tagállamok által történő nemzeti szintű kiterjesztésének lehetősége közötti egyensúly biztosítja a megfelelő szubszidiaritást és arányosságot; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy az IAS-rendelet kötelező alkalmazási köre és az IFRS tagállamok által történő nemzeti szintű kiterjesztésének lehetősége közötti egyensúly biztosítja a megfelelő szubszidiaritást és arányosságot;

| 21. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy megvizsgálja az osztalékfizetésre vonatkozó uniós szabályok koordinálásának ügyét; ezzel kapcsolatban emlékeztet a tőkemegőrzési irányelv 17. cikke (1) bekezdésére, amelynek értelmében közvetlenül a vállalkozások éves beszámolói képezik az osztalékok elosztására vonatkozó határozatok alapját, és amely bizonyos korlátozásokat állapít meg az osztalék elosztására vonatkozóan; tudomásul veszi, hogy az IAS-rendelet értékelésekor a Bizottság megállapította, hogy a tagállamok különbözőképpen érvényesítik az IFRS-standardokat; hangsúlyozza, hogy a tőkemegőrzési és osztalékfelosztási szabályok az IAS-rendelet értékeléséről szóló jelentés szerint peres ügyekhez vezethetnek egyes olyan jogrendszerekben, ahol a tagállamok engedélyezik vagy megkövetelik az IFRS alkalmazását a felosztható nyereség kiszámításához alapul szolgáló éves pénzügyi kimutatások készítésekor; rámutat arra, hogy minden tagállam egyedileg vizsgálja, hogyan tud nemzeti jogszabályai és az uniós tőkemegőrzési követelmények keretében választ adni ezekre a kérdésekre; e tekintetben sürgeti a Bizottságot a tőkemegőrzési irányelvnek és a számviteli irányelvnek való megfelelés biztosítására; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy megvizsgálja az osztalékfizetésre vonatkozó uniós szabályok koordinálásának ügyét; ezzel kapcsolatban emlékeztet a tőkemegőrzési irányelv 17. cikke (1) bekezdésére, amelynek értelmében közvetlenül a vállalkozások éves beszámolói képezik az osztalékok elosztására vonatkozó határozatok alapját, és amely bizonyos korlátozásokat állapít meg az osztalék elosztására vonatkozóan; tudomásul veszi, hogy az IAS-rendelet értékelésekor a Bizottság megállapította, hogy a tagállamok különbözőképpen érvényesítik az IFRS-standardokat; hangsúlyozza, hogy a tőkemegőrzési és osztalékfelosztási szabályok az IAS-rendelet értékeléséről szóló jelentés szerint peres ügyekhez vezethetnek egyes olyan jogrendszerekben, ahol a tagállamok engedélyezik vagy megkövetelik az IFRS alkalmazását a felosztható nyereség kiszámításához alapul szolgáló éves pénzügyi kimutatások készítésekor; rámutat arra, hogy minden tagállam egyedileg vizsgálja, hogyan tud nemzeti jogszabályai és az uniós tőkemegőrzési követelmények keretében választ adni ezekre a kérdésekre; e tekintetben sürgeti a Bizottságot a tőkemegőrzési irányelvnek és a számviteli irányelvnek való megfelelés biztosítására;

| 22. | felhívja az EFRAG-ot és a Bizottságot, hogy mihamarabb vizsgálják meg azt, hogy a számviteli standardok lehetőséget adnak-e adócsalásra és adókikerülésre, illetve hajtsanak végre minden ahhoz szükséges változtatást, hogy elkerülhetők és megelőzhetők legyenek az esetleges visszaélések; |
| --- | --- |

22.

felhívja az EFRAG-ot és a Bizottságot, hogy mihamarabb vizsgálják meg azt, hogy a számviteli standardok lehetőséget adnak-e adócsalásra és adókikerülésre, illetve hajtsanak végre minden ahhoz szükséges változtatást, hogy elkerülhetők és megelőzhetők legyenek az esetleges visszaélések;

| 23. | tudomásul veszi az átláthatóság és a közszférában működő szervek által készített elszámolások összehasonlíthatóságának növelésére irányuló törekvéseket a közszférára vonatkozó európai számviteli standardok (EPSAS) kidolgozása révén; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi az átláthatóság és a közszférában működő szervek által készített elszámolások összehasonlíthatóságának növelésére irányuló törekvéseket a közszférára vonatkozó európai számviteli standardok (EPSAS) kidolgozása révén;

Az IFRS Alapítvány, az EFRAG és a PIOB tevékenységei

| 24. | támogatja a Bizottság azon ajánlásait, hogy az IFRS Alapítvány felügyelőtestülete irányítsa figyelmét a belső szervezeti problémákról azoknak a közérdekű ügyeknek a megvitatására, amelyek az IFRS Alapítvány elé terjeszthetők; úgy véli azonban, hogy további előrelépést kell tenni az IFRS Alapítvány és az IASB irányítása tekintetében, különösen az átláthatósággal, az összeférhetetlenség megelőzésével és a szerződtetett szakértők sokféleségével kapcsolatban; rámutat, hogy az IASB legitimitása forog kockán akkor, ha a felügyelőtestület továbbra sem tud megegyezésre jutni feladatkörét illetően, miközben a határozatokat konszenzussal hozzák; különösen támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy vegyék figyelembe a különböző időtávlatokkal dolgozó befektetők jelentéstételi igényeit, és hogy a rájuk vonatkozó standardok kidolgozásakor találjanak egyedi megoldásokat, különösen a hosszú távú befektetők tekintetében; támogatja az IASB nagyobb mértékű bevonását a nemzetközi pénzintézetek rendszerébe és a széles körű érdekképviselet (mint például a fogyasztókat képviselő ügynökségek és pénzügyminisztériumok) és a nyilvános elszámoltathatóság biztosítására tett lépéseket, ami magas színvonalú számviteli standardokat garantál majd; |
| --- | --- |

24.

támogatja a Bizottság azon ajánlásait, hogy az IFRS Alapítvány felügyelőtestülete irányítsa figyelmét a belső szervezeti problémákról azoknak a közérdekű ügyeknek a megvitatására, amelyek az IFRS Alapítvány elé terjeszthetők; úgy véli azonban, hogy további előrelépést kell tenni az IFRS Alapítvány és az IASB irányítása tekintetében, különösen az átláthatósággal, az összeférhetetlenség megelőzésével és a szerződtetett szakértők sokféleségével kapcsolatban; rámutat, hogy az IASB legitimitása forog kockán akkor, ha a felügyelőtestület továbbra sem tud megegyezésre jutni feladatkörét illetően, miközben a határozatokat konszenzussal hozzák; különösen támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy vegyék figyelembe a különböző időtávlatokkal dolgozó befektetők jelentéstételi igényeit, és hogy a rájuk vonatkozó standardok kidolgozásakor találjanak egyedi megoldásokat, különösen a hosszú távú befektetők tekintetében; támogatja az IASB nagyobb mértékű bevonását a nemzetközi pénzintézetek rendszerébe és a széles körű érdekképviselet (mint például a fogyasztókat képviselő ügynökségek és pénzügyminisztériumok) és a nyilvános elszámoltathatóság biztosítására tett lépéseket, ami magas színvonalú számviteli standardokat garantál majd;

| 25. | megjegyzi, hogy az IASB-ben a piaci szereplők vannak többségben; rámutat, hogy a kis- és középvállalkozások egyáltalán nem rendelkeznek képviselettel az IASB-ben; rámutat, hogy az IFRS Alapítvány továbbra is önkéntes hozzájárulásokra támaszkodik, amelyek gyakran a magánszektorból érkeznek, és amelyek így az összeférhetetlenség kockázatát hordozzák magukban; felszólítja a Bizottságot, hogy sürgesse az IFRS Alapítványt, hogy törekedjen szélesebb körű és kiegyensúlyozott finanszírozási szerkezetre, többek között díjakra vagy közforrásokra alapozva; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy az IASB-ben a piaci szereplők vannak többségben; rámutat, hogy a kis- és középvállalkozások egyáltalán nem rendelkeznek képviselettel az IASB-ben; rámutat, hogy az IFRS Alapítvány továbbra is önkéntes hozzájárulásokra támaszkodik, amelyek gyakran a magánszektorból érkeznek, és amelyek így az összeférhetetlenség kockázatát hordozzák magukban; felszólítja a Bizottságot, hogy sürgesse az IFRS Alapítványt, hogy törekedjen szélesebb körű és kiegyensúlyozott finanszírozási szerkezetre, többek között díjakra vagy közforrásokra alapozva;

| 26. | üdvözli a szén-dioxid-kibocsátásra és az éghajlatváltozásra vonatkozó jelentéstétel terén az IFRS Alapítvány és az IASB által kifejtett tevékenységet; úgy véli mindenekelőtt, hogy a különösen fontos hosszú távú strukturális problémákat, mint például a szén-dioxid-kibocsátás miatt a vállalkozások mérlegében leírt eszközök értékelésének kérdését – az ezzel kapcsolatos standardok kidolgozása céljából – tételesen fel kell venni az IFRS munkaprogramjába; felhívja az IFRS szerveit, hogy vegyék fel napirendjükre a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos jelentéstétel kihívásait, és a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos kockázatok kérdését; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a szén-dioxid-kibocsátásra és az éghajlatváltozásra vonatkozó jelentéstétel terén az IFRS Alapítvány és az IASB által kifejtett tevékenységet; úgy véli mindenekelőtt, hogy a különösen fontos hosszú távú strukturális problémákat, mint például a szén-dioxid-kibocsátás miatt a vállalkozások mérlegében leírt eszközök értékelésének kérdését – az ezzel kapcsolatos standardok kidolgozása céljából – tételesen fel kell venni az IFRS munkaprogramjába; felhívja az IFRS szerveit, hogy vegyék fel napirendjükre a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos jelentéstétel kihívásait, és a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos kockázatok kérdését;

| 27. | felszólítja a Bizottságot és az EFRAG-ot annak megvizsgálására, hogy a valós értéken alapuló, az IFRS keretében bevezetett számvitel eredményeképpen a nyugdíjalapok eszközkihelyezése miért tolódott el a részvényektől a kötvények felé; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot és az EFRAG-ot annak megvizsgálására, hogy a valós értéken alapuló, az IFRS keretében bevezetett számvitel eredményeképpen a nyugdíjalapok eszközkihelyezése miért tolódott el a részvényektől a kötvények felé;

| 28. | támogatja a Bizottságot az IFRS Alapítvány arra való sürgetésében, hogy gondoskodjon arról, hogy az IFRS alkalmazása és az állandó pénzügyi hozzájárulás megléte az IFRS Alapítvány és az IASB irányító és felügyeleti testületei tagságának feltétele legyen; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy hogyan lehetne az IFRS Alapítványt és az IASB-t megreformálni annak érdekében, hogy a fent említett követelményeknek meg nem felelő tagok vétójogát meg lehessen vonni; |
| --- | --- |

28.

támogatja a Bizottságot az IFRS Alapítvány arra való sürgetésében, hogy gondoskodjon arról, hogy az IFRS alkalmazása és az állandó pénzügyi hozzájárulás megléte az IFRS Alapítvány és az IASB irányító és felügyeleti testületei tagságának feltétele legyen; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy hogyan lehetne az IFRS Alapítványt és az IASB-t megreformálni annak érdekében, hogy a fent említett követelményeknek meg nem felelő tagok vétójogát meg lehessen vonni;

| 29. | felhívja az IFRS vezetőtestületét, az IFRS felügyelőtestületét és az IASB-t, hogy mozdítsák elő a nemek közötti megfelelő egyensúlyt saját fórumaikon; |
| --- | --- |

29.

felhívja az IFRS vezetőtestületét, az IFRS felügyelőtestületét és az IASB-t, hogy mozdítsák elő a nemek közötti megfelelő egyensúlyt saját fórumaikon;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a Goulard-jelentésben intézkedéseket kért a demokratikus legitimitás, az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a feddhetetlenség fokozása érdekében többek között a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréssel, a különféle érdekelt felekkel folytatott nyitott párbeszéddel, a kötelező átláthatósági nyilvántartásokkal és a lobbiülések átláthatóságára vonatkozó szabályok bevezetésével, valamint a belső szabályokkal, különösen az összeférhetetlenség megelőzésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a Goulard-jelentésben intézkedéseket kért a demokratikus legitimitás, az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a feddhetetlenség fokozása érdekében többek között a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréssel, a különféle érdekelt felekkel folytatott nyitott párbeszéddel, a kötelező átláthatósági nyilvántartásokkal és a lobbiülések átláthatóságára vonatkozó szabályok bevezetésével, valamint a belső szabályokkal, különösen az összeférhetetlenség megelőzésével kapcsolatban;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az EFRAG reformjának javítania kell az új IFRS kidolgozásához való európai hozzájárulást, és az szerepet játszhat az IFRS Alapítvány irányításának reformjában; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az EFRAG reformjának javítania kell az új IFRS kidolgozásához való európai hozzájárulást, és az szerepet játszhat az IFRS Alapítvány irányításának reformjában;

| 32. | helyteleníti, hogy az EFRAG már egy ideje elnök nélkül működik, tekintettel az elnök által a konszenzus elérésében és abban játszott kulcsszerepre, hogy nemzetközi szinten egyértelműen és világosan biztosítsa az európai érdekeket a számvitel terén; hangsúlyozza, hogy mihamarabb új elnököt kell kinevezni; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a kiválasztási folyamatot, és teljes mértékben vegye figyelembe a Parlament és a Gazdasági és Monetáris Bizottság szerepét; |
| --- | --- |

32.

helyteleníti, hogy az EFRAG már egy ideje elnök nélkül működik, tekintettel az elnök által a konszenzus elérésében és abban játszott kulcsszerepre, hogy nemzetközi szinten egyértelműen és világosan biztosítsa az európai érdekeket a számvitel terén; hangsúlyozza, hogy mihamarabb új elnököt kell kinevezni; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a kiválasztási folyamatot, és teljes mértékben vegye figyelembe a Parlament és a Gazdasági és Monetáris Bizottság szerepét;

| 33. | üdvözli az EFRAG reformját, amely 2014. október 31-én lépett hatályba, és elismeri, hogy jelentős erőfeszítések történtek e tekintetben; nyugtázza, hogy javult az átláthatóság; helyteleníti, hogy az EFRAG finanszírozását, illetve különösen a tőzsdén jegyzett társaságok által fizetendő kötelező járulékok rendszere létrehozásának lehetőségét illetően a Bizottság a reform rövid távon megvalósítható elemeinek végrehajtására összpontosította erőfeszítéseit; kéri a Bizottságot, hogy – a Maystadt-jelentés ajánlásaival összhangban – tegyen hivatalos lépéseket annak érdekében, hogy ösztönözze nemzeti finanszírozási mechanizmus létrehozására azokat a tagállamokat, amelyek még nem rendelkeznek ilyennel; nyugtázza, hogy a Bizottságot javaslatot tett az EFRAG uniós programjának a 2017 és 2020 közötti időszakra való meghosszabbítására; felkéri a Bizottságot, hogy a megállapodás szerinti reform keretében végezzen éves átfogó értékelést a 258/2014/EU rendelet 9. cikkének (3) bekezdése és 9. cikkének (6) bekezdése értelmében; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy hosszú távon az EFRAG alakuljon át közintézménnyé; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az EFRAG reformját, amely 2014. október 31-én lépett hatályba, és elismeri, hogy jelentős erőfeszítések történtek e tekintetben; nyugtázza, hogy javult az átláthatóság; helyteleníti, hogy az EFRAG finanszírozását, illetve különösen a tőzsdén jegyzett társaságok által fizetendő kötelező járulékok rendszere létrehozásának lehetőségét illetően a Bizottság a reform rövid távon megvalósítható elemeinek végrehajtására összpontosította erőfeszítéseit; kéri a Bizottságot, hogy – a Maystadt-jelentés ajánlásaival összhangban – tegyen hivatalos lépéseket annak érdekében, hogy ösztönözze nemzeti finanszírozási mechanizmus létrehozására azokat a tagállamokat, amelyek még nem rendelkeznek ilyennel; nyugtázza, hogy a Bizottságot javaslatot tett az EFRAG uniós programjának a 2017 és 2020 közötti időszakra való meghosszabbítására; felkéri a Bizottságot, hogy a megállapodás szerinti reform keretében végezzen éves átfogó értékelést a 258/2014/EU rendelet 9. cikkének (3) bekezdése és 9. cikkének (6) bekezdése értelmében; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy hosszú távon az EFRAG alakuljon át közintézménnyé;

| 34. | helyteleníti, hogy opcionálissá tették a Maystadt által javasolt azon követelményt, hogy vonják össze az EFRAG vezérigazgatói és az EFRAG TEG elnöki tisztségét; megjegyzi, hogy az új igazgatótanács összetétele eltér a Maystadt-jelentésben szereplő javaslattól, mivel az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Központi Bank elutasította, hogy a testületben teljes jogú tagsággal rendelkezzen; felhívja az EFRAG-ot, hogy növelje az igazgatótanácsi tagsággal rendelkező felhasználók számát – amely jelenleg csupán egy –, és biztosítsa, hogy valamennyi jelentős érdekelt fél képviseltesse magát az EFRAG-ban; |
| --- | --- |

34.

helyteleníti, hogy opcionálissá tették a Maystadt által javasolt azon követelményt, hogy vonják össze az EFRAG vezérigazgatói és az EFRAG TEG elnöki tisztségét; megjegyzi, hogy az új igazgatótanács összetétele eltér a Maystadt-jelentésben szereplő javaslattól, mivel az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Központi Bank elutasította, hogy a testületben teljes jogú tagsággal rendelkezzen; felhívja az EFRAG-ot, hogy növelje az igazgatótanácsi tagsággal rendelkező felhasználók számát – amely jelenleg csupán egy –, és biztosítsa, hogy valamennyi jelentős érdekelt fél képviseltesse magát az EFRAG-ban;

| 35. | üdvözli, hogy 2014-ben a PIOB diverzifikálta finanszírozását; megjegyzi, hogy az IFAC által nyújtott teljes finanszírozás 58 % volt, amely – miközben továbbra is a PIOB finanszírozásának jelentős részét teszi ki – jóval a kétharmados küszöb alatt van, és hogy emiatt a Bizottságnak nem kellett korlátoznia éves hozzájárulását, amint azt a 258/2014/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdése kiköti; felhívja a PIOB-ot, hogy fokozza a könyvvizsgálói szakma feddhetetlenségének biztosítására tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

35.

üdvözli, hogy 2014-ben a PIOB diverzifikálta finanszírozását; megjegyzi, hogy az IFAC által nyújtott teljes finanszírozás 58 % volt, amely – miközben továbbra is a PIOB finanszírozásának jelentős részét teszi ki – jóval a kétharmados küszöb alatt van, és hogy emiatt a Bizottságnak nem kellett korlátoznia éves hozzájárulását, amint azt a 258/2014/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdése kiköti; felhívja a PIOB-ot, hogy fokozza a könyvvizsgálói szakma feddhetetlenségének biztosítására tett erőfeszítéseit;

o

o o

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

(2)  HL L 182., 2013.6.29., 19. o.

(3)  HL L 315., 2012.11.14., 74. o.

(4)  HL L 105., 2014.4.8., 1. o.

(5)  HL L 340., 2007.12.22., 66. o.

(6)  HL C 259. E, 2009.10.29., 94. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0108.

(8)  HL L 158., 2014.5.27., 196. o.

(9)  HL L 157., 2006.6.9., 87. o.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/33

---

P8_TA(2016)0249

Béketámogató műveletek – Az EU kötelezettségvállalása az ENSZ és az Afrikai Unió vonatkozásában

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a béketámogató műveletekről – Az EU szerepvállalása az ENSZ és az Afrikai Unió vonatkozásában (2015/2275(INI))

(2018/C 086/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére és különösen annak 21., 41., 42. és 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére és különösen annak 21., 41., 42. és 43. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 220. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 220. cikkére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, különösen annak VI., VII. és VIII. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, különösen annak VI., VII. és VIII. fejezetére,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának „Partnerségek létrehozása a béke érdekében: a békefenntartó partnerség felé” című, 2015. április 1-jei jelentésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának „Partnerségek létrehozása a béke érdekében: a békefenntartó partnerség felé” című, 2015. április 1-jei jelentésére (1),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselője „A biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítés – A partnerek felkészítése a válságmegelőzésre és – kezelésre” című, 2015. április 28-i közös közleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselője „A biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítés – A partnerek felkészítése a válságmegelőzésre és – kezelésre” című, 2015. április 28-i közös közleményére (2),

| — | tekintettel az ENSZ béketámogató műveletekkel foglalkozó magas szintű független szakértői testületének 2015. június 16-i jelentésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ béketámogató műveletekkel foglalkozó magas szintű független szakértői testületének 2015. június 16-i jelentésére (3),

| — | tekintettel az Egyesült Államok elnöke, Barack Obama által összehívott békefenntartói csúcstalálkozón a világ vezetői által 2015. szeptember 28-án elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok elnöke, Barack Obama által összehívott békefenntartói csúcstalálkozón a világ vezetői által 2015. szeptember 28-án elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ békefenntartó tevékenységeihez nyújtott uniós KBVP-támogatás megerősítésére irányuló 2012. június 14-i cselekvési tervre (4), valamint a 2015. március 27-i, „Az ENSZ és az EU közötti békefenntartási és válságkezelési stratégiai partnerség megerősítése: prioritások 2015–2018.” című dokumentumra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ békefenntartó tevékenységeihez nyújtott uniós KBVP-támogatás megerősítésére irányuló 2012. június 14-i cselekvési tervre (4), valamint a 2015. március 27-i, „Az ENSZ és az EU közötti békefenntartási és válságkezelési stratégiai partnerség megerősítése: prioritások 2015–2018.” című dokumentumra (5),

| — | tekintettel a 2007. december 8-9-én Lisszabonban megtartott 2. EU-Afrika csúcstalálkozón jóváhagyott EU–Afrika közös stratégiára (JAES) (6) és a 2014. április 2–3-án Brüsszelben megtartott 4. EU-Afrika csúcstalálkozón elfogadott, a 2014–2017 közötti időszakra vonatkozó JAES ütemtervre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. december 8-9-én Lisszabonban megtartott 2. EU-Afrika csúcstalálkozón jóváhagyott EU–Afrika közös stratégiára (JAES) (6) és a 2014. április 2–3-án Brüsszelben megtartott 4. EU-Afrika csúcstalálkozón elfogadott, a 2014–2017 közötti időszakra vonatkozó JAES ütemtervre (7),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Hatékonyak és eredményesek-e a konfliktus sújtotta országokban az ENSZ-szervezetek közreműködésével lebonyolított uniós támogatások?” című, 3/2011. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Hatékonyak és eredményesek-e a konfliktus sújtotta országokban az ENSZ-szervezetek közreműködésével lebonyolított uniós támogatások?” című, 3/2011. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel „Az Európai Unió szerepéről az ENSZ-ben – az uniós külpolitikai célok jobb megvalósítása” című, 2015. november 24-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió szerepéről az ENSZ-ben – az uniós külpolitikai célok jobb megvalósítása” című, 2015. november 24-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek „Az Afrikai Békekeret tíz év utáni értékelése: hatékonyság és jövőbeli kilátások” című, 2015. december 9-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek „Az Afrikai Békekeret tíz év utáni értékelése: hatékonyság és jövőbeli kilátások” című, 2015. december 9-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre,

| — | tekintettel a külföldi katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófasegélyezés esetén történő alkalmazásáról szóló, 2007. novemberi oslói iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a külföldi katonai és polgári védelmi eszközök katasztrófasegélyezés esetén történő alkalmazásáról szóló, 2007. novemberi oslói iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió alapokmányának 4h. és 4j. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió alapokmányának 4h. és 4j. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. évi 1325. számú határozata tízedik évfordulójáról szóló 2010. november 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. évi 1325. számú határozata tízedik évfordulójáról szóló 2010. november 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. október 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. október 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0158/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0158/2016),

| A. | mivel a béketámogató műveletek a válságra adott válasz egyik formáját képezik, rendszerint egy nemzetközileg elismert szervezet, például az ENSZ vagy az Afrikai Unió (AU) támogatására, az ENSZ mandátumával, fegyveres konfliktus megakadályozásának, a béke helyreállításának, fenntartásának vagy építésének, a békemegállapodások végrehajtásának, valamint a kudarcot valló vagy gyenge államok miatt keletkezett kihívások és vészhelyzetek kezelésének céljával; mivel az afrikai és az európai szomszédság stabilitása országainknak nagy mértékben javára válna; |
| --- | --- |

A.

mivel a béketámogató műveletek a válságra adott válasz egyik formáját képezik, rendszerint egy nemzetközileg elismert szervezet, például az ENSZ vagy az Afrikai Unió (AU) támogatására, az ENSZ mandátumával, fegyveres konfliktus megakadályozásának, a béke helyreállításának, fenntartásának vagy építésének, a békemegállapodások végrehajtásának, valamint a kudarcot valló vagy gyenge államok miatt keletkezett kihívások és vészhelyzetek kezelésének céljával; mivel az afrikai és az európai szomszédság stabilitása országainknak nagy mértékben javára válna;

| B. | mivel a béketámogató műveletek célja hosszú távon stabil, biztonságos és virágzóbb környezetek létrehozása; mivel a jó kormányzás, az igazságosság, a jogállamiság nagyobb tiszteletben tartása, a polgári lakosság védelme, az emberi jogok tiszteletben tartása és a biztonság ennek alapvető feltételeit képezik, és a sikeres megbékélési, újjáépítési és gazdaságfejlesztési programok hozzájárulnak majd az önfenntartó béke és jómód létrejöttéhez; |
| --- | --- |

B.

mivel a béketámogató műveletek célja hosszú távon stabil, biztonságos és virágzóbb környezetek létrehozása; mivel a jó kormányzás, az igazságosság, a jogállamiság nagyobb tiszteletben tartása, a polgári lakosság védelme, az emberi jogok tiszteletben tartása és a biztonság ennek alapvető feltételeit képezik, és a sikeres megbékélési, újjáépítési és gazdaságfejlesztési programok hozzájárulnak majd az önfenntartó béke és jómód létrejöttéhez;

| C. | mivel az afrikai biztonsági helyzet terrorista és lázadó csoportok Szomáliában, Nigériában és a Száhil-Szahara régióban való térnyerésével az elmúlt évtized során drámai módon megváltozott, és sok térségben a békekikényszerítés és a terrorizmus elleni műveletek a hétköznapok részévé váltak; mivel az instabil államok és a kormányzás nélkül maradt területek száma egyre nő, amely sokakat sodor szegénységbe és törvényen kívüli állapotokat, korrupciót és erőszakot szül; mivel kontinensen belüli, könnyen átjárható határok hozzájárulnak az erőszak növeléséhez, csökkentik a biztonságot és alkalmat teremtenek bűncselekmények elkövetésére; |
| --- | --- |

C.

mivel az afrikai biztonsági helyzet terrorista és lázadó csoportok Szomáliában, Nigériában és a Száhil-Szahara régióban való térnyerésével az elmúlt évtized során drámai módon megváltozott, és sok térségben a békekikényszerítés és a terrorizmus elleni műveletek a hétköznapok részévé váltak; mivel az instabil államok és a kormányzás nélkül maradt területek száma egyre nő, amely sokakat sodor szegénységbe és törvényen kívüli állapotokat, korrupciót és erőszakot szül; mivel kontinensen belüli, könnyen átjárható határok hozzájárulnak az erőszak növeléséhez, csökkentik a biztonságot és alkalmat teremtenek bűncselekmények elkövetésére;

| D. | mivel a 2030-ig tartó időszakra szóló új fenntartható fejlesztési menetrend a fejlődés kulcsfontosságú feltételként nevezte meg a békét, és mivel a békével és az igazságszolgáltatással kapcsolatban 16 fenntartható fejlődési célt fogalmaztak meg; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2030-ig tartó időszakra szóló új fenntartható fejlesztési menetrend a fejlődés kulcsfontosságú feltételként nevezte meg a békét, és mivel a békével és az igazságszolgáltatással kapcsolatban 16 fenntartható fejlődési célt fogalmaztak meg;

| E. | mivel a béketámogató műveletek sikeréhez szükséges erőforrásokat megfelelően tapasztalt és felszerelt szervezeteknek és nemzeteknek kell – egyértelmű és reális ENSZ-megbízatás mellett – biztosítaniuk, hogy segítsenek a civil szervezetek munkájához szükséges biztonságos környezet megteremtésében; |
| --- | --- |

E.

mivel a béketámogató műveletek sikeréhez szükséges erőforrásokat megfelelően tapasztalt és felszerelt szervezeteknek és nemzeteknek kell – egyértelmű és reális ENSZ-megbízatás mellett – biztosítaniuk, hogy segítsenek a civil szervezetek munkájához szükséges biztonságos környezet megteremtésében;

| F. | mivel a nemzetközi békét és biztonságot továbbra is elsősorban az ENSZ garantálja, valamint ez a szervezet adja a válságkezelésre irányuló többoldalú együttműködés legátfogóbb keretét; mivel jelenleg minden eddiginél több, 16 ENSZ békefenntartó művelet zajlik, amelyben 120 000 fő vesz részt; mivel az ENSZ-békefenntartók több mint 87 %-át nyolc afrikai misszióban vetik be; mivel az ENSZ műveletei korlátozott hatókörűek; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzetközi békét és biztonságot továbbra is elsősorban az ENSZ garantálja, valamint ez a szervezet adja a válságkezelésre irányuló többoldalú együttműködés legátfogóbb keretét; mivel jelenleg minden eddiginél több, 16 ENSZ békefenntartó művelet zajlik, amelyben 120 000 fő vesz részt; mivel az ENSZ-békefenntartók több mint 87 %-át nyolc afrikai misszióban vetik be; mivel az ENSZ műveletei korlátozott hatókörűek;

| G. | mivel az AU az ENSZ-re vonatkozó korlátozásoktól eltérő feltételekkel működik, így valamelyik fél oldalára állhat, felkérés nélkül beavatkozhat, illetve ott is beavatkozhat, ahol nem írtak alá békemegállapodást, betartva ugyanakkor az az ENSZ Alapokmányban foglaltakat; mivel Afrikában rendkívül magas az államokon belüli és az államok közti konfliktusok száma, ez fontos különbség; |
| --- | --- |

G.

mivel az AU az ENSZ-re vonatkozó korlátozásoktól eltérő feltételekkel működik, így valamelyik fél oldalára állhat, felkérés nélkül beavatkozhat, illetve ott is beavatkozhat, ahol nem írtak alá békemegállapodást, betartva ugyanakkor az az ENSZ Alapokmányban foglaltakat; mivel Afrikában rendkívül magas az államokon belüli és az államok közti konfliktusok száma, ez fontos különbség;

| H. | mivel a NATO támogatást nyújtott az AU-nak, többek közt az AMIS (Darfur) és AMISOM (Szomália) révén, tervezési és stratégiai tengeri és légi szállítási eszközök rendelkezésre bocsátásával, valamint az afrikai készenléti erők (ASF) kapacitásépítésének támogatásával; |
| --- | --- |

H.

mivel a NATO támogatást nyújtott az AU-nak, többek közt az AMIS (Darfur) és AMISOM (Szomália) révén, tervezési és stratégiai tengeri és légi szállítási eszközök rendelkezésre bocsátásával, valamint az afrikai készenléti erők (ASF) kapacitásépítésének támogatásával;

| I. | mivel az afrikai válságok olyan koherens, globális választ tesznek szükségessé, amely túlmutat a pusztán biztonsági szempontokon; mivel a béke és a biztonság a fejlődés elengedhetetlen előfeltételei, és valamennyi helyi és nemzetközi szereplő hangsúlyozta, hogy szoros együttműködésre van szükség a biztonsági és fejlesztési szakpolitikák között; mivel hosszú távú perspektívára van szükség; mivel a biztonsági ágazat reformja, a volt harcosok lefegyverzése, leszerelése és a civil életbe történő visszailleszkedése fontos lehet a stabilitási és fejlesztési célok elérése szempontjából; mivel az ENSZ békével és biztonsággal foglalkozó összekötő irodája és az Afrikai Unió brüsszeli missziója kulcsfontosságú szerepet tölt be az általuk képviselt szervezetek, valamint az EU, a NATO és a nemzeti követségek közötti kapcsolatok fejlesztésében; |
| --- | --- |

I.

mivel az afrikai válságok olyan koherens, globális választ tesznek szükségessé, amely túlmutat a pusztán biztonsági szempontokon; mivel a béke és a biztonság a fejlődés elengedhetetlen előfeltételei, és valamennyi helyi és nemzetközi szereplő hangsúlyozta, hogy szoros együttműködésre van szükség a biztonsági és fejlesztési szakpolitikák között; mivel hosszú távú perspektívára van szükség; mivel a biztonsági ágazat reformja, a volt harcosok lefegyverzése, leszerelése és a civil életbe történő visszailleszkedése fontos lehet a stabilitási és fejlesztési célok elérése szempontjából; mivel az ENSZ békével és biztonsággal foglalkozó összekötő irodája és az Afrikai Unió brüsszeli missziója kulcsfontosságú szerepet tölt be az általuk képviselt szervezetek, valamint az EU, a NATO és a nemzeti követségek közötti kapcsolatok fejlesztésében;

| J. | mivel az AU-val való európai együttműködés elsődleges mechanizmusa az Afrikai Békekeret, amelyet 2004-ben hoztak létre, és amely a tagállamok által finanszírozott Európai Fejlesztési Alapon keresztül mintegy 1,9 milliárd eurót bocsát rendelkezésre; mivel 2003-ban való létrehozásakor az APF EFA-forrásokból való finanszírozását ideiglenesre tervezték, de 12 évvel később továbbra is az EFA az APF fő finanszírozási forrása; mivel 2007-ben kiszélesítették az eszköz hatályát, hogy az a konfliktus-megelőzésre és a konfliktusok lezárását követő stabilizálásra irányuló műveletek szélesebb körére is kiterjedjen; mivel a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó cselekvési program figyelembe veszi a külső értékelést és a tagállamokkal való konzultációkat, illetve új elemeket vezet be hatékonysága növelése érdekében; mivel az EUSZ 43. cikke hivatkozik az úgynevezett „petersbergi feladatokra”, amelyek katonai tanácsadói és segítségnyújtási feladatokat, konfliktusmegelőzést és békefenntartást, harcoló erők válságkezelésben kifejtett feladatait – beleértve a béketeremtést és a konfliktusok lezárását követően a helyzet stabilizálására irányuló műveleteket – foglalnak magukban; mivel 2014-ben a költségvetés több mint 90 %-át béketámogató műveletekre különítették el, amelyből 65 % az AMISOM alkalmazottaival kapcsolatos költségek fedezésére szolgált; mivel az Afrikai Unió és az afrikai regionális gazdasági közösségek intézményi kapacitásainak megerősítése létfontosságú a béketámogató műveletek, valamint a konfliktus utáni megbékélést és rehabilitációt célzó folyamatok sikeréhez; |
| --- | --- |

J.

mivel az AU-val való európai együttműködés elsődleges mechanizmusa az Afrikai Békekeret, amelyet 2004-ben hoztak létre, és amely a tagállamok által finanszírozott Európai Fejlesztési Alapon keresztül mintegy 1,9 milliárd eurót bocsát rendelkezésre; mivel 2003-ban való létrehozásakor az APF EFA-forrásokból való finanszírozását ideiglenesre tervezték, de 12 évvel később továbbra is az EFA az APF fő finanszírozási forrása; mivel 2007-ben kiszélesítették az eszköz hatályát, hogy az a konfliktus-megelőzésre és a konfliktusok lezárását követő stabilizálásra irányuló műveletek szélesebb körére is kiterjedjen; mivel a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó cselekvési program figyelembe veszi a külső értékelést és a tagállamokkal való konzultációkat, illetve új elemeket vezet be hatékonysága növelése érdekében; mivel az EUSZ 43. cikke hivatkozik az úgynevezett „petersbergi feladatokra”, amelyek katonai tanácsadói és segítségnyújtási feladatokat, konfliktusmegelőzést és békefenntartást, harcoló erők válságkezelésben kifejtett feladatait – beleértve a béketeremtést és a konfliktusok lezárását követően a helyzet stabilizálására irányuló műveleteket – foglalnak magukban; mivel 2014-ben a költségvetés több mint 90 %-át béketámogató műveletekre különítették el, amelyből 65 % az AMISOM alkalmazottaival kapcsolatos költségek fedezésére szolgált; mivel az Afrikai Unió és az afrikai regionális gazdasági közösségek intézményi kapacitásainak megerősítése létfontosságú a béketámogató műveletek, valamint a konfliktus utáni megbékélést és rehabilitációt célzó folyamatok sikeréhez;

| K. | mivel az EU szerepét a számos ország és szervezet által a béketámogató műveletekhez nyújtott hozzájárulás összefüggésében kell vizsgálni; mivel például az Egyesült Államok nyújtja a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást az ENSZ békefenntartó műveleteihez és közvetlen támogatást biztosít az AU számára az Afrikai Békefenntartási Gyorsreagálású Partnerségen keresztül, valamint mintegy 5 milliárd dollárral járul hozzá a Közép-afrikai Köztársaságban, Maliban, az Elefántcsontparti Köztársaságban, Dél-Szudánban és Szomáliában zajló ENSZ-műveletekhez; mivel e változatos finanszírozási forrásokat az Afrikai Unió békével és biztonsággal foglalkozó partneri csoportja koordinálja; mivel Kína aktív résztvevője lett az ENSZ békefenntartó műveleteinek, és a Kína és Afrika közötti együttműködési fórum magában foglalja az AU Bizottságot; mivel Etiópia után India, Pakisztán és Banglades adja a legtöbb embert az ENSZ békefenntartó műveleteihez; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU szerepét a számos ország és szervezet által a béketámogató műveletekhez nyújtott hozzájárulás összefüggésében kell vizsgálni; mivel például az Egyesült Államok nyújtja a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást az ENSZ békefenntartó műveleteihez és közvetlen támogatást biztosít az AU számára az Afrikai Békefenntartási Gyorsreagálású Partnerségen keresztül, valamint mintegy 5 milliárd dollárral járul hozzá a Közép-afrikai Köztársaságban, Maliban, az Elefántcsontparti Köztársaságban, Dél-Szudánban és Szomáliában zajló ENSZ-műveletekhez; mivel e változatos finanszírozási forrásokat az Afrikai Unió békével és biztonsággal foglalkozó partneri csoportja koordinálja; mivel Kína aktív résztvevője lett az ENSZ békefenntartó műveleteinek, és a Kína és Afrika közötti együttműködési fórum magában foglalja az AU Bizottságot; mivel Etiópia után India, Pakisztán és Banglades adja a legtöbb embert az ENSZ békefenntartó műveleteihez;

| L. | mivel az európai országok és maga az EU jelentősen hozzájárulnak az ENSZ rendszeréhez, nevezetesen pénzügyi támogatást biztosítva az ENSZ-programok és -projektek számára; mivel Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság adják az ENSZ békefenntartó műveleteihez biztosított európai hozzájárulás legnagyobb részét; mivel az Unió tagállamai együtt nyújtják a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást az ENSZ békefenntartási költségvetéséhez (mintegy 37 %-kal), és jelenleg kilenc békefenntartó misszióhoz biztosítanak csapatokat; mivel emellett 2014-ben és 2015-ben az AU felé tett uniós pénzügyi kötelezettségvállalások összesen 717,9 millió eurót tettek ki, míg az AU hozzájárulása mindössze 25 millió EUR volt; mivel az európai országok csupán 5 %-os arányban járulnak hozzá az ENSZ békefenntartó személyzetéhez, az összesen mintegy 92 000 főből csupán 5 000 főt biztosítva; mivel ugyanakkor Franciaország például évente 25 000 afrikai katonát képez ki, emellett több mint 4 000 fővel vesz részt afrikai békefenntartó műveletekben; |
| --- | --- |

L.

mivel az európai országok és maga az EU jelentősen hozzájárulnak az ENSZ rendszeréhez, nevezetesen pénzügyi támogatást biztosítva az ENSZ-programok és -projektek számára; mivel Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság adják az ENSZ békefenntartó műveleteihez biztosított európai hozzájárulás legnagyobb részét; mivel az Unió tagállamai együtt nyújtják a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást az ENSZ békefenntartási költségvetéséhez (mintegy 37 %-kal), és jelenleg kilenc békefenntartó misszióhoz biztosítanak csapatokat; mivel emellett 2014-ben és 2015-ben az AU felé tett uniós pénzügyi kötelezettségvállalások összesen 717,9 millió eurót tettek ki, míg az AU hozzájárulása mindössze 25 millió EUR volt; mivel az európai országok csupán 5 %-os arányban járulnak hozzá az ENSZ békefenntartó személyzetéhez, az összesen mintegy 92 000 főből csupán 5 000 főt biztosítva; mivel ugyanakkor Franciaország például évente 25 000 afrikai katonát képez ki, emellett több mint 4 000 fővel vesz részt afrikai békefenntartó műveletekben;

| M. | mivel a gyalogsági aknák jelentős akadályát képezik a konfliktus utáni rehabilitációnak és fejlesztésnek, nem utolsósorban Afrikában, és az EU az elmúlt 20 év folyamán mintegy 1,5 milliárd eurót költött aknamentesítési eljárások támogatására és az aknák áldozatainak segítésére, és így a legnagyobb adományozóvá vált ezen a téren; |
| --- | --- |

M.

mivel a gyalogsági aknák jelentős akadályát képezik a konfliktus utáni rehabilitációnak és fejlesztésnek, nem utolsósorban Afrikában, és az EU az elmúlt 20 év folyamán mintegy 1,5 milliárd eurót költött aknamentesítési eljárások támogatására és az aknák áldozatainak segítésére, és így a legnagyobb adományozóvá vált ezen a téren;

| N. | mivel az egyes európai országok szerepén túl az EU-nak többdimenziós fellépésekkel egyedi hozzájárulást kell nyújtania a béketámogató műveletekhez; mivel az EU technikai és pénzügyi támogatást nyújt az AU és a szubregionális szervezetek számára, különösen az Afrikai Békekereten, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközön és az Európai Fejlesztési Alapon keresztül; mivel az EU tanácsadási és képzési tevékenységet folytat a KBVP keretében indított missziói során, ezzel hozzájárulva Afrika válságkezelési kapacitásainak megerősítéséhez; |
| --- | --- |

N.

mivel az egyes európai országok szerepén túl az EU-nak többdimenziós fellépésekkel egyedi hozzájárulást kell nyújtania a béketámogató műveletekhez; mivel az EU technikai és pénzügyi támogatást nyújt az AU és a szubregionális szervezetek számára, különösen az Afrikai Békekereten, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközön és az Európai Fejlesztési Alapon keresztül; mivel az EU tanácsadási és képzési tevékenységet folytat a KBVP keretében indított missziói során, ezzel hozzájárulva Afrika válságkezelési kapacitásainak megerősítéséhez;

| O. | mivel az EU Afrikába telepített öt polgári missziójára és négy katonai műveletére gyakran az ENSZ-, AU- vagy nemzeti fellépésekkel párhuzamosan vagy azokat váltva kerül sor; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU Afrikába telepített öt polgári missziójára és négy katonai műveletére gyakran az ENSZ-, AU- vagy nemzeti fellépésekkel párhuzamosan vagy azokat váltva kerül sor;

| P. | mivel az EU elkötelezett az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet segítése és megerősítése mellett, különösen az afrikai készenléti erők (ASF) működőképessé tételének támogatása révén; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU elkötelezett az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet segítése és megerősítése mellett, különösen az afrikai készenléti erők (ASF) működőképessé tételének támogatása révén;

| Q. | mivel az Európai Tanács azt kérte, hogy az EU és annak tagállamai képzés, tanácsadás, felszerelés és erőforrások biztosítása révén fokozzák a partnerországoknak és partnerszervezeteknek nyújtott támogatásukat, hogy azok egyre inkább képesek legyenek külső segítség nélkül megelőzni és kezelni a válságokat; mivel egyértelmű igény mutatkozik kölcsönösen erősítő beavatkozásokra a biztonság és fejlesztés területén ennek a célnak az elérése érdekében; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Tanács azt kérte, hogy az EU és annak tagállamai képzés, tanácsadás, felszerelés és erőforrások biztosítása révén fokozzák a partnerországoknak és partnerszervezeteknek nyújtott támogatásukat, hogy azok egyre inkább képesek legyenek külső segítség nélkül megelőzni és kezelni a válságokat; mivel egyértelmű igény mutatkozik kölcsönösen erősítő beavatkozásokra a biztonság és fejlesztés területén ennek a célnak az elérése érdekében;

| R. | mivel az EU-nak támogatnia kell az egyes szerepek ellátására esetleg alkalmasabb szereplők fellépését, elkerülve az átfedések kialakulását és segítve a térségben már jelen lévők munkájának fokozását, különösen a tagállamokat; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU-nak támogatnia kell az egyes szerepek ellátására esetleg alkalmasabb szereplők fellépését, elkerülve az átfedések kialakulását és segítve a térségben már jelen lévők munkájának fokozását, különösen a tagállamokat;

| S. | mivel az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében katonai vagy védelmi vonatkozású fellépésekből eredő kiadások nem terhelhetik az Unió költségvetését, ugyanakkor nem is zárja ki kimondottan katonai feladatok, így fejlesztési célú békefenntartó műveletek uniós finanszírozását; mivel a közös költségek az Athena mechanizmus értelmében a tagállamokat terhelik; mivel bár az EU fejlesztéspolitikájának elsődleges célja a szegénység mérséklése, idővel pedig felszámolása, az EUMSZ 209. és 212. cikke nem zárja ki kimondottan a biztonsági ágazatban végrehajtott kapacitásépítés finanszírozását; mivel az EFA és az Afrikai Békekeret az uniós költségvetésen kívüli eszközökként fontosak a biztonság és a fejlesztés közötti összefüggések kezelése szempontjából; mivel az EFA előírásai szerint a programokat úgy kell megtervezni, hogy azok megfeleljenek a biztonsággal kapcsolatos költségeket nagyrészt kizáró hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) feltételeinek; mivel az EU azon dolgozik, hogy a biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítésre (CBSD) irányuló kezdeményezése összefüggésében további célzott eszközöket lehessen igénybe venni; |
| --- | --- |

S.

mivel az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében katonai vagy védelmi vonatkozású fellépésekből eredő kiadások nem terhelhetik az Unió költségvetését, ugyanakkor nem is zárja ki kimondottan katonai feladatok, így fejlesztési célú békefenntartó műveletek uniós finanszírozását; mivel a közös költségek az Athena mechanizmus értelmében a tagállamokat terhelik; mivel bár az EU fejlesztéspolitikájának elsődleges célja a szegénység mérséklése, idővel pedig felszámolása, az EUMSZ 209. és 212. cikke nem zárja ki kimondottan a biztonsági ágazatban végrehajtott kapacitásépítés finanszírozását; mivel az EFA és az Afrikai Békekeret az uniós költségvetésen kívüli eszközökként fontosak a biztonság és a fejlesztés közötti összefüggések kezelése szempontjából; mivel az EFA előírásai szerint a programokat úgy kell megtervezni, hogy azok megfeleljenek a biztonsággal kapcsolatos költségeket nagyrészt kizáró hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) feltételeinek; mivel az EU azon dolgozik, hogy a biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítésre (CBSD) irányuló kezdeményezése összefüggésében további célzott eszközöket lehessen igénybe venni;

| T. | mivel az EU beavatkozását az érintett országok szükségletei és az európai biztonság igényei kell, hogy vezéreljék; |
| --- | --- |

T.

mivel az EU beavatkozását az érintett országok szükségletei és az európai biztonság igényei kell, hogy vezéreljék;

| 1. | hangsúlyozza, hogy olyan koordinált külső fellépésekre van szükség, amelyek diplomáciai, biztonsági és fejlesztési eszközök segítségével állítják helyre a bizalmat, és kezelik a háborúk, a belső konfliktusok, a bizonytalanság, az instabilitás és az átmenet keltette kihívásokat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy olyan koordinált külső fellépésekre van szükség, amelyek diplomáciai, biztonsági és fejlesztési eszközök segítségével állítják helyre a bizalmat, és kezelik a háborúk, a belső konfliktusok, a bizonytalanság, az instabilitás és az átmenet keltette kihívásokat;

| 2. | megjegyzi, hogy a modern béketámogató műveletek egyre inkább egyet jelentenek több, ENSZ-felhatalmazással rendelkező, különböző szereplőket és regionális szervezeteket bevonó misszió egyazon műveleti területen való működtetésével; hangsúlyozza, hogy a műveletek sikeréhez elengedhetetlen ezeknek az összetett partnerségeknek az igazgatása, elkerülve ugyanakkor a párhuzamos munkavégzést és a missziók megkettőződését; e tekintetben felszólít a meglévő struktúrák értékelésére és ésszerűsítésére; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a modern béketámogató műveletek egyre inkább egyet jelentenek több, ENSZ-felhatalmazással rendelkező, különböző szereplőket és regionális szervezeteket bevonó misszió egyazon műveleti területen való működtetésével; hangsúlyozza, hogy a műveletek sikeréhez elengedhetetlen ezeknek az összetett partnerségeknek az igazgatása, elkerülve ugyanakkor a párhuzamos munkavégzést és a missziók megkettőződését; e tekintetben felszólít a meglévő struktúrák értékelésére és ésszerűsítésére;

| 3. | hangsúlyozza a korai kommunikáció és az ENSZ-szel és az AU-val, valamint egyéb szervezetekkel, így a NATO-val és az EBESZ-szel való válságkonzultációt szolgáló, megerősített eljárások fontosságát; hangsúlyozza az információk megosztásának szükségességét, többek közt a missziók tervezésével, végrehajtásával és elemzésével kapcsolatban; üdvözli a minősített adatok cseréjére vonatkozó EU-ENSZ igazgatási megállapodások lezárását és aláírását; elismeri az EU és Afrika közötti partnerség és az EU és az AU közötti, a békéről és biztonságról folytatott politikai párbeszéd fontosságát; javasolja, hogy az AU, az EU és egyéb kiemelt szereplők, valamint az ENSZ állapodjanak meg az afrikai biztonsággal és fejlesztéssel kapcsolatos közös célkitűzésekben; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a korai kommunikáció és az ENSZ-szel és az AU-val, valamint egyéb szervezetekkel, így a NATO-val és az EBESZ-szel való válságkonzultációt szolgáló, megerősített eljárások fontosságát; hangsúlyozza az információk megosztásának szükségességét, többek közt a missziók tervezésével, végrehajtásával és elemzésével kapcsolatban; üdvözli a minősített adatok cseréjére vonatkozó EU-ENSZ igazgatási megállapodások lezárását és aláírását; elismeri az EU és Afrika közötti partnerség és az EU és az AU közötti, a békéről és biztonságról folytatott politikai párbeszéd fontosságát; javasolja, hogy az AU, az EU és egyéb kiemelt szereplők, valamint az ENSZ állapodjanak meg az afrikai biztonsággal és fejlesztéssel kapcsolatos közös célkitűzésekben;

| 4. | tekintettel a kihívások mértékére és az egyéb szervezetek és nemzetek összetett részvételére sürgeti az EU-t, hogy törekedjen megfelelő munkamegosztás kialakítására, és azokra a pontokra koncentráljon, ahol a leginkább képes hozzáadott értékek biztosítására; megjegyzi, hogy számos tagállam már most is részt vesz az afrikai műveletekben, és hogy e műveletek nagyobb támogatásával az EU valós hozzáadott értéket teremthetne; |
| --- | --- |

4.

tekintettel a kihívások mértékére és az egyéb szervezetek és nemzetek összetett részvételére sürgeti az EU-t, hogy törekedjen megfelelő munkamegosztás kialakítására, és azokra a pontokra koncentráljon, ahol a leginkább képes hozzáadott értékek biztosítására; megjegyzi, hogy számos tagállam már most is részt vesz az afrikai műveletekben, és hogy e műveletek nagyobb támogatásával az EU valós hozzáadott értéket teremthetne;

| 5. | megjegyzi, hogy az egyre összetettebb biztonsági környezetben átfogó megközelítést kell alkalmazni az ENSZ- és AU-missziók során, amely segítségével — a katonai, diplomáciai és fejlesztési eszközök bevetése mellett — az EU olyan további létfontosságú tényezők biztosításában nyújthat támogatást, mint a biztonsági környezet alapos ismerete, a hírszerzés, az információk és a modern technológia cseréje, a terrorizmus elleni fellépés módszereivel, illetve a bűnözés felszámolásával kapcsolatos ismeretek a konfliktus sújtotta és a konfliktust követő helyzetben lévő térségekben, kulcsfontosságú facilitátorok telepítése, humanitárius segítség nyújtása és a politikai párbeszéd helyreállítása; tudomásul veszi az e téren egyes tagállamok, valamint egyéb multinacionális szervezetek által már most is végzett munkát; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az egyre összetettebb biztonsági környezetben átfogó megközelítést kell alkalmazni az ENSZ- és AU-missziók során, amely segítségével — a katonai, diplomáciai és fejlesztési eszközök bevetése mellett — az EU olyan további létfontosságú tényezők biztosításában nyújthat támogatást, mint a biztonsági környezet alapos ismerete, a hírszerzés, az információk és a modern technológia cseréje, a terrorizmus elleni fellépés módszereivel, illetve a bűnözés felszámolásával kapcsolatos ismeretek a konfliktus sújtotta és a konfliktust követő helyzetben lévő térségekben, kulcsfontosságú facilitátorok telepítése, humanitárius segítség nyújtása és a politikai párbeszéd helyreállítása; tudomásul veszi az e téren egyes tagállamok, valamint egyéb multinacionális szervezetek által már most is végzett munkát;

| 6. | hangsúlyozza a többi biztonsági vonatkozású uniós eszköz – különösen pedig a KBVP-missziók és -műveletek – fontosságát; emlékeztet arra, hogy az Unió afrikai beavatkozásának célja, hogy – különösen képzési missziókon keresztül – hozzájáruljon a válságok sújtotta országok stabilizálásához; kiemeli a polgári és katonai KBVP-missziók szerepét a biztonsági ágazatot érintő reformok támogatása és a nemzetközi válságkezelési stratégiához való hozzájárulás terén; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a többi biztonsági vonatkozású uniós eszköz – különösen pedig a KBVP-missziók és -műveletek – fontosságát; emlékeztet arra, hogy az Unió afrikai beavatkozásának célja, hogy – különösen képzési missziókon keresztül – hozzájáruljon a válságok sújtotta országok stabilizálásához; kiemeli a polgári és katonai KBVP-missziók szerepét a biztonsági ágazatot érintő reformok támogatása és a nemzetközi válságkezelési stratégiához való hozzájárulás terén;

| 7. | megjegyzi, hogy a béketámogató műveletek érzékelt legitimitása kulcsfontosságú ezek sikerének szempontjából; úgy véli, hogy ezért az AU-nak, ahol csak lehet, támogatás és katonai erő biztosítása révén kell hozzájárulnia az erőfeszítésekhez; megjegyzi, hogy ez az AU hosszú távú önszabályozási céljai szempontjából is fontos; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a béketámogató műveletek érzékelt legitimitása kulcsfontosságú ezek sikerének szempontjából; úgy véli, hogy ezért az AU-nak, ahol csak lehet, támogatás és katonai erő biztosítása révén kell hozzájárulnia az erőfeszítésekhez; megjegyzi, hogy ez az AU hosszú távú önszabályozási céljai szempontjából is fontos;

| 8. | üdvözli, hogy az új Afrikai Békekeret cselekvési program foglalkozik a hiányosságokkal és nagyobb hangsúlyt helyez az exitstratégiákra, az afrikai országokkal való nagyobb tehermegosztásra, a célzottabb támogatásra és a jobb döntéshozatali eljárásokra; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy az új Afrikai Békekeret cselekvési program foglalkozik a hiányosságokkal és nagyobb hangsúlyt helyez az exitstratégiákra, az afrikai országokkal való nagyobb tehermegosztásra, a célzottabb támogatásra és a jobb döntéshozatali eljárásokra;

| 9. | üdvözli az ENSZ és az EU közötti békefenntartási és válságkezelési stratégiai partnerséget és annak a 2015–2018 közötti időszakra vonatkozó, a 2015 márciusi megállapodás szerinti prioritásait; tudomásul veszi a békefenntartásra, konfliktus-megelőzésre és a nemzetközi biztonság megerősítésére irányuló, már végrehajtott és most zajló KBVP-missziókat, és figyelembe veszi az egyéb szervezetek, köztük a pánafrikai és regionális szervezetek, valamint az e térségekben található országok kulcsfontosságú szerepét; felhívja az EU-t, hogy tegyen további erőfeszítéseket a tagállami hozzájárulások megkönnyítése érdekében; emlékeztet arra, hogy az Afrikában folytatott uniós válságkezelési tevékenység célja – az ENSZ Alapokmányával összhangban – a béke fenntartása, a konfliktusok megelőzése, valamint a nemzetközi biztonság megerősítése; megjegyzi, hogy 2015. szeptember 28-án, a békefenntartásról szóló csúcstalálkozón a 28 uniós tagállamból mindössze 11 tett vállalásokat, miközben e csúcstalálkozón Kína vállalta, hogy 8 000 fős készenléti erőt vet be, Kolumbia pedig 5 000 fős csapatra tett ígéretet; felhívja az uniós tagállamokat, hogy jelentősen fokozzák az ENSZ békefenntartó missziókhoz biztosított katonai és rendőri hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az ENSZ és az EU közötti békefenntartási és válságkezelési stratégiai partnerséget és annak a 2015–2018 közötti időszakra vonatkozó, a 2015 márciusi megállapodás szerinti prioritásait; tudomásul veszi a békefenntartásra, konfliktus-megelőzésre és a nemzetközi biztonság megerősítésére irányuló, már végrehajtott és most zajló KBVP-missziókat, és figyelembe veszi az egyéb szervezetek, köztük a pánafrikai és regionális szervezetek, valamint az e térségekben található országok kulcsfontosságú szerepét; felhívja az EU-t, hogy tegyen további erőfeszítéseket a tagállami hozzájárulások megkönnyítése érdekében; emlékeztet arra, hogy az Afrikában folytatott uniós válságkezelési tevékenység célja – az ENSZ Alapokmányával összhangban – a béke fenntartása, a konfliktusok megelőzése, valamint a nemzetközi biztonság megerősítése; megjegyzi, hogy 2015. szeptember 28-án, a békefenntartásról szóló csúcstalálkozón a 28 uniós tagállamból mindössze 11 tett vállalásokat, miközben e csúcstalálkozón Kína vállalta, hogy 8 000 fős készenléti erőt vet be, Kolumbia pedig 5 000 fős csapatra tett ígéretet; felhívja az uniós tagállamokat, hogy jelentősen fokozzák az ENSZ békefenntartó missziókhoz biztosított katonai és rendőri hozzájárulásukat;

| 10. | hangsúlyozza a válságokra való gyors, afrikai reagálás szükségességét, és ebben kulcsszerepet tulajdonít az afrikai készenléti erőknek (ASF); hangsúlyozza, hogy az Afrikai Békekeret révén az EU jelentősen hozzájárul az AU finanszírozásához, lehetővé téve hogy az AU növelje kapacitását és kollektív választ adjon a kontinensen kialakult válságra; ösztönzi a regionális szervezeteket, például a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségét (ECOWAS) vagy a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséget (SADC), hogy növeljék erőfeszítéseiket a válságokra adandó gyors afrikai válaszok terén, és egészítsék ki az AU által tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a válságokra való gyors, afrikai reagálás szükségességét, és ebben kulcsszerepet tulajdonít az afrikai készenléti erőknek (ASF); hangsúlyozza, hogy az Afrikai Békekeret révén az EU jelentősen hozzájárul az AU finanszírozásához, lehetővé téve hogy az AU növelje kapacitását és kollektív választ adjon a kontinensen kialakult válságra; ösztönzi a regionális szervezeteket, például a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségét (ECOWAS) vagy a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséget (SADC), hogy növeljék erőfeszítéseiket a válságokra adandó gyors afrikai válaszok terén, és egészítsék ki az AU által tett erőfeszítéseket;

| 11. | hangsúlyozza mindazonáltal annak fontosságát, hogy többet fektessünk be a konfliktusok megelőzésébe, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a politikai vagy vallási radikalizmus, a választások kapcsán kialakuló erőszak, a lakosság elmenekülése és az éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza mindazonáltal annak fontosságát, hogy többet fektessünk be a konfliktusok megelőzésébe, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a politikai vagy vallási radikalizmus, a választások kapcsán kialakuló erőszak, a lakosság elmenekülése és az éghajlatváltozás;

| 12. | elismeri, hogy az Afrikai Békekeret alapvető módon járult hozzá az ENSZ, az EU és az AU hármas partnerségének kialakításához; úgy véli, hogy ez az eszköz kiindulási pontot és egyben potenciális eszközt kínál az EU és az AU közötti erősebb partnerség létrehozásához, és bebizonyosodott az eszköz elengedhetetlen szükségessége ahhoz, hogy az Afrikai Unió – és rajta keresztül nyolc regionális gazdasági közösség – képes legyen megtervezni és kivitelezni műveleteit; kulcsfontosságúnak tartja az uniós intézmények és tagállamok szilárd a békekeret lehetőségeinek teljes mértékű kihasználása melletti elkötelezettségének fenntartását, valamint azt, hogy az alapok felhasználásakor az Afrikai Unió hatékonyabb és átláthatóbb módon járjon el; úgy véli, hogy az Afrikai Békekeretnek a strukturális támogatásra kell összpontosítania, nem csupán az afrikai haderők zsoldjának fizetésére szorítkozva; elismeri, hogy más finanszírozási mechanizmusok is használatban vannak, de úgy véli, hogy tekintettel a békekeret kizárólagosan Afrika-központúságára és világos céljaira, különös fontossággal bír az Afrikában végrehajtott béketámogató műveletek szempontjából; úgy véli, hogy a béke megszilárdításán Afrikában fáradozó civil társadalmi szervezetek számára lehetőséget kell biztosítani nézeteik kifejtésére, szorosabbra vonva a stratégiai kapcsolatokat e szervezetekkel a béke és a biztonság kiépítése terén; ismételten aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az afrikai országokban továbbra is problémák vannak a finanszírozással és a politikai akarattal kapcsolatban; tudomásul veszi a Tanács 2012. szeptember 24-i következtetéseit, amelyek szerint „fontolóra kell venni az Európai Fejlesztési Alapból nyújtott finanszírozástól eltérő finanszírozás lehetőségét”; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy az Afrikai Békekeret alapvető módon járult hozzá az ENSZ, az EU és az AU hármas partnerségének kialakításához; úgy véli, hogy ez az eszköz kiindulási pontot és egyben potenciális eszközt kínál az EU és az AU közötti erősebb partnerség létrehozásához, és bebizonyosodott az eszköz elengedhetetlen szükségessége ahhoz, hogy az Afrikai Unió – és rajta keresztül nyolc regionális gazdasági közösség – képes legyen megtervezni és kivitelezni műveleteit; kulcsfontosságúnak tartja az uniós intézmények és tagállamok szilárd a békekeret lehetőségeinek teljes mértékű kihasználása melletti elkötelezettségének fenntartását, valamint azt, hogy az alapok felhasználásakor az Afrikai Unió hatékonyabb és átláthatóbb módon járjon el; úgy véli, hogy az Afrikai Békekeretnek a strukturális támogatásra kell összpontosítania, nem csupán az afrikai haderők zsoldjának fizetésére szorítkozva; elismeri, hogy más finanszírozási mechanizmusok is használatban vannak, de úgy véli, hogy tekintettel a békekeret kizárólagosan Afrika-központúságára és világos céljaira, különös fontossággal bír az Afrikában végrehajtott béketámogató műveletek szempontjából; úgy véli, hogy a béke megszilárdításán Afrikában fáradozó civil társadalmi szervezetek számára lehetőséget kell biztosítani nézeteik kifejtésére, szorosabbra vonva a stratégiai kapcsolatokat e szervezetekkel a béke és a biztonság kiépítése terén; ismételten aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az afrikai országokban továbbra is problémák vannak a finanszírozással és a politikai akarattal kapcsolatban; tudomásul veszi a Tanács 2012. szeptember 24-i következtetéseit, amelyek szerint „fontolóra kell venni az Európai Fejlesztési Alapból nyújtott finanszírozástól eltérő finanszírozás lehetőségét”;

| 13. | megállapítja, hogy az európai katonai együttműködés erősítése fokozná az ENSZ békefenntartó misszióihoz való európai hozzájárulás hatékonyságát és eredményességét; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy az európai katonai együttműködés erősítése fokozná az ENSZ békefenntartó misszióihoz való európai hozzájárulás hatékonyságát és eredményességét;

| 14. | tekintettel az afrikai kapacitások építésének fontosságára üdvözli az Amani Afrika II. hadgyakorlat 2015. októberi sikeres végrehajtását, melyben 6 000 katonai, rendőri és civil személy vett részt, és várakozással tekint a 25 000 főt számláló afrikai készenléti erők (ASF) mihamarabbi, 2016. évi működőképessé tétele elé; |
| --- | --- |

14.

tekintettel az afrikai kapacitások építésének fontosságára üdvözli az Amani Afrika II. hadgyakorlat 2015. októberi sikeres végrehajtását, melyben 6 000 katonai, rendőri és civil személy vett részt, és várakozással tekint a 25 000 főt számláló afrikai készenléti erők (ASF) mihamarabbi, 2016. évi működőképessé tétele elé;

| 15. | felhívja az EU-t és annak tagállamait, valamint a nemzetközi közösség más tagjait, hogy – a fegyelemre is kitérő – képzéssel, felszerelésekkel, logisztikai segítséggel, pénzügyi támogatással és művelet-végrehajtási szabályok (ROE) kidolgozásával vegyenek részt ebben, így ösztönözve és segítve az afrikai államokat az ASF-hez való hozzájárulásuk fenntartásában; felhívja a tagállami nagykövetségeket és uniós delegációkat, hogy az afrikai fővárosokban lépjenek fel aktívabban az ASF érdekében; úgy véli, hogy az OECD hivatalos fejlesztési támogatását (ODA) a béketeremtés szempontjainak figyelembe vételével át kell dolgozni; úgy véli, hogy az EFA-rendeletet felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy a programok tervezésekor lehetőség nyíljon olyan fejlesztési célú kiadások felvételére, amelyek a béke, a biztonság és a jogérvényesülés szempontjait érvényesítik; |
| --- | --- |

15.

felhívja az EU-t és annak tagállamait, valamint a nemzetközi közösség más tagjait, hogy – a fegyelemre is kitérő – képzéssel, felszerelésekkel, logisztikai segítséggel, pénzügyi támogatással és művelet-végrehajtási szabályok (ROE) kidolgozásával vegyenek részt ebben, így ösztönözve és segítve az afrikai államokat az ASF-hez való hozzájárulásuk fenntartásában; felhívja a tagállami nagykövetségeket és uniós delegációkat, hogy az afrikai fővárosokban lépjenek fel aktívabban az ASF érdekében; úgy véli, hogy az OECD hivatalos fejlesztési támogatását (ODA) a béketeremtés szempontjainak figyelembe vételével át kell dolgozni; úgy véli, hogy az EFA-rendeletet felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy a programok tervezésekor lehetőség nyíljon olyan fejlesztési célú kiadások felvételére, amelyek a béke, a biztonság és a jogérvényesülés szempontjait érvényesítik;

| 16. | rámutat a közös biztonság- és védelempolitikai missziók jelentőségére Afrika biztonsága szempontjából, különös tekintettel az afrikai haderők (elsősorban az EUTM Mali, az EUCAP Sahel Mali és az EUCAP Sahel Niger, az EUTM Somalia és az EUCAP Nestor) kiképzésére és támogatására; tudomásul veszi, hogy ezek a missziók kiegészítő támogatást nyújtanak a többi ENSZ-misszió erőfeszítéseihez; felhívja az EU-t, hogy fokozza a kiképzési missziók hatékonyságát, és mindenekelőtt tegye lehetővé, hogy a már kiképzett afrikai katonákat nyomon kövessék a hadszínterekről való visszatérésük alatt és azt követően; |
| --- | --- |

16.

rámutat a közös biztonság- és védelempolitikai missziók jelentőségére Afrika biztonsága szempontjából, különös tekintettel az afrikai haderők (elsősorban az EUTM Mali, az EUCAP Sahel Mali és az EUCAP Sahel Niger, az EUTM Somalia és az EUCAP Nestor) kiképzésére és támogatására; tudomásul veszi, hogy ezek a missziók kiegészítő támogatást nyújtanak a többi ENSZ-misszió erőfeszítéseihez; felhívja az EU-t, hogy fokozza a kiképzési missziók hatékonyságát, és mindenekelőtt tegye lehetővé, hogy a már kiképzett afrikai katonákat nyomon kövessék a hadszínterekről való visszatérésük alatt és azt követően;

| 17. | ragaszkodik hozzá, hogy az EU-nak és az uniós tagállamoknak a béketámogató műveletek támogatása során nem szabad elszigetelten fellépnie, hanem figyelembe kell vennie az egyéb nemzetközi szereplők hozzájárulását, javítania kell a velük való koordinációt és a válaszadás gyorsaságát, a legalkalmasabb és legtapasztaltabb uniós tagállamoknak és afrikai államoknak biztosítva vezető szerepet; hangsúlyozza a regionális gazdasági közösségek jelentőségét az afrikai biztonsági struktúrában; megjegyzi, hogy az uniós küldöttségek a nemzetközi szereplők közötti koordinációt megkönnyítő szerepet tölthetnének be; |
| --- | --- |

17.

ragaszkodik hozzá, hogy az EU-nak és az uniós tagállamoknak a béketámogató műveletek támogatása során nem szabad elszigetelten fellépnie, hanem figyelembe kell vennie az egyéb nemzetközi szereplők hozzájárulását, javítania kell a velük való koordinációt és a válaszadás gyorsaságát, a legalkalmasabb és legtapasztaltabb uniós tagállamoknak és afrikai államoknak biztosítva vezető szerepet; hangsúlyozza a regionális gazdasági közösségek jelentőségét az afrikai biztonsági struktúrában; megjegyzi, hogy az uniós küldöttségek a nemzetközi szereplők közötti koordinációt megkönnyítő szerepet tölthetnének be;

| 18. | minden szempontot felölelő uniós megközelítésre szólít fel, mivel ez lenne a legfőbb eszköz az uniós reagálási képességek maradéktalan kihasználására a békefenntartó műveletek és a stabilizáció, valamint az AU országainak fejlődését szolgáló támogatás különböző fajtáinak mobilizálása során; |
| --- | --- |

18.

minden szempontot felölelő uniós megközelítésre szólít fel, mivel ez lenne a legfőbb eszköz az uniós reagálási képességek maradéktalan kihasználására a békefenntartó műveletek és a stabilizáció, valamint az AU országainak fejlődését szolgáló támogatás különböző fajtáinak mobilizálása során;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az Afrikának nyújtott uniós segítségnek elsősorban a határőrizethez nyújtott támogatásban kell megnyilvánulnia; rámutat, hogy a határok átjárhatósága az afrikai terrorizmus terjedésének egyik fő oka; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az Afrikának nyújtott uniós segítségnek elsősorban a határőrizethez nyújtott támogatásban kell megnyilvánulnia; rámutat, hogy a határok átjárhatósága az afrikai terrorizmus terjedésének egyik fő oka;

| 20. | üdvözli a kapacitásépítéssel kapcsolatos közös közlemény céljait, és csatlakozik a Tanács e célok sürgős végrehajtását szorgalmazó felhívásához; hangsúlyozza az EU-nak azt a képességét, hogy különösen a polgári és katonai eszközökre vonatkozó átfogó megközelítés révén segíteni tudja a biztonság megerősítését a törékeny és konfliktusok által sújtott országokban, reagálni tud partnerei – különösen katonai jellegű – igényeire, megismételve ugyanakkor, hogy a biztonság a fejlődés és a demokrácia előfeltétele; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy sem az Európai Bizottság, sem a Tanács nem értett egyet az Európai Parlamenttel a kapacitásépítés támogatása érdekében igénybe vehető jogi lehetőségeket illetően; felszólítja mindkét intézményt, hogy e témában időben tájékoztassák az Európai Parlamentet; kéri az Európai Bizottságot, hogy a „Lehetőség és fejlesztés” elnevezésű kezdeményezésben 2013-ra kitűzött eredeti uniós célokkal összhangban tegyen javaslatot a jogalapra; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a kapacitásépítéssel kapcsolatos közös közlemény céljait, és csatlakozik a Tanács e célok sürgős végrehajtását szorgalmazó felhívásához; hangsúlyozza az EU-nak azt a képességét, hogy különösen a polgári és katonai eszközökre vonatkozó átfogó megközelítés révén segíteni tudja a biztonság megerősítését a törékeny és konfliktusok által sújtott országokban, reagálni tud partnerei – különösen katonai jellegű – igényeire, megismételve ugyanakkor, hogy a biztonság a fejlődés és a demokrácia előfeltétele; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy sem az Európai Bizottság, sem a Tanács nem értett egyet az Európai Parlamenttel a kapacitásépítés támogatása érdekében igénybe vehető jogi lehetőségeket illetően; felszólítja mindkét intézményt, hogy e témában időben tájékoztassák az Európai Parlamentet; kéri az Európai Bizottságot, hogy a „Lehetőség és fejlesztés” elnevezésű kezdeményezésben 2013-ra kitűzött eredeti uniós célokkal összhangban tegyen javaslatot a jogalapra;

| 21. | rámutat, hogy a Tanács jogi szolgálata által 2015. december 7-én kiadott, „A biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítés – jogi kérdések” című közlemény az afrikai országok haderőinek felszereléséhez nyújtott finanszírozás módjait taglalja; felszólítja a Tanácsot, hogy folytassa az erről szóló párbeszédet; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy a Tanács jogi szolgálata által 2015. december 7-én kiadott, „A biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítés – jogi kérdések” című közlemény az afrikai országok haderőinek felszereléséhez nyújtott finanszírozás módjait taglalja; felszólítja a Tanácsot, hogy folytassa az erről szóló párbeszédet;

| 22. | üdvözli a 42. cikk (7) bekezdésének aktiválása nyomán a Franciaország által kapott pozitív reakciókat; nagyon örül annak, hogy az európai fegyveres erők ismét Afrika földjére léptek; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a 42. cikk (7) bekezdésének aktiválása nyomán a Franciaország által kapott pozitív reakciókat; nagyon örül annak, hogy az európai fegyveres erők ismét Afrika földjére léptek;

| 23. | elismeri, hogy a probléma gyakran nem a finanszírozás hiánya, hanem az összegek elköltésének módja, valamint az, hogy milyen egyéb források kerülnek felhasználásra; megjegyzi, hogy a Számvevőszéknek az uniós alapokra vonatkozó ajánlásait nem hajtották végre maradéktalanul; kéri annak rendszeres felülvizsgálatát, hogy miként kerül felhasználásra a nemzeti kormányok által az EU-n és az ENSZ-en keresztül nyújtott támogatás; létfontosságúnak tartja az alapok hatékony felhasználását, tekintettel azok véges voltára és a megoldandó problémák nagyságára; úgy véli, hogy az elszámoltathatóság, valamint az Afrikában meggyökeresedett korrupció elleni küzdelem támogatása e folyamat kulcsfontosságú elemei; ragaszkodik az EU által támogatott béketámogató műveletek alaposabb és átláthatóbb értékeléséhez; támogatja a Közép-Afrikai Köztársaságban működő Békou-vagyonkezelői alaphoz hasonló kezdeményezéseket, amelyek célja az, hogy központosítsák az Európából érkező fejlesztési támogatásokat, szakértelmet és kapacitást annak érdekében, hogy felszámolják az ország újjáépítéséhez nyújtott nemzetközi segélyek széttöredezettségét és eredménytelenségét; a különböző uniós eszközök közötti szisztematikusabb közös programozásra szólít fel; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy a probléma gyakran nem a finanszírozás hiánya, hanem az összegek elköltésének módja, valamint az, hogy milyen egyéb források kerülnek felhasználásra; megjegyzi, hogy a Számvevőszéknek az uniós alapokra vonatkozó ajánlásait nem hajtották végre maradéktalanul; kéri annak rendszeres felülvizsgálatát, hogy miként kerül felhasználásra a nemzeti kormányok által az EU-n és az ENSZ-en keresztül nyújtott támogatás; létfontosságúnak tartja az alapok hatékony felhasználását, tekintettel azok véges voltára és a megoldandó problémák nagyságára; úgy véli, hogy az elszámoltathatóság, valamint az Afrikában meggyökeresedett korrupció elleni küzdelem támogatása e folyamat kulcsfontosságú elemei; ragaszkodik az EU által támogatott béketámogató műveletek alaposabb és átláthatóbb értékeléséhez; támogatja a Közép-Afrikai Köztársaságban működő Békou-vagyonkezelői alaphoz hasonló kezdeményezéseket, amelyek célja az, hogy központosítsák az Európából érkező fejlesztési támogatásokat, szakértelmet és kapacitást annak érdekében, hogy felszámolják az ország újjáépítéséhez nyújtott nemzetközi segélyek széttöredezettségét és eredménytelenségét; a különböző uniós eszközök közötti szisztematikusabb közös programozásra szólít fel;

| 24. | tudomásul veszi az Egyesült Nemzetek és az azzal kapcsolatban álló állomány által a békefenntartó műveletek során elkövetett szexuális kizsákmányolás és visszaélések kapcsán tett rendfenntartási és segítségnyújtási erőfeszítésekről szóló, 2015. május 15-i ENSZ értékelő jelentést; úgy véli, hogy az AU-nak, az ENSZ-nek, az EU-nak és az uniós tagállamoknak rendkívül éberen oda kell figyelniük az ilyen jogsértésekre, és nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a lehető legszigorúbb fegyelmi és bírósági eljárásokat kell alkalmazni és minden erőfeszítést meg kell tenni az efféle bűncselekmények megelőzése érdekében; ajánlja továbbá, hogy a békefenntartó műveletekben részt vevő állomány részesüljön megfelelő képzésben, és úgy véli, hogy ha az állomány soraiban több nőt, valamint a nemek közötti egyenlőség kérdéseiben járatos tanácsadókat foglalkoztatnának, akkor ez hozzájárulhatna a kulturális félreértéseken alapuló torz nézetek meghaladásához és csökkenthetné a szexuális erőszak előfordulását; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi az Egyesült Nemzetek és az azzal kapcsolatban álló állomány által a békefenntartó műveletek során elkövetett szexuális kizsákmányolás és visszaélések kapcsán tett rendfenntartási és segítségnyújtási erőfeszítésekről szóló, 2015. május 15-i ENSZ értékelő jelentést; úgy véli, hogy az AU-nak, az ENSZ-nek, az EU-nak és az uniós tagállamoknak rendkívül éberen oda kell figyelniük az ilyen jogsértésekre, és nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a lehető legszigorúbb fegyelmi és bírósági eljárásokat kell alkalmazni és minden erőfeszítést meg kell tenni az efféle bűncselekmények megelőzése érdekében; ajánlja továbbá, hogy a békefenntartó műveletekben részt vevő állomány részesüljön megfelelő képzésben, és úgy véli, hogy ha az állomány soraiban több nőt, valamint a nemek közötti egyenlőség kérdéseiben járatos tanácsadókat foglalkoztatnának, akkor ez hozzájárulhatna a kulturális félreértéseken alapuló torz nézetek meghaladásához és csökkenthetné a szexuális erőszak előfordulását;

| 25. | felhívja az EU-t és az ENSZ-et, hogy tegyenek összehangolt erőfeszítéseket a kapacitásépítésre; úgy véli, hogy a jelenlegi finanszírozási program fenntarthatatlan, valamint hogy az Afrikai Békekeretet feltételekhez kellene kötni az AU arra való ösztönzése érdekében, hogy növelje a béketámogató műveletekhez nyújtott saját hozzájárulásait; |
| --- | --- |

25.

felhívja az EU-t és az ENSZ-et, hogy tegyenek összehangolt erőfeszítéseket a kapacitásépítésre; úgy véli, hogy a jelenlegi finanszírozási program fenntarthatatlan, valamint hogy az Afrikai Békekeretet feltételekhez kellene kötni az AU arra való ösztönzése érdekében, hogy növelje a béketámogató műveletekhez nyújtott saját hozzájárulásait;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének, a Pánafrikai Parlament elnökének, a NATO főtitkárának és a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének, a Pánafrikai Parlament elnökének, a NATO főtitkárának és a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének.

---

(1)  S/2015/229.

(2)  JOIN(2015)0017.

(3)  A/70/95–S/2015/446.

(4)  11216/12. sz. tanácsi dokumentum.

(5)  EKSZ(2015)458, 7632/15. sz. tanácsi dokumentum.

(6)  7204/08. sz. tanácsi dokumentum.

(7)  8370/14. sz. tanácsi dokumentum.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0403.

(9)  HL C 99. E, 2012.4.3., 56. o.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/40

---

P8_TA(2016)0250

Az élelmiszer-ellátási láncban alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról az élelmiszer-ellátási láncban (2015/2065(INI))

(2018/C 086/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatainak kezelése” című, 2014. július 15-i bizottsági közleményre COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatainak kezelése” című, 2014. július 15-i bizottsági közleményre COM(2014)0472),

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló jelentésre (COM(2016) 0032), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló jelentésre (COM(2016) 0032),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a „Hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc” című 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a „Hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc” című 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0591),

| — | tekintettel „Az európai vállalatközi élelmiszer- és nemélelmiszer-ellátási lánc mentén alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok” című, 2013. január 31-i bizottsági zöld könyvre (COM(2013)0037), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai vállalatközi élelmiszer- és nemélelmiszer-ellátási lánc mentén alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok” című, 2013. január 31-i bizottsági zöld könyvre (COM(2013)0037),

| — | tekintettel az Európai Unióban működő nagy élelmiszer-áruházak hatalmi visszaéléseinek vizsgálatáról és jogorvoslásáról szóló, 2008. február 19-i nyilatkozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban működő nagy élelmiszer-áruházak hatalmi visszaéléseinek vizsgálatáról és jogorvoslásáról szóló, 2008. február 19-i nyilatkozatára (1),

| — | tekintettel a gazdálkodók igazságos jövedelméről és az élelmiszer-ellátási lánc hatékonyabb európai működéséről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdálkodók igazságos jövedelméről és az élelmiszer-ellátási lánc hatékonyabb európai működéséről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az élelmiszer-ellátási láncban tapasztalható egyensúlyhiányokról szóló, 2012. január 19-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-ellátási láncban tapasztalható egyensúlyhiányokról szóló, 2012. január 19-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. november 12-i véleményére „az európai vállalatközi élelmiszer- és nemélelmiszer-ellátási lánc mentén alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok” című bizottsági zöld könyvről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. november 12-i véleményére „az európai vállalatközi élelmiszer- és nemélelmiszer-ellátási lánc mentén alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok” című bizottsági zöld könyvről,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A nagy alapterületű kiskereskedelmi egységek szektora – Tendenciák és a termelőkre és fogyasztókra gyakorolt hatások” című véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A nagy alapterületű kiskereskedelmi egységek szektora – Tendenciák és a termelőkre és fogyasztókra gyakorolt hatások” című véleményére (4),

| — | tekintettel az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről (5), különösen annak 104. bekezdéséről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről (5), különösen annak 104. bekezdéséről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórum létrehozásáról szóló 2010. július 30-i bizottsági határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórum létrehozásáról szóló 2010. július 30-i bizottsági határozatra (6),

| — | tekintettel a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Bizottság számára az Areté srl által készített „Monitoring the implementation of principles of good practice in vertical relationships in the food supply chain” (A helyes gyakorlat elve végrehajtásának nyomon követése az élelmiszer-ellátási lánc vertikális kapcsolataiban) című jelentésre (2016. január), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság számára az Areté srl által készített „Monitoring the implementation of principles of good practice in vertical relationships in the food supply chain” (A helyes gyakorlat elve végrehajtásának nyomon követése az élelmiszer-ellátási lánc vertikális kapcsolataiban) című jelentésre (2016. január),

| — | tekintettel „Az összes szereplő javát szolgáló európai kiskereskedelmi cselekvési terv” című, 2013. december 11-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az összes szereplő javát szolgáló európai kiskereskedelmi cselekvési terv” című, 2013. december 11-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az egyesült királyságbeli Groceries Code Adjudicator (élelmiszer-áruházakkal foglalkozó ombudsman) Tesco plc-vel kapcsolatos, 2016. január 26-i vizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyesült királyságbeli Groceries Code Adjudicator (élelmiszer-áruházakkal foglalkozó ombudsman) Tesco plc-vel kapcsolatos, 2016. január 26-i vizsgálatára,

| — | tekintettel a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. március 14-i 261/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. március 14-i 261/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13),

| — | tekintettel az ellátásilánc-kezdeményezésről szóló 2015. júliusi eredményjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ellátásilánc-kezdeményezésről szóló 2015. júliusi eredményjelentésre,

| — | tekintettel „A nagy élelmiszer-áruházak és a beszállítók közötti kapcsolat: milyen következményekre számíthatnak a fogyasztók?” című, a Consumers International által készített 2012. évi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nagy élelmiszer-áruházak és a beszállítók közötti kapcsolat: milyen következményekre számíthatnak a fogyasztók?” című, a Consumers International által készített 2012. évi jelentésre,

| — | tekintettel az élelmezési és mezőgazdasági rendszerek fenntarthatósági vizsgálatának (Sustainability Assessment of Food and Agriculture systems; SAFA) FAO által kidolgozott egyetemes keretrendszerére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmezési és mezőgazdasági rendszerek fenntarthatósági vizsgálatának (Sustainability Assessment of Food and Agriculture systems; SAFA) FAO által kidolgozott egyetemes keretrendszerére,

| — | tekintettel a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági szövetkezetek rendkívül kritikus helyzetére, különösen a tej-, a sertéshús-, a marhahús-, a zöldség- és gyümölcs-, valamint a gabonaágazatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági szövetkezetek rendkívül kritikus helyzetére, különösen a tej-, a sertéshús-, a marhahús-, a zöldség- és gyümölcs-, valamint a gabonaágazatban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0173/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0173/2016),

| A. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok a gazdaság számos területén előforduló, súlyos problémát jelentenek; mivel az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2016. január 29-i bizottsági jelentés (COM(2016)0032) megerősíti, hogy ezek a gyakorlatok az élelmiszer-ellátási lánc bármelyik szintjén előfordulhatnak; mivel a probléma különösen szembeötlő az élelmiszer-ellátási láncban és károsan hat a leggyengébb láncszemre; mivel a problémát az élelmiszer-ellátási lánc valamennyi szereplője és számos nemzeti versenyhatóság is elismeri; mivel a Bizottság, a Parlament és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számos alkalommal felhívta a figyelmet a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos problémára; |
| --- | --- |

A.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok a gazdaság számos területén előforduló, súlyos problémát jelentenek; mivel az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2016. január 29-i bizottsági jelentés (COM(2016)0032) megerősíti, hogy ezek a gyakorlatok az élelmiszer-ellátási lánc bármelyik szintjén előfordulhatnak; mivel a probléma különösen szembeötlő az élelmiszer-ellátási láncban és károsan hat a leggyengébb láncszemre; mivel a problémát az élelmiszer-ellátási lánc valamennyi szereplője és számos nemzeti versenyhatóság is elismeri; mivel a Bizottság, a Parlament és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számos alkalommal felhívta a figyelmet a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos problémára;

| B. | mivel az élelmiszer-ellátási láncon belüli „tisztességtelenség” nehezen fordítható le a jelenlegi versenyjog megsértésére, mivel annak jelenlegi eszközei csak a versenyellenes viselkedés egyes formái ellen hatékonyak; |
| --- | --- |

B.

mivel az élelmiszer-ellátási láncon belüli „tisztességtelenség” nehezen fordítható le a jelenlegi versenyjog megsértésére, mivel annak jelenlegi eszközei csak a versenyellenes viselkedés egyes formái ellen hatékonyak;

| C. | tekintettel az élelmiszer-ellátási lánc méretére és jelentőségére az Európai Unió számára; mivel az ágazat több mint 47 millió főt foglalkoztat az Unióban, és uniós szinten hozzávetőlegesen 7 %-os bruttó hozzáadott értéket tesz ki, és mivel az élelmiszer-kiskereskedelemmel kapcsolatos termékek uniós piacának értékét 1,05 milliárd euróra becsülik; mivel a kiskereskedelmi szolgáltatások ágazata az EU GDP-jének 4,3 %-át, az uniós kkv-knak pedig 17 %-át teszi ki (14), mivel az élelmiszer- és italágazatban működő vállalkozások 99,1 %-át kkv-k és mikrovállalkozások teszik ki; |
| --- | --- |

C.

tekintettel az élelmiszer-ellátási lánc méretére és jelentőségére az Európai Unió számára; mivel az ágazat több mint 47 millió főt foglalkoztat az Unióban, és uniós szinten hozzávetőlegesen 7 %-os bruttó hozzáadott értéket tesz ki, és mivel az élelmiszer-kiskereskedelemmel kapcsolatos termékek uniós piacának értékét 1,05 milliárd euróra becsülik; mivel a kiskereskedelmi szolgáltatások ágazata az EU GDP-jének 4,3 %-át, az uniós kkv-knak pedig 17 %-át teszi ki (14), mivel az élelmiszer- és italágazatban működő vállalkozások 99,1 %-át kkv-k és mikrovállalkozások teszik ki;

| D. | mivel az egységes piac jelentős előnyökkel hozott az élelmiszer-ellátási lánc szereplői részére, és mivel az élelmiszerkereskedelem határokon átnyúló dimenziója egyre jelentősebb, és különösen fontos a belső piac működése szempontjából; mivel az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló kereskedelem az EU teljes élelmiszer- és italtermelésének 20 %-át adja; mivel a tagállamok élelmiszer-kiviteleinek 70 %-a másik uniós tagállamba irányul; |
| --- | --- |

D.

mivel az egységes piac jelentős előnyökkel hozott az élelmiszer-ellátási lánc szereplői részére, és mivel az élelmiszerkereskedelem határokon átnyúló dimenziója egyre jelentősebb, és különösen fontos a belső piac működése szempontjából; mivel az uniós tagállamok közötti határokon átnyúló kereskedelem az EU teljes élelmiszer- és italtermelésének 20 %-át adja; mivel a tagállamok élelmiszer-kiviteleinek 70 %-a másik uniós tagállamba irányul;

| E. | mivel jelentős strukturális változásokra került sor a vállalkozások közötti (B2B) élelmiszer-ellátási láncban az elmúlt években, amely keretében létrejött a termelői ágazatban és különösen a feldolgozói és kiskereskedelmi ágazatban, valamint a termelésig visszanyúló beszerzési láncban működő szereplők magas szintű koncentrációja, illetve vertikális és határokon átnyúló integrációja; |
| --- | --- |

E.

mivel jelentős strukturális változásokra került sor a vállalkozások közötti (B2B) élelmiszer-ellátási láncban az elmúlt években, amely keretében létrejött a termelői ágazatban és különösen a feldolgozói és kiskereskedelmi ágazatban, valamint a termelésig visszanyúló beszerzési láncban működő szereplők magas szintű koncentrációja, illetve vertikális és határokon átnyúló integrációja;

| F. | mivel az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő szereplők szerint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elsősorban az alábbiakból állnak:






  — | késedelmes kifizetések; |
| --- | --- | --- |

F.

mivel az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő szereplők szerint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elsősorban az alábbiakból állnak:

—

késedelmes kifizetések;

| — | korlátozott piaci hozzáférés; |
| --- | --- |

—

korlátozott piaci hozzáférés;

| — | a szerződési feltételek egyoldalú vagy visszamenőleges megváltoztatása; |
| --- | --- |

—

a szerződési feltételek egyoldalú vagy visszamenőleges megváltoztatása;

| — | a szerződési feltételekkel kapcsolatos tájékoztatás nem elég részletes vagy kétértelmű megfogalmazása; |
| --- | --- |

—

a szerződési feltételekkel kapcsolatos tájékoztatás nem elég részletes vagy kétértelmű megfogalmazása;

| — | írásba foglalt szerződés megkötésének elutasítása; |
| --- | --- |

—

írásba foglalt szerződés megkötésének elutasítása;

| — | a szerződés váratlan és indokolatlan felbontása; |
| --- | --- |

—

a szerződés váratlan és indokolatlan felbontása;

| — | az üzleti kockázatok tisztességtelen áthárítása; |
| --- | --- |

—

az üzleti kockázatok tisztességtelen áthárítása;

| — | az egyik szerződő fél számára értékkel nem bíró áruk vagy szolgáltatások kifizetésének a megkövetelése; |
| --- | --- |

—

az egyik szerződő fél számára értékkel nem bíró áruk vagy szolgáltatások kifizetésének a megkövetelése;

| — | díj felszámolása fiktív szolgáltatásokért; |
| --- | --- |

—

díj felszámolása fiktív szolgáltatásokért;

| — | a szállítási és raktározási költségek felszámolása a beszállítóknak; |
| --- | --- |

—

a szállítási és raktározási költségek felszámolása a beszállítóknak;

| — | árengedményekre való kényszerítés, felszólítás arra, hogy az áruk az üzlet előterébe kerüljenek, és más egyéb fizetnivalók felszámolása; |
| --- | --- |

—

árengedményekre való kényszerítés, felszólítás arra, hogy az áruk az üzlet előterébe kerüljenek, és más egyéb fizetnivalók felszámolása;

| — | az áruk eladótérben történő reklámozásából eredő költségek áthárítása a beszállítókra; |
| --- | --- |

—

az áruk eladótérben történő reklámozásából eredő költségek áthárítása a beszállítókra;

| — | a (nem értékesített) áru feltétel nélküli visszaküldése; |
| --- | --- |

—

a (nem értékesített) áru feltétel nélküli visszaküldése;

| — | árcsökkentésre irányuló nyomásgyakorlás; |
| --- | --- |

—

árcsökkentésre irányuló nyomásgyakorlás;

| — | a kereskedelmi partnerek megakadályozása, hogy más tagállamokból szerezzék be az árut (az ellátás területi korlátozása); |
| --- | --- |

—

a kereskedelmi partnerek megakadályozása, hogy más tagállamokból szerezzék be az árut (az ellátás területi korlátozása);

| G. | mivel az élelmiszer-ellátási láncban a mezőgazdasági termelők különösen kiszolgáltatottak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak, ugyanis a már beindított mezőgazdasági termelést nem lehet leállítani, és a mezőgazdasági termelés során előállított termékek romlandók; |
| --- | --- |

G.

mivel az élelmiszer-ellátási láncban a mezőgazdasági termelők különösen kiszolgáltatottak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak, ugyanis a már beindított mezőgazdasági termelést nem lehet leállítani, és a mezőgazdasági termelés során előállított termékek romlandók;

| H. | mivel az élelmiszer-ellátási lánc többi szereplőjével folytatott, a termelők számára kedvezőtlen kimenetelű tárgyalásokat követően a termelők néha veszteséggel dolgoznak, pl. a nagy élelmiszer-áruházak leértékelései és árleszállításai során; |
| --- | --- |

H.

mivel az élelmiszer-ellátási lánc többi szereplőjével folytatott, a termelők számára kedvezőtlen kimenetelű tárgyalásokat követően a termelők néha veszteséggel dolgoznak, pl. a nagy élelmiszer-áruházak leértékelései és árleszállításai során;

| I. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ott fordulnak elő, ahol egyenlőtlenségek vannak az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő partnerek közötti kereskedelmi kapcsolatban, ami az üzleti kapcsolatok alkupozícióbeli egyenlőtlenségeiből és a piaci hatalom néhány multinacionális csoport közötti egyre növekvő koncentrációjából ered, és mivel ezek az egyenlőtlenségek jellemzően károsan hatnak a kis- és közepes méretű termelőkre; |
| --- | --- |

I.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ott fordulnak elő, ahol egyenlőtlenségek vannak az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő partnerek közötti kereskedelmi kapcsolatban, ami az üzleti kapcsolatok alkupozícióbeli egyenlőtlenségeiből és a piaci hatalom néhány multinacionális csoport közötti egyre növekvő koncentrációjából ered, és mivel ezek az egyenlőtlenségek jellemzően károsan hatnak a kis- és közepes méretű termelőkre;

| J. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok káros következményekkel járhatnak az élelmiszer-ellátási láncra nézve, különösen a mezőgazdasági termelők és a kkv-k esetében, ami hatással lehet az egész uniós gazdaságra és a fogyasztókra azáltal, hogy korlátozzák a fogyasztók számára a termékválasztékot, illetve új és innovatív termékekhez való hozzáférésüket; mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok hatással lehetnek a vállalkozások közötti ártárgyalásokra, az Unión belüli határokon átnyúló kereskedelem csökkenését okozhatják és akadályozzák a belső piac megfelelő működését; mivel különösen a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok azt eredményezhetik, hogy a vállalkozások a jövedelem csökkenése és a bizonytalanság miatt csökkentik – többek között a környezetvédelem, a munkakörülmények és az állatjólét területén – a beruházásokat és az innovációt, és akár fel is függeszthetik a termelői, feldolgozói vagy kereskedelmi tevékenységüket; |
| --- | --- |

J.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok káros következményekkel járhatnak az élelmiszer-ellátási láncra nézve, különösen a mezőgazdasági termelők és a kkv-k esetében, ami hatással lehet az egész uniós gazdaságra és a fogyasztókra azáltal, hogy korlátozzák a fogyasztók számára a termékválasztékot, illetve új és innovatív termékekhez való hozzáférésüket; mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok hatással lehetnek a vállalkozások közötti ártárgyalásokra, az Unión belüli határokon átnyúló kereskedelem csökkenését okozhatják és akadályozzák a belső piac megfelelő működését; mivel különösen a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok azt eredményezhetik, hogy a vállalkozások a jövedelem csökkenése és a bizonytalanság miatt csökkentik – többek között a környezetvédelem, a munkakörülmények és az állatjólét területén – a beruházásokat és az innovációt, és akár fel is függeszthetik a termelői, feldolgozói vagy kereskedelmi tevékenységüket;

| K. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok akadályozzák a belső piac fejlődését és zavartalan működését, és súlyos zavarokat okozhatnak piac megfelelő működésében; |
| --- | --- |

K.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok akadályozzák a belső piac fejlődését és zavartalan működését, és súlyos zavarokat okozhatnak piac megfelelő működésében;

| L. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok túlzott költségeket vagy a vártnál alacsonyabb bevételt eredményezhetnek a gyengébb alkupozícióval bíró vállalkozások számára, továbbá túltermelést és élelmiszer-pocsékolást; |
| --- | --- |

L.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok túlzott költségeket vagy a vártnál alacsonyabb bevételt eredményezhetnek a gyengébb alkupozícióval bíró vállalkozások számára, továbbá túltermelést és élelmiszer-pocsékolást;

| M. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok következtében a fogyasztók potenciálisan szembesülnek a termékskála, a kulturális örökség és a kiskereskedelmi egységek csökkenésével; |
| --- | --- |

M.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok következtében a fogyasztók potenciálisan szembesülnek a termékskála, a kulturális örökség és a kiskereskedelmi egységek csökkenésével;

| N. | mivel a kis- és középvállalkozások, és a mikrovállalkozások, amelyek az EU gazdasági szerkezetének több mint 90 %-át teszik ki, különösen kiszolgáltatottak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak, és a nagyvállalatoknál jobban megérzik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok hatását, ami megnehezíti számukra a piacon való túlélést, a termékekkel és technológiával kapcsolatos új beruházások és innováció megvalósítását, továbbá megnehezíti a kkv-k számára, hogy bővítsék – többek között határokon átnyúló – tevékenységi körüket az egységes piacon belül; mivel a kkv-kat visszatartja a kereskedelmi kapcsolatok felvételétől annak a kockázata, hogy tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat kényszerítenek rájuk; |
| --- | --- |

N.

mivel a kis- és középvállalkozások, és a mikrovállalkozások, amelyek az EU gazdasági szerkezetének több mint 90 %-át teszik ki, különösen kiszolgáltatottak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak, és a nagyvállalatoknál jobban megérzik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok hatását, ami megnehezíti számukra a piacon való túlélést, a termékekkel és technológiával kapcsolatos új beruházások és innováció megvalósítását, továbbá megnehezíti a kkv-k számára, hogy bővítsék – többek között határokon átnyúló – tevékenységi körüket az egységes piacon belül; mivel a kkv-kat visszatartja a kereskedelmi kapcsolatok felvételétől annak a kockázata, hogy tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat kényszerítenek rájuk;

| O. | mivel nemcsak az élelmiszer-ellátási lánc mentén alkalmaznak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat, hanem ugyanilyen gyakran a nemélelmiszer-ellátási láncok, például a ruházati ipar vagy az autóipar ellátási láncai mentén is; |
| --- | --- |

O.

mivel nemcsak az élelmiszer-ellátási lánc mentén alkalmaznak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat, hanem ugyanilyen gyakran a nemélelmiszer-ellátási láncok, például a ruházati ipar vagy az autóipar ellátási láncai mentén is;

| P. | mivel számos tagállam különböző módszereket vezetett be a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében, amelyek olykor önkéntes és önszabályozó rendszerek, máskor vonatkozó nemzeti rendelkezések formáját öltik; mivel ez a jogi védelem szintje, természete és formája tekintetében nagyfokú divergenciát és változatosságot eredményezett a tagállamok között; mivel néhány ország e területen semmilyen lépést sem tett; |
| --- | --- |

P.

mivel számos tagállam különböző módszereket vezetett be a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében, amelyek olykor önkéntes és önszabályozó rendszerek, máskor vonatkozó nemzeti rendelkezések formáját öltik; mivel ez a jogi védelem szintje, természete és formája tekintetében nagyfokú divergenciát és változatosságot eredményezett a tagállamok között; mivel néhány ország e területen semmilyen lépést sem tett;

| Q. | mivel néhány tagállam, amely eredetileg azt választotta, hogy önkéntes rendszerekkel lép fel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ellen, később a jogszabályozás mellett döntött; |
| --- | --- |

Q.

mivel néhány tagállam, amely eredetileg azt választotta, hogy önkéntes rendszerekkel lép fel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ellen, később a jogszabályozás mellett döntött;

| R. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra csak részben vonatkozik a versenyjog; |
| --- | --- |

R.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra csak részben vonatkozik a versenyjog;

| S. | mivel az európai versenyjognak lehetővé kellene tennie, hogy a fogyasztók versenyképes árakon jussanak hozzá a minőségi termékek széles választékához, miközben biztosítania kellene, hogy a vállalkozások ösztönözve legyenek a beruházásra és az innovációra azáltal, hogy egyenlő esélyt kapnak termékeik erősségeinek előmozdítására anélkül, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok indokolatlanul kiszorítanák őket a piacról; |
| --- | --- |

S.

mivel az európai versenyjognak lehetővé kellene tennie, hogy a fogyasztók versenyképes árakon jussanak hozzá a minőségi termékek széles választékához, miközben biztosítania kellene, hogy a vállalkozások ösztönözve legyenek a beruházásra és az innovációra azáltal, hogy egyenlő esélyt kapnak termékeik erősségeinek előmozdítására anélkül, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok indokolatlanul kiszorítanák őket a piacról;

| T. | mivel az európai versenyjognak lehetővé kellene tennie, hogy a végső fogyasztó versenyképes áron vehessen árukat, ugyanakkor szabad és tisztességes versenyt kell biztosítania a vállalkozások között elsősorban azért, hogy ösztönözve legyenek az innovációra; |
| --- | --- |

T.

mivel az európai versenyjognak lehetővé kellene tennie, hogy a végső fogyasztó versenyképes áron vehessen árukat, ugyanakkor szabad és tisztességes versenyt kell biztosítania a vállalkozások között elsősorban azért, hogy ösztönözve legyenek az innovációra;

| U. | mivel a „félelmi tényező” szerepet játszik az üzleti kapcsolatokban, amelynek lényege, hogy a gyengébb fél nem képes ténylegesen élni a jogaival, és nem hajlandó panaszt emelni az erősebb fél által alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, mivel attól tart, hogy ez véget vetne a kereskedelmi kapcsolatnak; |
| --- | --- |

U.

mivel a „félelmi tényező” szerepet játszik az üzleti kapcsolatokban, amelynek lényege, hogy a gyengébb fél nem képes ténylegesen élni a jogaival, és nem hajlandó panaszt emelni az erősebb fél által alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, mivel attól tart, hogy ez véget vetne a kereskedelmi kapcsolatnak;

| V. | mivel az élelmiszer-ellátási lánc teljesítménye hatással van az európai polgárok napi életére, mivel háztartási kiadásaik hozzávetőlegesen 14 %-át élelmiszerre költik; |
| --- | --- |

V.

mivel az élelmiszer-ellátási lánc teljesítménye hatással van az európai polgárok napi életére, mivel háztartási kiadásaik hozzávetőlegesen 14 %-át élelmiszerre költik;

| W. | mivel az élelmiszer-ellátási láncban sok szereplő vesz részt, többek között gyártók, kiskereskedők, közvetítők és termelők, és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok a lánc különböző szintjein fordulhatnak elő; |
| --- | --- |

W.

mivel az élelmiszer-ellátási láncban sok szereplő vesz részt, többek között gyártók, kiskereskedők, közvetítők és termelők, és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok a lánc különböző szintjein fordulhatnak elő;

| X. | mivel a „félelmi tényező” azt jelenti, hogy a beszállítók nem tudják a bírósági eljárás kezdeményezésére irányuló jogukkal – amennyiben van nekik – nem képesek ténylegesen élni, és más olcsó és hozzáférhető mechanizmusok, mint például független döntéshozó általi közvetítés, érdekeiket jobban szolgálja; |
| --- | --- |

X.

mivel a „félelmi tényező” azt jelenti, hogy a beszállítók nem tudják a bírósági eljárás kezdeményezésére irányuló jogukkal – amennyiben van nekik – nem képesek ténylegesen élni, és más olcsó és hozzáférhető mechanizmusok, mint például független döntéshozó általi közvetítés, érdekeiket jobban szolgálja;

| Y. | mivel az ellátásilánc-kezdeményezésnek erős korlátai vannak – pl. megfelelés elmulasztására nem állapítanak meg szankciókat és nincs lehetőség bizalmas panasz benyújtására –, azt nem lehet hatékony eszközként alkalmazni a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdésében; |
| --- | --- |

Y.

mivel az ellátásilánc-kezdeményezésnek erős korlátai vannak – pl. megfelelés elmulasztására nem állapítanak meg szankciókat és nincs lehetőség bizalmas panasz benyújtására –, azt nem lehet hatékony eszközként alkalmazni a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdésében;

| 1. | üdvözli a Bizottság által a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében azzal a céllal tett eddigi lépéseket, hogy biztosítsa egy kiegyensúlyozottabb piac létrejöttét, és hogy felülkerekedjen a jelenlegi széttöredezett helyzeten, amely az EU-ban jelen lévő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok felszámolására irányuló nemzeti megközelítések különbözőségéből ered, de rámutat, hogy ezek a lépések nem elegendőek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemhez; üdvözli a fent említett, 2016. január 29-i bizottsági jelentést, valamint az ahhoz kapcsolódó régóta várt tanulmányt, amely a helyes gyakorlat elvének végrehajtását követi nyomon az élelmiszer-ellátási lánc vertikális kapcsolataiban, de megjegyzi, hogy annak következtetései nem nyitnak utat a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni uniós szintű küzdelemre irányuló uniós szintű keret előtt; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság által a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében azzal a céllal tett eddigi lépéseket, hogy biztosítsa egy kiegyensúlyozottabb piac létrejöttét, és hogy felülkerekedjen a jelenlegi széttöredezett helyzeten, amely az EU-ban jelen lévő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok felszámolására irányuló nemzeti megközelítések különbözőségéből ered, de rámutat, hogy ezek a lépések nem elegendőek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemhez; üdvözli a fent említett, 2016. január 29-i bizottsági jelentést, valamint az ahhoz kapcsolódó régóta várt tanulmányt, amely a helyes gyakorlat elvének végrehajtását követi nyomon az élelmiszer-ellátási lánc vertikális kapcsolataiban, de megjegyzi, hogy annak következtetései nem nyitnak utat a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni uniós szintű küzdelemre irányuló uniós szintű keret előtt;

| 2. | üdvözli az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórum fellépését és a vállalkozások közötti (B2B) gyakorlatokkal foglalkozó szakértői platform létrehozását, amely összeállította a tisztességtelennek tekinthető kereskedelmi gyakorlatok listáját és leírását, és elvégezte az értékelését; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórum fellépését és a vállalkozások közötti (B2B) gyakorlatokkal foglalkozó szakértői platform létrehozását, amely összeállította a tisztességtelennek tekinthető kereskedelmi gyakorlatok listáját és leírását, és elvégezte az értékelését;

| 3. | elismeri az ellátásilánc-kezdeményezés létrehozását és fejlesztését, amely fontos szerepet játszik a kulturális változás előmozdításában és az üzleti etika javításában, és eredményeként elfogadták és kidolgozták az élelmiszer-ellátási láncon belüli vertikális kapcsolatok bevált gyakorlataira vonatkozó elveket, és létrejött egy önkéntes keret ezen elvek végrehajtására, amelyben csak a működése második évében több mint ezer vállalat vett részt az EU egészében, és ezek főként kkv-k; üdvözli az eddig elért eredményeket, és úgy véli, hogy a tisztességes kereskedelmi gyakorlatoknak az élelmiszer-ellátási láncon belül való előmozdítására irányuló erőfeszítéseknek valós hatást kell kifejteniük, de ez jelenleg nem tekinthető elégségesnek az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok problémájának leküzdéséhez; hangsúlyozza azonban, hogy az ellátásilánc-kezdeményezés hatékonyságát, amint azt a bizottság közelmúltbeli jelentése és a külső értékelés is elismeri, hiányosságok széles köre ássa alá, ilyenek például az irányítás gyenge pontjai, a végrehajtási intézkedések és büntetések hiánya, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni elrettentő hatás hiánya, illetve az, hogy nem teszik lehetővé a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok esetleges áldozatai számára egyéni panaszaik anonim jelleggel történő benyújtását, és nem teszik lehetővé a független szervezet által végzett saját kezdeményezésű vizsgálatokat sem, ami különösen a kkv-k és mezőgazdasági termelők – akik céljához alkalmatlannak találhatják az ellátásilánc-kezdeményezést – alulreprezentáltságához vezet; javasolja az ellátási lánccal kapcsolatos hasonló kezdeményezések kialakítását a többi vonatkozó nemélelmiszer-termelő ágazatban is; |
| --- | --- |

3.

elismeri az ellátásilánc-kezdeményezés létrehozását és fejlesztését, amely fontos szerepet játszik a kulturális változás előmozdításában és az üzleti etika javításában, és eredményeként elfogadták és kidolgozták az élelmiszer-ellátási láncon belüli vertikális kapcsolatok bevált gyakorlataira vonatkozó elveket, és létrejött egy önkéntes keret ezen elvek végrehajtására, amelyben csak a működése második évében több mint ezer vállalat vett részt az EU egészében, és ezek főként kkv-k; üdvözli az eddig elért eredményeket, és úgy véli, hogy a tisztességes kereskedelmi gyakorlatoknak az élelmiszer-ellátási láncon belül való előmozdítására irányuló erőfeszítéseknek valós hatást kell kifejteniük, de ez jelenleg nem tekinthető elégségesnek az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok problémájának leküzdéséhez; hangsúlyozza azonban, hogy az ellátásilánc-kezdeményezés hatékonyságát, amint azt a bizottság közelmúltbeli jelentése és a külső értékelés is elismeri, hiányosságok széles köre ássa alá, ilyenek például az irányítás gyenge pontjai, a végrehajtási intézkedések és büntetések hiánya, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni elrettentő hatás hiánya, illetve az, hogy nem teszik lehetővé a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok esetleges áldozatai számára egyéni panaszaik anonim jelleggel történő benyújtását, és nem teszik lehetővé a független szervezet által végzett saját kezdeményezésű vizsgálatokat sem, ami különösen a kkv-k és mezőgazdasági termelők – akik céljához alkalmatlannak találhatják az ellátásilánc-kezdeményezést – alulreprezentáltságához vezet; javasolja az ellátási lánccal kapcsolatos hasonló kezdeményezések kialakítását a többi vonatkozó nemélelmiszer-termelő ágazatban is;

| 4. | sajnálja azonban, hogy az ellátásilánc-kezdeményezés által szorgalmazott egyes vitarendezési lehetőségeket a gyakorlatban még nem használták, ami azt jelenti, hogy ezek hatékonyságát inkább elméleti megítélések alapján értékelik; aggodalmát fejezi amiatt, hogy hogy nem vizsgáltak meg konkrét ügyeket annak érdekében, hogy értékeljék az ellátásilánc-kezdeményezés szerepét a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemben, valamint hogy a beérkezett és megoldott panaszokra vonatkozó adatok összegyűjtése tekintetében nem készült részletesebb elemzés; úgy véli, hogy egy ilyen jellegű, mélyebb szintű értékelés hiánya veszélybe sodorja a kezdeményezés általános megítélését; csalódottságának ad hangot az ellátásilánc-kezdeményezés hatékonyságát értékelő fent említett Areté-tanulmányban is elismert kijelentés miatt, mely szerint „az ellátásilánc-kezdeményezés tényleges eredményei nagyon szerénynek tűnhetnek az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok problémájának tényleges vagy érzékelt nagyságrendjéhez és súlyosságához mérten”; |
| --- | --- |

4.

sajnálja azonban, hogy az ellátásilánc-kezdeményezés által szorgalmazott egyes vitarendezési lehetőségeket a gyakorlatban még nem használták, ami azt jelenti, hogy ezek hatékonyságát inkább elméleti megítélések alapján értékelik; aggodalmát fejezi amiatt, hogy hogy nem vizsgáltak meg konkrét ügyeket annak érdekében, hogy értékeljék az ellátásilánc-kezdeményezés szerepét a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemben, valamint hogy a beérkezett és megoldott panaszokra vonatkozó adatok összegyűjtése tekintetében nem készült részletesebb elemzés; úgy véli, hogy egy ilyen jellegű, mélyebb szintű értékelés hiánya veszélybe sodorja a kezdeményezés általános megítélését; csalódottságának ad hangot az ellátásilánc-kezdeményezés hatékonyságát értékelő fent említett Areté-tanulmányban is elismert kijelentés miatt, mely szerint „az ellátásilánc-kezdeményezés tényleges eredményei nagyon szerénynek tűnhetnek az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok problémájának tényleges vagy érzékelt nagyságrendjéhez és súlyosságához mérten”;

| 5. | tudomásul veszi az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő szervezetek és vállalkozások nemzeti platformjainak abból a célból való létrehozását, hogy előmozdítsák a tisztességes kereskedelmi gyakorlatokat és törekedjenek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megszüntetésére, felveti azonban a kérdést, hogy ezek valóban hatékonyak-e; rámutat azonban arra, hogy néhány nemzeti platform nem teljesítette ezeket a célkitűzéseket, és hogy Finnországban pedig a mezőgazdasági termelők kiléptek a platformból; javasolja, hogy ösztönzők révén arra ösztönözzék a tagállamokat, hogy megfelelő eszközök segítségével tegyenek további lépéseket a nemzeti platformok által jelentett panaszok vagy szabálytalanságok tekintetében; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő szervezetek és vállalkozások nemzeti platformjainak abból a célból való létrehozását, hogy előmozdítsák a tisztességes kereskedelmi gyakorlatokat és törekedjenek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megszüntetésére, felveti azonban a kérdést, hogy ezek valóban hatékonyak-e; rámutat azonban arra, hogy néhány nemzeti platform nem teljesítette ezeket a célkitűzéseket, és hogy Finnországban pedig a mezőgazdasági termelők kiléptek a platformból; javasolja, hogy ösztönzők révén arra ösztönözzék a tagállamokat, hogy megfelelő eszközök segítségével tegyenek további lépéseket a nemzeti platformok által jelentett panaszok vagy szabálytalanságok tekintetében;

| 6. | úgy véli, hogy a bevált gyakorlatra vonatkozó elveket és az élelmiszer-ellátási lánc vertikális kapcsolataiban alkalmazott tisztességtelen és tisztességes gyakorlatok példáinak listáját bővíteni, illetve hatékony módon érvényesíteni kell; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a bevált gyakorlatra vonatkozó elveket és az élelmiszer-ellátási lánc vertikális kapcsolataiban alkalmazott tisztességtelen és tisztességes gyakorlatok példáinak listáját bővíteni, illetve hatékony módon érvényesíteni kell;

| 7. | üdvözli, hogy a Bizottság jelenleg tanulmányt készít a kiskereskedelmi ágazatra jellemző választékról és innovációról; úgy véli, hogy ez a munka elengedhetetlen annak tisztázásához, hogy összpiaci szinten milyen tényezők és hogyan alakítják a választékot és az innovációt; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a Bizottság jelenleg tanulmányt készít a kiskereskedelmi ágazatra jellemző választékról és innovációról; úgy véli, hogy ez a munka elengedhetetlen annak tisztázásához, hogy összpiaci szinten milyen tényezők és hogyan alakítják a választékot és az innovációt;

| 8. | üdvözli az alternatív és informális vitarendezési és jogorvoslati mechanizmusok különösen a közvetítés és a békés megoldások révén való kialakítását; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az alternatív és informális vitarendezési és jogorvoslati mechanizmusok különösen a közvetítés és a békés megoldások révén való kialakítását;

| 9. | megjegyzi, hogy amennyiben az élelmiszer-ellátási láncban léteznek tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, azok ellentétesek a jog alapelveivel; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy amennyiben az élelmiszer-ellátási láncban léteznek tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, azok ellentétesek a jog alapelveivel;

| 10. | elítéli azokat a gyakorlatokat, amelyek kihasználják a gazdasági szereplők alkupozícióinak kiegyensúlyozatlanságát és káros hatással vannak a szerződéskötési szabadságra; |
| --- | --- |

10.

elítéli azokat a gyakorlatokat, amelyek kihasználják a gazdasági szereplők alkupozícióinak kiegyensúlyozatlanságát és káros hatással vannak a szerződéskötési szabadságra;

| 11. | rámutat, hogy az erősebb alkupozícióval rendelkező felek által alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak negatív hatásuk van a teljes élelmiszer-ellátási lánc mentén, többek között a foglalkoztatásra, ami a fogyasztók választásának, és a hozzáférhetővé tett termékek minőségének, választékának és innovatív jellegének hátrányára válik; hangsúlyozza, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok akadályozhatják a vállalkozások versenyképességét és a beruházásokat, továbbá arra ösztönözhetik a vállalatokat, hogy a bérek, a munkakörülmények és a nyersanyagok minőségének rovására tegyenek megtakarításokat; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy az erősebb alkupozícióval rendelkező felek által alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak negatív hatásuk van a teljes élelmiszer-ellátási lánc mentén, többek között a foglalkoztatásra, ami a fogyasztók választásának, és a hozzáférhetővé tett termékek minőségének, választékának és innovatív jellegének hátrányára válik; hangsúlyozza, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok akadályozhatják a vállalkozások versenyképességét és a beruházásokat, továbbá arra ösztönözhetik a vállalatokat, hogy a bérek, a munkakörülmények és a nyersanyagok minőségének rovására tegyenek megtakarításokat;

| 12. | megerősíti, hogy az élelmiszer-ellátási lánc valamennyi gazdasági szereplője védelmének lehetővé tétele érdekében, függetlenül földrajzi elhelyezkedésüktől a szabad és tisztességes verseny, a valamennyi szereplő közötti kiegyensúlyozott kapcsolat, a szerződéskötés szabadsága és a vonatkozó jogszabályok határozott és hatékony végrehajtása kulcsfontosságú az élelmiszer-ellátási lánc megfelelő működésének biztosításához; |
| --- | --- |

12.

megerősíti, hogy az élelmiszer-ellátási lánc valamennyi gazdasági szereplője védelmének lehetővé tétele érdekében, függetlenül földrajzi elhelyezkedésüktől a szabad és tisztességes verseny, a valamennyi szereplő közötti kiegyensúlyozott kapcsolat, a szerződéskötés szabadsága és a vonatkozó jogszabályok határozott és hatékony végrehajtása kulcsfontosságú az élelmiszer-ellátási lánc megfelelő működésének biztosításához;

| 13. | emlékeztet arra, hogy ki kell alakítani a kölcsönös bizalmat a szállítói láncban részt vevő partnerek között a szerződéskötési szabadság és a kölcsönösen egymás javát szolgáló kapcsolat elve alapján; hangsúlyozza a nagyobbik szerződő fél vállalati társadalmi felelősségét abban, hogy a tárgyalások során korlátozza előnyős helyzetét, és a gyengébb féllel azon dolgozzon, hogy mindkét fél számára pozitív megoldás jöjjön létre; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy ki kell alakítani a kölcsönös bizalmat a szállítói láncban részt vevő partnerek között a szerződéskötési szabadság és a kölcsönösen egymás javát szolgáló kapcsolat elve alapján; hangsúlyozza a nagyobbik szerződő fél vállalati társadalmi felelősségét abban, hogy a tárgyalások során korlátozza előnyős helyzetét, és a gyengébb féllel azon dolgozzon, hogy mindkét fél számára pozitív megoldás jöjjön létre;

| 14. | üdvözli, hogy a Bizottság 2013. január 31-i zöld könyvében elismeri, hogy nincs valós szerződéskötési szabadság akkor, ha egyértelmű egyenlőtlenség áll fenn a felek között; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a Bizottság 2013. január 31-i zöld könyvében elismeri, hogy nincs valós szerződéskötési szabadság akkor, ha egyértelmű egyenlőtlenség áll fenn a felek között;

| 15. | elismeri, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elsősorban az élelmiszer-ellátási láncon belüli, a jövedelem és az erőviszonyok tekintetében fennálló egyenlőtlenségek következményei, és hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-ágazat mezőgazdasági termelői helyzetének javítása érdekében sürgősen orvosolni kell ezeket; megállapítja, hogy az előállítási költség alatti áron történő értékesítés, és az, hogy a nagy áruforgalmat bonyolító kiskereskedők helytelenül, veszteséggel értékesített, forgalomnövelő termékként használják az alapvető mezőgazdasági élelmiszereket – például a tejtermékeket, a gyümölcsöket és a zöldségeket – veszélyt jelent az ilyen cikkek hosszú távú, fenntartható uniós termelésére nézve; üdvözli az olyan erőfeszítéseket – mint például a németországi Tierwohl-kezdeményezés –, amelyek célja, hogy segítsék a mezőgazdasági termelőket, hogy termékeik kiválósága alapján versenyezzenek; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elsősorban az élelmiszer-ellátási láncon belüli, a jövedelem és az erőviszonyok tekintetében fennálló egyenlőtlenségek következményei, és hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-ágazat mezőgazdasági termelői helyzetének javítása érdekében sürgősen orvosolni kell ezeket; megállapítja, hogy az előállítási költség alatti áron történő értékesítés, és az, hogy a nagy áruforgalmat bonyolító kiskereskedők helytelenül, veszteséggel értékesített, forgalomnövelő termékként használják az alapvető mezőgazdasági élelmiszereket – például a tejtermékeket, a gyümölcsöket és a zöldségeket – veszélyt jelent az ilyen cikkek hosszú távú, fenntartható uniós termelésére nézve; üdvözli az olyan erőfeszítéseket – mint például a németországi Tierwohl-kezdeményezés –, amelyek célja, hogy segítsék a mezőgazdasági termelőket, hogy termékeik kiválósága alapján versenyezzenek;

| 16. | rámutat, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak súlyos negatív következményei vannak a mezőgazdasági termelőkre nézve, ezek például: az alacsonyabb nyereség, a tervezettnél magasabb költségek, élelmiszer-túltermelés és -pazarlás, valamint pénzügyi tervezési nehézségek; hangsúlyozza, hogy ezek a negatív következmények végső soron csökkentik a fogyasztók választási lehetőségeit; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak súlyos negatív következményei vannak a mezőgazdasági termelőkre nézve, ezek például: az alacsonyabb nyereség, a tervezettnél magasabb költségek, élelmiszer-túltermelés és -pazarlás, valamint pénzügyi tervezési nehézségek; hangsúlyozza, hogy ezek a negatív következmények végső soron csökkentik a fogyasztók választási lehetőségeit;

| 17. | megkérdőjelezi a Bizottságnak az ellátásilánc-kezdeményezésre vonatkozóan a jelentésben kinyilvánított töretlen támogatását, tekintettel annak korlátaira; megismétli, hogy a mezőgazdasági termelők vonakodnak részt venni benne a bizalomhiány, a névtelen panasztételre vonatkozó korlátozások, a törvény által meghatározott hatáskör hiánya, ésszerű szankció alkalmazására való képesség hiánya, a kellően dokumentált tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemre szolgáló megfelelő mechanizmusok hiánya, valamint amiatt, mert a jogérvényesítési mechanizmusok jellegével kapcsolatos egyenlőtlenségekre vonatkozó aggodalmaikat nem vették kellően figyelembe; sajnálja, hogy a Bizottság vonakodik biztosítani a névtelenséget és a megfelelő szankciókat; |
| --- | --- |

17.

megkérdőjelezi a Bizottságnak az ellátásilánc-kezdeményezésre vonatkozóan a jelentésben kinyilvánított töretlen támogatását, tekintettel annak korlátaira; megismétli, hogy a mezőgazdasági termelők vonakodnak részt venni benne a bizalomhiány, a névtelen panasztételre vonatkozó korlátozások, a törvény által meghatározott hatáskör hiánya, ésszerű szankció alkalmazására való képesség hiánya, a kellően dokumentált tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemre szolgáló megfelelő mechanizmusok hiánya, valamint amiatt, mert a jogérvényesítési mechanizmusok jellegével kapcsolatos egyenlőtlenségekre vonatkozó aggodalmaikat nem vették kellően figyelembe; sajnálja, hogy a Bizottság vonakodik biztosítani a névtelenséget és a megfelelő szankciókat;

| 18. | úgy véli, hogy az ellátásilánc-kezdeményezést és más nemzeti és uniós önkéntes rendszereket (a helyes gyakorlatra vonatkozó szabályzatokat, önkéntes vitarendezési mechanizmusokat) tovább kell fejleszteni és elő kell mozdítani tagállami szinten összehangolt hatékony és robusztus végrehajtási mechanizmusok kiegészítéseként, annak biztosításával, hogy a panaszokat névtelenül lehessen benyújtani, illetve visszatartó erejű szankciók bevezetése által, az uniós szintű összehangolással együtt; ösztönzi a termelőket és a kereskedőket, többek között a mezőgazdasági termelők szervezeteit, hogy vegyenek részt ilyen kezdeményezésekben; úgy véli, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek elérhetőnek kell maradniuk minden olyan beszállító számára, akik nem aggódnak anonimitásuk miatt, és hasznos módon az oktatásra és a bevált gyakorlatok megosztására szolgáló platformmá fejlődhetnének; megjegyzi, hogy a Bizottság a legutóbbi jelentésében kijelenti, hogy javítani kell az ellátásilánc-kezdeményezést, különösen a bizalmas panaszok figyelembe vétele, illetve a vizsgálati és szankcionálási hatáskör független szerveknek való megadása tekintetében; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az ellátásilánc-kezdeményezést és más nemzeti és uniós önkéntes rendszereket (a helyes gyakorlatra vonatkozó szabályzatokat, önkéntes vitarendezési mechanizmusokat) tovább kell fejleszteni és elő kell mozdítani tagállami szinten összehangolt hatékony és robusztus végrehajtási mechanizmusok kiegészítéseként, annak biztosításával, hogy a panaszokat névtelenül lehessen benyújtani, illetve visszatartó erejű szankciók bevezetése által, az uniós szintű összehangolással együtt; ösztönzi a termelőket és a kereskedőket, többek között a mezőgazdasági termelők szervezeteit, hogy vegyenek részt ilyen kezdeményezésekben; úgy véli, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek elérhetőnek kell maradniuk minden olyan beszállító számára, akik nem aggódnak anonimitásuk miatt, és hasznos módon az oktatásra és a bevált gyakorlatok megosztására szolgáló platformmá fejlődhetnének; megjegyzi, hogy a Bizottság a legutóbbi jelentésében kijelenti, hogy javítani kell az ellátásilánc-kezdeményezést, különösen a bizalmas panaszok figyelembe vétele, illetve a vizsgálati és szankcionálási hatáskör független szerveknek való megadása tekintetében;

| 19. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az olyan hatékony végrehajtási mechanizmusok biztosítására, mint az uniós szinten kölcsönösen elismert nemzeti hatóságok hálózatának létrehozása és összehangolása; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az egyesült királyságbeli Groceries Code Adjudicator (élelmiszer-áruházakkal foglalkozó ombudsman) intézménye adott esetben uniós szinten követhető modell, amely valódi visszatartó erőt jelenthetne a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, és segíthetne felszámolni a félelmi tényezőt; |
| --- | --- |

19.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az olyan hatékony végrehajtási mechanizmusok biztosítására, mint az uniós szinten kölcsönösen elismert nemzeti hatóságok hálózatának létrehozása és összehangolása; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az egyesült királyságbeli Groceries Code Adjudicator (élelmiszer-áruházakkal foglalkozó ombudsman) intézménye adott esetben uniós szinten követhető modell, amely valódi visszatartó erőt jelenthetne a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, és segíthetne felszámolni a félelmi tényezőt;

| 20. | üdvözli az ellátásilánc-kezdeményezés közelmúltbeli lépését, amely lehetővé teszi a kkv-k és a mikrovállalkozások számára, hogy egyszerűsített eljárás keretében csatlakozzanak; megállapítja, hogy nőtt a regisztrált kkv-k száma; rámutat azonban arra, hogy az Európai Bizottság által a legutóbbi, 2016. január 29-i jelentésében azonosított számos intézkedésen keresztül tovább kell erősíteni az ellátásilánc-kezdeményezést, és az ezzel kapcsolatos eredményeket a Bizottságnak nyomon kell követni a következő célokból:






  — | az ellátásilánc-kezdeményezés népszerűsítésére és az azzal kapcsolatos tudatosság – különösen a kkv-k körében való – növelésére irányuló erőfeszítések fokozása; |
| --- | --- | --- |

20.

üdvözli az ellátásilánc-kezdeményezés közelmúltbeli lépését, amely lehetővé teszi a kkv-k és a mikrovállalkozások számára, hogy egyszerűsített eljárás keretében csatlakozzanak; megállapítja, hogy nőtt a regisztrált kkv-k száma; rámutat azonban arra, hogy az Európai Bizottság által a legutóbbi, 2016. január 29-i jelentésében azonosított számos intézkedésen keresztül tovább kell erősíteni az ellátásilánc-kezdeményezést, és az ezzel kapcsolatos eredményeket a Bizottságnak nyomon kell követni a következő célokból:

—

az ellátásilánc-kezdeményezés népszerűsítésére és az azzal kapcsolatos tudatosság – különösen a kkv-k körében való – növelésére irányuló erőfeszítések fokozása;

| — | az irányítási struktúra pártatlanságának biztosítása, például egy független elnök kinevezésével, aki nem kötődik érdekelt felek konkrét csoportjaihoz; |
| --- | --- |

—

az irányítási struktúra pártatlanságának biztosítása, például egy független elnök kinevezésével, aki nem kötődik érdekelt felek konkrét csoportjaihoz;

| — | a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok esetleges áldozatai számára panaszaik bizalmas jelleggel történő benyújtásának lehetővé tétele; |
| --- | --- |

—

a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok esetleges áldozatai számára panaszaik bizalmas jelleggel történő benyújtásának lehetővé tétele;

| — | azoknak a belső folyamatoknak a fejlesztése, amelyek során ellenőrzik, hogy az egyes szereplők teljesítik-e a folyamattal kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat, valamint bizalmas jelleggel nyomon kell követni a kétoldalú viták előfordulását és kimenetelét; |
| --- | --- |

—

azoknak a belső folyamatoknak a fejlesztése, amelyek során ellenőrzik, hogy az egyes szereplők teljesítik-e a folyamattal kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat, valamint bizalmas jelleggel nyomon kell követni a kétoldalú viták előfordulását és kimenetelét;

| 21. | tudomásul veszi a Bizottság azon megfigyelését, hogy a mezőgazdasági termelők képviselői úgy döntöttek, hogy nem csatlakoznak az ellátásilánc-kezdeményezéshez, mivel az nem biztosítja megfelelően a panaszaik bizalmas jelleggel történő benyújtását, és nincs törvényi felhatalmazás a független vizsgálatok lefolytatására és az ésszerű szankciók kiszabására, ahogy nincsenek hatékony mechanizmusok sem a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok jól dokumentált esetei elleni fellépésre sem, továbbá mert nem vették kellően figyelembe a végrehajtási mechanizmusokban tapasztalható egyensúlytalansággal kapcsolatos aggályaikat; úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelők részvétele alapvető fontosságú, és a részvétel csökkenése nem annak tudható be, hogy nem ismerik a kezdeményezést, hanem annak, hogy nem bíznak az ellátásilánc-kezdeményezés jelenlegi eljárásaiban és irányításában; ezért azt javasolja, hogy első lépésként az ellátásilánc-kezdeményezés működésének javítása – többek között a független irányítás, a bizalmas jelleg és a névtelenség, valamint a hatékony végrehajtás és a visszatartó erő biztosításán keresztül – fokozná a mezőgazdasági termelők érdeklődését és támogatását, és ezáltal részvételét; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi a Bizottság azon megfigyelését, hogy a mezőgazdasági termelők képviselői úgy döntöttek, hogy nem csatlakoznak az ellátásilánc-kezdeményezéshez, mivel az nem biztosítja megfelelően a panaszaik bizalmas jelleggel történő benyújtását, és nincs törvényi felhatalmazás a független vizsgálatok lefolytatására és az ésszerű szankciók kiszabására, ahogy nincsenek hatékony mechanizmusok sem a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok jól dokumentált esetei elleni fellépésre sem, továbbá mert nem vették kellően figyelembe a végrehajtási mechanizmusokban tapasztalható egyensúlytalansággal kapcsolatos aggályaikat; úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelők részvétele alapvető fontosságú, és a részvétel csökkenése nem annak tudható be, hogy nem ismerik a kezdeményezést, hanem annak, hogy nem bíznak az ellátásilánc-kezdeményezés jelenlegi eljárásaiban és irányításában; ezért azt javasolja, hogy első lépésként az ellátásilánc-kezdeményezés működésének javítása – többek között a független irányítás, a bizalmas jelleg és a névtelenség, valamint a hatékony végrehajtás és a visszatartó erő biztosításán keresztül – fokozná a mezőgazdasági termelők érdeklődését és támogatását, és ezáltal részvételét;

| 22. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék a termelőket, hogy csatlakozzanak termelői szervezetekhez és termelői szervezetek társulásaihoz a tárgyalóerejük növelése és az élelmiszer-ellátási láncban elfoglalt pozíciójuk erősítése érdekében; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék a termelőket, hogy csatlakozzanak termelői szervezetekhez és termelői szervezetek társulásaihoz a tárgyalóerejük növelése és az élelmiszer-ellátási láncban elfoglalt pozíciójuk erősítése érdekében;

| 23. | elismeri ugyanakkor, hogy az önkéntes és önszabályozó rendszerek a tisztességes piaci magatartás és a vitarendezés biztosításának költséghatékony eszközei lehetnek, továbbá megszüntethetik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat, amennyiben hozzájuk hatékony végrehajtási mechanizmusok járulnak; hangsúlyozza azonban, hogy eddig az ilyen rendszerek kevés eredménnyel jártak a megfelelő érvényesítés hiánya, a mezőgazdasági termelők alulreprezentáltsága, a hiányos irányítási struktúrák, az érintett felek közötti összeférhetetlenség, az olyan vitarendezési mechanizmusok, amelyek nem veszik figyelembe a beszállítók „félelmi tényezőjét”, valamint amiatt, hogy nem alkalmazandók a teljes élelmiszer-ellátási láncra; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

23.

elismeri ugyanakkor, hogy az önkéntes és önszabályozó rendszerek a tisztességes piaci magatartás és a vitarendezés biztosításának költséghatékony eszközei lehetnek, továbbá megszüntethetik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat, amennyiben hozzájuk hatékony végrehajtási mechanizmusok járulnak; hangsúlyozza azonban, hogy eddig az ilyen rendszerek kevés eredménnyel jártak a megfelelő érvényesítés hiánya, a mezőgazdasági termelők alulreprezentáltsága, a hiányos irányítási struktúrák, az érintett felek közötti összeférhetetlenség, az olyan vitarendezési mechanizmusok, amelyek nem veszik figyelembe a beszállítók „félelmi tényezőjét”, valamint amiatt, hogy nem alkalmazandók a teljes élelmiszer-ellátási láncra; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét;

| 24. | megjegyzi, hogy már létezik az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai elleni fellépésre irányuló hatályos uniós jogszabály (a 2005/29/EK irányelv), de rámutat, hogy olyan uniós jogszabály nem létezik, amely az agrár-élelmiszeripari lánc különböző szereplői közötti tisztességtelen gyakorlatok elleni fellépésre irányul; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy már létezik az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai elleni fellépésre irányuló hatályos uniós jogszabály (a 2005/29/EK irányelv), de rámutat, hogy olyan uniós jogszabály nem létezik, amely az agrár-élelmiszeripari lánc különböző szereplői közötti tisztességtelen gyakorlatok elleni fellépésre irányul;

| 25. | rámutat, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok bármilyen komoly elemzése során kiindulópontként kell venni az utóbbi években kialakult új gazdasági paradigmát: a nagyméretű kiskereskedelmet, ahol az értékesítési pontokhoz való hozzáférésért kiélezett verseny zajlik a szupermarketek ellenőrzése alatt; rámutat, hogy egyes versenyhatóságok olyan konkrét gyakorlatokat azonosítottak, amelyek a túlzott kockázat beszállítókra való átruházását célozzák, veszélyeztetve ezzel a versenyképességüket; rámutat, hogy ezek a hatóságok azt is megállapították, hogy a saját márkák horizontális versenyt folytatnak az ipari márkákkal szemben, és eddig erre nem fordítottak kellő figyelmet; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok bármilyen komoly elemzése során kiindulópontként kell venni az utóbbi években kialakult új gazdasági paradigmát: a nagyméretű kiskereskedelmet, ahol az értékesítési pontokhoz való hozzáférésért kiélezett verseny zajlik a szupermarketek ellenőrzése alatt; rámutat, hogy egyes versenyhatóságok olyan konkrét gyakorlatokat azonosítottak, amelyek a túlzott kockázat beszállítókra való átruházását célozzák, veszélyeztetve ezzel a versenyképességüket; rámutat, hogy ezek a hatóságok azt is megállapították, hogy a saját márkák horizontális versenyt folytatnak az ipari márkákkal szemben, és eddig erre nem fordítottak kellő figyelmet;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni fellépés hozzá fog járulni a belső piac megfelelő működésének biztosításához, valamint az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott, határokon átnyúló kereskedelem fejlesztéséhez; rámutat, hogy a piacok szétaprózódott jellege és az élelmiszer-ellátási lánc tisztességtelen kereskedelmi gyakorlataira vonatkozó eltérő nemzeti jogszabályok különböző piaci feltételeknek teszik ki az ellátási láncok szereplőit, és a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztása („forum shopping”) néven ismert gyakorlathoz vezethetnek, ami pedig szabályozási bizonytalanságot eredményezhet; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni fellépés hozzá fog járulni a belső piac megfelelő működésének biztosításához, valamint az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott, határokon átnyúló kereskedelem fejlesztéséhez; rámutat, hogy a piacok szétaprózódott jellege és az élelmiszer-ellátási lánc tisztességtelen kereskedelmi gyakorlataira vonatkozó eltérő nemzeti jogszabályok különböző piaci feltételeknek teszik ki az ellátási láncok szereplőit, és a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztása („forum shopping”) néven ismert gyakorlathoz vezethetnek, ami pedig szabályozási bizonytalanságot eredményezhet;

| 27. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben és következetesen érvényesítsék a versenyjogi szabályokat, a tisztességtelen versenyre vonatkozó és a trösztellenes szabályokat, és mindenekelőtt szabjanak ki kemény szankciókat az élelmiszerláncon belüli erőfölénnyel való visszaélésért; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben és következetesen érvényesítsék a versenyjogi szabályokat, a tisztességtelen versenyre vonatkozó és a trösztellenes szabályokat, és mindenekelőtt szabjanak ki kemény szankciókat az élelmiszerláncon belüli erőfölénnyel való visszaélésért;

| 28. | alapvető fontosságúnak tartja annak biztosítását, hogy az uniós versenyjog vegye figyelembe a mezőgazdaság sajátosságait, és hogy szolgálja mind a termelők, mind a fogyasztók jólétét, akik fontos szerepet töltenek be az ellátási láncban; úgy véli, hogy az uniós versenyjognak meg kell teremtenie annak feltételeit, hogy hatékonyabb legyen a piac, ami lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy minőségi és versenyképes árú termékek széles választéka álljon rendelkezésükre, miközben biztosítja, hogy az elsődleges termelők ösztönözve legyenek a beruházásra és az innovációra, anélkül, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kiszorítanák őket a piacról; |
| --- | --- |

28.

alapvető fontosságúnak tartja annak biztosítását, hogy az uniós versenyjog vegye figyelembe a mezőgazdaság sajátosságait, és hogy szolgálja mind a termelők, mind a fogyasztók jólétét, akik fontos szerepet töltenek be az ellátási láncban; úgy véli, hogy az uniós versenyjognak meg kell teremtenie annak feltételeit, hogy hatékonyabb legyen a piac, ami lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy minőségi és versenyképes árú termékek széles választéka álljon rendelkezésükre, miközben biztosítja, hogy az elsődleges termelők ösztönözve legyenek a beruházásra és az innovációra, anélkül, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kiszorítanák őket a piacról;

| 29. | megállapítja, hogy miközben a saját márkás címkével ellátott termékek nagyobb értéket és választékot, valamint tisztességes kereskedelemből származó termékeket biztosíthatnak a fogyasztók számára, stratégiai kérdést is képviselnek közép- és hosszú távon, mivel egy horizontális dimenziót is bevezetnek a versenybe az ipari márkák tekintetében, és ez korábban sosem volt fontos tényező, és ez a kiskereskedők számára, akik egyszerre vásárlók és versenytársak, tisztességtelen és versenyellenes helyzetet teremthet; felhívja a figyelmet arra, hogy létezik egy „kockázati küszöbérték”, amely felett a saját márkák piaci térnyerése egy adott termékkategóriában a jelenlegi pozitív hatásokat negatív hatásokká változtatná, és visszatartó erőt jelentene sok vállalat innovatív erőfeszítéseit illetően; ezért kitart amellett, hogy a Bizottságnak és a versenyhatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a saját márkák kérdésére, különös tekintettel arra, hogy értékelni kell az ellátási láncra gyakorolt lehetséges hosszú távú következményekkel, valamint a mezőgazdasági termelők ellátási láncbeli helyzetével, figyelembe véve, hogy tagállamonként eltérőek a fogyasztói szokások; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy miközben a saját márkás címkével ellátott termékek nagyobb értéket és választékot, valamint tisztességes kereskedelemből származó termékeket biztosíthatnak a fogyasztók számára, stratégiai kérdést is képviselnek közép- és hosszú távon, mivel egy horizontális dimenziót is bevezetnek a versenybe az ipari márkák tekintetében, és ez korábban sosem volt fontos tényező, és ez a kiskereskedők számára, akik egyszerre vásárlók és versenytársak, tisztességtelen és versenyellenes helyzetet teremthet; felhívja a figyelmet arra, hogy létezik egy „kockázati küszöbérték”, amely felett a saját márkák piaci térnyerése egy adott termékkategóriában a jelenlegi pozitív hatásokat negatív hatásokká változtatná, és visszatartó erőt jelentene sok vállalat innovatív erőfeszítéseit illetően; ezért kitart amellett, hogy a Bizottságnak és a versenyhatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a saját márkák kérdésére, különös tekintettel arra, hogy értékelni kell az ellátási láncra gyakorolt lehetséges hosszú távú következményekkel, valamint a mezőgazdasági termelők ellátási láncbeli helyzetével, figyelembe véve, hogy tagállamonként eltérőek a fogyasztói szokások;

| 30. | felszólítja a Bizottságot és tagállamokat a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2011/7/EU irányelv teljes és következetes végrehajtására annak érdekében, hogy a vállalkozások 60 napon belül fizessenek a hitelezőknek, vagy ellenkező esetben szembesüljenek a kamatok fizetésével és a hitelező ésszerű behajtási költségeinek kifizetésével; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot és tagállamokat a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2011/7/EU irányelv teljes és következetes végrehajtására annak érdekében, hogy a vállalkozások 60 napon belül fizessenek a hitelezőknek, vagy ellenkező esetben szembesüljenek a kamatok fizetésével és a hitelező ésszerű behajtási költségeinek kifizetésével;

| 31. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot vagy javaslatokat, egy olyan, általános elveket meghatározó uniós szintű keret létrehozására, amely kellően figyelembe veszi a nemzeti realitásokat és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemben bevált gyakorlatokat, annak érdekében, hogy biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket valamennyi tagállamban, ami lehetővé teszi a piacok rendeltetésszerű működését, valamint a gyártók, szállítók és forgalmazók közötti tisztességes és átlátható kapcsolatok fenntartását; |
| --- | --- |

31.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot vagy javaslatokat, egy olyan, általános elveket meghatározó uniós szintű keret létrehozására, amely kellően figyelembe veszi a nemzeti realitásokat és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemben bevált gyakorlatokat, annak érdekében, hogy biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket valamennyi tagállamban, ami lehetővé teszi a piacok rendeltetésszerű működését, valamint a gyártók, szállítók és forgalmazók közötti tisztességes és átlátható kapcsolatok fenntartását;

| 32. | határozottan úgy véli, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak a Bizottság és a releváns érdekelt felek által a 2011. november 29-i, „Az élelmiszer-ellátási lánc vertikális kapcsolatai: a helyes gyakorlat elve” című dokumentumban (15) meghatározott fogalmát a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok nyílt jegyzékével együtt figyelembe kell venni az uniós szintű keretre irányuló javaslat benyújtásakor; |
| --- | --- |

32.

határozottan úgy véli, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak a Bizottság és a releváns érdekelt felek által a 2011. november 29-i, „Az élelmiszer-ellátási lánc vertikális kapcsolatai: a helyes gyakorlat elve” című dokumentumban (15) meghatározott fogalmát a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok nyílt jegyzékével együtt figyelembe kell venni az uniós szintű keretre irányuló javaslat benyújtásakor;

| 33. | javasolja továbbá, hogy a névtelenséget és a bizalmas jelleget építsék be az ezen a területen indított jövőbeli jogalkotási kezdeményezésbe vagy kezdeményezésekbe; |
| --- | --- |

33.

javasolja továbbá, hogy a névtelenséget és a bizalmas jelleget építsék be az ezen a területen indított jövőbeli jogalkotási kezdeményezésbe vagy kezdeményezésekbe;

| 34. | úgy véli, hogy a tagállamoknak, ha még nem tették meg, létre kell hozniuk vagy el kell ismerniük nemzeti szinten az élelmiszer-ellátási lánc tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai elleni küzdelemre irányuló intézkedés érvényesítéséért felelős állami hatóságokat vagy olyan elkötelezett testületeket, mint a döntőbírák; úgy véli, hogy az ilyen jellegű állami hatóságok elősegíthetik az érvényesítést, ha felhatalmazást kapnak arra, hogy saját kezdeményezésű vizsgálatokat indítsanak és folytassanak a bizalmas alapon kezelt nem hivatalos információk alapján vagy panaszok alapján (felülkerekedve ezáltal a félelmi tényezőn), valamint közvetítőként működhetnek az érintett felek között; hangsúlyozza, hogy uniós szintű kölcsönös elismerésre és hatékony együttműködésre van szükség a nemzeti hatóságok között a – különösen a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos – releváns információ, illetve a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok új típusaival kapcsolatos szakértelem megosztásának biztosítása érdekében, a szubszidiaritás elvének teljes mértékben való tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a tagállamoknak, ha még nem tették meg, létre kell hozniuk vagy el kell ismerniük nemzeti szinten az élelmiszer-ellátási lánc tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai elleni küzdelemre irányuló intézkedés érvényesítéséért felelős állami hatóságokat vagy olyan elkötelezett testületeket, mint a döntőbírák; úgy véli, hogy az ilyen jellegű állami hatóságok elősegíthetik az érvényesítést, ha felhatalmazást kapnak arra, hogy saját kezdeményezésű vizsgálatokat indítsanak és folytassanak a bizalmas alapon kezelt nem hivatalos információk alapján vagy panaszok alapján (felülkerekedve ezáltal a félelmi tényezőn), valamint közvetítőként működhetnek az érintett felek között; hangsúlyozza, hogy uniós szintű kölcsönös elismerésre és hatékony együttműködésre van szükség a nemzeti hatóságok között a – különösen a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos – releváns információ, illetve a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok új típusaival kapcsolatos szakértelem megosztásának biztosítása érdekében, a szubszidiaritás elvének teljes mértékben való tiszteletben tartása mellett;

| 35. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és más releváns érdekelt feleket, hogy a bizottsági jelentés nyomon követése során elsősorban a panaszok névtelensége és a hatékony szankcionálási rendszer biztosításával segítsék elő, hogy a mezőgazdasági termelői szervezetek – többek között a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai – kerüljenek be az élelmiszer-ellátási láncot irányító nemzeti végrehajtó szervek körébe; |
| --- | --- |

35.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és más releváns érdekelt feleket, hogy a bizottsági jelentés nyomon követése során elsősorban a panaszok névtelensége és a hatékony szankcionálási rendszer biztosításával segítsék elő, hogy a mezőgazdasági termelői szervezetek – többek között a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai – kerüljenek be az élelmiszer-ellátási láncot irányító nemzeti végrehajtó szervek körébe;

| 36. | úgy véli, hogy szükség van uniós szintű keretszabályozásra a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelése, valamint annak érdekében, hogy az európai mezőgazdasági termelők és fogyasztók számára tisztességes értékesítési és vásárlási feltételeket biztosítsanak; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy szükség van uniós szintű keretszabályozásra a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelése, valamint annak érdekében, hogy az európai mezőgazdasági termelők és fogyasztók számára tisztességes értékesítési és vásárlási feltételeket biztosítsanak;

| 37. | rámutat, hogy ennek az uniós keretjogszabálynak nem szabad csökkentenie azokban az országokban a védelmi szintet, ahol már elfogadtak nemzeti jogszabályt a vállalkozások közötti tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

37.

rámutat, hogy ennek az uniós keretjogszabálynak nem szabad csökkentenie azokban az országokban a védelmi szintet, ahol már elfogadtak nemzeti jogszabályt a vállalkozások közötti tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében;

| 38. | felhívja azokat a tagállamokat, ahol nincsenek hatáskörrel rendelkező végrehajtási hatóságok, hogy mérlegeljék egy ilyen hatóság létrehozását, és ruházzák fel felügyeleti, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdéséhez szükséges intézkedések végrehajtására szolgáló hatáskörökkel; |
| --- | --- |

38.

felhívja azokat a tagállamokat, ahol nincsenek hatáskörrel rendelkező végrehajtási hatóságok, hogy mérlegeljék egy ilyen hatóság létrehozását, és ruházzák fel felügyeleti, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdéséhez szükséges intézkedések végrehajtására szolgáló hatáskörökkel;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a végrehajtási szerveknek többféle különböző végrehajtási intézkedéssel és szankciókkal kell rendelkezniük, hogy a konkrét helyzet súlyosságának megfelelően rugalmas választ tudjanak adni; úgy véli, hogy az ilyen intézkedéseknek és szankcióknak visszatartó erejűeknek kell lenniük a magatartás megváltoztatása céljából; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a végrehajtási szerveknek többféle különböző végrehajtási intézkedéssel és szankciókkal kell rendelkezniük, hogy a konkrét helyzet súlyosságának megfelelően rugalmas választ tudjanak adni; úgy véli, hogy az ilyen intézkedéseknek és szankcióknak visszatartó erejűeknek kell lenniük a magatartás megváltoztatása céljából;

| 40. | emlékeztet arra, hogy már minden tagállam rendelkezik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelésére irányuló szabályozási keretrendszerrel; tudomásul veszi az egyes tagállamok által hozott szabályozási intézkedéseket, amelyek révén a nemzeti versenyjogot kiegészítő rendelkezéseket vezettek be, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó irányelvek alkalmazási körét a rendelkezéseik vállalkozások közötti kapcsolatokra való kiterjesztése révén kiterjesztették és független bűnüldöző hatóságokat hoztak létre; megjegyzi azonban, hogy a tagállam e tekintetben követett eltérő megközelítései ahhoz vezettek, hogy eltérő fokú és típusú védelmet biztosítanak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet arra, hogy már minden tagállam rendelkezik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelésére irányuló szabályozási keretrendszerrel; tudomásul veszi az egyes tagállamok által hozott szabályozási intézkedéseket, amelyek révén a nemzeti versenyjogot kiegészítő rendelkezéseket vezettek be, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó irányelvek alkalmazási körét a rendelkezéseik vállalkozások közötti kapcsolatokra való kiterjesztése révén kiterjesztették és független bűnüldöző hatóságokat hoztak létre; megjegyzi azonban, hogy a tagállam e tekintetben követett eltérő megközelítései ahhoz vezettek, hogy eltérő fokú és típusú védelmet biztosítanak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben;

| 41. | megállapítja, hogy az élelmiszer-ellátási lánc tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai ellen való fellépésre irányuló intézkedések elfogadása során kellőképpen figyelembe kell venni az egyes piacok sajátosságait és a rájuk vonatkozó jogi követelményeket, az egyes tagállamok különböző helyzetét és megközelítéseit, az egyes piacok konszolidációs és fragmentáltsági szintjét és egyéb jelentős tényezőket, és egyúttal ki kell építeni az egyes tagállamokban már meghozott és hatékonynak bizonyult intézkedéseket; úgy véli, hogy az e területet érintő bármely szabályozási erőfeszítésnek biztosítania kell, hogy viszonylag széles mérlegelési jogkör álljon rendelkezésre a hozandó intézkedéseknek az egyes piacok sajátos jellemzőihez való igazításához, az egyenmegoldások elkerülése érdekében, továbbá azon az általános elven kell alapulniuk, hogy az érvényesítés javítását az illetékes állami szervek bevonása révén kell megvalósítani a magánjogi jogérvényesítés koncepciója mellett, hozzájárulva ezzel a különböző nemzeti végrehajtási szervek közötti jelenlegi fragmentált és alacsony szintű együttműködés javításához, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos határokon átnyúló kihívások kezeléséhez; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy az élelmiszer-ellátási lánc tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai ellen való fellépésre irányuló intézkedések elfogadása során kellőképpen figyelembe kell venni az egyes piacok sajátosságait és a rájuk vonatkozó jogi követelményeket, az egyes tagállamok különböző helyzetét és megközelítéseit, az egyes piacok konszolidációs és fragmentáltsági szintjét és egyéb jelentős tényezőket, és egyúttal ki kell építeni az egyes tagállamokban már meghozott és hatékonynak bizonyult intézkedéseket; úgy véli, hogy az e területet érintő bármely szabályozási erőfeszítésnek biztosítania kell, hogy viszonylag széles mérlegelési jogkör álljon rendelkezésre a hozandó intézkedéseknek az egyes piacok sajátos jellemzőihez való igazításához, az egyenmegoldások elkerülése érdekében, továbbá azon az általános elven kell alapulniuk, hogy az érvényesítés javítását az illetékes állami szervek bevonása révén kell megvalósítani a magánjogi jogérvényesítés koncepciója mellett, hozzájárulva ezzel a különböző nemzeti végrehajtási szervek közötti jelenlegi fragmentált és alacsony szintű együttműködés javításához, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos határokon átnyúló kihívások kezeléséhez;

| 42. | rámutat, hogy a különböző nemzeti végrehajtási szervek közötti jelenlegi fragmentált és alacsony szintű együttműködés nem elégséges ahhoz, hogy kezelje a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos határokon átnyúló kihívásokat; |
| --- | --- |

42.

rámutat, hogy a különböző nemzeti végrehajtási szervek közötti jelenlegi fragmentált és alacsony szintű együttműködés nem elégséges ahhoz, hogy kezelje a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos határokon átnyúló kihívásokat;

| 43. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a szabályozói és nem szabályozói intézkedések hatékonyságát és hatását, kellően figyelembe véve azok valamennyi lehetséges hatását a különböző érdekelt felek és a fogyasztók jóléte szempontjából, valamint a fent említett Areté-tanulmány válaszadói által jelzett politikamixet, amely az önkéntes kezdeményezések és az állami végrehajtás kombinációja (az összes válasz 33 %-a), illetve az uniós szintű egyedi jogszabály (32 %); |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a szabályozói és nem szabályozói intézkedések hatékonyságát és hatását, kellően figyelembe véve azok valamennyi lehetséges hatását a különböző érdekelt felek és a fogyasztók jóléte szempontjából, valamint a fent említett Areté-tanulmány válaszadói által jelzett politikamixet, amely az önkéntes kezdeményezések és az állami végrehajtás kombinációja (az összes válasz 33 %-a), illetve az uniós szintű egyedi jogszabály (32 %);

| 44. | meggyőződése, hogy a fogyasztók mezőgazdasági termékekről való tájékoztatása alapvető fontosságú az élelmiszer-ellátási lánc egyenlőtlenségeiből következő problémák, többek között a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelése érdekében; felhívja az élelmiszer-ellátási lánc irányításában részt vevő valamennyi érdekelt felet, hogy az élelmiszer-ellátási lánc egészében fokozzák az átláthatóságot, javítsák a fogyasztók tájékoztatását megfelelőbb termékcímkézéssel és tanúsítási rendszerekkel annak érdekében, hogy a fogyasztók teljesen tájékozott döntéseket hozhassanak a rendelkezésre álló termékek tekintetében és hogy ennek megfelelően járjanak el; |
| --- | --- |

44.

meggyőződése, hogy a fogyasztók mezőgazdasági termékekről való tájékoztatása alapvető fontosságú az élelmiszer-ellátási lánc egyenlőtlenségeiből következő problémák, többek között a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kezelése érdekében; felhívja az élelmiszer-ellátási lánc irányításában részt vevő valamennyi érdekelt felet, hogy az élelmiszer-ellátási lánc egészében fokozzák az átláthatóságot, javítsák a fogyasztók tájékoztatását megfelelőbb termékcímkézéssel és tanúsítási rendszerekkel annak érdekében, hogy a fogyasztók teljesen tájékozott döntéseket hozhassanak a rendelkezésre álló termékek tekintetében és hogy ennek megfelelően járjanak el;

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve támogassa az olyan kezdeményezéseket, amelyek keretében felhívják a fogyasztók figyelmét az árdömping elsődleges termelők számára jelentett veszélyeire, és kifejezetten támogatja az ezzel foglalkozó iskolai és egyéb képzési intézményeken belüli figyelemfelkeltő kampányokat; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve támogassa az olyan kezdeményezéseket, amelyek keretében felhívják a fogyasztók figyelmét az árdömping elsődleges termelők számára jelentett veszélyeire, és kifejezetten támogatja az ezzel foglalkozó iskolai és egyéb képzési intézményeken belüli figyelemfelkeltő kampányokat;

| 46. | megállapítja, hogy az Európai Parlament 2009 óta öt állásfoglalást fogadott el az uniós kiskereskedelmi láncon belüli problémákról, közülük három kifejezetten az élelmiszer-ellátási láncon belüli egyenlőtlenségekkel és visszaélésekkel foglalkozik; megjegyzi továbbá, hogy ugyanebben az időszakban a Bizottság három közleményt és egy zöld könyvet készített, valamint megbízást adott két, hasonló témákról szóló végleges jelentés elkészítésére; ennek alapján azt állítja, hogy az élelmiszer-ellátási lánc helyzetére vonatkozó még több elemzés csak késlelteti a sürgős intézkedéseket, amelyekre pedig szükség van a mezőgazdasági termelők tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelmének támogatásához; |
| --- | --- |

46.

megállapítja, hogy az Európai Parlament 2009 óta öt állásfoglalást fogadott el az uniós kiskereskedelmi láncon belüli problémákról, közülük három kifejezetten az élelmiszer-ellátási láncon belüli egyenlőtlenségekkel és visszaélésekkel foglalkozik; megjegyzi továbbá, hogy ugyanebben az időszakban a Bizottság három közleményt és egy zöld könyvet készített, valamint megbízást adott két, hasonló témákról szóló végleges jelentés elkészítésére; ennek alapján azt állítja, hogy az élelmiszer-ellátási lánc helyzetére vonatkozó még több elemzés csak késlelteti a sürgős intézkedéseket, amelyekre pedig szükség van a mezőgazdasági termelők tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelmének támogatásához;

| 47. | arra ösztönzi az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő összes felet, hogy közös kockázatok és előnyök esetén szabványos szerződéseket és új generációs szerződéseket is vegyenek fontolóra; |
| --- | --- |

47.

arra ösztönzi az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő összes felet, hogy közös kockázatok és előnyök esetén szabványos szerződéseket és új generációs szerződéseket is vegyenek fontolóra;

| 48. | elismeri, hogy a közös agrárpolitika (KAP) reformja, valamint az új, egységes közös piacszervezés számos olyan intézkedést vezetett be, amelyek célja, hogy különösen a termelői szervezetek létrehozásához és kiterjesztéséhez nyújtott támogatáson keresztül kezeljék a mezőgazdasági termelők, a kiskereskedelem, a nagykereskedelem, valamint az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő kis- és középvállalkozások alkuereje közötti különbséget; hangsúlyozza az említett, kínálati oldali együttműködésnek a fontosságát; |
| --- | --- |

48.

elismeri, hogy a közös agrárpolitika (KAP) reformja, valamint az új, egységes közös piacszervezés számos olyan intézkedést vezetett be, amelyek célja, hogy különösen a termelői szervezetek létrehozásához és kiterjesztéséhez nyújtott támogatáson keresztül kezeljék a mezőgazdasági termelők, a kiskereskedelem, a nagykereskedelem, valamint az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő kis- és középvállalkozások alkuereje közötti különbséget; hangsúlyozza az említett, kínálati oldali együttműködésnek a fontosságát;

| 49. | megállapítja, hogy a termelői szervezetek létrehozásáról rendelkező 1308/2013/EU rendeletet a KAP második pillérébe tartozó pénzügyi ösztönzők támogatják; rámutat, hogy a jogi keret (egyes ágazatokban) kiterjeszti a kollektív tárgyalás hatályát, valamint (valamennyi ágazatban) a szállítási szerződések hatályát a termelői szervezetekre, a termelői szervezetek társulásaira, valamint az ágazatközi szervezetekre, továbbá – biztosítékok mellett – egyes versenyszabályok alóli átmeneti mentességeket is bevezet súlyos piaci egyensúlyhiány időszakaiban; |
| --- | --- |

49.

megállapítja, hogy a termelői szervezetek létrehozásáról rendelkező 1308/2013/EU rendeletet a KAP második pillérébe tartozó pénzügyi ösztönzők támogatják; rámutat, hogy a jogi keret (egyes ágazatokban) kiterjeszti a kollektív tárgyalás hatályát, valamint (valamennyi ágazatban) a szállítási szerződések hatályát a termelői szervezetekre, a termelői szervezetek társulásaira, valamint az ágazatközi szervezetekre, továbbá – biztosítékok mellett – egyes versenyszabályok alóli átmeneti mentességeket is bevezet súlyos piaci egyensúlyhiány időszakaiban;

| 50. | sürgeti a Bizottságot, hogy határozottan támogassa ezt a megközelítést az elsődleges termelők alkuerejének növelése céljából, valamint hogy ösztönözze a termelőket, hogy csatlakozzanak termelői szervezetekhez és termelői szervezetek társulásaihoz; kiemeli, hogy a mezőgazdasági kistermelők és családi gazdálkodók – akik az elszigetelt, távoli és hegyvidéki régiókban munkahelyeket tudnak teremteni és fenntartani – különösen kiszolgáltatottak; |
| --- | --- |

50.

sürgeti a Bizottságot, hogy határozottan támogassa ezt a megközelítést az elsődleges termelők alkuerejének növelése céljából, valamint hogy ösztönözze a termelőket, hogy csatlakozzanak termelői szervezetekhez és termelői szervezetek társulásaihoz; kiemeli, hogy a mezőgazdasági kistermelők és családi gazdálkodók – akik az elszigetelt, távoli és hegyvidéki régiókban munkahelyeket tudnak teremteni és fenntartani – különösen kiszolgáltatottak;

| 51. | úgy véli, hogy a termelői szervezetek megerősítésével és létrehozásával egyidejűleg a mezőgazdasági termelők alkuerejét is meg kell erősíteni az élelmiszer-ellátási láncban, különösen a szerződéseik közös megtárgyalásához való jog biztosításával; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy a termelői szervezetek megerősítésével és létrehozásával egyidejűleg a mezőgazdasági termelők alkuerejét is meg kell erősíteni az élelmiszer-ellátási láncban, különösen a szerződéseik közös megtárgyalásához való jog biztosításával;

| 52. | az ellátási láncon belül nagyobb fokú átláthatóságra és jobb tájékoztatás biztosítására, valamint az olyan szervek és piaci információs eszközök megerősítésére szólít fel, mint például az európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz és a Tejpiaci Megfigyelőközpont, annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők és a termelői szervezetek számára pontos és időszerű piaci adatokat biztosítsanak; |
| --- | --- |

52.

az ellátási láncon belül nagyobb fokú átláthatóságra és jobb tájékoztatás biztosítására, valamint az olyan szervek és piaci információs eszközök megerősítésére szólít fel, mint például az európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz és a Tejpiaci Megfigyelőközpont, annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők és a termelői szervezetek számára pontos és időszerű piaci adatokat biztosítsanak;

| 53. | véleménye szerint az élelmiszer-ellátási láncban az áraknak jobban tükrözniük kell az elsődleges termelők által hozzáadott értéket; ezért kéri, hogy a kiskereskedelmi árképzés legyen a lehető legátláthatóbb; |
| --- | --- |

53.

véleménye szerint az élelmiszer-ellátási láncban az áraknak jobban tükrözniük kell az elsődleges termelők által hozzáadott értéket; ezért kéri, hogy a kiskereskedelmi árképzés legyen a lehető legátláthatóbb;

| 54. | rámutat arra, hogy számos uniós tagállamban a mezőgazdasági termelők azáltal biztosítottak maguknak erős pozíciót az élelmiszer-ellátási láncban, hogy szövetkezeteket hoztak létre, amelyek biztosítják, hogy a feldolgozási szakaszban létrejött hozzáadott érték visszajusson a mezőgazdasági termelőkhöz, és hogy döntően fontos, hogy e szövetkezetekre ne háruljanak többletköltségek kötelező és költséges bürokrácia következményeként; |
| --- | --- |

54.

rámutat arra, hogy számos uniós tagállamban a mezőgazdasági termelők azáltal biztosítottak maguknak erős pozíciót az élelmiszer-ellátási láncban, hogy szövetkezeteket hoztak létre, amelyek biztosítják, hogy a feldolgozási szakaszban létrejött hozzáadott érték visszajusson a mezőgazdasági termelőkhöz, és hogy döntően fontos, hogy e szövetkezetekre ne háruljanak többletköltségek kötelező és költséges bürokrácia következményeként;

| 55. | arra ösztönzi a termelőket, valamint a feldolgozókat, hogy működjenek együtt az innovációba való befektetés és termékeik hozzáadott értékének növelése érdekében; |
| --- | --- |

55.

arra ösztönzi a termelőket, valamint a feldolgozókat, hogy működjenek együtt az innovációba való befektetés és termékeik hozzáadott értékének növelése érdekében;

| 56. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy 2013 decemberében a Parlament elfogadott egy saját kezdeményezésű jelentést, amely felhívta a Bizottságot, hogy az elsődleges termelők körében fennálló félelmi tényező kezelése érdekében vizsgálja meg a független jogérvényesítés lehetőségét; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezt saját jelentésében; |
| --- | --- |

56.

emlékezteti a Bizottságot arra, hogy 2013 decemberében a Parlament elfogadott egy saját kezdeményezésű jelentést, amely felhívta a Bizottságot, hogy az elsődleges termelők körében fennálló félelmi tényező kezelése érdekében vizsgálja meg a független jogérvényesítés lehetőségét; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezt saját jelentésében;

| 57. | úgy véli, hogy a szakmai szervezetek olyan platformként szolgálhatnának az elsődleges termelők számára, amely lehetővé tenné számukra, hogy feltételezett tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat esetén valamely illetékes hatóságnál félelem nélkül panaszt tegyenek; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a szakmai szervezetek olyan platformként szolgálhatnának az elsődleges termelők számára, amely lehetővé tenné számukra, hogy feltételezett tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat esetén valamely illetékes hatóságnál félelem nélkül panaszt tegyenek;

| 58. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

58.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 184. E, 2009.8.6., 23. o.

(2)  HL C 308. E, 2011.10.20., 22. o.

(3)  HL C 227. E, 2013.8.6., 11. o.

(4)  HL C 255., 2005.10.14., 44. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0004.

(6)  HL C 210., 2010.8.3., 4. o.

(7)  HL C 33. E, 2013.2.5., 9. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0580.

(9)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o.

(10)  HL L 48., 2011.2.23., 1. o.

(11)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(12)  HL L 95., 1993.4.21., 29. o.

(13)  HL L 94., 2012.3.30., 38. o.

(14)  Eurostat, 2010.

(15)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/sites/digital-agenda/files/discussions/Vertical%20relationships%20in%20the%20Food%20Supply%20Chain%20-%20Principles%20of%20Good%20Practice.pdf

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/51

---

P8_TA(2016)0251

A fenntartható uniós mezőgazdaság technológiai megoldásai

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása az uniós mezőgazdaság fenntarthatóságát célzó technológiai megoldásokról (2015/2225(INI))

(2018/C 086/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 11. cikkére, 114. cikkének (3) bekezdésére, 168. cikkének (1) bekezdésére és 191. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 11. cikkére, 114. cikkének (3) bekezdésére, 168. cikkének (1) bekezdésére és 191. cikkére,

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 3-i 2013/743/EU tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 3-i 2013/743/EU tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU rendeletére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU rendeletére (6),

| — | tekintettel a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére, jellemzésére, begyűjtésére és hasznosítására irányuló közösségi program létrehozásáról és az 1467/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 24-i 870/2004/EK tanácsi rendeletre (7), valamint a Bizottság „Mezőgazdasági genetikai erőforrások – a megőrzéstől a fenntartható használatig” című, 2013. november 28-i jelentésére (COM(2013)0838), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére, jellemzésére, begyűjtésére és hasznosítására irányuló közösségi program létrehozásáról és az 1467/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 24-i 870/2004/EK tanácsi rendeletre (7), valamint a Bizottság „Mezőgazdasági genetikai erőforrások – a megőrzéstől a fenntartható használatig” című, 2013. november 28-i jelentésére (COM(2013)0838),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank által a 2014 és 2020 közötti időszakban a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén folytatott együttműködés tekintetében 2014. július 14-én aláírt egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank által a 2014 és 2020 közötti időszakban a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén folytatott együttműködés tekintetében 2014. július 14-én aláírt egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel „Az európai kertészeti ágazat jövője – növekedési stratégiák” című, 2014. március 11-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kertészeti ágazat jövője – növekedési stratégiák” című, 2014. március 11-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Strukturális és Kohéziós Politikai Tematikus Főosztály (Mezőgazdaság és vidékfejlesztés) „Precíziós mezőgazdaság: Lehetőség az uniós mezőgazdasági termelők számára – potenciális támogatás a 2014–2020-as KAP keretében” című 2014-es tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Strukturális és Kohéziós Politikai Tematikus Főosztály (Mezőgazdaság és vidékfejlesztés) „Precíziós mezőgazdaság: Lehetőség az uniós mezőgazdasági termelők számára – potenciális támogatás a 2014–2020-as KAP keretében” című 2014-es tanulmányára,

| — | tekintettel a STOA (tudományos és technológiai alternatívák értékelő testülete) „Technology options for feeding 10 billion people” (Technológiai alternatívák 10 milliárd ember élelmezésére) című, 2013. évi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a STOA (tudományos és technológiai alternatívák értékelő testülete) „Technology options for feeding 10 billion people” (Technológiai alternatívák 10 milliárd ember élelmezésére) című, 2013. évi tanulmányára,

| — | tekintettel a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségről szóló, 2012. február 29-i bizottsági közleményre (COM(2012)0079), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségről szóló, 2012. február 29-i bizottsági közleményre (COM(2012)0079),

| — | tekintettel az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című, 2012. február 13-i bizottsági közleményre (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című, 2012. február 13-i bizottsági közleményre (COM(2012)0060),

| — | tekintettel a tudományos tanácsadók magas szintű munkacsoportjának létrehozásáról szóló, 2015. október 16-i bizottsági határozatra (C(2015)6946), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tudományos tanácsadók magas szintű munkacsoportjának létrehozásáról szóló, 2015. október 16-i bizottsági határozatra (C(2015)6946),

| — | tekintettel a Bizottság „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i közleményére (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i közleményére (COM(2015)0215),

| — | tekintettel a szabadalmakról és a növényfajta-oltalmakról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabadalmakról és a növényfajta-oltalmakról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0174/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0174/2016),

| A. | mivel társadalmainknak számos mezőgazdasági vonatkozású kihívással kell szembenézniük, amelyek kezelésében vállalniuk kell a rájuk háruló felelősséget, és mivel a világ népessége 2050-ig a becslések szerint várhatóan eléri a 9,6 milliárd főt, ami a világ mai össznépességéhez képest kb. 2,4 milliárd fős gyarapodást jelent; |
| --- | --- |

A.

mivel társadalmainknak számos mezőgazdasági vonatkozású kihívással kell szembenézniük, amelyek kezelésében vállalniuk kell a rájuk háruló felelősséget, és mivel a világ népessége 2050-ig a becslések szerint várhatóan eléri a 9,6 milliárd főt, ami a világ mai össznépességéhez képest kb. 2,4 milliárd fős gyarapodást jelent;

| B. | mivel átlagosan az előállított élelmiszerek legalább harmada, sőt, egyes ágazatokban a fele hulladékként végzi, és mivel ezen előrejelzett kereslet kielégítésének egyik leghatékonyabb módja a korlátozott erőforrások kimerítése nélkül az, ha technológiai megoldásokat alkalmazunk a termelés növelése, az elosztás eszközeinek javítása és az élelmiszerpazarlás megszüntetése céljából; |
| --- | --- |

B.

mivel átlagosan az előállított élelmiszerek legalább harmada, sőt, egyes ágazatokban a fele hulladékként végzi, és mivel ezen előrejelzett kereslet kielégítésének egyik leghatékonyabb módja a korlátozott erőforrások kimerítése nélkül az, ha technológiai megoldásokat alkalmazunk a termelés növelése, az elosztás eszközeinek javítása és az élelmiszerpazarlás megszüntetése céljából;

| C. | mivel az EU és a világ egész népessége számára sürgető szükséglet, hogy nagyobb mennyiségben tudjunk biztonságos, egészséges és tápláló élelmiszert előállítani az olyan problémák leküzdése érdekében, mint az alultápláltság, az elhízás, a szív- és érrendszeri megbetegedések stb. és mivel az élelmiszerekre vonatkozó szigorú uniós minőségi normák világszerte elismertek; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és a világ egész népessége számára sürgető szükséglet, hogy nagyobb mennyiségben tudjunk biztonságos, egészséges és tápláló élelmiszert előállítani az olyan problémák leküzdése érdekében, mint az alultápláltság, az elhízás, a szív- és érrendszeri megbetegedések stb. és mivel az élelmiszerekre vonatkozó szigorú uniós minőségi normák világszerte elismertek;

| D. | mivel a földhasználatnak a műveléssel szemben számos alternatívája van, például az urbanizáció, az ipar, a turizmus és a szabadidős tevékenységek; |
| --- | --- |

D.

mivel a földhasználatnak a műveléssel szemben számos alternatívája van, például az urbanizáció, az ipar, a turizmus és a szabadidős tevékenységek;

| E. | mivel a mezőgazdasági nyersanyagok növekedési kilátásokat kínálnak a zöld vegyészetben; |
| --- | --- |

E.

mivel a mezőgazdasági nyersanyagok növekedési kilátásokat kínálnak a zöld vegyészetben;

| F. | mivel a gazdálkodás fenntarthatóbbá tétele egyre fontosabb cél a piaci szereplők számára, tekintve, hogy egyfelől a jövedelmek védelme érdekében kordában kell tartani a költségeket, másfelől reagálni kell a természeti erőforrások (talaj, víz, levegő és biológiai sokféleség) kimerülésének és leromlásának veszélyére; mivel a mezőgazdaság a világ édesvíz-felhasználásának 70 %-áért felelős, és mivel a rendelkezésre álló víz már most is a mezőgazdasági termelés egyik fő korlátja az EU egyes régióiban és világszerte; mivel az ivóvíz felhasználása a mezőgazdaságban jelentősen csökkenthető modern öntözési technikák hatékony alkalmazása és a helyi éghajlathoz alkalmazkodó növények termesztése révén; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdálkodás fenntarthatóbbá tétele egyre fontosabb cél a piaci szereplők számára, tekintve, hogy egyfelől a jövedelmek védelme érdekében kordában kell tartani a költségeket, másfelől reagálni kell a természeti erőforrások (talaj, víz, levegő és biológiai sokféleség) kimerülésének és leromlásának veszélyére; mivel a mezőgazdaság a világ édesvíz-felhasználásának 70 %-áért felelős, és mivel a rendelkezésre álló víz már most is a mezőgazdasági termelés egyik fő korlátja az EU egyes régióiban és világszerte; mivel az ivóvíz felhasználása a mezőgazdaságban jelentősen csökkenthető modern öntözési technikák hatékony alkalmazása és a helyi éghajlathoz alkalmazkodó növények termesztése révén;

| G. | mivel a nitrogéntartalmú műtrágyák magas terméshozamot biztosítanak, az előállításuk azonban a mezőgazdasági termelési rendszerek által felhasznált, fosszilis tüzelőanyagokból előállított energia mintegy 50 %-át igényli; |
| --- | --- |

G.

mivel a nitrogéntartalmú műtrágyák magas terméshozamot biztosítanak, az előállításuk azonban a mezőgazdasági termelési rendszerek által felhasznált, fosszilis tüzelőanyagokból előállított energia mintegy 50 %-át igényli;

| H. | mivel a globális energiakereslet 2030-ig az előrejelzések szerint 40 %-kal nő, és mivel most kell komolyan mérlegelni, hogy ezt az igényt az energiahatékonyság növelésével és egy biztonságos, megújuló energiákat is tartalmazó energiaszerkezet felépítésével elégítsük ki; mivel kutatások szerint a rövidebb agrár-élelmiszeripari láncok kisebb energiafelhasználáshoz vezethetnek, ami költségbeli és környezeti előnyökkel járhat; |
| --- | --- |

H.

mivel a globális energiakereslet 2030-ig az előrejelzések szerint 40 %-kal nő, és mivel most kell komolyan mérlegelni, hogy ezt az igényt az energiahatékonyság növelésével és egy biztonságos, megújuló energiákat is tartalmazó energiaszerkezet felépítésével elégítsük ki; mivel kutatások szerint a rövidebb agrár-élelmiszeripari láncok kisebb energiafelhasználáshoz vezethetnek, ami költségbeli és környezeti előnyökkel járhat;

| I. | mivel évente a globális terméshozam akár 40 %-a is elveszik a növénykárosítók és -betegségek miatt, és mivel ez az arány a következő években várhatóan növekedni fog; mivel lépéseket kell tenni e számadat további növekedésének megelőzésére, többek között a termelés szisztematikus megközelítése és a meglévő termelési modellek kiigazítása révén, és mivel az éghajlatváltozás is hozzájárul e veszteséghez, és ökológiailag új növénykárosítók és -betegségek megjelenéséhez vezet; |
| --- | --- |

I.

mivel évente a globális terméshozam akár 40 %-a is elveszik a növénykárosítók és -betegségek miatt, és mivel ez az arány a következő években várhatóan növekedni fog; mivel lépéseket kell tenni e számadat további növekedésének megelőzésére, többek között a termelés szisztematikus megközelítése és a meglévő termelési modellek kiigazítása révén, és mivel az éghajlatváltozás is hozzájárul e veszteséghez, és ökológiailag új növénykárosítók és -betegségek megjelenéséhez vezet;

| J. | mivel a globális felmelegedés aszályokhoz, illetve árvizekhez vezető szélsőséges időjárási jelenségeket idéz elő, amelyek jelentős károkat okoznak a lakosság számára és nagy kockázatokat hordoznak magukban az élelmezésbiztonság tekintetében; és mivel a biológiailag és szerkezetileg sokszínű agro-ökorendszerek éghajlatváltozással szembeni ellenálló képessége hozzájárulhat e kockázat csökkentéséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel a globális felmelegedés aszályokhoz, illetve árvizekhez vezető szélsőséges időjárási jelenségeket idéz elő, amelyek jelentős károkat okoznak a lakosság számára és nagy kockázatokat hordoznak magukban az élelmezésbiztonság tekintetében; és mivel a biológiailag és szerkezetileg sokszínű agro-ökorendszerek éghajlatváltozással szembeni ellenálló képessége hozzájárulhat e kockázat csökkentéséhez;

| K. | mivel Európa gazdaságai, ahol a terméshozam az elmúlt években stagnált, nem aknázzák ki következetesen az EU-ban használt gabonafajták genetikai potenciálját; |
| --- | --- |

K.

mivel Európa gazdaságai, ahol a terméshozam az elmúlt években stagnált, nem aknázzák ki következetesen az EU-ban használt gabonafajták genetikai potenciálját;

| L. | mivel a növénygenetikai erőforrások sokfélesége és minősége jelentős szerepet játszik a mezőgazdaság ellenálló képességében és termelékenységében, és ezáltal meghatározó tényező a hosszú távú gazdálkodás és az élelmezésbiztonság szempontjából; |
| --- | --- |

L.

mivel a növénygenetikai erőforrások sokfélesége és minősége jelentős szerepet játszik a mezőgazdaság ellenálló képességében és termelékenységében, és ezáltal meghatározó tényező a hosszú távú gazdálkodás és az élelmezésbiztonság szempontjából;

| M. | mivel a hozamhiány megszüntetése sajátos probléma elé állítja a fenntartható mezőgazdaság kutatási programját; |
| --- | --- |

M.

mivel a hozamhiány megszüntetése sajátos probléma elé állítja a fenntartható mezőgazdaság kutatási programját;

| N. | mivel a legfontosabb mezőgazdasági gazdálkodási gyakorlatok precizitásának és hatékonyságának javítása érdekében a precíziós gazdálkodás az automatizálás mellett más technológiákat is segítségül hív, rendszeralapú megközelítéseket használva az adatok gyűjtése és elemzése, valamint az időjárás, a talaj, a víz és a növények közötti kölcsönhatások optimalizálása érdekében, és mivel a precíziós gazdálkodás végső célja a peszticid-, műtrágya- és vízhasználat csökkentése a talajtermelékenység javítása és a terméshozamok optimalizálása mellett; |
| --- | --- |

N.

mivel a legfontosabb mezőgazdasági gazdálkodási gyakorlatok precizitásának és hatékonyságának javítása érdekében a precíziós gazdálkodás az automatizálás mellett más technológiákat is segítségül hív, rendszeralapú megközelítéseket használva az adatok gyűjtése és elemzése, valamint az időjárás, a talaj, a víz és a növények közötti kölcsönhatások optimalizálása érdekében, és mivel a precíziós gazdálkodás végső célja a peszticid-, műtrágya- és vízhasználat csökkentése a talajtermelékenység javítása és a terméshozamok optimalizálása mellett;

| O. | mivel a talajtan szerint az egészséges, élő talaj táplálja és a kórokozók és károsítók ellen védelmet nyújtó jótékony fajok révén védi a növényeket, valamint tápanyagokkal és vízzel látja el a növényt a növény gyökérváladékának cukortartalmáért cserébe; mivel a mezőgazdasági gyakorlatok negatívan befolyásolhatják a talaj biológiai, kémiai és fizikai minőségét, ami többek között talajerózióhoz, a talajszerkezet romlásához és a termékenység csökkenéséhez vezethet; |
| --- | --- |

O.

mivel a talajtan szerint az egészséges, élő talaj táplálja és a kórokozók és károsítók ellen védelmet nyújtó jótékony fajok révén védi a növényeket, valamint tápanyagokkal és vízzel látja el a növényt a növény gyökérváladékának cukortartalmáért cserébe; mivel a mezőgazdasági gyakorlatok negatívan befolyásolhatják a talaj biológiai, kémiai és fizikai minőségét, ami többek között talajerózióhoz, a talajszerkezet romlásához és a termékenység csökkenéséhez vezethet;

| P. | mivel az innovatív technológiák előnyei nem korlátozódhatnak egyetlen típusú mezőgazdasági gyakorlatra és vonatkozniuk kell minden gazdálkodási típusra, akár hagyományos, akár biogazdálkodásról, akár állattenyésztésről vagy növénytermesztésről, kisüzemről vagy nagyüzemről van szó; |
| --- | --- |

P.

mivel az innovatív technológiák előnyei nem korlátozódhatnak egyetlen típusú mezőgazdasági gyakorlatra és vonatkozniuk kell minden gazdálkodási típusra, akár hagyományos, akár biogazdálkodásról, akár állattenyésztésről vagy növénytermesztésről, kisüzemről vagy nagyüzemről van szó;

| Q. | mivel az Európai Unióban a növényvédő szerek hatóanyagainak számát 1993 és 2009 között 70 %-kal csökkentették, miközben a fertőzések gyakorisága nőtt; mivel a jóváhagyások folyamata, beleértve a hatóanyagok és a növényvédő szerekkel szemben alternatívát jelentő új anyagok meghatározásának kritériumait is, egyre nagyobb próbatétel elé állítja az EU mezőgazdaságát és polgárait; mivel sürgősen orvosolni kell azt a problémát, hogy a „kisebb jelentőségű felhasználásokra” nem állnak rendelkezésre hatóanyagok; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Unióban a növényvédő szerek hatóanyagainak számát 1993 és 2009 között 70 %-kal csökkentették, miközben a fertőzések gyakorisága nőtt; mivel a jóváhagyások folyamata, beleértve a hatóanyagok és a növényvédő szerekkel szemben alternatívát jelentő új anyagok meghatározásának kritériumait is, egyre nagyobb próbatétel elé állítja az EU mezőgazdaságát és polgárait; mivel sürgősen orvosolni kell azt a problémát, hogy a „kisebb jelentőségű felhasználásokra” nem állnak rendelkezésre hatóanyagok;

| R. | mivel a különleges növények esetében alkalmazott nem kielégítő növényvédelmi megoldások veszélyeztetik a minőséget, a sokféleséget és a fenntartható élelmiszernövény-termesztést az EU-ban, ami közvetlen gazdasági kárt is okozhat, mely a becslések szerint meghaladja az 1 milliárd eurót, beleértve a terméskiesést és a gazdálkodók többletkiadásait; |
| --- | --- |

R.

mivel a különleges növények esetében alkalmazott nem kielégítő növényvédelmi megoldások veszélyeztetik a minőséget, a sokféleséget és a fenntartható élelmiszernövény-termesztést az EU-ban, ami közvetlen gazdasági kárt is okozhat, mely a becslések szerint meghaladja az 1 milliárd eurót, beleértve a terméskiesést és a gazdálkodók többletkiadásait;

| S. | mivel a rövid távú szakpolitikai ciklusok és kutatásfinanszírozási prioritások hátrányosak lehetnek a mezőgazdaságban jelen levő készségek, infrastruktúra és innováció számára, és mivel kiemelt figyelmet kell fordítani a kutatási eredmények gazdálkodókhoz történő hatékony továbbítására és a mezőgazdaság fenntarthatóságának javítására, a termelési költségek csökkentésére, valamint a versenyképesség fokozására összpontosító kutatási programokra; |
| --- | --- |

S.

mivel a rövid távú szakpolitikai ciklusok és kutatásfinanszírozási prioritások hátrányosak lehetnek a mezőgazdaságban jelen levő készségek, infrastruktúra és innováció számára, és mivel kiemelt figyelmet kell fordítani a kutatási eredmények gazdálkodókhoz történő hatékony továbbítására és a mezőgazdaság fenntarthatóságának javítására, a termelési költségek csökkentésére, valamint a versenyképesség fokozására összpontosító kutatási programokra;

Precíziós gazdálkodás

| 1. | megjegyzi, hogy a mezőgazdaság mindig is támaszkodott új mezőgazdasági üzleti modellekre és gyakorlatokra, többek között a terméshozam-növelést és az új és változó környezethez való alkalmazkodást célzó új technológiákra és termelési módszerekre; hangsúlyozza, hogy az ökoszisztéma-szolgáltatások, például a tápanyag-körforgalom, kulcsfontosságúak a mezőgazdaság zámára, és egyes funkciók – pl. a szénmegkötés – túlmutatnak az élelmiszer-termelésen; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a mezőgazdaság mindig is támaszkodott új mezőgazdasági üzleti modellekre és gyakorlatokra, többek között a terméshozam-növelést és az új és változó környezethez való alkalmazkodást célzó új technológiákra és termelési módszerekre; hangsúlyozza, hogy az ökoszisztéma-szolgáltatások, például a tápanyag-körforgalom, kulcsfontosságúak a mezőgazdaság zámára, és egyes funkciók – pl. a szénmegkötés – túlmutatnak az élelmiszer-termelésen;

| 2. | meggyőződése, hogy az innováció hozzájárulhat a fenntartható mezőgazdaság megvalósításához az EU-ban, és kiemelten fontosnak tartja a precíziós gazdálkodási technológiákat a fejlődés fenntartása szempontjából, azonban elismeri az e technológiák széles körű bevezetése előtt álló korlátokat, ideértve ezek megbízhatóságát, kezelhetőségét és korlátozott ismertségét, valamint a kisebb és rendszertelen mezőgazdasági területekre való átültethetőségét érintő nyitott kérdéseket; |
| --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy az innováció hozzájárulhat a fenntartható mezőgazdaság megvalósításához az EU-ban, és kiemelten fontosnak tartja a precíziós gazdálkodási technológiákat a fejlődés fenntartása szempontjából, azonban elismeri az e technológiák széles körű bevezetése előtt álló korlátokat, ideértve ezek megbízhatóságát, kezelhetőségét és korlátozott ismertségét, valamint a kisebb és rendszertelen mezőgazdasági területekre való átültethetőségét érintő nyitott kérdéseket;

| 3. | úgy véli, hogy a precíziós gazdálkodást alátámasztó elvek jelentős előnyökkel járhatnak a környezet számára, növelhetik a gazdálkodók jövedelmét, észszerűsíthetik a mezőgazdasági gépek alkalmazását, és jelentősen növelhetik az erőforrás-hatékonyságot, többek között az öntözési célú vízhasználat hatékonyságát; ezért arra bátorítja a Bizottságot, hogy mozdítson elő olyan politikákat, amelyek ösztönzik a precíziós gazdálkodási technológiák elterjedését minden gazdaságtípus esetében, függetlenül azok méretétől, illetve termelési profiljától (növénytermesztés és/vagy állattenyésztés); |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a precíziós gazdálkodást alátámasztó elvek jelentős előnyökkel járhatnak a környezet számára, növelhetik a gazdálkodók jövedelmét, észszerűsíthetik a mezőgazdasági gépek alkalmazását, és jelentősen növelhetik az erőforrás-hatékonyságot, többek között az öntözési célú vízhasználat hatékonyságát; ezért arra bátorítja a Bizottságot, hogy mozdítson elő olyan politikákat, amelyek ösztönzik a precíziós gazdálkodási technológiák elterjedését minden gazdaságtípus esetében, függetlenül azok méretétől, illetve termelési profiljától (növénytermesztés és/vagy állattenyésztés);

| 4. | hangsúlyozza, hogy a precíziós gazdálkodás terén különösen nagy szükség van az innovációs folyamatra, hogy megoldják a bizonyos precíziós gazdálkodási technológiák fejlesztése és használata során felmerülő magas költségek problémáját, és hogy a gazdaságok szintjén jelentkező egyértelmű előnyök biztosítása és a gazdaságok életképességének fokozása érdekében a gazdálkodókat és a teljes ellátási láncot tevőlegesen bevonják e technológiák fejlesztésébe; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a precíziós gazdálkodás terén különösen nagy szükség van az innovációs folyamatra, hogy megoldják a bizonyos precíziós gazdálkodási technológiák fejlesztése és használata során felmerülő magas költségek problémáját, és hogy a gazdaságok szintjén jelentkező egyértelmű előnyök biztosítása és a gazdaságok életképességének fokozása érdekében a gazdálkodókat és a teljes ellátási láncot tevőlegesen bevonják e technológiák fejlesztésébe;

| 5. | meggyőződése, hogy a gazdasági fejlődés és a fenntartható termelés nem zárja ki kölcsönösen egymást, és innováció révén elérhetők; hangsúlyozza, hogy szabályozási koherencia és egyértelműség biztosításával, valamint a vállalkozói szellemnek teret engedve támogatni kell a technológiai innovációt és irányítást, és sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az innovációt kifejezetten figyelembe veszik a vonatkozó jogszabályok jövőbeli felülvizsgálatai és reformjai során; hangsúlyozza, hogy az európai mezőgazdaság képes magas minőségű és magas hozzáadott értékű termékeket hasznot hozó, ismereteken alapuló megoldásokkal előállítani annak érdekében, hogy a világ egyre növekvő és egyre nagyobb igényű népességét élelmezni lehessen; |
| --- | --- |

5.

meggyőződése, hogy a gazdasági fejlődés és a fenntartható termelés nem zárja ki kölcsönösen egymást, és innováció révén elérhetők; hangsúlyozza, hogy szabályozási koherencia és egyértelműség biztosításával, valamint a vállalkozói szellemnek teret engedve támogatni kell a technológiai innovációt és irányítást, és sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az innovációt kifejezetten figyelembe veszik a vonatkozó jogszabályok jövőbeli felülvizsgálatai és reformjai során; hangsúlyozza, hogy az európai mezőgazdaság képes magas minőségű és magas hozzáadott értékű termékeket hasznot hozó, ismereteken alapuló megoldásokkal előállítani annak érdekében, hogy a világ egyre növekvő és egyre nagyobb igényű népességét élelmezni lehessen;

| 6. | felhívja az ágazatot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kutatásra szánt források mezőgazdaság és kertészet javára történő hatékony felhasználása érdekében alakítsanak ki partnerségi viszonyt a robottechnika és más precíziós gazdálkodási technológiák teljesítményének és alkalmazhatóságának javítására; |
| --- | --- |

6.

felhívja az ágazatot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kutatásra szánt források mezőgazdaság és kertészet javára történő hatékony felhasználása érdekében alakítsanak ki partnerségi viszonyt a robottechnika és más precíziós gazdálkodási technológiák teljesítményének és alkalmazhatóságának javítására;

| 7. | felszólítja az ágazatot arra is, hogy tárja fel a precíziós gazdálkodás azon képességeinek fejlesztését szolgáló innovációs lehetőségeket, melyek mindenki számára elérhetők, így erősítve meg a fogyatékkal élők lehetőségeit, mozdítva elő a nemek közötti egyenlőséget és szélesítve ki a készségbázist és a foglalkoztatási lehetőségeket a vidéki közösségekben; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az ágazatot arra is, hogy tárja fel a precíziós gazdálkodás azon képességeinek fejlesztését szolgáló innovációs lehetőségeket, melyek mindenki számára elérhetők, így erősítve meg a fogyatékkal élők lehetőségeit, mozdítva elő a nemek közötti egyenlőséget és szélesítve ki a készségbázist és a foglalkoztatási lehetőségeket a vidéki közösségekben;

| 8. | üdvözli, hogy a precíziós gazdálkodáshoz kapcsolódó robotikát felvették a Horizont 2020 újonnan közzétett 2016–2017. évi munkaprogramjába, ugyanakkor sajnálja, hogy az erre irányuló pályázati felhívások nem követelik meg a többszereplős megközelítést, így előfordulhat, hogy a mezőgazdasági termelőket kizárják az innovatív fejlesztésekből; hangsúlyozza, hogy a precíziós gazdálkodás legalább 15 %-kal csökkentheti az erőforrás-felhasználást; a precíziós mezőgazdaság bevezetésére ösztönöz, amely új, a mezőgazdasági üzem egészére kiterjedő irányítási megközelítéseket biztosít, ilyenek például a GPS/GNSS-technológia által vezérelt gépek és a távirányítású légijármű-rendszerek (RPAS); |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a precíziós gazdálkodáshoz kapcsolódó robotikát felvették a Horizont 2020 újonnan közzétett 2016–2017. évi munkaprogramjába, ugyanakkor sajnálja, hogy az erre irányuló pályázati felhívások nem követelik meg a többszereplős megközelítést, így előfordulhat, hogy a mezőgazdasági termelőket kizárják az innovatív fejlesztésekből; hangsúlyozza, hogy a precíziós gazdálkodás legalább 15 %-kal csökkentheti az erőforrás-felhasználást; a precíziós mezőgazdaság bevezetésére ösztönöz, amely új, a mezőgazdasági üzem egészére kiterjedő irányítási megközelítéseket biztosít, ilyenek például a GPS/GNSS-technológia által vezérelt gépek és a távirányítású légijármű-rendszerek (RPAS);

Nagy adathalmazok és informatika

| 9. | rámutat arra, hogy a mezőgazdasági ágazat, mint a gazdaság összes többi ágazata, változáson megy keresztül; hangsúlyozza, hogy a korszerű mezőgazdaságot csak a tudományos és technológiai fejlődés elfogadása tette lehetővé, és hogy a digitális fejlesztések szintén a mezőgazdasági ágazat továbbfejlesztésének lehetőségét kínálják; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a mezőgazdasági ágazat, mint a gazdaság összes többi ágazata, változáson megy keresztül; hangsúlyozza, hogy a korszerű mezőgazdaságot csak a tudományos és technológiai fejlődés elfogadása tette lehetővé, és hogy a digitális fejlesztések szintén a mezőgazdasági ágazat továbbfejlesztésének lehetőségét kínálják;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a nagy integrált adatkészletek összegyűjtése és elemzése lehetőséget ad az innováció ösztönzésére a mezőgazdaságban, és különösen hasznos a hatékony és fenntartható élelmiszerláncok fejlesztésében, ami a mezőgazdasági termelőknek, a gazdaságnak, a fogyasztóknak és a környezetnek is a hasznára válik; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy számolják fel az összetett és fragmentált információs és kommunikációs technológiai rendszerek integrálása, a beruházások ösztönzése és a képzési költségek finanszírozása előtt álló akadályokat, és tegyék elérhetőbbé a mezőgazdaság számára a megfelelő lehetőségeket; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a nagy integrált adatkészletek összegyűjtése és elemzése lehetőséget ad az innováció ösztönzésére a mezőgazdaságban, és különösen hasznos a hatékony és fenntartható élelmiszerláncok fejlesztésében, ami a mezőgazdasági termelőknek, a gazdaságnak, a fogyasztóknak és a környezetnek is a hasznára válik; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy számolják fel az összetett és fragmentált információs és kommunikációs technológiai rendszerek integrálása, a beruházások ösztönzése és a képzési költségek finanszírozása előtt álló akadályokat, és tegyék elérhetőbbé a mezőgazdaság számára a megfelelő lehetőségeket;

| 11. | üdvözli az Európai Űrügynökség (ESA) által a precíziós gazdálkodás fejlesztésében elért előrehaladást; úgy véli, hogy az ESA 2B Sentinel műholdja, amelyet 2016 vége felé állítanak Föld körüli pályára, egyértelműbb képet adhat arról, hogy mekkora földterületet foglalnak el a haszonnövények és az erdők, aminek eredményeképpen a mezőgazdasági politikák hatékonyabban hajthatók végre, észszerűsíthető az erőforrások felhasználása, és optimalizálhatók a betakarítási időszakok; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a műholdalapú rendszerek használatát; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az Európai Űrügynökség (ESA) által a precíziós gazdálkodás fejlesztésében elért előrehaladást; úgy véli, hogy az ESA 2B Sentinel műholdja, amelyet 2016 vége felé állítanak Föld körüli pályára, egyértelműbb képet adhat arról, hogy mekkora földterületet foglalnak el a haszonnövények és az erdők, aminek eredményeképpen a mezőgazdasági politikák hatékonyabban hajthatók végre, észszerűsíthető az erőforrások felhasználása, és optimalizálhatók a betakarítási időszakok; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a műholdalapú rendszerek használatát;

Talaj-, víz- és tápanyag-gazdálkodás

| 12. | elismeri, hogy a talajromlás a mezőgazdasági termelés egyik fő korlátja, ezért fokozottabb ambícióra és erőfeszítésre szólít fel a talaj- és vízgazdálkodási gyakorlatok javítása érdekében, különösen az éghajlatváltozás fényében; üdvözli az ellenőrzött forgalom alapú technológiák fejlesztését, melyek csökkentik a túlzott földmunkákból eredő talajkárosodást, továbbá üdvözli a nagy felbontású távérzékelős technológiák biogazdálkodásba történő integrálására irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseket; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy számszerűsítse ezen új technológiák környezetvédelmi és termelési hasznát, továbbá biztosítsa az ismeretterjesztést és a tudás- és technológiaátadást; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy a talajromlás a mezőgazdasági termelés egyik fő korlátja, ezért fokozottabb ambícióra és erőfeszítésre szólít fel a talaj- és vízgazdálkodási gyakorlatok javítása érdekében, különösen az éghajlatváltozás fényében; üdvözli az ellenőrzött forgalom alapú technológiák fejlesztését, melyek csökkentik a túlzott földmunkákból eredő talajkárosodást, továbbá üdvözli a nagy felbontású távérzékelős technológiák biogazdálkodásba történő integrálására irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseket; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy számszerűsítse ezen új technológiák környezetvédelmi és termelési hasznát, továbbá biztosítsa az ismeretterjesztést és a tudás- és technológiaátadást;

| 13. | felszólít a mezőgazdasági termelőknek a talaj tápanyagának feltérképezését szolgáló technológiák megtervezésébe, tesztelésébe és terjesztésébe történő bevonására, ezek hatékonyságának javítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

felszólít a mezőgazdasági termelőknek a talaj tápanyagának feltérképezését szolgáló technológiák megtervezésébe, tesztelésébe és terjesztésébe történő bevonására, ezek hatékonyságának javítása érdekében;

| 14. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tápanyagok felhasználásának hatékonysága az EU-ban rendkívül alacsony, és hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a nitrogén (N), a foszfor (P) és a kálium (K) felhasználása hatékonyságának javítása érdekében, hogy csökkentsék a környezetre gyakorolt hatásukat, és javítsák az élelmiszer- és energiatermelést; célzott kutatásra (és annak alkalmazására) szólít fel a tápanyag-hatékonyság nyomon követésének javításával és a változtatható beállítású technológiák további optimalizálásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

14.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tápanyagok felhasználásának hatékonysága az EU-ban rendkívül alacsony, és hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a nitrogén (N), a foszfor (P) és a kálium (K) felhasználása hatékonyságának javítása érdekében, hogy csökkentsék a környezetre gyakorolt hatásukat, és javítsák az élelmiszer- és energiatermelést; célzott kutatásra (és annak alkalmazására) szólít fel a tápanyag-hatékonyság nyomon követésének javításával és a változtatható beállítású technológiák további optimalizálásával kapcsolatban;

| 15. | egyetért azzal, hogy az új technológiák és innovatív mezőgazdasági gyakorlatok jelentősen előmozdíthatják a növényvédő szerek, a műtrágyák és a víz visszafogottabb felhasználását, valamint segíthetik a talajerózió elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

15.

egyetért azzal, hogy az új technológiák és innovatív mezőgazdasági gyakorlatok jelentősen előmozdíthatják a növényvédő szerek, a műtrágyák és a víz visszafogottabb felhasználását, valamint segíthetik a talajerózió elleni küzdelmet;

Genetikai sokféleség

| 16. | véleménye szerint a genetikai sokféleség elmúlt évszázadban bekövetkezett csökkenése veszélyezteti az élelmiszer- és élelmezésbiztonságot, és aláássa a fenntartható mezőgazdaságra, a biodiverzitás védelmére és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésével kapcsolatos stratégiákra vonatkozó uniós politikákat; úgy véli, hogy a monokultúra és a vetésforgó hiánya játszotta a legjelentősebb szerepet e genetikai veszteség bekövetkeztében; minden növényfajtát és állatfajt, köztük a honos fajtákat és azok vadon élő és félvad rokonait, valamint régi és úttörő változatait is, alapvető fontosságúnak tart a genetikai sokféleség megőrzésében, a tenyésztési programokban és az elégséges mennyiségű tápláló és egészséges élelmiszerek előállításában; |
| --- | --- |

16.

véleménye szerint a genetikai sokféleség elmúlt évszázadban bekövetkezett csökkenése veszélyezteti az élelmiszer- és élelmezésbiztonságot, és aláássa a fenntartható mezőgazdaságra, a biodiverzitás védelmére és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésével kapcsolatos stratégiákra vonatkozó uniós politikákat; úgy véli, hogy a monokultúra és a vetésforgó hiánya játszotta a legjelentősebb szerepet e genetikai veszteség bekövetkeztében; minden növényfajtát és állatfajt, köztük a honos fajtákat és azok vadon élő és félvad rokonait, valamint régi és úttörő változatait is, alapvető fontosságúnak tart a genetikai sokféleség megőrzésében, a tenyésztési programokban és az elégséges mennyiségű tápláló és egészséges élelmiszerek előállításában;

| 17. | úgy véli, hogy az uniós szabályozásnak lehetővé kellene tennie a mezőgazdasági termelők és tenyésztők számára az ilyen genetikai erőforrások lehető legjobb felhasználását a biológiai sokféleség és az innováció új változatok kifejlesztése során történő biztosítása céljából; hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályoknak mindig arra kell törekedniük, hogy ne ássák alá az ilyen innovatív eljárásokat azzal, hogy szükségtelen adminisztratív terhet rónak a tenyésztőkre és a mezőgazdasági termelőkre; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az uniós szabályozásnak lehetővé kellene tennie a mezőgazdasági termelők és tenyésztők számára az ilyen genetikai erőforrások lehető legjobb felhasználását a biológiai sokféleség és az innováció új változatok kifejlesztése során történő biztosítása céljából; hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályoknak mindig arra kell törekedniük, hogy ne ássák alá az ilyen innovatív eljárásokat azzal, hogy szükségtelen adminisztratív terhet rónak a tenyésztőkre és a mezőgazdasági termelőkre;

| 18. | hangsúlyozza, hogy fokozottabb párbeszédre van szükség a génbankok, a magán és az állami növénykutatók, a tenyésztők és nemesítők, a végfelhasználók és a genetikai erőforrások megőrzésében érintett valamennyi egyéb szereplő között Európa-szerte az ellenálló képesség kialakítása és a fenntartható mezőgazdasági termelés támasztotta kihívásoknak való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy fokozottabb párbeszédre van szükség a génbankok, a magán és az állami növénykutatók, a tenyésztők és nemesítők, a végfelhasználók és a genetikai erőforrások megőrzésében érintett valamennyi egyéb szereplő között Európa-szerte az ellenálló képesség kialakítása és a fenntartható mezőgazdasági termelés támasztotta kihívásoknak való megfelelés érdekében;

| 19. | kiemeli a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (AGRI) és a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (RTD) által a genetikai források megőrzésére irányuló tevékenységeknek, például az európai honos magvak megőrzési hálózatának (European Native Seed Conservation Network – ENSCONET) nyújtott korábbi támogatását, azonban kéri, hogy a következő programok folytassák a növények és állatok genetikai megőrzésére irányuló tevékenységek – különösen a genetikai erőforrások terepen való felhasználásának helyben alkalmazott intézkedések révén történő – támogatását; |
| --- | --- |

19.

kiemeli a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (AGRI) és a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (RTD) által a genetikai források megőrzésére irányuló tevékenységeknek, például az európai honos magvak megőrzési hálózatának (European Native Seed Conservation Network – ENSCONET) nyújtott korábbi támogatását, azonban kéri, hogy a következő programok folytassák a növények és állatok genetikai megőrzésére irányuló tevékenységek – különösen a genetikai erőforrások terepen való felhasználásának helyben alkalmazott intézkedések révén történő – támogatását;

| 20. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a genetikai erőforrások megőrzésének lehetősége a növény- és állatfajok szélesebb körére kiterjedjen, továbbá hogy az e területen folyó kutatás finanszírozása tényleges technológiai fejlődést eredményezzen a mezőgazdaság és a kertészet számára; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a genetikai erőforrások megőrzésének lehetősége a növény- és állatfajok szélesebb körére kiterjedjen, továbbá hogy az e területen folyó kutatás finanszírozása tényleges technológiai fejlődést eredményezzen a mezőgazdaság és a kertészet számára;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig tartó uniós stratégia 10. intézkedésében előírtaknak megfelelően terjesszen elő javaslatokat a mezőgazdasági genetikai sokféleségének megőrzésére irányuló európai stratégiára; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig tartó uniós stratégia 10. intézkedésében előírtaknak megfelelően terjesszen elő javaslatokat a mezőgazdasági genetikai sokféleségének megőrzésére irányuló európai stratégiára;

| 22. | elismeri, hogy az erőforrás-hatékonyságot növelő, a károsítókkal és a betegségekkel szembeni rezisztenciát fokozó tulajdonságok és a jobb minőséget és ellenálló képességet nyújtó egyéb tulajdonságok azonosítása és jellemzése érdekében felelősen kell felhasználni az összegyűjtött csíraplazmákat; úgy véli, hogy ez azt követeli meg, hogy nagyobb hangsúlyt helyezzenek fenotipizálásra, ami sok növény esetében különösen szűk keresztmetszetet jelent; |
| --- | --- |

22.

elismeri, hogy az erőforrás-hatékonyságot növelő, a károsítókkal és a betegségekkel szembeni rezisztenciát fokozó tulajdonságok és a jobb minőséget és ellenálló képességet nyújtó egyéb tulajdonságok azonosítása és jellemzése érdekében felelősen kell felhasználni az összegyűjtött csíraplazmákat; úgy véli, hogy ez azt követeli meg, hogy nagyobb hangsúlyt helyezzenek fenotipizálásra, ami sok növény esetében különösen szűk keresztmetszetet jelent;

| 23. | megjegyzi, hogy a mezőgazdaság genetikai sokfélesége fenntartásának leghatékonyabb módja az in vivo felhasználás; megjegyzi, hogy a hivatalos uniós magkatalógusokra alkalmazott három DUS-kritérium (megkülönböztethetőség, egyneműség és állandóság) közül az egyneműség és az állandóság a genetikailag sokszínű növényeknek nem természetes jellemzői; megjegyzi, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás a magas genetikai variáció függvénye; megjegyzi, hogy a vetőmagpiacok egyre inkább koncentrálódnak, a fajtánkénti variáció pedig egyre csökken; bátorítja a mezőgazdasági üzemekben megtermelt vetőmagok rendszere és cseréje által játszott szerepet a gazdálkodók helyzetbe hozása érdekében, és a vidéki közösségek nagy múltra visszatekintő innovációs hagyományaként ismeri el a részvételen alapuló nemesítést; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy a mezőgazdaság genetikai sokfélesége fenntartásának leghatékonyabb módja az in vivo felhasználás; megjegyzi, hogy a hivatalos uniós magkatalógusokra alkalmazott három DUS-kritérium (megkülönböztethetőség, egyneműség és állandóság) közül az egyneműség és az állandóság a genetikailag sokszínű növényeknek nem természetes jellemzői; megjegyzi, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás a magas genetikai variáció függvénye; megjegyzi, hogy a vetőmagpiacok egyre inkább koncentrálódnak, a fajtánkénti variáció pedig egyre csökken; bátorítja a mezőgazdasági üzemekben megtermelt vetőmagok rendszere és cseréje által játszott szerepet a gazdálkodók helyzetbe hozása érdekében, és a vidéki közösségek nagy múltra visszatekintő innovációs hagyományaként ismeri el a részvételen alapuló nemesítést;

| 24. | elismeri, hogy a hosszú távú élelmezésbiztonság és a modern növénynemesítési és állattenyésztési programok genetikai alapjának kiszélesítése érdekében a genetikai erőforrásokat fenn kell tartani és használni kell; elismeri, hogy a biogazdaságokban hiány van azokból a kártevőknek és betegségeknek ellenálló fajtákból, amelyeket növényvédő szerek használata nélkül lehet művelni; támogatja a hozzáférés és az előnyök megosztásának koncepcióját, azonban sürgeti a Nagojai Jegyzőkönyvnek az 511/2014/EU rendelet és a 2015/1866/EU végrehajtási rendelet értelmében történő végrehajtását, hogy a termelőket és tenyésztőket ne riassza vissza a vadon termő fajtákból származó anyagok használatának bonyolultsága és költsége, amikor olyan új agronómiai tulajdonságokat kívánnak kialakítani, mint a károsítókkal és betegségekkel szembeni rezisztencia, a tápérték és a környezeti ellenálló képesség; megjegyzi, hogy ezt úgy kell megtenni, hogy ne zsákmányolják ki és hozzák hátrányos helyzetbe azokat a vidéki közösségeket, melyek hosszú évek során állatfajokat és növényfajtákat nemesítettek; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy a hosszú távú élelmezésbiztonság és a modern növénynemesítési és állattenyésztési programok genetikai alapjának kiszélesítése érdekében a genetikai erőforrásokat fenn kell tartani és használni kell; elismeri, hogy a biogazdaságokban hiány van azokból a kártevőknek és betegségeknek ellenálló fajtákból, amelyeket növényvédő szerek használata nélkül lehet művelni; támogatja a hozzáférés és az előnyök megosztásának koncepcióját, azonban sürgeti a Nagojai Jegyzőkönyvnek az 511/2014/EU rendelet és a 2015/1866/EU végrehajtási rendelet értelmében történő végrehajtását, hogy a termelőket és tenyésztőket ne riassza vissza a vadon termő fajtákból származó anyagok használatának bonyolultsága és költsége, amikor olyan új agronómiai tulajdonságokat kívánnak kialakítani, mint a károsítókkal és betegségekkel szembeni rezisztencia, a tápérték és a környezeti ellenálló képesség; megjegyzi, hogy ezt úgy kell megtenni, hogy ne zsákmányolják ki és hozzák hátrányos helyzetbe azokat a vidéki közösségeket, melyek hosszú évek során állatfajokat és növényfajtákat nemesítettek;

| 25. | kitart amellett, hogy fenn kell tartani, és fejleszteni kell a helyi fajták teljesítményét, tekintettel arra, hogy képesek alkalmazkodni saját környezetük jellemzőihez, továbbá kiemeli, hogy az európai mezőgazdaság genetikai sokszínűségének biztosítása érdekében tiszteletben kell tartani a gazdálkodók autonóm jogát a növénynemesítésre, valamint a különböző fajok és fajták magvainak tárolására és cseréjére; |
| --- | --- |

25.

kitart amellett, hogy fenn kell tartani, és fejleszteni kell a helyi fajták teljesítményét, tekintettel arra, hogy képesek alkalmazkodni saját környezetük jellemzőihez, továbbá kiemeli, hogy az európai mezőgazdaság genetikai sokszínűségének biztosítása érdekében tiszteletben kell tartani a gazdálkodók autonóm jogát a növénynemesítésre, valamint a különböző fajok és fajták magvainak tárolására és cseréjére;

| 26. | elismeri továbbá, hogy támogatni kell a gazdálkodók által továbbra is haszonnal alkalmazott megfelelő vetésforgókat; kiemeli továbbá, hogy a genetikai erőforrások mellett fenn kell tartani a megfelelő növényvédő eszközök széles körét számos haszonnövény vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy az ilyen eszközök hiánya nagy mértékben leszűkítené a haszonnal termeszthető haszonnövények körét; |
| --- | --- |

26.

elismeri továbbá, hogy támogatni kell a gazdálkodók által továbbra is haszonnal alkalmazott megfelelő vetésforgókat; kiemeli továbbá, hogy a genetikai erőforrások mellett fenn kell tartani a megfelelő növényvédő eszközök széles körét számos haszonnövény vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy az ilyen eszközök hiánya nagy mértékben leszűkítené a haszonnal termeszthető haszonnövények körét;

Precíziós növénynemesítés és állattenyésztés

| 27. | támogatja, hogy biztonságos és már bizonyított technológiák alkalmazásán keresztül folyamatosan fejleszteni kell az innovatív tenyésztést nemcsak a rovarokkal és a betegségekkel szemben ellenálló növényi tulajdonságok körének szélesítése érdekében, hanem a piacon a jó tápértékkel és az egészségre nézve előnyös jellemzőkkel rendelkező élelmiszer-nyersanyagok választékának bővítése érdekében is; |
| --- | --- |

27.

támogatja, hogy biztonságos és már bizonyított technológiák alkalmazásán keresztül folyamatosan fejleszteni kell az innovatív tenyésztést nemcsak a rovarokkal és a betegségekkel szemben ellenálló növényi tulajdonságok körének szélesítése érdekében, hanem a piacon a jó tápértékkel és az egészségre nézve előnyös jellemzőkkel rendelkező élelmiszer-nyersanyagok választékának bővítése érdekében is;

| 28. | fontosnak tartja továbbá a folyamatos támogatás biztosítását azon jövőbeli technológiai eszközök fejlesztése és használata számára, amelyek lehetővé tehetik, hogy a növénynemesítés és az állattenyésztés segítségével sikeresen kezeljük az előttünk álló társadalmi kihívásokat; |
| --- | --- |

28.

fontosnak tartja továbbá a folyamatos támogatás biztosítását azon jövőbeli technológiai eszközök fejlesztése és használata számára, amelyek lehetővé tehetik, hogy a növénynemesítés és az állattenyésztés segítségével sikeresen kezeljük az előttünk álló társadalmi kihívásokat;

| 29. | időszerűnek tartja, hogy a Bizottság közzétegye az új technológiákkal foglalkozó munkacsoport végleges jelentését, és annak tudományos megállapításai alapján tisztázza többek közt a jelenleg ellenőrzés alatt álló növénynemesítési és állattenyésztési technológiák jogállását, továbbá hogy a döntéshozatalt megelőzően végezzen mélyreható jogi elemzést; |
| --- | --- |

29.

időszerűnek tartja, hogy a Bizottság közzétegye az új technológiákkal foglalkozó munkacsoport végleges jelentését, és annak tudományos megállapításai alapján tisztázza többek közt a jelenleg ellenőrzés alatt álló növénynemesítési és állattenyésztési technológiák jogállását, továbbá hogy a döntéshozatalt megelőzően végezzen mélyreható jogi elemzést;

| 30. | nyílt és átlátható párbeszédet ösztönöz az érdekelt felek és a nyilvánosság között a növénynemesítési és állattenyésztési programokra irányuló precíziós és innovatív megoldások felelős fejlesztése érdekében, tekintettel annak kockázataira és előnyeire; megjegyzi, hogy ez tájékoztatási erőfeszítéseket igényel, mivel mind a mezőgazdasági termelőknek, mind a széles nyilvánosságnak fel kell hívni a figyelmét az új technikákra, és meg kell tanítani azok működését; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fogyasztók és a termelők megfelelő tájékozottságát az új és kialakulóban lévő tenyésztési és nemesítési technikákat illetően, hogy azokról nyílt nyilvános konzultációt lehessen lefolytatni egy tájékozott közvéleménnyel; |
| --- | --- |

30.

nyílt és átlátható párbeszédet ösztönöz az érdekelt felek és a nyilvánosság között a növénynemesítési és állattenyésztési programokra irányuló precíziós és innovatív megoldások felelős fejlesztése érdekében, tekintettel annak kockázataira és előnyeire; megjegyzi, hogy ez tájékoztatási erőfeszítéseket igényel, mivel mind a mezőgazdasági termelőknek, mind a széles nyilvánosságnak fel kell hívni a figyelmét az új technikákra, és meg kell tanítani azok működését; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fogyasztók és a termelők megfelelő tájékozottságát az új és kialakulóban lévő tenyésztési és nemesítési technikákat illetően, hogy azokról nyílt nyilvános konzultációt lehessen lefolytatni egy tájékozott közvéleménnyel;

| 31. | ezért aggodalmának ad hangot az Európai Szabadalmi Hivatal (ESZH) kibővített fellebbezési tanácsának a G2/12 és a G2/13 sz. ügyekben 2015. március 25-én hozott határozatával kapcsolatban; |
| --- | --- |

31.

ezért aggodalmának ad hangot az Európai Szabadalmi Hivatal (ESZH) kibővített fellebbezési tanácsának a G2/12 és a G2/13 sz. ügyekben 2015. március 25-én hozott határozatával kapcsolatban;

Növényvédő szerek

| 32. | hangsúlyozza, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a növényvédő szerek szabályozási keretének végrehajtását, és koherens, hatékony, kiszámítható, kockázatelemzésen alapuló és tudományos megalapozott értékelési és jóváhagyási rendszert kell kidolgozni; fontosnak tartja, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsük a gazdálkodók peszticidektől való függőségét, megjegyezve, hogy az élelmiszerek és a takarmányok előállítása egy versenyre épülő, nemzetközi környezetben zajlik; fontosnak tartja költséghatékony, biztonságosan használható és környezetbarát növényvédő szerek kifejlesztését; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a növényvédő szerek szabályozási keretének végrehajtását, és koherens, hatékony, kiszámítható, kockázatelemzésen alapuló és tudományos megalapozott értékelési és jóváhagyási rendszert kell kidolgozni; fontosnak tartja, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsük a gazdálkodók peszticidektől való függőségét, megjegyezve, hogy az élelmiszerek és a takarmányok előállítása egy versenyre épülő, nemzetközi környezetben zajlik; fontosnak tartja költséghatékony, biztonságosan használható és környezetbarát növényvédő szerek kifejlesztését;

| 33. | üdvözli a Bizottság 2016. évi munkaprogramjának célravezető és hatásos szabályozás programra (REFIT) irányuló kezdeményezéseit, amelyek arra kötelezik az EU-t, hogy végezze el az 1107/2009/EK rendelet és a 396/2005/EK rendelet értékelését; hangsúlyozza, hogy a REFIT-folyamat nem vezethet az élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi előírások lazításához; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a Bizottság 2016. évi munkaprogramjának célravezető és hatásos szabályozás programra (REFIT) irányuló kezdeményezéseit, amelyek arra kötelezik az EU-t, hogy végezze el az 1107/2009/EK rendelet és a 396/2005/EK rendelet értékelését; hangsúlyozza, hogy a REFIT-folyamat nem vezethet az élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi előírások lazításához;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett jelentésében adjon választási lehetőségeket a jelenlegi jogszabályok módosítására és javítására, különös tekintettel az engedélyek kölcsönös elismerésének és a növényvédő szerek zónák szerinti értékelési folyamatának működésére; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett jelentésében adjon választási lehetőségeket a jelenlegi jogszabályok módosítására és javítására, különös tekintettel az engedélyek kölcsönös elismerésének és a növényvédő szerek zónák szerinti értékelési folyamatának működésére;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a zónák szerinti engedélyezés rendszere nem működik a korszerűtlen nemzeti engedélyezési módszertanok folytatólagos alkalmazása miatt, és felszólítja a Bizottságot a jóváhagyási rendszer harmonizálására, hogy biztosított legyen a termékeknek a tagállamok területén az 1107/2009/EK rendelet által meghatározott övezetekben történő kölcsönös elismerése; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a zónák szerinti engedélyezés rendszere nem működik a korszerűtlen nemzeti engedélyezési módszertanok folytatólagos alkalmazása miatt, és felszólítja a Bizottságot a jóváhagyási rendszer harmonizálására, hogy biztosított legyen a termékeknek a tagállamok területén az 1107/2009/EK rendelet által meghatározott övezetekben történő kölcsönös elismerése;

| 36. | üdvözli az integrált növényvédelem – Európai Kutatási Térség hálózatát és a kisebb jelentőségű felhasználások új koordinációs platformját, bár úgy véli, hogy a platformot jobban ki lehetne használni a kutatás és az innováció lefedésére a kisebb jelentőségű és különleges növényi kultúrák növényvédelmi megoldásai területén mutatkozó hiány kezelése céljából; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az integrált növényvédelem – Európai Kutatási Térség hálózatát és a kisebb jelentőségű felhasználások új koordinációs platformját, bár úgy véli, hogy a platformot jobban ki lehetne használni a kutatás és az innováció lefedésére a kisebb jelentőségű és különleges növényi kultúrák növényvédelmi megoldásai területén mutatkozó hiány kezelése céljából;

| 37. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy átláthatóan értékeljék a hatóanyagok hatásait az uniós jogszabályokkal összhangban álló, fenntartható mezőgazdaság biztosítása érdekében, valamint hogy átfogóan értékeljék a termékek használatához kapcsolódó kockázatokat és veszélyeket, és emlékeztet arra, hogy az elővigyázatosság elvét kell alkalmazni olyan esetekben, amikor a bizonytalanság túl magas fokú a közegészség, illetve a jó mezőgazdasági és környezetvédelmi feltételek biztosításához; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy átláthatóan értékeljék a hatóanyagok hatásait az uniós jogszabályokkal összhangban álló, fenntartható mezőgazdaság biztosítása érdekében, valamint hogy átfogóan értékeljék a termékek használatához kapcsolódó kockázatokat és veszélyeket, és emlékeztet arra, hogy az elővigyázatosság elvét kell alkalmazni olyan esetekben, amikor a bizonytalanság túl magas fokú a közegészség, illetve a jó mezőgazdasági és környezetvédelmi feltételek biztosításához;

| 38. | felhívja az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóságot (SANTE), hogy állapítson meg egyértelmű kritériumokat az alacsony kockázatú peszticidek fejlesztésére és használatára szolgáló alacsony kockázatú hatóanyagokra, és figyelemmel a tudományos ismeretek fejlődésére és biztosítva az egészségügyi és környezetvédelmi célkitűzések teljesítését, továbbá hogy biztosítsa a biztonsági adatok jelenlétét a potenciálisan alacsony kockázatú anyagok tekintetében alkalmazott kritériumoknál; |
| --- | --- |

38.

felhívja az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóságot (SANTE), hogy állapítson meg egyértelmű kritériumokat az alacsony kockázatú peszticidek fejlesztésére és használatára szolgáló alacsony kockázatú hatóanyagokra, és figyelemmel a tudományos ismeretek fejlődésére és biztosítva az egészségügyi és környezetvédelmi célkitűzések teljesítését, továbbá hogy biztosítsa a biztonsági adatok jelenlétét a potenciálisan alacsony kockázatú anyagok tekintetében alkalmazott kritériumoknál;

| 39. | úgy véli, hogy a jelentéstevő tagállamnak és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) elsőbbséget kell biztosítania az alacsony kockázatú anyagok – ideértve a növényvédő szerek olyan nem vegyi alternatíváit, mint amilyenek a biológiai növényvédelmi módszerek – értékelésének, hogy elősegítsék a 2009/128/EK irányelv céljainak elérését az integrált növényvédelmet és a peszticidek fenntartható használatát illetően, különös tekintettel a kisebb jelentőségű és különleges növényi kultúrák esetén használt termékekre; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a jelentéstevő tagállamnak és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) elsőbbséget kell biztosítania az alacsony kockázatú anyagok – ideértve a növényvédő szerek olyan nem vegyi alternatíváit, mint amilyenek a biológiai növényvédelmi módszerek – értékelésének, hogy elősegítsék a 2009/128/EK irányelv céljainak elérését az integrált növényvédelmet és a peszticidek fenntartható használatát illetően, különös tekintettel a kisebb jelentőségű és különleges növényi kultúrák esetén használt termékekre;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a gazdálkodóknak szélesebb eszköztárra van szükségük haszonnövényeik megóvása érdekében, és hogy el tudják dönteni, hogy melyik intézkedés fogja leghatékonyabban védeni a növényeiket; ösztönzi a hagyományos peszticideket helyettesítő különböző alternatívák – többek között a biopeszticidek – szélesebb körű használatát az integrált növényvédelem részeként, és további erőfeszítéseket szorgalmaz a költséghatékonyabb alternatívák kidolgozása érdekében a helyszíni vizsgálatok támogatása, valamint a nem vegyi alternatívákra és alacsony kockázatú intézkedésekre, továbbá a környezetkímélőbb növényvédő szerekre irányuló demonstrációs tevékenységek támogatása révén; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a gazdálkodóknak szélesebb eszköztárra van szükségük haszonnövényeik megóvása érdekében, és hogy el tudják dönteni, hogy melyik intézkedés fogja leghatékonyabban védeni a növényeiket; ösztönzi a hagyományos peszticideket helyettesítő különböző alternatívák – többek között a biopeszticidek – szélesebb körű használatát az integrált növényvédelem részeként, és további erőfeszítéseket szorgalmaz a költséghatékonyabb alternatívák kidolgozása érdekében a helyszíni vizsgálatok támogatása, valamint a nem vegyi alternatívákra és alacsony kockázatú intézkedésekre, továbbá a környezetkímélőbb növényvédő szerekre irányuló demonstrációs tevékenységek támogatása révén;

| 41. | megállapítja, hogy a biológiai növényvédelem az élő szervezetek vagy természetes anyagok felhasználásán alapuló növényvédő módszer, amely csökkentheti a hagyományos peszticidek használatát és hozzájárulhat a növények jobb ellenálló képességéhez; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy a biológiai növényvédelem az élő szervezetek vagy természetes anyagok felhasználásán alapuló növényvédő módszer, amely csökkentheti a hagyományos peszticidek használatát és hozzájárulhat a növények jobb ellenálló képességéhez;

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy cselekvési tervet, és hozzon létre egy szakértői csoportot a fenntarthatóbb növényvédelem kidolgozása érdekében; hangsúlyozza, hogy az olyan növényvédelmi rendszer kínálja a legtöbb lehetőséget, amely javítja a növénynemesítési törekvések, a természetes védelmi rendszerek és a peszticidek alkalmazása közötti kölcsönhatást; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy cselekvési tervet, és hozzon létre egy szakértői csoportot a fenntarthatóbb növényvédelem kidolgozása érdekében; hangsúlyozza, hogy az olyan növényvédelmi rendszer kínálja a legtöbb lehetőséget, amely javítja a növénynemesítési törekvések, a természetes védelmi rendszerek és a peszticidek alkalmazása közötti kölcsönhatást;

| 43. | sajnálja, hogy az integrált növényvédelem és a 2009/128/EK irányelv tagállamok általi végrehajtása és a végrehajtás Bizottság általi értékelése csak lassan halad előre; |
| --- | --- |

43.

sajnálja, hogy az integrált növényvédelem és a 2009/128/EK irányelv tagállamok általi végrehajtása és a végrehajtás Bizottság általi értékelése csak lassan halad előre;

Készségek fejlesztése és tudástranszfer

| 44. | elismeri, hogy a mezőgazdasággal kapcsolatos technológiák fejlesztése sokféle szakkészséget és interdiszciplináris szemléletet igénylő készséget és ismeretet követel meg; ezek közé tartoznak – de nem kizárólagosan – az általános növény-, állat- és környezettudományok, a fiziológia és a műszaki tudományok; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy a mezőgazdasággal kapcsolatos technológiák fejlesztése sokféle szakkészséget és interdiszciplináris szemléletet igénylő készséget és ismeretet követel meg; ezek közé tartoznak – de nem kizárólagosan – az általános növény-, állat- és környezettudományok, a fiziológia és a műszaki tudományok;

| 45. | sajnálja, hogy e szakmák közül sokban egyre nagyobb a készséghiány, és felhívja a tagállamokat, hogy a következő vidékfejlesztési programjaik, köztük az európai innovációs partnerségek (EIP-k) kialakítása során az ágazattal, a kutatóintézetekkel és más érintett érdekelt felekkel partnerségben dolgozzanak az olyan lehetőségek felkutatásán, amelyek támogatják a készségfejlesztést és a tudástranszfert ezeken a területeken, többek között a fiatal gazdáknak és a mezőgazdasági tevékenységet újonnan megkezdőknek kínált képzések és gyakornoki lehetőségek révén; |
| --- | --- |

45.

sajnálja, hogy e szakmák közül sokban egyre nagyobb a készséghiány, és felhívja a tagállamokat, hogy a következő vidékfejlesztési programjaik, köztük az európai innovációs partnerségek (EIP-k) kialakítása során az ágazattal, a kutatóintézetekkel és más érintett érdekelt felekkel partnerségben dolgozzanak az olyan lehetőségek felkutatásán, amelyek támogatják a készségfejlesztést és a tudástranszfert ezeken a területeken, többek között a fiatal gazdáknak és a mezőgazdasági tevékenységet újonnan megkezdőknek kínált képzések és gyakornoki lehetőségek révén;

| 46. | felhívja az agrártechnológiai szektort, hogy javítsa a gazdaságokban folyó demonstrációs tevékenységek koordinálását és integrálását, valamint a demonstráció alkalmazását, és kövesse nyomon a gazdaságokat a bevált gyakorlatok regionális, nemzeti és európai szintű, a már hozzáférhető vagy új programok, kezdeményezések és erőforrások felhasználásával történő megosztása érdekében; |
| --- | --- |

46.

felhívja az agrártechnológiai szektort, hogy javítsa a gazdaságokban folyó demonstrációs tevékenységek koordinálását és integrálását, valamint a demonstráció alkalmazását, és kövesse nyomon a gazdaságokat a bevált gyakorlatok regionális, nemzeti és európai szintű, a már hozzáférhető vagy új programok, kezdeményezések és erőforrások felhasználásával történő megosztása érdekében;

| 47. | elismeri, hogy a precíziós gazdálkodás és a digitális technológia beépítése növelheti a mezőgazdasági tevékenység vonzerejét a fiatalok körében, és új lehetőségeket teremthet a vidéki térségekben a növekedés és a foglalkoztatás terén; úgy véli, hogy az ezekbe a technológiai fejlesztésekbe való beruházás elősegítheti a generációváltást a mezőgazdaságban; |
| --- | --- |

47.

elismeri, hogy a precíziós gazdálkodás és a digitális technológia beépítése növelheti a mezőgazdasági tevékenység vonzerejét a fiatalok körében, és új lehetőségeket teremthet a vidéki térségekben a növekedés és a foglalkoztatás terén; úgy véli, hogy az ezekbe a technológiai fejlesztésekbe való beruházás elősegítheti a generációváltást a mezőgazdaságban;

Kutatási és finanszírozási prioritások

| 48. | elismeri a fenntartható mezőgazdasághoz és kertészethez kapcsolódó hosszú távú kihívásokat, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a finanszírozás folytonosságának fenntartása mellett és elsőbbséget biztosítva az ágazati megközelítésnek dolgozzanak ki hosszú távú beruházási tervet az alap- és alkalmazott kutatás számára, továbbá kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a fenntartható mezőgazdaságban tevékenykedő szakemberek és munkavállalók továbbképzését, és biztosítsák a szakértői konzultáció elérhetőségét; |
| --- | --- |

48.

elismeri a fenntartható mezőgazdasághoz és kertészethez kapcsolódó hosszú távú kihívásokat, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a finanszírozás folytonosságának fenntartása mellett és elsőbbséget biztosítva az ágazati megközelítésnek dolgozzanak ki hosszú távú beruházási tervet az alap- és alkalmazott kutatás számára, továbbá kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a fenntartható mezőgazdaságban tevékenykedő szakemberek és munkavállalók továbbképzését, és biztosítsák a szakértői konzultáció elérhetőségét;

| 49. | úgy véli továbbá, hogy a tervnek költséghatékony megoldásokat kell tartalmaznia és alkalmazhatónak kell lennie a kisüzemi termelőkre, a vidéki területekre, a legkülső régiókra és a hegyvidéki régiókra is; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági termelők a környezeti érdekek legfőbb érvényesítői Európában, így biztosítani kell számukra az innovációhoz és kutatási eredményekhez való folyamatos hozzáférést, lehetővé téve, hogy fenntartható módon és költséghatékonyabban állítsanak elő élelmiszereket, takarmányokat és egyéb termékeket, megóvva a környezetet a jövő generációk számára, növelve a biológiai sokféleséget és erősítve az ökoszisztéma-szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

49.

úgy véli továbbá, hogy a tervnek költséghatékony megoldásokat kell tartalmaznia és alkalmazhatónak kell lennie a kisüzemi termelőkre, a vidéki területekre, a legkülső régiókra és a hegyvidéki régiókra is; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági termelők a környezeti érdekek legfőbb érvényesítői Európában, így biztosítani kell számukra az innovációhoz és kutatási eredményekhez való folyamatos hozzáférést, lehetővé téve, hogy fenntartható módon és költséghatékonyabban állítsanak elő élelmiszereket, takarmányokat és egyéb termékeket, megóvva a környezetet a jövő generációk számára, növelve a biológiai sokféleséget és erősítve az ökoszisztéma-szolgáltatásokat;

| 50. | üdvözli az alkalmazott kutatás terén az elmúlt években elért haladást, azonban nagyobb erőfeszítéseket kér a tudástranszfer végfelhasználók számára történő biztosításához és ahhoz, hogy ebben a mezőgazdasági termelők, illetve a mezőgazdasági technológiák és termékek más felhasználói, többek között a kistermelők is szerephez jussanak; |
| --- | --- |

50.

üdvözli az alkalmazott kutatás terén az elmúlt években elért haladást, azonban nagyobb erőfeszítéseket kér a tudástranszfer végfelhasználók számára történő biztosításához és ahhoz, hogy ebben a mezőgazdasági termelők, illetve a mezőgazdasági technológiák és termékek más felhasználói, többek között a kistermelők is szerephez jussanak;

| 51. | felszólít arra, hogy a KAP második pillérébe tartozó, versenyképes és fenntartható mezőgazdaságot célzó európai innovációs partnerséget erősítsék meg, hogy az európai döntéshozatali központoktól távolabbi partnerségek jöjjenek létre az innovatív szereplők, köztük valamennyi termelő és különösen a kistermelők között; |
| --- | --- |

51.

felszólít arra, hogy a KAP második pillérébe tartozó, versenyképes és fenntartható mezőgazdaságot célzó európai innovációs partnerséget erősítsék meg, hogy az európai döntéshozatali központoktól távolabbi partnerségek jöjjenek létre az innovatív szereplők, köztük valamennyi termelő és különösen a kistermelők között;

| 52. | megjegyzi, hogy azokban a tagállamokban, ahol a köz- és magánszféra közötti partnerségeket okosan használták, a tevékenységek jobban eltolódtak az alkalmazott kutatás irányába, és nagyobb mértékben vonták be a végfelhasználókat; |
| --- | --- |

52.

megjegyzi, hogy azokban a tagállamokban, ahol a köz- és magánszféra közötti partnerségeket okosan használták, a tevékenységek jobban eltolódtak az alkalmazott kutatás irányába, és nagyobb mértékben vonták be a végfelhasználókat;

| 53. | elengedhetetlennek tartja, hogy a Bizottság és a tagállamok olyan projekteket dolgozzanak ki, amelyek a talajmegőrzést és -javítást, valamint a tápanyagcserét célozva kizárólag az erőforrás-hatékonyabb mezőgazdasági gyakorlatok és növényfajták fejlesztésére, többek között a helyspecifikus növényfajtákra összpontosítanak, különös tekintettel arra, hogy a víz és a foszfáthoz hasonló fontos műtrágya-komponensek egyre kisebb mennyiségben állnak rendelkezésre; kéri a Bizottságot, hogy helyezze előtérbe a körforgásos gazdaságba és az éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatokba való beruházásokat, és rendeljen megfelelő pénzügyi ösztönzőket a kutatás és a gazdálkodók általi alkalmazás előmozdításához; kiemeli, hogy az akvapónia, a zárt körű tápanyagkörforgás, az agro-ökológia, többek között az agrárerdészeti rendszer, a talajvédő művelés és a fenntartható erdőgazdálkodás, a szapropél, a rövid takarmánylánc, a legelőkön történő legeltetés és a kis ráfordítású termelési rendszerek előnyeit kellően ki kell értékelni, terjeszteni és ösztönözni kell; |
| --- | --- |

53.

elengedhetetlennek tartja, hogy a Bizottság és a tagállamok olyan projekteket dolgozzanak ki, amelyek a talajmegőrzést és -javítást, valamint a tápanyagcserét célozva kizárólag az erőforrás-hatékonyabb mezőgazdasági gyakorlatok és növényfajták fejlesztésére, többek között a helyspecifikus növényfajtákra összpontosítanak, különös tekintettel arra, hogy a víz és a foszfáthoz hasonló fontos műtrágya-komponensek egyre kisebb mennyiségben állnak rendelkezésre; kéri a Bizottságot, hogy helyezze előtérbe a körforgásos gazdaságba és az éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatokba való beruházásokat, és rendeljen megfelelő pénzügyi ösztönzőket a kutatás és a gazdálkodók általi alkalmazás előmozdításához; kiemeli, hogy az akvapónia, a zárt körű tápanyagkörforgás, az agro-ökológia, többek között az agrárerdészeti rendszer, a talajvédő művelés és a fenntartható erdőgazdálkodás, a szapropél, a rövid takarmánylánc, a legelőkön történő legeltetés és a kis ráfordítású termelési rendszerek előnyeit kellően ki kell értékelni, terjeszteni és ösztönözni kell;

| 54. | a forráshatékonyabb (a vízkészletet, az energiát, a tápanyagokat, a takarmányt stb. jobban kihasználó) és autonómabb mezőgazdaság kialakítása céljából elengedhetetlennek tartja azt is, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki innovatív projekteket a nem élelmiszertermékek előállítására (bioalapú gazdaság, megújuló energiaforrások stb.) és innovatív szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

54.

a forráshatékonyabb (a vízkészletet, az energiát, a tápanyagokat, a takarmányt stb. jobban kihasználó) és autonómabb mezőgazdaság kialakítása céljából elengedhetetlennek tartja azt is, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki innovatív projekteket a nem élelmiszertermékek előállítására (bioalapú gazdaság, megújuló energiaforrások stb.) és innovatív szolgáltatásokat;

| 55. | megjegyzi, hogy az Unió nagy részében csökkent a független vagy közfinanszírozású mezőgazdasági oktatási, képzési és innovációs központok száma, illetve a meglévőek nem foglalkoznak megfelelően az interdiszciplináris megközelítésekkel olyan felemelkedő területeken, mint a mezőgazdasági tervezés; elismeri, hogy egyes tagállamokban a mezőgazdasági termelők képzettsége még korlátozott, ami megnehezíti az új technológiákhoz való hozzáférést, illetve azok alkalmazását, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki európai tervet az agrotechnikai vagy magasabb szintű mezőgazdasági képzésbe és oktatásba való beruházás előmozdítására; |
| --- | --- |

55.

megjegyzi, hogy az Unió nagy részében csökkent a független vagy közfinanszírozású mezőgazdasági oktatási, képzési és innovációs központok száma, illetve a meglévőek nem foglalkoznak megfelelően az interdiszciplináris megközelítésekkel olyan felemelkedő területeken, mint a mezőgazdasági tervezés; elismeri, hogy egyes tagállamokban a mezőgazdasági termelők képzettsége még korlátozott, ami megnehezíti az új technológiákhoz való hozzáférést, illetve azok alkalmazását, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki európai tervet az agrotechnikai vagy magasabb szintű mezőgazdasági képzésbe és oktatásba való beruházás előmozdítására;

| 56. | üdvözli a közelmúltban elindított, az európai mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó innovációs partnerséget (EIP-AGRI), melynek célja, hogy összekapcsolja a kutatást és a gyakorlati gazdálkodást, és felszólítja a Bizottságot, hogy vállaljon aktív szerepet a nemzeti szintű és a határokon átnyúló koordináció fokozásában, a „Horizont 2020” keretprogramhoz kapcsolódó, kifejezetten az innovációt célzó menetrend előmozdítása és a végfelhasználókat célzó megfelelő tudástranszfer garantálása érdekében; |
| --- | --- |

56.

üdvözli a közelmúltban elindított, az európai mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó innovációs partnerséget (EIP-AGRI), melynek célja, hogy összekapcsolja a kutatást és a gyakorlati gazdálkodást, és felszólítja a Bizottságot, hogy vállaljon aktív szerepet a nemzeti szintű és a határokon átnyúló koordináció fokozásában, a „Horizont 2020” keretprogramhoz kapcsolódó, kifejezetten az innovációt célzó menetrend előmozdítása és a végfelhasználókat célzó megfelelő tudástranszfer garantálása érdekében;

| 57. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek többet azért, hogy mindenki számára világossá váljon, mekkora érték a mezőgazdasági termelés az EU számára, fejlesszék ki a mezőgazdasági innováció transzeurópai központjait, amelyek bemutatnák és hozzáférhetővé tennék az új innovatív technológiákat, a fenntartható mezőgazdaságot, az élelmezésbiztonságot és az élelmiszer-önrendelkezést; |
| --- | --- |

57.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek többet azért, hogy mindenki számára világossá váljon, mekkora érték a mezőgazdasági termelés az EU számára, fejlesszék ki a mezőgazdasági innováció transzeurópai központjait, amelyek bemutatnák és hozzáférhetővé tennék az új innovatív technológiákat, a fenntartható mezőgazdaságot, az élelmezésbiztonságot és az élelmiszer-önrendelkezést;

| 58. | hangsúlyozza, hogy e központok tevékenységeinek nemcsak a fenntartható mezőgazdaság, hanem a fenntartható vidékfejlesztés területén is lehetővé kell tennie a hozzáférést az új technológiákhoz, együttműködve a közösségekkel, a vidéken működő kkv-kkal, szövetkezetekkel és termelői szervezetekkel; kiemeli, hogy e központok tevékenységének átláthatónak és a nyilvánosság, valamint a mezőgazdasági termelők előtt nyitottnak kell lennie, ágazatok közötti megközelítést kell alkalmazniuk, előmozdítva a párbeszédet azon ágazatok között, melyekre az innováció különbözőképp hathat; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy e központok tevékenységeinek nemcsak a fenntartható mezőgazdaság, hanem a fenntartható vidékfejlesztés területén is lehetővé kell tennie a hozzáférést az új technológiákhoz, együttműködve a közösségekkel, a vidéken működő kkv-kkal, szövetkezetekkel és termelői szervezetekkel; kiemeli, hogy e központok tevékenységének átláthatónak és a nyilvánosság, valamint a mezőgazdasági termelők előtt nyitottnak kell lennie, ágazatok közötti megközelítést kell alkalmazniuk, előmozdítva a párbeszédet azon ágazatok között, melyekre az innováció különbözőképp hathat;

| 59. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tudományos és technológiai innováció mellett továbbra is virágozhassanak a hagyományos technikák és gazdaságok, mivel óriási értéket képviselnek, a kultúra, a vidék, a történelem és a turizmus sokszínűségének biztosítékai, és Európa számos különböző régiójában megélhetést biztosítanak kisüzemi gazdálkodók egész sora számára; |
| --- | --- |

59.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tudományos és technológiai innováció mellett továbbra is virágozhassanak a hagyományos technikák és gazdaságok, mivel óriási értéket képviselnek, a kultúra, a vidék, a történelem és a turizmus sokszínűségének biztosítékai, és Európa számos különböző régiójában megélhetést biztosítanak kisüzemi gazdálkodók egész sora számára;

| 60. | felhívja a tagállamokat, hogy jobban használják ki az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank által a 2014–2020-as időszakban a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén folytatott együttműködés tekintetében aláírt egyetértési megállapodás értelmében létrehozott pénzügyi eszközöket; |
| --- | --- |

60.

felhívja a tagállamokat, hogy jobban használják ki az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank által a 2014–2020-as időszakban a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén folytatott együttműködés tekintetében aláírt egyetértési megállapodás értelmében létrehozott pénzügyi eszközöket;

| 61. | hangsúlyozza az említett eszközökhöz kapcsolódó hozzáadott értéket, különösen a tőkeáttételi hatás és a hitelgaranciák tekintetében, amelyek célja a fenntartható mezőgazdasági és erdészeti kutatási menetrend végrehajtásának ösztönzése, beleértve a Horizont 2020 2. társadalmi kihívását is; utal különösen arra, hogy ezek az eszközök hasznos szerepet játszanak a precíziós gazdálkodási technológiát és módszereket bevezetni kívánó mezőgazdasági termelők beruházási szükségleteinek és kockázatainak csökkentésében; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza az említett eszközökhöz kapcsolódó hozzáadott értéket, különösen a tőkeáttételi hatás és a hitelgaranciák tekintetében, amelyek célja a fenntartható mezőgazdasági és erdészeti kutatási menetrend végrehajtásának ösztönzése, beleértve a Horizont 2020 2. társadalmi kihívását is; utal különösen arra, hogy ezek az eszközök hasznos szerepet játszanak a precíziós gazdálkodási technológiát és módszereket bevezetni kívánó mezőgazdasági termelők beruházási szükségleteinek és kockázatainak csökkentésében;

Európa központi szerepének megőrzése a tudományos fejlesztés és innováció terén

| 62. | megjegyzi, hogy a vidéki térségek – köztük a legkülső és a hegyvidéki régiók – vannak a legjobban kitéve a tényleges és potenciális éghajlatváltozásnak, ami csökkenti e térségek vonzerejét, és növeli e területeken az elnéptelenedés és a népesség elöregedésének kockázatát; elismeri, hogy a mezőgazdaság számára lehetővé kell tenni, hogy a mezőgazdasági földterületek fenntarthatóbb használatának biztosításához rendelkezésre álló technológiai megoldások felhasználásával alkalmazkodjon a változó körülményekhez; |
| --- | --- |

62.

megjegyzi, hogy a vidéki térségek – köztük a legkülső és a hegyvidéki régiók – vannak a legjobban kitéve a tényleges és potenciális éghajlatváltozásnak, ami csökkenti e térségek vonzerejét, és növeli e területeken az elnéptelenedés és a népesség elöregedésének kockázatát; elismeri, hogy a mezőgazdaság számára lehetővé kell tenni, hogy a mezőgazdasági földterületek fenntarthatóbb használatának biztosításához rendelkezésre álló technológiai megoldások felhasználásával alkalmazkodjon a változó körülményekhez;

| 63. | megjegyzi, hogy a modern technológiák szélesebb körű alkalmazása segítheti a mezőgazdasági és szélesebb értelemben vett földhasználati ágazatokat abban, hogy méltányosan hozzájáruljanak az éghajlatváltozás hatásainak mérséklését célzó globális erőfeszítésekhez; ezzel összefüggésben rámutat, hogy ki kell szélesíteni a „produktív mezőgazdaság” meghatározását, valamint hogy teljes mértékben támogatni kell és el kell ismerni azokat a mezőgazdasági – többek között az agroökológiai gazdálkodásban használt – földterületeket, amelyek az éghajlatváltozás enyhítése és a szén-dioxid megkötése révén közszolgáltatást nyújtanak; |
| --- | --- |

63.

megjegyzi, hogy a modern technológiák szélesebb körű alkalmazása segítheti a mezőgazdasági és szélesebb értelemben vett földhasználati ágazatokat abban, hogy méltányosan hozzájáruljanak az éghajlatváltozás hatásainak mérséklését célzó globális erőfeszítésekhez; ezzel összefüggésben rámutat, hogy ki kell szélesíteni a „produktív mezőgazdaság” meghatározását, valamint hogy teljes mértékben támogatni kell és el kell ismerni azokat a mezőgazdasági – többek között az agroökológiai gazdálkodásban használt – földterületeket, amelyek az éghajlatváltozás enyhítése és a szén-dioxid megkötése révén közszolgáltatást nyújtanak;

| 64. | alapvetően szükségesnek tartja a mezőgazdasági földterületek megőrzését az olyan területeken, mint például az Unió hegyvidéki és peremterületei, és támogat minden arra irányuló intézkedést, hogy az e területeken működő, főként kisméretű mezőgazdasági üzemek is hozzáférhessenek az igényeikre szabott csúcstechnológiához; |
| --- | --- |

64.

alapvetően szükségesnek tartja a mezőgazdasági földterületek megőrzését az olyan területeken, mint például az Unió hegyvidéki és peremterületei, és támogat minden arra irányuló intézkedést, hogy az e területeken működő, főként kisméretű mezőgazdasági üzemek is hozzáférhessenek az igényeikre szabott csúcstechnológiához;

| 65. | elengedhetetlennek tartja, hogy a fogyasztók biztonságát és egészségét, valamint a környezet védelmét szem előtt tartó, független, szakértői értékelésen átesett tudományos eredményeken alapuló észszerű uniós szabályozás lehetővé tegye, hogy az uniós mezőgazdasági termékek versenyképesek és vonzóak legyenek a belső piacon és a világpiacon, és kéri ezen elv további érvényesítését; |
| --- | --- |

65.

elengedhetetlennek tartja, hogy a fogyasztók biztonságát és egészségét, valamint a környezet védelmét szem előtt tartó, független, szakértői értékelésen átesett tudományos eredményeken alapuló észszerű uniós szabályozás lehetővé tegye, hogy az uniós mezőgazdasági termékek versenyképesek és vonzóak legyenek a belső piacon és a világpiacon, és kéri ezen elv további érvényesítését;

| 66. | különösen kiemeli, hogy az új technológiák és fenntartható termékek piaci bevezetése a jelenlegi uniós szabályozás feltételei miatt magas költségekkel, hosszú időtávval és kereskedelmi és jogi bizonytalansággal jár; megjegyzi, hogy ezek a jelenségek még nyilvánvalóbban jelentkeznek a legkülső régiókban, a távoli vidéki térségekben, a hátrányos helyzetű területeken és a hegyvidéki területeken; |
| --- | --- |

66.

különösen kiemeli, hogy az új technológiák és fenntartható termékek piaci bevezetése a jelenlegi uniós szabályozás feltételei miatt magas költségekkel, hosszú időtávval és kereskedelmi és jogi bizonytalansággal jár; megjegyzi, hogy ezek a jelenségek még nyilvánvalóbban jelentkeznek a legkülső régiókban, a távoli vidéki térségekben, a hátrányos helyzetű területeken és a hegyvidéki területeken;

| 67. | sürgeti a Bizottságot, hogy használja fel és erősítse meg a legkülső régiók valamennyi jellemzőjét olyan technológiai és tudományos innovációs kísérleti projektek végrehajtása révén, amelyek célja, hogy csökkentsék e területeken a természeti adottságokból eredő hátrányokat, és mérsékeljék a gazdaságok kis méretéből adódó nehézségeket a legfrissebb tudományos és technológiai eredményekhez való hozzáférés és azok felhasználása terén; |
| --- | --- |

67.

sürgeti a Bizottságot, hogy használja fel és erősítse meg a legkülső régiók valamennyi jellemzőjét olyan technológiai és tudományos innovációs kísérleti projektek végrehajtása révén, amelyek célja, hogy csökkentsék e területeken a természeti adottságokból eredő hátrányokat, és mérsékeljék a gazdaságok kis méretéből adódó nehézségeket a legfrissebb tudományos és technológiai eredményekhez való hozzáférés és azok felhasználása terén;

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy a minőségi jogalkotás elvével összhangban és a megfelelő idejű, hatékony és eredményes döntéshozatali folyamatok biztosítása érdekében javítsa a szabályozási keretet, mivel ez elősegítheti az Unióban a technológiai fejlődést; |
| --- | --- |

68.

felhívja a Bizottságot, hogy a minőségi jogalkotás elvével összhangban és a megfelelő idejű, hatékony és eredményes döntéshozatali folyamatok biztosítása érdekében javítsa a szabályozási keretet, mivel ez elősegítheti az Unióban a technológiai fejlődést;

| 69. | felhívja a Bizottságot, hogy használja ki új tudományos tanácsadási mechanizmusát egy olyan szabályozási keret finomhangolásához, amely nagyobb hangsúlyt helyez a kockázatelemzésen alapuló és független tudományos bizonyítékokra az új technológiák, termékek és gyakorlatok kockázatainak, veszélyeinek és előnyeinek mérlegelésekor az elfogadásukról vagy elutasításukról szóló döntés meghozatalakor; |
| --- | --- |

69.

felhívja a Bizottságot, hogy használja ki új tudományos tanácsadási mechanizmusát egy olyan szabályozási keret finomhangolásához, amely nagyobb hangsúlyt helyez a kockázatelemzésen alapuló és független tudományos bizonyítékokra az új technológiák, termékek és gyakorlatok kockázatainak, veszélyeinek és előnyeinek mérlegelésekor az elfogadásukról vagy elutasításukról szóló döntés meghozatalakor;

| 70. | megjegyzi, hogy széles körű támogatást kell nyújtani az innovációs elv elfogadásához, amelynek értelmében az uniós jogalkotási javaslatokat az innovációra gyakorolt hatásuk szempontjából teljes körű értékelés alá kell vonni; |
| --- | --- |

70.

megjegyzi, hogy széles körű támogatást kell nyújtani az innovációs elv elfogadásához, amelynek értelmében az uniós jogalkotási javaslatokat az innovációra gyakorolt hatásuk szempontjából teljes körű értékelés alá kell vonni;

| 71. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen távolabbra ható intézkedéseket a nemzetközi szintű tudományos együttműködés területén, többek között az információcsere intenzitásának fokozása és a fejlesztési lehetőségek azonosítása céljából; |
| --- | --- |

71.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen távolabbra ható intézkedéseket a nemzetközi szintű tudományos együttműködés területén, többek között az információcsere intenzitásának fokozása és a fejlesztési lehetőségek azonosítása céljából;

o

o o

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

72.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 965. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 104. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 487. o.

(4)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(5)  HL L 309., 2009.11.24., 71. o.

(6)  HL L 77., 2014.3.15., 44. o.

(7)  HL L 162., 2004.4.30., 18. o.

(8)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0205.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0473.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/62 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/62

---

P8_TA(2016)0252

Az innováció és a gazdasági fejlődés előmozdítása a jövőbeli európai mezőgazdasági gazdálkodásban

Az Európai Parlament 2016. június 7-i állásfoglalása az innováció és a gazdasági fejlődés előmozdításáról a jövőbeli európai mezőgazdasági gazdálkodásban (2015/2227(INI))

(2018/C 086/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a FAO, a Globális Környezetvédelmi Alap, az UNDP, az UNEP, az UNESCO, a Világbank és a WHO által jegyzett, a mezőgazdasági ismeretek, tudomány és technológia fejlődésre gyakorolt hatásáról szóló nemzetközi ENSZ-felmérésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO, a Globális Környezetvédelmi Alap, az UNDP, az UNEP, az UNESCO, a Világbank és a WHO által jegyzett, a mezőgazdasági ismeretek, tudomány és technológia fejlődésre gyakorolt hatásáról szóló nemzetközi ENSZ-felmérésre,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) közötti, 2014. július 14-én aláírt egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) közötti, 2014. július 14-én aláírt egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel „Az EU-ban tapasztalható fehérjehiány: mi a megoldás erre a régóta fennálló problémára?” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU-ban tapasztalható fehérjehiány: mi a megoldás erre a régóta fennálló problémára?” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségről szóló, 2012. június 18-án elfogadott tanácsi következtetésre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségről szóló, 2012. június 18-án elfogadott tanácsi következtetésre (2),

| — | tekintettel a szabadalmakról és a növényfajta-oltalmakról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabadalmakról és a növényfajta-oltalmakról szóló, 2015. december 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0163/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0163/2016),

| A. | mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) becslése szerint a világ népességének 2050-ig 9,1 milliárdnyira való növekedése szükségessé teszi a jó minőségű és biztonságos élelmiszerek termelésének 60 %-os és a terméshozam 24 %-os növelését a fejlett országokban eddig az időpontig, az erőforrások jövő nemzedékek számára történő megóvása, valamint a globális termelés több mint egyharmadát kitevő élelmiszer-pazarlás és -veszteség megelőzése mellett; mivel a FAO további becslései szerint a szántóterület csak 4,3 %-kal fog növekedni 2050-ig, és emiatt a természeti erőforrások jobb kezelésére lesz szükség, többek között a talajromlás megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) becslése szerint a világ népességének 2050-ig 9,1 milliárdnyira való növekedése szükségessé teszi a jó minőségű és biztonságos élelmiszerek termelésének 60 %-os és a terméshozam 24 %-os növelését a fejlett országokban eddig az időpontig, az erőforrások jövő nemzedékek számára történő megóvása, valamint a globális termelés több mint egyharmadát kitevő élelmiszer-pazarlás és -veszteség megelőzése mellett; mivel a FAO további becslései szerint a szántóterület csak 4,3 %-kal fog növekedni 2050-ig, és emiatt a természeti erőforrások jobb kezelésére lesz szükség, többek között a talajromlás megakadályozása érdekében;

| B. | mivel a termőföldnek mindenhol csökken a saját termőképessége és termelékenysége, aminek oka a talajromlás, különösen a talajerózió, amely az olyan ökoszisztéma-funkciók leépülésére vezethető vissza, mint a felső talajréteg kialakulása, a humuszosodás, a beporzás, a vízmegtartás és a tápanyagkörforgás; mivel széles körű egyetértés van abban, hogy ennek megoldásához, valamint a termelékenység fenntartásához és fokozásához innovatív módon javítani kell az említett ökoszisztéma-funkciók működését, biztosítandó az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességet; |
| --- | --- |

B.

mivel a termőföldnek mindenhol csökken a saját termőképessége és termelékenysége, aminek oka a talajromlás, különösen a talajerózió, amely az olyan ökoszisztéma-funkciók leépülésére vezethető vissza, mint a felső talajréteg kialakulása, a humuszosodás, a beporzás, a vízmegtartás és a tápanyagkörforgás; mivel széles körű egyetértés van abban, hogy ennek megoldásához, valamint a termelékenység fenntartásához és fokozásához innovatív módon javítani kell az említett ökoszisztéma-funkciók működését, biztosítandó az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességet;

| C. | mivel az ENSZ szerint 2030-ig meg kell duplázni a mezőgazdasági termelést, ha el akarjuk érni a fenntartható fejlesztési célokat, ezzel egyidejűleg az agrár-élelmiszeripari ágazatnak alkalmazkodnia kell az éghajlatváltozáshoz és a változó időjárási viszonyokhoz, valamint javítania kell a talaj minőségét, az ökoszisztémát és a lehető legkevesebbre kell csökkenteni a biológiai sokféleség veszteségét; mivel ennek érdekében előtérbe kell helyezni a talajéletet növelő mikrobiológiai készítmények használatát; mivel az ENSZ nyolc millenniumi fejlesztési célja közül négy a mezőgazdasággal kapcsolatos; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ szerint 2030-ig meg kell duplázni a mezőgazdasági termelést, ha el akarjuk érni a fenntartható fejlesztési célokat, ezzel egyidejűleg az agrár-élelmiszeripari ágazatnak alkalmazkodnia kell az éghajlatváltozáshoz és a változó időjárási viszonyokhoz, valamint javítania kell a talaj minőségét, az ökoszisztémát és a lehető legkevesebbre kell csökkenteni a biológiai sokféleség veszteségét; mivel ennek érdekében előtérbe kell helyezni a talajéletet növelő mikrobiológiai készítmények használatát; mivel az ENSZ nyolc millenniumi fejlesztési célja közül négy a mezőgazdasággal kapcsolatos;

| D. | mivel a népességnövekedés, a magasabb átlagjövedelmek és a változó fogyasztói szokások miatt módosulni fognak a táplálkozási szokások, aminek következtében különösen a feldolgozott élelmiszerek és az állati fehérjék – például a hús és a tejtermékek – iránti kereslet fog megnövekedni; |
| --- | --- |

D.

mivel a népességnövekedés, a magasabb átlagjövedelmek és a változó fogyasztói szokások miatt módosulni fognak a táplálkozási szokások, aminek következtében különösen a feldolgozott élelmiszerek és az állati fehérjék – például a hús és a tejtermékek – iránti kereslet fog megnövekedni;

| E. | mivel növelni szükséges a mezőgazdaságban dolgozók és a vidéki társadalom életminőségét; |
| --- | --- |

E.

mivel növelni szükséges a mezőgazdaságban dolgozók és a vidéki társadalom életminőségét;

| F. | mivel tekintettel arra, hogy a mezőgazdasági termelőknek számos kihívással és egyre több szabállyal kell szembenézniük, és az agrártechnológiák tartalékai csökkentek, valamint az öntözött területek növekedési üteme jelentősen lelassult, az Unióban a fogyasztók még soha nem költötték jövedelmük kisebb százalékát élelmiszerre; mivel a jelenlegi gazdasági visszaesés következtében megnövekedett a szegénység, amely miatt uniós fogyasztóknak gyakran élelmiszerbankokhoz kell fordulniuk segítségért; |
| --- | --- |

F.

mivel tekintettel arra, hogy a mezőgazdasági termelőknek számos kihívással és egyre több szabállyal kell szembenézniük, és az agrártechnológiák tartalékai csökkentek, valamint az öntözött területek növekedési üteme jelentősen lelassult, az Unióban a fogyasztók még soha nem költötték jövedelmük kisebb százalékát élelmiszerre; mivel a jelenlegi gazdasági visszaesés következtében megnövekedett a szegénység, amely miatt uniós fogyasztóknak gyakran élelmiszerbankokhoz kell fordulniuk segítségért;

| G. | mivel a FAO a világ mezőgazdaságának és élelmezésének helyzetéről szóló kiemelt kiadványában megállapítja, hogy a nők valamennyi régióban jelentősen hozzájárulnak a vidéki gazdasághoz, és szerepük régiónként eltérő, noha még mindig kevésbé férnek hozzá a termelékenyebbé válásukhoz szükséges erőforrásokhoz és lehetőségekhez, mint a férfiak; |
| --- | --- |

G.

mivel a FAO a világ mezőgazdaságának és élelmezésének helyzetéről szóló kiemelt kiadványában megállapítja, hogy a nők valamennyi régióban jelentősen hozzájárulnak a vidéki gazdasághoz, és szerepük régiónként eltérő, noha még mindig kevésbé férnek hozzá a termelékenyebbé válásukhoz szükséges erőforrásokhoz és lehetőségekhez, mint a férfiak;

| H. | mivel a fogyasztók szigorúbb környezetvédelmi, tápértékre vonatkozó és egészségügyi előírások mellett megvalósuló és jobb minőséget biztosító élelmiszer-termelést igényelnek, és ezzel párhuzamosan a mezőgazdasági ágazatnak diverzifikációra és innovációra van szüksége ahhoz, hogy mindenki számára minőségi, biztonságos és megfizethető élelmiszereket biztosítson, a termelők számára pedig tisztességes és életképes jövedelmet nyújtson; |
| --- | --- |

H.

mivel a fogyasztók szigorúbb környezetvédelmi, tápértékre vonatkozó és egészségügyi előírások mellett megvalósuló és jobb minőséget biztosító élelmiszer-termelést igényelnek, és ezzel párhuzamosan a mezőgazdasági ágazatnak diverzifikációra és innovációra van szüksége ahhoz, hogy mindenki számára minőségi, biztonságos és megfizethető élelmiszereket biztosítson, a termelők számára pedig tisztességes és életképes jövedelmet nyújtson;

| I. | mivel a természeti erőforrásokra nehezedő nyomás és a biológiai sokféleség ehhez kapcsolódó csökkenése, a környezet sebezhetősége, az éghajlatváltozás és a földterületek szűkössége, valamint a világ népességének növekedése és a változó fogyasztói szokások miatt létfontosságú a mezőgazdasági termelők számára, hogy kevesebb forrásból többet és jobbat termeljenek; kitart amellett, hogy az innovatív mezőgazdaságra kisebb ökológiai lábnyomnak kell jutnia, valamint az erőforrások – beleértve a megújuló energiaforrásokat és a helyi agrár-élelmiszeripari termékek fokozottabb fogyasztását – és az ökoszisztéma-szolgáltatások optimális felhasználásával kell, hogy járjon; |
| --- | --- |

I.

mivel a természeti erőforrásokra nehezedő nyomás és a biológiai sokféleség ehhez kapcsolódó csökkenése, a környezet sebezhetősége, az éghajlatváltozás és a földterületek szűkössége, valamint a világ népességének növekedése és a változó fogyasztói szokások miatt létfontosságú a mezőgazdasági termelők számára, hogy kevesebb forrásból többet és jobbat termeljenek; kitart amellett, hogy az innovatív mezőgazdaságra kisebb ökológiai lábnyomnak kell jutnia, valamint az erőforrások – beleértve a megújuló energiaforrásokat és a helyi agrár-élelmiszeripari termékek fokozottabb fogyasztását – és az ökoszisztéma-szolgáltatások optimális felhasználásával kell, hogy járjon;

| J. | mivel egy fokozottabban erőforrás-hatékony mezőgazdasági modell, valamint a termékek értékének növelése kulcsfontosságú ahhoz, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásokat a mérettől függetlenül minden mezőgazdasági üzem kezelni tudja, és felkészültebbek legyenek a természeti erőforrások és a környezet megőrzésére; |
| --- | --- |

J.

mivel egy fokozottabban erőforrás-hatékony mezőgazdasági modell, valamint a termékek értékének növelése kulcsfontosságú ahhoz, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásokat a mérettől függetlenül minden mezőgazdasági üzem kezelni tudja, és felkészültebbek legyenek a természeti erőforrások és a környezet megőrzésére;

| K. | mivel a fenntarthatóbb, nem csupán a lakosság élelmezésére, hanem nem élelmiszer jellegű javak és szolgáltatások előállítására is szolgáló mezőgazdasági modellek kifejlesztése minden egyes térségben jelentős munkahely-teremtési potenciállal bír, az (emberi és állati) élelmiszer-ágazat, valamint a biogazdaság, a zöld vegyipar, a megújuló energia, az idegenforgalom stb. vonatkozásában egyaránt; mivel ezek a munkahelyek emellett nagyon gyakran nem telepíthetőek át; |
| --- | --- |

K.

mivel a fenntarthatóbb, nem csupán a lakosság élelmezésére, hanem nem élelmiszer jellegű javak és szolgáltatások előállítására is szolgáló mezőgazdasági modellek kifejlesztése minden egyes térségben jelentős munkahely-teremtési potenciállal bír, az (emberi és állati) élelmiszer-ágazat, valamint a biogazdaság, a zöld vegyipar, a megújuló energia, az idegenforgalom stb. vonatkozásában egyaránt; mivel ezek a munkahelyek emellett nagyon gyakran nem telepíthetőek át;

| L. | mivel világviszonylatban az EU a mezőgazdasági termékek legnagyobb exportőre, aminek következtében az agrár-élelmiszeripari ágazat az Unió egyik legfontosabb gazdasági pillére, amely például az élelmiszer-feldolgozás, a kiskereskedelem és a szolgáltatások terén működő 15 millió downstream vállalkozás keretében 47 millió embert foglalkoztat és hozzájárul az uniós export összértékének 7,2 %-át kitevő 17 802 millió eurós pozitív áruforgalmi egyenleghez; |
| --- | --- |

L.

mivel világviszonylatban az EU a mezőgazdasági termékek legnagyobb exportőre, aminek következtében az agrár-élelmiszeripari ágazat az Unió egyik legfontosabb gazdasági pillére, amely például az élelmiszer-feldolgozás, a kiskereskedelem és a szolgáltatások terén működő 15 millió downstream vállalkozás keretében 47 millió embert foglalkoztat és hozzájárul az uniós export összértékének 7,2 %-át kitevő 17 802 millió eurós pozitív áruforgalmi egyenleghez;

| M. | mivel a KAP versenyképessége és fenntarthatósága volt a KAP 2013-as reformjának a legfontosabb prioritása; mivel az élelmiszer-ellátás – az EUMSZ 39. cikkében említett termelékenységnöveléssel, valamint mind a gazdálkodók, mind pedig a fogyasztók számára elfogadható és tisztességes ár garantálásával való – biztonságának szavatolása a legjobban innováció révén érhető el; megismétli, hogy a minőségi termékeket előállító, fenntartható és innovatív mezőgazdaság az EUMSZ számos – környezettel és egészségüggyel kapcsolatos – horizontális szakpolitikai célját teljesíti; mivel a jövőbeni versenyképesség a természeti folyamatokban és forrásokban rejlő közép- és hosszú távú termelékenységtől és termékenységtől függ; |
| --- | --- |

M.

mivel a KAP versenyképessége és fenntarthatósága volt a KAP 2013-as reformjának a legfontosabb prioritása; mivel az élelmiszer-ellátás – az EUMSZ 39. cikkében említett termelékenységnöveléssel, valamint mind a gazdálkodók, mind pedig a fogyasztók számára elfogadható és tisztességes ár garantálásával való – biztonságának szavatolása a legjobban innováció révén érhető el; megismétli, hogy a minőségi termékeket előállító, fenntartható és innovatív mezőgazdaság az EUMSZ számos – környezettel és egészségüggyel kapcsolatos – horizontális szakpolitikai célját teljesíti; mivel a jövőbeni versenyképesség a természeti folyamatokban és forrásokban rejlő közép- és hosszú távú termelékenységtől és termékenységtől függ;

| N. | mivel a Bizottság és az EBB közötti, 2014. július 14-én aláírt egyetértési megállapodás kifejezetten ösztönzi az innovatív mezőgazdaságba irányuló további beruházásokat, pénzügyi eszközöket biztosít a mezőgazdasági beruházások felhasználásának elősegítéséhez, és egy olyan javaslatot tartalmaz a Bizottságtól, amelynek célja a mezőgazdasági ágazatban a pénzügyi eszközök támogatása és bővítése az áringadozások leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság és az EBB közötti, 2014. július 14-én aláírt egyetértési megállapodás kifejezetten ösztönzi az innovatív mezőgazdaságba irányuló további beruházásokat, pénzügyi eszközöket biztosít a mezőgazdasági beruházások felhasználásának elősegítéséhez, és egy olyan javaslatot tartalmaz a Bizottságtól, amelynek célja a mezőgazdasági ágazatban a pénzügyi eszközök támogatása és bővítése az áringadozások leküzdése érdekében;

| O. | mivel a mezőgazdasági ágazat a mezőgazdasági termelékenység növelését lehetővé tevő gyakori változási ciklusokon ment keresztül; mivel e ciklusok jelentősen hozzájárultak a mezőgazdaság jelenlegi gazdasági fejlődési szintjének eléréséhez; mivel a legújabb technológiáknak a mezőgazdasági gyakorlatokba való beépítése, illetve a jelenlegi technológiák – többek között az ökológiai gazdálkodás és más agroökológiai megközelítésmódok – kiigazítása és újragondolása mérettől függetlenül minden mezőgazdasági üzem számára jelentős előnyöket fog jelenteni; mivel az akvakultúra kiaknázatlan lehetőségeket rejt, amely a természetes tengeri és óceáni erőforrások fenntartható kiaknázásával innovációt vezet be a hagyományos mezőgazdasági gyakorlatokba; |
| --- | --- |

O.

mivel a mezőgazdasági ágazat a mezőgazdasági termelékenység növelését lehetővé tevő gyakori változási ciklusokon ment keresztül; mivel e ciklusok jelentősen hozzájárultak a mezőgazdaság jelenlegi gazdasági fejlődési szintjének eléréséhez; mivel a legújabb technológiáknak a mezőgazdasági gyakorlatokba való beépítése, illetve a jelenlegi technológiák – többek között az ökológiai gazdálkodás és más agroökológiai megközelítésmódok – kiigazítása és újragondolása mérettől függetlenül minden mezőgazdasági üzem számára jelentős előnyöket fog jelenteni; mivel az akvakultúra kiaknázatlan lehetőségeket rejt, amely a természetes tengeri és óceáni erőforrások fenntartható kiaknázásával innovációt vezet be a hagyományos mezőgazdasági gyakorlatokba;

| P. | mivel egyes tagállamokban – különböző strukturális okokból – továbbra is jelentős felhagyott mezőgazdasági területek vannak kihasználatlanul; |
| --- | --- |

P.

mivel egyes tagállamokban – különböző strukturális okokból – továbbra is jelentős felhagyott mezőgazdasági területek vannak kihasználatlanul;

| 1. | megjegyzi, hogy a mezőgazdaság mindig kifejlesztett olyan új gyakorlatokat, technikákat és termelési módszereket, amelyek növelték a terméshozamot, javították a mezőgazdasági gyakorlatoknak az új és változó körülményekhez való alkalmazkodóképességét és csökkentették a termelési költségeket; megjegyzi továbbá, hogy a mezőgazdaság és az erdészet a természeti világ kulcsfontosságú része, amely az élelmiszer-termelésen túlmenő javakat és szolgáltatásokat nyújt, és amely új fejlesztések elősegítésével erősíthető; meggyőződése, hogy az innováció e fejlődés fenntartásának előfeltétele; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a mezőgazdaság mindig kifejlesztett olyan új gyakorlatokat, technikákat és termelési módszereket, amelyek növelték a terméshozamot, javították a mezőgazdasági gyakorlatoknak az új és változó körülményekhez való alkalmazkodóképességét és csökkentették a termelési költségeket; megjegyzi továbbá, hogy a mezőgazdaság és az erdészet a természeti világ kulcsfontosságú része, amely az élelmiszer-termelésen túlmenő javakat és szolgáltatásokat nyújt, és amely új fejlesztések elősegítésével erősíthető; meggyőződése, hogy az innováció e fejlődés fenntartásának előfeltétele;

| 2. | határozott meggyőződése, hogy a gazdasági fejlődés és a fenntartható termelés nem zárja ki egymást, és főleg az innováció, a kutatás-fejlesztés, új kormányzási és üzleti modellek, valamint az agronómia fejlesztése révén valósítható meg; hangsúlyozza, hogy szabályozási koherencia és egyértelműség biztosításával, valamint a vállalkozói szellemnek teret engedve támogatni kell a technológiai innovációt és irányítást; sürgeti a Bizottságot, annak biztosítására, hogy a jövőbeli KAP ezt tükrözze, valamint az innovációt kifejezetten figyelembe vegyék a vonatkozó jogszabályok jövőbeli felülvizsgálatai és reformjai során, nagyobb elismerést adva az új ötleteket és üzleti modelleket kínáló új és fiatal mezőgazdasági termelőknek; kiemeli, hogy az európai mezőgazdaság eléri célját, hogy – az Európa 2020 stratégia keretében támogatott jövedelmező és tudásalapú megoldásokkal – kiváló minőségű és magas hozzáadott értéket képviselő termékeket állítson elő; e tekintetben üdvözli a 2012. évi biogazdasági stratégia körkörös gazdasághoz való hozzájárulásának közelgő bizottsági értékelését, mivel a fosszilis energiahordozókról a megújuló energiára történő áttérés hozzájárul a mezőgazdasági termelők energiaköltségeinek csökkentéséhez, és ezáltal több innovációs célú beruházást tesz lehetővé; |
| --- | --- |

2.

határozott meggyőződése, hogy a gazdasági fejlődés és a fenntartható termelés nem zárja ki egymást, és főleg az innováció, a kutatás-fejlesztés, új kormányzási és üzleti modellek, valamint az agronómia fejlesztése révén valósítható meg; hangsúlyozza, hogy szabályozási koherencia és egyértelműség biztosításával, valamint a vállalkozói szellemnek teret engedve támogatni kell a technológiai innovációt és irányítást; sürgeti a Bizottságot, annak biztosítására, hogy a jövőbeli KAP ezt tükrözze, valamint az innovációt kifejezetten figyelembe vegyék a vonatkozó jogszabályok jövőbeli felülvizsgálatai és reformjai során, nagyobb elismerést adva az új ötleteket és üzleti modelleket kínáló új és fiatal mezőgazdasági termelőknek; kiemeli, hogy az európai mezőgazdaság eléri célját, hogy – az Európa 2020 stratégia keretében támogatott jövedelmező és tudásalapú megoldásokkal – kiváló minőségű és magas hozzáadott értéket képviselő termékeket állítson elő; e tekintetben üdvözli a 2012. évi biogazdasági stratégia körkörös gazdasághoz való hozzájárulásának közelgő bizottsági értékelését, mivel a fosszilis energiahordozókról a megújuló energiára történő áttérés hozzájárul a mezőgazdasági termelők energiaköltségeinek csökkentéséhez, és ezáltal több innovációs célú beruházást tesz lehetővé;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság a természeti erőforrások körültekintő használatával és a biológiai sokféleség biztosításával a megoldás részét képezheti, e célból az innováció ösztönzése kulcsfontosságú lehet; úgy véli, hogy a mezőgazdasági gyakorlatok a természeti forrásoktól függnek, és e kölcsönhatást optimalizálni kell, a termelési rendszereket pedig jobban meg kell érteni ahhoz, hogy javítani lehessen az irányítási rendszereket; felszólít az agro-ökorendszerekben rejlő termelékenység, termékenység és ellenálló képesség közép- és hosszú távú biztosítására, valamint a kibocsátások csökkentésére; hangsúlyozza a termelési rendszerek jobban alkalmazkodó növényi és vetésforgó rendszerekkel, jobb irányítási rendszerekkel történő javításának fontosságát, és felhívja a figyelmet az élő talaj fontosságára; hangsúlyozza a munkahelyteremtésben rejlő lehetőségeket nemcsak az élelmiszergyártó ágazat, de a turizmus, a biogazdaság és a zöld vegyipar számára is; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság a természeti erőforrások körültekintő használatával és a biológiai sokféleség biztosításával a megoldás részét képezheti, e célból az innováció ösztönzése kulcsfontosságú lehet; úgy véli, hogy a mezőgazdasági gyakorlatok a természeti forrásoktól függnek, és e kölcsönhatást optimalizálni kell, a termelési rendszereket pedig jobban meg kell érteni ahhoz, hogy javítani lehessen az irányítási rendszereket; felszólít az agro-ökorendszerekben rejlő termelékenység, termékenység és ellenálló képesség közép- és hosszú távú biztosítására, valamint a kibocsátások csökkentésére; hangsúlyozza a termelési rendszerek jobban alkalmazkodó növényi és vetésforgó rendszerekkel, jobb irányítási rendszerekkel történő javításának fontosságát, és felhívja a figyelmet az élő talaj fontosságára; hangsúlyozza a munkahelyteremtésben rejlő lehetőségeket nemcsak az élelmiszergyártó ágazat, de a turizmus, a biogazdaság és a zöld vegyipar számára is;

| 4. | tekintettel van arra, hogy az uniós mezőgazdasági és élelmiszerpiac az egyik leginkább integrált piac Európában, és felszólítja a Bizottságot, hogy olyan szabályozást alakítson ki és hajtson végre, amelyek egyenlőbb versenyfeltételeket és tisztességes versenyt biztosítanak az összes tagállam mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatában a gazdasági fejlődés ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

4.

tekintettel van arra, hogy az uniós mezőgazdasági és élelmiszerpiac az egyik leginkább integrált piac Európában, és felszólítja a Bizottságot, hogy olyan szabályozást alakítson ki és hajtson végre, amelyek egyenlőbb versenyfeltételeket és tisztességes versenyt biztosítanak az összes tagállam mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatában a gazdasági fejlődés ösztönzése érdekében;

| 5. | rámutat, hogy a kis- és középméretű családi gazdaságok az európai mezőgazdasági ágazat szerves részét képezik és hozzájárulnak a társadalmi és gazdasági szempontból élénk vidéki területek megteremtéséhez, amelyek hozzájárulnak a kulturális és természeti örökség megőrzéséhez; rámutat továbbá arra, hogy e gazdaságok számára esetenként nehézségeket okoz a korszerű termelői módszerek és gyakorlatok nyújtotta előnyök kiaknázása, amely tisztességes jövedelmet biztosíthatna számukra és javíthatná a gazdálkodók élet- és munkakörülményeit, valamint minőségi munkahelyek megteremtését; hangsúlyozza, hogy az innovációban benne rejlik a lehetőség, hogy a termelési költségek csökkentésével és a gazdálkodás hatékonyabbá tételével növelje a munkaerő-termelékenységet és a jövedelmet; kiemeli, hogy a mezőgazdasági termelők és családjaik számára döntő fontosságú, hogy szántóföld legyen a birtokukban és álljon a rendelkezésükre; szorgalmazza, hogy tegyék vonzóbbá a mezőgazdaságot a fiatal nők és férfiak számára többek között a finanszírozáshoz, technológiához és támogató programokhoz való hozzáférés javításával; felszólít új üzleti ötletek kidolgozására, a Bizottságot pedig arra szólítja fel, hogy hatékonyabban tájékoztassa a mezőgazdasági termelőket az ezzel kapcsolatos lehetőségeikről; elismeri a mezőgazdaság társadalmi szerepét, hozzájárulását a társadalmi kohézióhoz és a vidék elnéptelenedése elleni küzdelemre gyakorolt hatását, a helyi közösségeknek nyújtott innovatív szolgáltatásait, valamint a hagyományos tudás megőrzésében játszott szerepét; hangsúlyozza a gyors és megbízható, széles sávú internetszolgáltatásokhoz való vidéki hozzáférés és az összes hátrányos helyzetű régió, például az Unió hegyvidéki és peremterületei igényeihez igazított innovatív koncepciók fontosságát, és sürgeti a Bizottságot, hogy tekintse ezt prioritásnak; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a kis- és középméretű családi gazdaságok az európai mezőgazdasági ágazat szerves részét képezik és hozzájárulnak a társadalmi és gazdasági szempontból élénk vidéki területek megteremtéséhez, amelyek hozzájárulnak a kulturális és természeti örökség megőrzéséhez; rámutat továbbá arra, hogy e gazdaságok számára esetenként nehézségeket okoz a korszerű termelői módszerek és gyakorlatok nyújtotta előnyök kiaknázása, amely tisztességes jövedelmet biztosíthatna számukra és javíthatná a gazdálkodók élet- és munkakörülményeit, valamint minőségi munkahelyek megteremtését; hangsúlyozza, hogy az innovációban benne rejlik a lehetőség, hogy a termelési költségek csökkentésével és a gazdálkodás hatékonyabbá tételével növelje a munkaerő-termelékenységet és a jövedelmet; kiemeli, hogy a mezőgazdasági termelők és családjaik számára döntő fontosságú, hogy szántóföld legyen a birtokukban és álljon a rendelkezésükre; szorgalmazza, hogy tegyék vonzóbbá a mezőgazdaságot a fiatal nők és férfiak számára többek között a finanszírozáshoz, technológiához és támogató programokhoz való hozzáférés javításával; felszólít új üzleti ötletek kidolgozására, a Bizottságot pedig arra szólítja fel, hogy hatékonyabban tájékoztassa a mezőgazdasági termelőket az ezzel kapcsolatos lehetőségeikről; elismeri a mezőgazdaság társadalmi szerepét, hozzájárulását a társadalmi kohézióhoz és a vidék elnéptelenedése elleni küzdelemre gyakorolt hatását, a helyi közösségeknek nyújtott innovatív szolgáltatásait, valamint a hagyományos tudás megőrzésében játszott szerepét; hangsúlyozza a gyors és megbízható, széles sávú internetszolgáltatásokhoz való vidéki hozzáférés és az összes hátrányos helyzetű régió, például az Unió hegyvidéki és peremterületei igényeihez igazított innovatív koncepciók fontosságát, és sürgeti a Bizottságot, hogy tekintse ezt prioritásnak;

| 6. | bátorítja a Bizottságot, hogy álljon elő megoldásokkal az ikt-alapú irányítási rendszerek, a valós idejű adatkövetés, a szenzoros technológia elterjedésének és a termelési rendszerek javítására irányuló érzékelő rendszerek vagy a precíziós mezőgazdaság alkalmazásának ösztönzése érdekében, ami többek között a változó termelési és piaci feltételekhez való alkalmazkodást jelenthetné, ami a természeti erőforrások hatékonyabb és optimálisabb felhasználásához, az előállítás egyes szakaszainak jobb felügyeletéhez, nagyobb terményeredményhez, a környezeti lábnyom, az energiafogyasztás és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenéséhez, az állatok viselkedésének jobb megértéséhez, valamint az állatok egészségének és jólétének javulásához vezetne; hasonlóképpen kiemeli, hogy az ikt kiterjedtebb használata kulcsfontosságú a mezőgazdasági termelés környezeti szempontból fenntarthatóvá, valamint az ágazat versenyképesebbé tétele szempontjából; e tekintetben arra buzdítja a Bizottságot, hogy az ikt-alapú irányítási rendszerek eredményesebb előmozdítása érdekében javítsa az érintett politikák összehangoltságát; |
| --- | --- |

6.

bátorítja a Bizottságot, hogy álljon elő megoldásokkal az ikt-alapú irányítási rendszerek, a valós idejű adatkövetés, a szenzoros technológia elterjedésének és a termelési rendszerek javítására irányuló érzékelő rendszerek vagy a precíziós mezőgazdaság alkalmazásának ösztönzése érdekében, ami többek között a változó termelési és piaci feltételekhez való alkalmazkodást jelenthetné, ami a természeti erőforrások hatékonyabb és optimálisabb felhasználásához, az előállítás egyes szakaszainak jobb felügyeletéhez, nagyobb terményeredményhez, a környezeti lábnyom, az energiafogyasztás és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenéséhez, az állatok viselkedésének jobb megértéséhez, valamint az állatok egészségének és jólétének javulásához vezetne; hasonlóképpen kiemeli, hogy az ikt kiterjedtebb használata kulcsfontosságú a mezőgazdasági termelés környezeti szempontból fenntarthatóvá, valamint az ágazat versenyképesebbé tétele szempontjából; e tekintetben arra buzdítja a Bizottságot, hogy az ikt-alapú irányítási rendszerek eredményesebb előmozdítása érdekében javítsa az érintett politikák összehangoltságát;

| 7. | emlékeztet rá, hogy az intézkedések egyszerűsítése és a KAP intézkedéseinek végrehajtására vonatkozó további iránymutatások ösztönöznék a termelőket, hogy fenntarthatóbb gazdálkodási gyakorlatokat alkalmazzanak; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet rá, hogy az intézkedések egyszerűsítése és a KAP intézkedéseinek végrehajtására vonatkozó további iránymutatások ösztönöznék a termelőket, hogy fenntarthatóbb gazdálkodási gyakorlatokat alkalmazzanak;

| 8. | meggyőződése, hogy a robotika, a szenzoros technológia, az automatikus ellenőrzés és a dolgok internetével és a nagy adathalmazokkal összefüggésben más technológiai innovációk segítségével gyűjtött információk az élelmiszerlánc egészében lehetővé fogják tenni a valós idejű nyomon követést, a jobb döntéshozatalt és a tökéletesebb műveletirányítást; üdvözli a dolgok internetével kapcsolatos innovációért felelős szövetség (AIOTI) „intelligens gazdálkodás és élelmiszer-biztonság” témájával foglalkozó 6-os munkacsoportjának létrehozását, és e tekintetben hangsúlyozza az európai digitális egységes piac mezőgazdaságon belüli fontosságát és jelentőségét az átjárhatósággal kapcsolatos problémák, a jobb konvergenciára vonatkozó szabványok és a személyes és a nem személyes adatok tulajdonjogát, felhasználását és az azokhoz való hozzáférést érintő kérdések kezelése szempontjából; |
| --- | --- |

8.

meggyőződése, hogy a robotika, a szenzoros technológia, az automatikus ellenőrzés és a dolgok internetével és a nagy adathalmazokkal összefüggésben más technológiai innovációk segítségével gyűjtött információk az élelmiszerlánc egészében lehetővé fogják tenni a valós idejű nyomon követést, a jobb döntéshozatalt és a tökéletesebb műveletirányítást; üdvözli a dolgok internetével kapcsolatos innovációért felelős szövetség (AIOTI) „intelligens gazdálkodás és élelmiszer-biztonság” témájával foglalkozó 6-os munkacsoportjának létrehozását, és e tekintetben hangsúlyozza az európai digitális egységes piac mezőgazdaságon belüli fontosságát és jelentőségét az átjárhatósággal kapcsolatos problémák, a jobb konvergenciára vonatkozó szabványok és a személyes és a nem személyes adatok tulajdonjogát, felhasználását és az azokhoz való hozzáférést érintő kérdések kezelése szempontjából;

| 9. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy keveseknek van tudomása a nagy adathalmazokban és a dolgok internetében rejlő lehetőségekről, valamint hogy a kapcsolódó technológiai rendszerek nem egységesek, ami további akadályokat gördít az elterjedés útjába és lassítja a hasznosítást, és csalódottságának ad hangot a GPS-technológiák lassú terjedése miatt; rámutat arra, hogy ezeket a technológiákat jelentőségteljessé kell tenni a mezőgazdasági termelők számára; megjegyzi, hogy az EU-ban jelenleg a számítógéppel támogatott irányítási rendszerek csupán 10 %-át, a valós idejű kinematikus mozgás és a helyspecifikus beavatkozások technológiájának pedig kevesebb mint 1 %-át alkalmazzák; ösztönzi a Bizottságot, hogy számszerűsítse a környezettel és a termeléssel kapcsolatos előnyöket, és biztosítsa a figyelemfelhívást, a tudástranszfert és a technológiaátadást; kifejezi aggodalmát, hogy egyes tagállamok kockáztatják, hogy elveszítik a 2018-os közvetlen kifizetések összegének egy részét a területek telekkönyvezésének hiánya miatt, és azt javasolja a Bizottságnak, hogy biztosítson intelligens eszközöket a mezőgazdasági földterületek feltérképezésének a felgyorsításához; |
| --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy keveseknek van tudomása a nagy adathalmazokban és a dolgok internetében rejlő lehetőségekről, valamint hogy a kapcsolódó technológiai rendszerek nem egységesek, ami további akadályokat gördít az elterjedés útjába és lassítja a hasznosítást, és csalódottságának ad hangot a GPS-technológiák lassú terjedése miatt; rámutat arra, hogy ezeket a technológiákat jelentőségteljessé kell tenni a mezőgazdasági termelők számára; megjegyzi, hogy az EU-ban jelenleg a számítógéppel támogatott irányítási rendszerek csupán 10 %-át, a valós idejű kinematikus mozgás és a helyspecifikus beavatkozások technológiájának pedig kevesebb mint 1 %-át alkalmazzák; ösztönzi a Bizottságot, hogy számszerűsítse a környezettel és a termeléssel kapcsolatos előnyöket, és biztosítsa a figyelemfelhívást, a tudástranszfert és a technológiaátadást; kifejezi aggodalmát, hogy egyes tagállamok kockáztatják, hogy elveszítik a 2018-os közvetlen kifizetések összegének egy részét a területek telekkönyvezésének hiánya miatt, és azt javasolja a Bizottságnak, hogy biztosítson intelligens eszközöket a mezőgazdasági földterületek feltérképezésének a felgyorsításához;

| 10. | ösztönzi a precíziós mezőgazdaság elterjedését, amely az egész mezőgazdasági üzem irányítása tekintetében új módszereket biztosít, például GPS/GNSS-technológiával működő gépeket, amelyek a távirányítású légijármű-rendszerekkel (vagy drónokkal) együtt centiméteres pontossággal meg tudják művelni a szántóföldeket; egyetért azzal, hogy ezek a technikák jelentősen csökkenthetik a növényvédő szerek és műtrágyák alkalmazását és a vízfelhasználást is, továbbá leküzdhetik a talajeróziót; felszólítja a Bizottságot, hogy számolja fel a precíziós mezőgazdaság alkalmazása előtt álló akadályokat, különösen a bonyolult és nem egységes ikt-rendszerekkel és a beruházási szinthez fűződő kérdésekkel kapcsolatosakat, megjegyzi, hogy a precíziós mezőgazdaság az állattenyésztés szempontjából is fontos az állatok egészségi állapotának és takarmányozásának nyomon követéséhez, valamint teljesítményük méréséhez; ösztönzi a tagállamokat hogy támogassák ezeket a gyakorlatokat, különösen az 1305/2013/EU rendelet szerinti új vidékfejlesztési szabályok adta lehetőségek kihasználásával; felszólítja a Bizottságot, hogy a KAP jövőbeli felülvizsgálata során a környezetbarátabbá tétel kapcsán vegye figyelembe a precíziós mezőgazdaság alkalmazását; hangsúlyozza annak biztosítása fontosságát, hogy az összes mezőgazdasági üzem – a legtávolabbi és leginkább elszigetelt régiókban lévőket, valamint a legkisebbeket is beleértve –, továbbá valamennyi, a vidéki mezőgazdaságban érintett minden egyéb szereplő hozzáférjen ezekhez a többcélú technológiákhoz, tekintettel arra, hogy fenn kell tartani és javítani kell a foglalkoztatást ezekben a legkiszolgáltatottabb térségekben; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a precíziós mezőgazdaság elterjedését, amely az egész mezőgazdasági üzem irányítása tekintetében új módszereket biztosít, például GPS/GNSS-technológiával működő gépeket, amelyek a távirányítású légijármű-rendszerekkel (vagy drónokkal) együtt centiméteres pontossággal meg tudják művelni a szántóföldeket; egyetért azzal, hogy ezek a technikák jelentősen csökkenthetik a növényvédő szerek és műtrágyák alkalmazását és a vízfelhasználást is, továbbá leküzdhetik a talajeróziót; felszólítja a Bizottságot, hogy számolja fel a precíziós mezőgazdaság alkalmazása előtt álló akadályokat, különösen a bonyolult és nem egységes ikt-rendszerekkel és a beruházási szinthez fűződő kérdésekkel kapcsolatosakat, megjegyzi, hogy a precíziós mezőgazdaság az állattenyésztés szempontjából is fontos az állatok egészségi állapotának és takarmányozásának nyomon követéséhez, valamint teljesítményük méréséhez; ösztönzi a tagállamokat hogy támogassák ezeket a gyakorlatokat, különösen az 1305/2013/EU rendelet szerinti új vidékfejlesztési szabályok adta lehetőségek kihasználásával; felszólítja a Bizottságot, hogy a KAP jövőbeli felülvizsgálata során a környezetbarátabbá tétel kapcsán vegye figyelembe a precíziós mezőgazdaság alkalmazását; hangsúlyozza annak biztosítása fontosságát, hogy az összes mezőgazdasági üzem – a legtávolabbi és leginkább elszigetelt régiókban lévőket, valamint a legkisebbeket is beleértve –, továbbá valamennyi, a vidéki mezőgazdaságban érintett minden egyéb szereplő hozzáférjen ezekhez a többcélú technológiákhoz, tekintettel arra, hogy fenn kell tartani és javítani kell a foglalkoztatást ezekben a legkiszolgáltatottabb térségekben;

| 11. | üdvözli a távirányítású légijármű-rendszerek gazdálkodási célból történő fokozott alkalmazását, mivel ez megtakarítást eredményezhet a növényvédő szerek és a vízhasználat tekintetében; megjegyzi, hogy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségről (EASA) szóló alaprendelet felülvizsgálata kapcsán a közeljövőben megszületik egy arra irányuló jogalkotási javaslat, hogy az összes drón uniós hatáskörbe tartozzon; annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy az Unió egészében világos és egyértelmű előírások és szabályok vonatkozzanak a távirányítású légijármű-rendszerek polgári felhasználására, és a közeljövőbeli jogszabály vegye figyelembe azon sajátos körülményeket, amelyek között a drónok a mezőgazdaságban működnek; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a távirányítású légijármű-rendszerek gazdálkodási célból történő fokozott alkalmazását, mivel ez megtakarítást eredményezhet a növényvédő szerek és a vízhasználat tekintetében; megjegyzi, hogy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségről (EASA) szóló alaprendelet felülvizsgálata kapcsán a közeljövőben megszületik egy arra irányuló jogalkotási javaslat, hogy az összes drón uniós hatáskörbe tartozzon; annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy az Unió egészében világos és egyértelmű előírások és szabályok vonatkozzanak a távirányítású légijármű-rendszerek polgári felhasználására, és a közeljövőbeli jogszabály vegye figyelembe azon sajátos körülményeket, amelyek között a drónok a mezőgazdaságban működnek;

| 12. | rámutat azon új innovatív és megfizethető megoldások fontosságára, amelyek révén a mezőgazdasági ágazat fokozottan alkalmazhat környezetbarátabb módszereket, termékeket és erőforrásokat, amelyek között megemlíthetők az új termesztési módszerek és a termőföld-gazdálkodás, valamint a megújulóenergia-használat fokozásának módozatai és a fosszilis alapú üzemanyagok iránti szükséglet fokozatos leépítésének módjai; |
| --- | --- |

12.

rámutat azon új innovatív és megfizethető megoldások fontosságára, amelyek révén a mezőgazdasági ágazat fokozottan alkalmazhat környezetbarátabb módszereket, termékeket és erőforrásokat, amelyek között megemlíthetők az új termesztési módszerek és a termőföld-gazdálkodás, valamint a megújulóenergia-használat fokozásának módozatai és a fosszilis alapú üzemanyagok iránti szükséglet fokozatos leépítésének módjai;

| 13. | támogatja az állattenyésztéssel kapcsolatos innovatív megoldásokat, amelyek hozzájárulnak az állatok magasabb szintű egészségéhez és jólétéhez, és így kevesebb állatgyógyászati készítmény, többek között antimikrobás szer használatára lesz szükség; kiemeli az állati ürüléknek a megújuló energiaforrások és jobb műtrágyák előállítása során történő felhasználása optimalizálásában rejlő lehetőségeket; elismeri, hogy a természeti folyamatok keretein belül innovatív megoldásokat lehet találni a kibocsátások és a diffúz szennyezés megkötésére, valamint az állatelhelyezési rendszerek energiahatékonyságának növelésére, amelyek egyúttal a bekerülési árra is kihatnak; felhívja a figyelmet arra, hogy a metánt energiatermelés céljából be lehet fogni, ami elősegítheti az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését; ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy az antimikrobás szereket körültekintően és felelősségteljesen kellene alkalmazni, továbbá hatékonyabb és gyorsabb diagnosztikai eszközökkel, jobb valós idejű nyomon követéssel, célzott óvintézkedésekkel és új elosztási módszerekkel való fejlesztésével lehetne az egész termelési láncot javítani az antimikrobás rezisztencia leküzdése érdekében, kellő teret engedve azon tagállamoknak, amelyek már jobban állnak e téren, valamint rámutat, hogy kutatásokra van szükség az újonnan megjelenő betegségek leküzdésére szolgáló új hatóanyagok felfedezésére; |
| --- | --- |

13.

támogatja az állattenyésztéssel kapcsolatos innovatív megoldásokat, amelyek hozzájárulnak az állatok magasabb szintű egészségéhez és jólétéhez, és így kevesebb állatgyógyászati készítmény, többek között antimikrobás szer használatára lesz szükség; kiemeli az állati ürüléknek a megújuló energiaforrások és jobb műtrágyák előállítása során történő felhasználása optimalizálásában rejlő lehetőségeket; elismeri, hogy a természeti folyamatok keretein belül innovatív megoldásokat lehet találni a kibocsátások és a diffúz szennyezés megkötésére, valamint az állatelhelyezési rendszerek energiahatékonyságának növelésére, amelyek egyúttal a bekerülési árra is kihatnak; felhívja a figyelmet arra, hogy a metánt energiatermelés céljából be lehet fogni, ami elősegítheti az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését; ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy az antimikrobás szereket körültekintően és felelősségteljesen kellene alkalmazni, továbbá hatékonyabb és gyorsabb diagnosztikai eszközökkel, jobb valós idejű nyomon követéssel, célzott óvintézkedésekkel és új elosztási módszerekkel való fejlesztésével lehetne az egész termelési láncot javítani az antimikrobás rezisztencia leküzdése érdekében, kellő teret engedve azon tagállamoknak, amelyek már jobban állnak e téren, valamint rámutat, hogy kutatásokra van szükség az újonnan megjelenő betegségek leküzdésére szolgáló új hatóanyagok felfedezésére;

| 14. | támogatja az extenzív állattenyésztési módszereket, és olyan innovatív technológiák fejlesztését szorgalmazza, amelyek lehetővé teszik az állattartás révén fenntartott gyepterületek és legelők környezeti előnyeinek pontos számbavételét, és elismerik a növénytermesztést kiegészítő állattartás előnyeit; |
| --- | --- |

14.

támogatja az extenzív állattenyésztési módszereket, és olyan innovatív technológiák fejlesztését szorgalmazza, amelyek lehetővé teszik az állattartás révén fenntartott gyepterületek és legelők környezeti előnyeinek pontos számbavételét, és elismerik a növénytermesztést kiegészítő állattartás előnyeit;

| 15. | kiemeli az állati fehérjék gyártási cikluson belüli hasznosításának fontosságát; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a fehérjék takarmányként történő hasznosításának támogatásával dolgozzon ki intézkedéseket a mezőgazdasági ellátási lánc hulladékainak felhasználására; |
| --- | --- |

15.

kiemeli az állati fehérjék gyártási cikluson belüli hasznosításának fontosságát; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a fehérjék takarmányként történő hasznosításának támogatásával dolgozzon ki intézkedéseket a mezőgazdasági ellátási lánc hulladékainak felhasználására;

| 16. | biztatja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek földhöz jutására irányuló politikákat, és ösztönözze a legeltetésen és szálastakarmányon, valamint növényifehérje-termesztésen alapuló állattenyésztést, továbbá mozdítsa elő a növényi fehérje fenntartható termesztésével kapcsolatos kutatást és innovációt; |
| --- | --- |

16.

biztatja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek földhöz jutására irányuló politikákat, és ösztönözze a legeltetésen és szálastakarmányon, valamint növényifehérje-termesztésen alapuló állattenyésztést, továbbá mozdítsa elő a növényi fehérje fenntartható termesztésével kapcsolatos kutatást és innovációt;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a technológia és az innováció kiaknázatlan lehetőségeket rejt magában az új (például az élelmiszerekkel és a takarmányozással, a gépekkel, a biokémiával és a biológiai védekezéssel kapcsolatos) javak, termékek és szolgáltatások fejlesztése, amelyek a munkahelyteremtés tekintetében az agrár-élelmiszeripari értéklánc egészében lehetőséget jelenthetnek; egyúttal felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az innováció és a technologizáció a hagyományos munkahelyek elvesztéséhez vezet a mezőgazdasági ágazatban, és felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak szakmai képzési és átképzési programokat az érintett mezőgazdasági ágazatokban dolgozók részére; kiemeli az új munkahelyek teremtését a mezőgazdasági ágazatban, ami döntő fontosságú a vidékfejlesztés, a vidék újratelepítése és a gazdasági növekedés szempontjából, és úgy véli, hogy a modern mezőgazdasági gyakorlatok kialakítása vonzóbbá fogja tenni a mezőgazdaságot a fiatal gazdálkodók és a vállalkozók számára is; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a mezőgazdasági termelők arra való ösztönzésének lehetőségeit, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét az agrár-élelmiszeripari lánc működésére és az új termelési módszerekre; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a technológia és az innováció kiaknázatlan lehetőségeket rejt magában az új (például az élelmiszerekkel és a takarmányozással, a gépekkel, a biokémiával és a biológiai védekezéssel kapcsolatos) javak, termékek és szolgáltatások fejlesztése, amelyek a munkahelyteremtés tekintetében az agrár-élelmiszeripari értéklánc egészében lehetőséget jelenthetnek; egyúttal felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az innováció és a technologizáció a hagyományos munkahelyek elvesztéséhez vezet a mezőgazdasági ágazatban, és felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak szakmai képzési és átképzési programokat az érintett mezőgazdasági ágazatokban dolgozók részére; kiemeli az új munkahelyek teremtését a mezőgazdasági ágazatban, ami döntő fontosságú a vidékfejlesztés, a vidék újratelepítése és a gazdasági növekedés szempontjából, és úgy véli, hogy a modern mezőgazdasági gyakorlatok kialakítása vonzóbbá fogja tenni a mezőgazdaságot a fiatal gazdálkodók és a vállalkozók számára is; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a mezőgazdasági termelők arra való ösztönzésének lehetőségeit, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét az agrár-élelmiszeripari lánc működésére és az új termelési módszerekre;

| 18. | úgy véli, hogy az új információs technológiák bőséges lehetőséget kínálnak új értékláncok létrehozására, amelyek magukban foglalhatnák a termelők és a fogyasztók közötti közvetlenebb kapcsolatot, miközben erőteljesebb hangsúlyt kapnának az innovatív termékek, az új szolgáltatások és a nagyobb mértékű termelésdifferenciálás, lehetőséget biztosítva új jövedelemforrásokra a mezőgazdasági termelők számára, valamint egy átláthatóbb piac létrehozására, ami a mezőgazdasági termelők javát fogja szolgálni és kiterjeszti működési lehetőségeiket; rámutat, hogy az élelmiszer-ellátási láncban alkalmazott innováció hozzájárulhat a kockázatok egyenlőbb megoszlásához; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az új információs technológiák bőséges lehetőséget kínálnak új értékláncok létrehozására, amelyek magukban foglalhatnák a termelők és a fogyasztók közötti közvetlenebb kapcsolatot, miközben erőteljesebb hangsúlyt kapnának az innovatív termékek, az új szolgáltatások és a nagyobb mértékű termelésdifferenciálás, lehetőséget biztosítva új jövedelemforrásokra a mezőgazdasági termelők számára, valamint egy átláthatóbb piac létrehozására, ami a mezőgazdasági termelők javát fogja szolgálni és kiterjeszti működési lehetőségeiket; rámutat, hogy az élelmiszer-ellátási láncban alkalmazott innováció hozzájárulhat a kockázatok egyenlőbb megoszlásához;

| 19. | hangsúlyozza, hogy meg kell oldani az élelmiszer-pazarlás és különösen a rendszeres élelmiszer-pazarlás kérdését, mivel Európában több mint 100 millió tonna élelmiszert dobnak ki, ami az EU-ban előállított élelmiszer mintegy 30–50 %-át teszi ki; úgy véli, hogy fokozottabb együttműködésre is szükség van a pazarlás jelenlegi szintjének csökkentéséhez; rámutat, hogy az elavult szabályozási kereteknek nem szabadna korlátoznia az élelmiszerhulladék innovatív feldolgozási módjait, valamint az élelmiszer-pazarlás és -veszteség elleni küzdelem érdekében ösztönözni kell a bevált gyakorlatok cseréjét és az innovatív projektek előtérbe helyezését a Horizont 2020 keretében is; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy meg kell oldani az élelmiszer-pazarlás és különösen a rendszeres élelmiszer-pazarlás kérdését, mivel Európában több mint 100 millió tonna élelmiszert dobnak ki, ami az EU-ban előállított élelmiszer mintegy 30–50 %-át teszi ki; úgy véli, hogy fokozottabb együttműködésre is szükség van a pazarlás jelenlegi szintjének csökkentéséhez; rámutat, hogy az elavult szabályozási kereteknek nem szabadna korlátoznia az élelmiszerhulladék innovatív feldolgozási módjait, valamint az élelmiszer-pazarlás és -veszteség elleni küzdelem érdekében ösztönözni kell a bevált gyakorlatok cseréjét és az innovatív projektek előtérbe helyezését a Horizont 2020 keretében is;

| 20. | hangsúlyozza, hogy egy tonna élelmiszer-hulladék létrejöttének elkerülése közel 4,2 tonnával csökkenti a CO2-kibocsátást, ami jelentős hatással van a környezetre; hangsúlyozza ezenkívül egy olyan jogi keret fontosságát, amely összhangban van a körforgásos gazdaság elvével, és ezáltal lehetővé teszi a melléktermékekre vonatkozó egyértelmű szabályok meghatározását, a nyersanyag-felhasználás optimalizálását és a maradékhulladék lehető legnagyobb mértékű csökkentését; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy egy tonna élelmiszer-hulladék létrejöttének elkerülése közel 4,2 tonnával csökkenti a CO2-kibocsátást, ami jelentős hatással van a környezetre; hangsúlyozza ezenkívül egy olyan jogi keret fontosságát, amely összhangban van a körforgásos gazdaság elvével, és ezáltal lehetővé teszi a melléktermékekre vonatkozó egyértelmű szabályok meghatározását, a nyersanyag-felhasználás optimalizálását és a maradékhulladék lehető legnagyobb mértékű csökkentését;

| 21. | kiemeli, hogy a biotikus hulladékáramok jelentős részét már felhasználják, például takarmányként vagy bioüzemanyagok alapanyagaként; úgy véli azonban, hogy ezen anyagoknak még nagyobb eredményekre kellene vezetniük a legnagyobb hozzáadott értékre való törekvés és új technológiák alkalmazása – például biofinomítás, rovartenyésztés, az állati lipidek, enzimek és fehérjék az élelmiszer-ágazat hulladékáramából való újrafelhasználása, szilárd fázisú fermentáció, biogáz-előállítás és ásványok trágyából történő kivonása, a felesleges trágya megújuló energiaforrásként való felhasználása – révén; megállapítja, az egyértelmű szabályok hiányát és azt, hogy a biomasszából származó egyéb erőforrások, köztük a mezőgazdasági melléktermékek és hulladékáramok felhasználása nem megfelelő, és ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa például az energia területén történő újrafelhasználásukat az egész EU-ra kiterjedő elismerési rendszerek és a vidékfejlesztési programok keretében speciális intézkedések elősegítésével, amelyekbe kisebb projektekhez kapcsolódóan be lehetne vonni a mezőgazdasági termelőket és egyéb partnereket, köztük a helyi önkormányzatokat; megjegyzi, hogy ezek az elismerési rendszerek és speciális vidékfejlesztési programok emellett előmozdíthatják a határokon átnyúló forgalmazást és növelhetik a többi uniós politikával való szinergiát és koherenciát; |
| --- | --- |

21.

kiemeli, hogy a biotikus hulladékáramok jelentős részét már felhasználják, például takarmányként vagy bioüzemanyagok alapanyagaként; úgy véli azonban, hogy ezen anyagoknak még nagyobb eredményekre kellene vezetniük a legnagyobb hozzáadott értékre való törekvés és új technológiák alkalmazása – például biofinomítás, rovartenyésztés, az állati lipidek, enzimek és fehérjék az élelmiszer-ágazat hulladékáramából való újrafelhasználása, szilárd fázisú fermentáció, biogáz-előállítás és ásványok trágyából történő kivonása, a felesleges trágya megújuló energiaforrásként való felhasználása – révén; megállapítja, az egyértelmű szabályok hiányát és azt, hogy a biomasszából származó egyéb erőforrások, köztük a mezőgazdasági melléktermékek és hulladékáramok felhasználása nem megfelelő, és ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa például az energia területén történő újrafelhasználásukat az egész EU-ra kiterjedő elismerési rendszerek és a vidékfejlesztési programok keretében speciális intézkedések elősegítésével, amelyekbe kisebb projektekhez kapcsolódóan be lehetne vonni a mezőgazdasági termelőket és egyéb partnereket, köztük a helyi önkormányzatokat; megjegyzi, hogy ezek az elismerési rendszerek és speciális vidékfejlesztési programok emellett előmozdíthatják a határokon átnyúló forgalmazást és növelhetik a többi uniós politikával való szinergiát és koherenciát;

| 22. | úgy véli, hogy a talajminőség romlása veszélyezteti a termelés jövőjét, és indokolttá teszi a termelési gyakorlatok és a gazdálkodási rendszerek megváltoztatását, mivel a talaj termékenységének csökkenését részben az állattenyésztés számos gazdaságból való eltűnése magyarázza, tekintettel a szerves anyagok és a szervestrágya-bevitel elégtelen arányára; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU nagymértékben függ az ásványok ásványitrágya-gyártás – például foszfát előállítása – céljából történő behozatalától, és az ásványitrágya-gyártásnak nagy a szén- és az ökológiai lábnyoma; hangsúlyozza az állati trágya ásványi koncentrátumokká történő feldolgozásának lehetőségét, amelyeket „zöldtrágya” gyártására lehetne felhasználni, amely csökkentheti és végül felválthatja az ásványi trágyák iránti igényt, tekintettel az utóbbiakéhoz hasonló hatékonysági szintre; üdvözli, hogy az ásványi koncentrátumok előállítása és felhasználása az ásványkör bezárásával jelentősen hozzájárul a körkörös gazdasághoz, és jelentős mértékben csökkenteni fogja a gazdaságok műtrágyákkal kapcsolatos költségeit; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a műtrágyákról szóló uniós rendeletet és számolja fel a nitrátokról szóló irányelvben szereplő akadályokat annak érdekében, hogy lehetővé tegye és ösztönözze az ásványi koncentrátumok állati trágyából történő előállítását; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a talajminőség romlása veszélyezteti a termelés jövőjét, és indokolttá teszi a termelési gyakorlatok és a gazdálkodási rendszerek megváltoztatását, mivel a talaj termékenységének csökkenését részben az állattenyésztés számos gazdaságból való eltűnése magyarázza, tekintettel a szerves anyagok és a szervestrágya-bevitel elégtelen arányára; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU nagymértékben függ az ásványok ásványitrágya-gyártás – például foszfát előállítása – céljából történő behozatalától, és az ásványitrágya-gyártásnak nagy a szén- és az ökológiai lábnyoma; hangsúlyozza az állati trágya ásványi koncentrátumokká történő feldolgozásának lehetőségét, amelyeket „zöldtrágya” gyártására lehetne felhasználni, amely csökkentheti és végül felválthatja az ásványi trágyák iránti igényt, tekintettel az utóbbiakéhoz hasonló hatékonysági szintre; üdvözli, hogy az ásványi koncentrátumok előállítása és felhasználása az ásványkör bezárásával jelentősen hozzájárul a körkörös gazdasághoz, és jelentős mértékben csökkenteni fogja a gazdaságok műtrágyákkal kapcsolatos költségeit; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a műtrágyákról szóló uniós rendeletet és számolja fel a nitrátokról szóló irányelvben szereplő akadályokat annak érdekében, hogy lehetővé tegye és ösztönözze az ásványi koncentrátumok állati trágyából történő előállítását;

| 23. | aggodalmának ad hangot továbbá amiatt, hogy az Európai Unió továbbra is függ a fehérjetakarmányok, például a szója behozatalától, és ambiciózus politikát szorgalmaz a fehérjenövény-termesztés Európai Unión belüli fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

23.

aggodalmának ad hangot továbbá amiatt, hogy az Európai Unió továbbra is függ a fehérjetakarmányok, például a szója behozatalától, és ambiciózus politikát szorgalmaz a fehérjenövény-termesztés Európai Unión belüli fejlesztése érdekében;

| 24. | javasolja az egyes mezőgazdasági üzemek sajátosságain alapuló irányítási rendszerek alkalmazását, amelyek a termelési ciklusban a különböző láncokhoz kapcsolódó mezőgazdasági üzem szintjén mérik és értékelik a tápanyagok egyensúlyát, segítve az egyes mezőgazdasági üzemek környezeti hatásának mérését és az adott mezőgazdasági üzemre jellemző tápanyag-egyensúly kiszámítását; megjegyzi, hogy az ásványok hatékonyabb felhasználása azt eredményezi, hogy nagyobb lesz a terméshozam és kevésbé lesz szükség műtrágyára, és elősegíti a hatékony takarmányozási gyakorlatokat, lehetővé téve a mezőgazdasági termelők számára tevékenységeik költségcsökkentés és a szokásos intézkedésektől való eltérés melletti fejlesztését; kéri az Európai Bizottságot az ezen a területen már tervezett kísérletek támogatására különféle európai alapok – többek között a Horizont 2020 és az EFSI – társfinanszírozásával, és egy tanulmány elkészítésére ebben a témában. |
| --- | --- |

24.

javasolja az egyes mezőgazdasági üzemek sajátosságain alapuló irányítási rendszerek alkalmazását, amelyek a termelési ciklusban a különböző láncokhoz kapcsolódó mezőgazdasági üzem szintjén mérik és értékelik a tápanyagok egyensúlyát, segítve az egyes mezőgazdasági üzemek környezeti hatásának mérését és az adott mezőgazdasági üzemre jellemző tápanyag-egyensúly kiszámítását; megjegyzi, hogy az ásványok hatékonyabb felhasználása azt eredményezi, hogy nagyobb lesz a terméshozam és kevésbé lesz szükség műtrágyára, és elősegíti a hatékony takarmányozási gyakorlatokat, lehetővé téve a mezőgazdasági termelők számára tevékenységeik költségcsökkentés és a szokásos intézkedésektől való eltérés melletti fejlesztését; kéri az Európai Bizottságot az ezen a területen már tervezett kísérletek támogatására különféle európai alapok – többek között a Horizont 2020 és az EFSI – társfinanszírozásával, és egy tanulmány elkészítésére ebben a témában.

| 25. | ösztönzi a nagy pontosságú, alacsony kibocsátású trágyatárolási, -szállítási és -kiszórási technikák bevezetését, amelyek eredményeképpen jelentősen javulna a trágyából történő növényi tápanyagfelvétel, ami csökkentené az ásványi műtrágyák szükségességét, valamint a vizek szennyeződésének kockázatát; |
| --- | --- |

25.

ösztönzi a nagy pontosságú, alacsony kibocsátású trágyatárolási, -szállítási és -kiszórási technikák bevezetését, amelyek eredményeképpen jelentősen javulna a trágyából történő növényi tápanyagfelvétel, ami csökkentené az ásványi műtrágyák szükségességét, valamint a vizek szennyeződésének kockázatát;

| 26. | rámutat arra, hogy a teljes ammóniakibocsátás csökkentésének egyik kulcsfontosságú tényezője a jobb trágyakijuttatási technikák alkalmazása, és ezért minden országnak gondoskodnia kell az alacsony kibocsátással járó hígtrágya-kijuttatási technikákról, (csúszócsöves vagy csőfüggönyös kijuttatóval történő rendszerek) sávos kijuttatás, injektálás vagy savasítás alkalmazásával; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy a teljes ammóniakibocsátás csökkentésének egyik kulcsfontosságú tényezője a jobb trágyakijuttatási technikák alkalmazása, és ezért minden országnak gondoskodnia kell az alacsony kibocsátással járó hígtrágya-kijuttatási technikákról, (csúszócsöves vagy csőfüggönyös kijuttatóval történő rendszerek) sávos kijuttatás, injektálás vagy savasítás alkalmazásával;

| 27. | rámutat, hogy az éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatoknak háromszoros kedvező hatása lehet azáltal, hogy növelik a fenntartható termelést, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdálkodást biztosítanak, amely jobban meg tud birkózni a változó és kedvezőtlen időjárási viszonyokkal, és a termelékeny, erőforrás-hatékony és körkörös rendszerek ösztönzése révén csökkentik a mezőgazdasági ágazat kibocsátását; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság és az erdészet a növények és erdők révén egyedülálló a tényleges szén-dioxid-leválasztásban, a takarónövények és hüvelyesek alkalmazása, a talajművelés és az állandó talajtakaró korlátozása, a növényvédelem és víztartó képessége miatt is hasznos erdősávok, valamint az üvegházhatású gázok talajban történő megkötése (szén-dioxid-megkötés) révén; e tekintetben megemlíti a COP21 során bemutatott, „négy ezrelékre” irányuló programot és a pénzügyi ösztönzők lehetőségét; arra buzdítja a mezőgazdasági termelőket, hogy folytassák és fokozzák ezen új és innovatív gyakorlatok elterjesztését; |
| --- | --- |

27.

rámutat, hogy az éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatoknak háromszoros kedvező hatása lehet azáltal, hogy növelik a fenntartható termelést, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdálkodást biztosítanak, amely jobban meg tud birkózni a változó és kedvezőtlen időjárási viszonyokkal, és a termelékeny, erőforrás-hatékony és körkörös rendszerek ösztönzése révén csökkentik a mezőgazdasági ágazat kibocsátását; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság és az erdészet a növények és erdők révén egyedülálló a tényleges szén-dioxid-leválasztásban, a takarónövények és hüvelyesek alkalmazása, a talajművelés és az állandó talajtakaró korlátozása, a növényvédelem és víztartó képessége miatt is hasznos erdősávok, valamint az üvegházhatású gázok talajban történő megkötése (szén-dioxid-megkötés) révén; e tekintetben megemlíti a COP21 során bemutatott, „négy ezrelékre” irányuló programot és a pénzügyi ösztönzők lehetőségét; arra buzdítja a mezőgazdasági termelőket, hogy folytassák és fokozzák ezen új és innovatív gyakorlatok elterjesztését;

| 28. | kiemeli az agrárerdészet fontos szerepét a mezőgazdasági rendszerekben, különösen az áradások és a talajerózió csökkentése és a talaj egészségének javítása terén; felszólít az innovatív faalapú megközelítéseknek a mezőgazdasági tevékenységbe való beépítését, továbbá a vízgyűjtő terület szintjén történő tervezés, a vízgyűjtő-gazdálkodás és vízgazdálkodás optimalizálása érdekében kéri az adminisztrációs terhek megszüntetését hangsúlyozza a fák által nyújtott előnyöket a mezőgazdasági tevékenység fokozott fenntarthatósága és termelékenysége, valamint a biológiai sokféleség megőrzése és a helyi és regionális gazdasági fejlődés terén; elismeri, hogy a hagyományos erdei legeltetési rendszerek többfunkciós és fenntartható földhasználati formák, amelyeket védeni és díjazni kell, mérlegelve mindeközben az erdők síkvidéki termelési rendszerekbe való bevonásának újabb módszereit, köztük a gazdasági növények és fák együttes termesztését is; |
| --- | --- |

28.

kiemeli az agrárerdészet fontos szerepét a mezőgazdasági rendszerekben, különösen az áradások és a talajerózió csökkentése és a talaj egészségének javítása terén; felszólít az innovatív faalapú megközelítéseknek a mezőgazdasági tevékenységbe való beépítését, továbbá a vízgyűjtő terület szintjén történő tervezés, a vízgyűjtő-gazdálkodás és vízgazdálkodás optimalizálása érdekében kéri az adminisztrációs terhek megszüntetését hangsúlyozza a fák által nyújtott előnyöket a mezőgazdasági tevékenység fokozott fenntarthatósága és termelékenysége, valamint a biológiai sokféleség megőrzése és a helyi és regionális gazdasági fejlődés terén; elismeri, hogy a hagyományos erdei legeltetési rendszerek többfunkciós és fenntartható földhasználati formák, amelyeket védeni és díjazni kell, mérlegelve mindeközben az erdők síkvidéki termelési rendszerekbe való bevonásának újabb módszereit, köztük a gazdasági növények és fák együttes termesztését is;

| 29. | úgy véli, hogy a talaj minősége gazdasági és ökológiai jelentőséggel bír, mivel az ökológiai állapot romlásának kevésbé termékeny talaj, kisebb tápanyagkészlet, a növények károsítókkal és betegségekkel szembeni nagyobb érzékenysége, kisebb víztartó kapacitás és csökkenő biológiai sokféleség lenne a következménye; kéri a Bizottságot, hogy támogassa az innovatív gyakorlatokat és a bevált gyakorlatok megosztását, úgymint a vetésforgó, az állandó talajtakaró, a korlátozott talajművelés vagy a zöld hüvelyesekkel és nitrogénkötő baktériumokkal való trágyázás a további talajromlás megakadályozása céljából; az elsivatagosodás és az eutrofizáció visszaszorítása érdekében kijelenti, hogy a gazdálkodókat ösztönözni kell az öntözés fejlesztésére, benne a vízhatékonysági fejlesztésekre és a takarékos öntözési technológiák alkalmazására; úgy véli, hogy a szerves anyagok mobilizációja és a termelés közötti kölcsönhatás jobb megértésére van szükség; üdvözli az olyan innovatív gyakorlatokkal – például a mikrobiális beavatkozásokkal (baktériumtrágyák), illetve a növények és a talaj közötti kölcsönhatások vizsgálatával mikorrhiza, PGPR, PGR baktériumokkal – kapcsolatos kutatást, amelyek csökkenthetnék a környezeti hatást, valamint a műtrágyák és az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre káros növényvédő szerek használatát; elismeri a fenntartható talajhasználat fontosságát, amelynek során figyelembe veszik a helyspecifikus igényeket; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a talaj minősége gazdasági és ökológiai jelentőséggel bír, mivel az ökológiai állapot romlásának kevésbé termékeny talaj, kisebb tápanyagkészlet, a növények károsítókkal és betegségekkel szembeni nagyobb érzékenysége, kisebb víztartó kapacitás és csökkenő biológiai sokféleség lenne a következménye; kéri a Bizottságot, hogy támogassa az innovatív gyakorlatokat és a bevált gyakorlatok megosztását, úgymint a vetésforgó, az állandó talajtakaró, a korlátozott talajművelés vagy a zöld hüvelyesekkel és nitrogénkötő baktériumokkal való trágyázás a további talajromlás megakadályozása céljából; az elsivatagosodás és az eutrofizáció visszaszorítása érdekében kijelenti, hogy a gazdálkodókat ösztönözni kell az öntözés fejlesztésére, benne a vízhatékonysági fejlesztésekre és a takarékos öntözési technológiák alkalmazására; úgy véli, hogy a szerves anyagok mobilizációja és a termelés közötti kölcsönhatás jobb megértésére van szükség; üdvözli az olyan innovatív gyakorlatokkal – például a mikrobiális beavatkozásokkal (baktériumtrágyák), illetve a növények és a talaj közötti kölcsönhatások vizsgálatával mikorrhiza, PGPR, PGR baktériumokkal – kapcsolatos kutatást, amelyek csökkenthetnék a környezeti hatást, valamint a műtrágyák és az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre káros növényvédő szerek használatát; elismeri a fenntartható talajhasználat fontosságát, amelynek során figyelembe veszik a helyspecifikus igényeket;

| 30. | elismeri, hogy a mezőgazdasági rendszerek nem termelékenyek, ha az év jelentős részében vagy el vannak árasztva vagy ki vannak száradva; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az innovációt a vízgazdálkodás és a vízvédelem területén, gazdálkodói tanácsadási szolgáltatásokkal integrálva, innovatív technikák és technológiák felhasználásával, például a pazarló öntözési gyakorlatok visszaszorítása vagy az árvizek enyhítése érdekében; kéri ezen új technikáknak a meglévő és új tájelemekkel – például tavakkal – és az olyan rendszerekkel való alkalmazását, amelyek célja a víz talajban és mezőgazdasághoz kapcsolódó élőhelyeken – például nedves réteken – való megtartásának fokozása, a talajvíz beszivárgási helyeinek védelme, valamint a víz talajba való beszivárgására és a vízmegtartásra való kapacitás javítása; üdvözli a vízgyűjtő-gazdálkodási tervezéssel kialakított tájszintű szinergiákat; kéri a „megújuló mezőgazdaságra” irányuló technikák alkalmazásának ösztönzését a felső talajréteg mélységének növelése, a humuszképződés elősegítése, valamint a halódó vagy egészségtelen talaj komposzttal való beoltása és ezáltal optimális működésének visszaállítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy a mezőgazdasági rendszerek nem termelékenyek, ha az év jelentős részében vagy el vannak árasztva vagy ki vannak száradva; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az innovációt a vízgazdálkodás és a vízvédelem területén, gazdálkodói tanácsadási szolgáltatásokkal integrálva, innovatív technikák és technológiák felhasználásával, például a pazarló öntözési gyakorlatok visszaszorítása vagy az árvizek enyhítése érdekében; kéri ezen új technikáknak a meglévő és új tájelemekkel – például tavakkal – és az olyan rendszerekkel való alkalmazását, amelyek célja a víz talajban és mezőgazdasághoz kapcsolódó élőhelyeken – például nedves réteken – való megtartásának fokozása, a talajvíz beszivárgási helyeinek védelme, valamint a víz talajba való beszivárgására és a vízmegtartásra való kapacitás javítása; üdvözli a vízgyűjtő-gazdálkodási tervezéssel kialakított tájszintű szinergiákat; kéri a „megújuló mezőgazdaságra” irányuló technikák alkalmazásának ösztönzését a felső talajréteg mélységének növelése, a humuszképződés elősegítése, valamint a halódó vagy egészségtelen talaj komposzttal való beoltása és ezáltal optimális működésének visszaállítása érdekében;

| 31. | fokozott erőfeszítéseket kér annak érdekében, hogy a még inkább környezetbarát, nem vegyi alternatívákkal és alacsony kockázatú intézkedésekkel és növényvédő szerekkel kapcsolatos tudományos kutatás támogatásával a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően fejlesszenek ki és teljes körűen alkalmazzanak egy integrált növényvédelmi rendszert; óva int a növényvédő szerek megelőző jellegű alkalmazásától, és e tekintetben hangsúlyozza, hogy az integrált növényvédelemnek a vegyi és a biológiai intézkedések összjátékát ésszerűbben kell kihasználnia; hangsúlyozza, hogy az alacsony kockázatú alternatív anyagokkal kapcsolatos, a vonatkozó jogszabályokban meghatározott innovációt és fizikai beavatkozásokat tovább kell ösztönözni, a biostimuláció és a biológiai védekezés európai szintű támogatása mellett; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a növényvédő szerek uniós engedélyezési eljárását illető jelenlegi megközelítés elmarad az optimálistól, és az integrált növényvédelem fejlesztését ösztönözni hivatott jogszabályok késében vannak; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy menetrendet a fenntarthatóbb, tanácsadói szolgáltatást is nyújtó növényvédelmi rendszer kidolgozása érdekében; megjegyzi, hogy a károsítókkal és betegségekkel kapcsolatos biológiai védekezési mechanizmusok csökkenthetnék a növényvédőszer-használatot és hozzájárulhatnak a növények jobb ellenálló képességéhez; |
| --- | --- |

31.

fokozott erőfeszítéseket kér annak érdekében, hogy a még inkább környezetbarát, nem vegyi alternatívákkal és alacsony kockázatú intézkedésekkel és növényvédő szerekkel kapcsolatos tudományos kutatás támogatásával a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően fejlesszenek ki és teljes körűen alkalmazzanak egy integrált növényvédelmi rendszert; óva int a növényvédő szerek megelőző jellegű alkalmazásától, és e tekintetben hangsúlyozza, hogy az integrált növényvédelemnek a vegyi és a biológiai intézkedések összjátékát ésszerűbben kell kihasználnia; hangsúlyozza, hogy az alacsony kockázatú alternatív anyagokkal kapcsolatos, a vonatkozó jogszabályokban meghatározott innovációt és fizikai beavatkozásokat tovább kell ösztönözni, a biostimuláció és a biológiai védekezés európai szintű támogatása mellett; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a növényvédő szerek uniós engedélyezési eljárását illető jelenlegi megközelítés elmarad az optimálistól, és az integrált növényvédelem fejlesztését ösztönözni hivatott jogszabályok késében vannak; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy menetrendet a fenntarthatóbb, tanácsadói szolgáltatást is nyújtó növényvédelmi rendszer kidolgozása érdekében; megjegyzi, hogy a károsítókkal és betegségekkel kapcsolatos biológiai védekezési mechanizmusok csökkenthetnék a növényvédőszer-használatot és hozzájárulhatnak a növények jobb ellenálló képességéhez;

| 32. | új, innovatív növénynemesítési módszerek folyamatos fejlesztését szorgalmazza, az uniós vetőmagbankok fenntartása mellett, mivel ez létfontosságú az új és változatos, nagyobb terméshozamú, magasabb tápértékű, valamint a károsítóknak, a betegségeknek és a kedvezőtlen időjárási viszonyoknak jobban ellenálló növényfajták eredményes kifejlesztéséhez, és a nagyobb biológiai sokféleség előmozdításához; rámutat, hogy a nemesítési módszerek lehetőségeket kínálnak a hagyományos mezőgazdaság környezeti hatásának csökkentésére; óva int az újabb fajták esetében a vegyi függőségnél való leragadástól; kifogásolja a vállalkozásokat sújtó jelenlegi adminisztratív és szabályozási terheket, és ösztönzi a közösségi alapú gazdálkodás keretében zajló nemesítési programokat; hangsúlyozza, hogy kellő gondossággal kell eljárni az új változatok engedélyezése során; sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze az olyan új technológiák elterjedését, amelyek szükség esetén átestek a megfelelő kockázatelemzésen és teljes mértékben összhangban vannak az elővigyázatosság elvével, valamint biztosítsa, hogy a tenyésztési ágazatban a kkv-k hozzáférjenek a biológiai anyagokhoz, és azt várja a Bizottságtól, hogy e tekintetben határozottan támogatja az innovációt; nem ért egyet az Európai Szabadalmi Szervezet Bővített Fellebbezési Tanácsának a G2/12. és G2/13. sz. ügyekben hozott 2015. március 25-i határozatával; |
| --- | --- |

32.

új, innovatív növénynemesítési módszerek folyamatos fejlesztését szorgalmazza, az uniós vetőmagbankok fenntartása mellett, mivel ez létfontosságú az új és változatos, nagyobb terméshozamú, magasabb tápértékű, valamint a károsítóknak, a betegségeknek és a kedvezőtlen időjárási viszonyoknak jobban ellenálló növényfajták eredményes kifejlesztéséhez, és a nagyobb biológiai sokféleség előmozdításához; rámutat, hogy a nemesítési módszerek lehetőségeket kínálnak a hagyományos mezőgazdaság környezeti hatásának csökkentésére; óva int az újabb fajták esetében a vegyi függőségnél való leragadástól; kifogásolja a vállalkozásokat sújtó jelenlegi adminisztratív és szabályozási terheket, és ösztönzi a közösségi alapú gazdálkodás keretében zajló nemesítési programokat; hangsúlyozza, hogy kellő gondossággal kell eljárni az új változatok engedélyezése során; sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze az olyan új technológiák elterjedését, amelyek szükség esetén átestek a megfelelő kockázatelemzésen és teljes mértékben összhangban vannak az elővigyázatosság elvével, valamint biztosítsa, hogy a tenyésztési ágazatban a kkv-k hozzáférjenek a biológiai anyagokhoz, és azt várja a Bizottságtól, hogy e tekintetben határozottan támogatja az innovációt; nem ért egyet az Európai Szabadalmi Szervezet Bővített Fellebbezési Tanácsának a G2/12. és G2/13. sz. ügyekben hozott 2015. március 25-i határozatával;

| 33. | a növény- és állatfajták előállítására irányuló innovatív technikákkal összefüggésben emlékeztet a biotechnológiai találmányok jogi oltalmára (4), amelynek értelmében az általános növény- és állatfajták, valamint a növények vagy állatok előállítására szolgáló, lényegében biológiai eljárások nem részesülhetnek szabadalmi oltalomban; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg e kivétel értelmezésének és hatókörének egyértelműsítését, mivel az élelmezésbiztonság jegyében továbbra is garantálni kell a tenyésztő- és nemesítőanyagokhoz való szabad hozzáférést és azok szabad felhasználását; |
| --- | --- |

33.

a növény- és állatfajták előállítására irányuló innovatív technikákkal összefüggésben emlékeztet a biotechnológiai találmányok jogi oltalmára (4), amelynek értelmében az általános növény- és állatfajták, valamint a növények vagy állatok előállítására szolgáló, lényegében biológiai eljárások nem részesülhetnek szabadalmi oltalomban; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg e kivétel értelmezésének és hatókörének egyértelműsítését, mivel az élelmezésbiztonság jegyében továbbra is garantálni kell a tenyésztő- és nemesítőanyagokhoz való szabad hozzáférést és azok szabad felhasználását;

| 34. | kiemeli a pénzügyi eszközök felhasználásának lehetőségét az európai agrárjövedelmek javításának elősegítésére; megjegyzi, hogy az új vidékfejlesztési program keretében csupán öt tagállam fogadta el a kibővített lehetőségeket, hogy a piaci hiányosságok kezelése érdekében kihasználják a piaccal összeegyeztethető pénzügyi eszközöket; kéri a Bizottságot, hogy könnyítse meg a hitelhez való hozzáférést, mivel annak hiánya gyakran akadályozza az innovációt; |
| --- | --- |

34.

kiemeli a pénzügyi eszközök felhasználásának lehetőségét az európai agrárjövedelmek javításának elősegítésére; megjegyzi, hogy az új vidékfejlesztési program keretében csupán öt tagállam fogadta el a kibővített lehetőségeket, hogy a piaci hiányosságok kezelése érdekében kihasználják a piaccal összeegyeztethető pénzügyi eszközöket; kéri a Bizottságot, hogy könnyítse meg a hitelhez való hozzáférést, mivel annak hiánya gyakran akadályozza az innovációt;

| 35. | üdvözli a Bizottság és az EBB közötti egyetértési megállapodást, valamint készségét mezőgazdasági projektek és fiatal mezőgazdasági termelők támogatására a tagállamoknak szóló olyan új finanszírozási lehetőségek megteremtésével, amelyek pénzügyi támogatási formákat hoznak létre, például garancialapokat, rulírozó alapokat vagy beruházási tőkét a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági termelői csoportok, például szövetkezetek, termelői szervezetek és csoportosulások, valamint partnereik hitelhez jutásának megkönnyítésére, elősegítve a gazdaságokban megvalósuló modernizációs beruházásokat, ugyanakkor lehetőségeket kínálva a hitelhez jutás – nagyobb arányban a nőket érintő – akadályainak leküzdésére, valamint finanszírozási lehetőségeket nyújtva a fiatal mezőgazdasági termelőknek vállalkozásuk bővítéséhez, valamint biztosítsa a köz- és a magánszféra közötti partnerségekkel összekapcsolt, közszférabeli kutatással kapcsolatos beruházást az innovatív termékek tesztelése és bevezetése érdekében; megismétli, hogy a Parlament látni szeretné e pénzügyi támogatás áramlását és a finanszírozáshoz való hozzáférés valamennyi akadályának lebontását; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a Bizottság és az EBB közötti egyetértési megállapodást, valamint készségét mezőgazdasági projektek és fiatal mezőgazdasági termelők támogatására a tagállamoknak szóló olyan új finanszírozási lehetőségek megteremtésével, amelyek pénzügyi támogatási formákat hoznak létre, például garancialapokat, rulírozó alapokat vagy beruházási tőkét a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági termelői csoportok, például szövetkezetek, termelői szervezetek és csoportosulások, valamint partnereik hitelhez jutásának megkönnyítésére, elősegítve a gazdaságokban megvalósuló modernizációs beruházásokat, ugyanakkor lehetőségeket kínálva a hitelhez jutás – nagyobb arányban a nőket érintő – akadályainak leküzdésére, valamint finanszírozási lehetőségeket nyújtva a fiatal mezőgazdasági termelőknek vállalkozásuk bővítéséhez, valamint biztosítsa a köz- és a magánszféra közötti partnerségekkel összekapcsolt, közszférabeli kutatással kapcsolatos beruházást az innovatív termékek tesztelése és bevezetése érdekében; megismétli, hogy a Parlament látni szeretné e pénzügyi támogatás áramlását és a finanszírozáshoz való hozzáférés valamennyi akadályának lebontását;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg az európai mezőgazdasági társaságok jövőbeli alapításához szükséges új kompetenciákat, és támogassa ezek beépítését a rendelkezésre álló eszközökbe; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg az európai mezőgazdasági társaságok jövőbeli alapításához szükséges új kompetenciákat, és támogassa ezek beépítését a rendelkezésre álló eszközökbe;

| 37. | elismeri, hogy hatalmas lehetőségek vannak a jobb kockázatkezelésre, és a jelenlegi kockázatkezelési és piacirányítási eszközöket elmaradottnak tartja, lévén olyan helyzet alakult ki, amely rövid távon a termelékenység, hosszú távon pedig az innováció csökkenéséhez vezethet; kéri a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatot és tegyen jelentést az 1305/2013/EU rendelet 37. cikkében említett kedvezőtlen éghajlati eseményekre, állat- és növénybetegségekre, kártevőfertőzésekre vagy környezeti eseményekre kiterjedő magánbiztosítási rendszerek ösztönzésének lehetőségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

37.

elismeri, hogy hatalmas lehetőségek vannak a jobb kockázatkezelésre, és a jelenlegi kockázatkezelési és piacirányítási eszközöket elmaradottnak tartja, lévén olyan helyzet alakult ki, amely rövid távon a termelékenység, hosszú távon pedig az innováció csökkenéséhez vezethet; kéri a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatot és tegyen jelentést az 1305/2013/EU rendelet 37. cikkében említett kedvezőtlen éghajlati eseményekre, állat- és növénybetegségekre, kártevőfertőzésekre vagy környezeti eseményekre kiterjedő magánbiztosítási rendszerek ösztönzésének lehetőségével kapcsolatban;

| 38. | üdvözli a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) által a mezőgazdasági ágazaton belüli alkalmazott kutatás és vidéki szakemberek közösségeinek bevonásával történő, részvételen alapuló innováció számára megnyitott lehetőségeket; aggodalmának ad hangot az EIP-AGRI nemzeti végrehajtásának töredezettsége miatt, és ezzel kapcsolatban felszólítja a Bizottságot a lehető legegyszerűbb részvételi eljárások biztosítására; kéri a Bizottságot, hogy értékelje az EIP-AGRI és egyéb európai közpolitikák társfinanszírozási mechanizmusait, amelyek olyan hatékonyabb kutatásokra ösztönöznek, amelyek jobban figyelembe veszik a piaci igényeket, illetve a fenntartható agronómiai és agroökológiai gyakorlatok kidolgozása iránti igényt, a vállalkozói és gazdasági-társadalmi igényeket, határokon átnyúló kutatási fókuszcsoportokat kialakítva és a vállalkozások számára nagyobb részvételi lehetőségeket nyújtva; felszólítja a Bizottságot az aktívabb részvételre azzal, hogy a Horizont 2020 programokhoz kapcsolódóan konkrét innovációs és kutatási menetrendet biztosít; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) által a mezőgazdasági ágazaton belüli alkalmazott kutatás és vidéki szakemberek közösségeinek bevonásával történő, részvételen alapuló innováció számára megnyitott lehetőségeket; aggodalmának ad hangot az EIP-AGRI nemzeti végrehajtásának töredezettsége miatt, és ezzel kapcsolatban felszólítja a Bizottságot a lehető legegyszerűbb részvételi eljárások biztosítására; kéri a Bizottságot, hogy értékelje az EIP-AGRI és egyéb európai közpolitikák társfinanszírozási mechanizmusait, amelyek olyan hatékonyabb kutatásokra ösztönöznek, amelyek jobban figyelembe veszik a piaci igényeket, illetve a fenntartható agronómiai és agroökológiai gyakorlatok kidolgozása iránti igényt, a vállalkozói és gazdasági-társadalmi igényeket, határokon átnyúló kutatási fókuszcsoportokat kialakítva és a vállalkozások számára nagyobb részvételi lehetőségeket nyújtva; felszólítja a Bizottságot az aktívabb részvételre azzal, hogy a Horizont 2020 programokhoz kapcsolódóan konkrét innovációs és kutatási menetrendet biztosít;

| 39. | hangsúlyozza a fogyasztók tudatosságának és tájékoztatásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy az ellátási láncon és a termelésen belüli nagyobb átláthatóság elősegítheti a fogyasztók számára, hogy tájékozottabb döntést hozzanak a megvásárolni kívánt termékekről; úgy véli, hogy ez viszont segíthet a mezőgazdasági termelőknek, hogy nagyobb bevételre tegyenek szert az általuk megtermelt termékekből; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a fogyasztók tudatosságának és tájékoztatásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy az ellátási láncon és a termelésen belüli nagyobb átláthatóság elősegítheti a fogyasztók számára, hogy tájékozottabb döntést hozzanak a megvásárolni kívánt termékekről; úgy véli, hogy ez viszont segíthet a mezőgazdasági termelőknek, hogy nagyobb bevételre tegyenek szert az általuk megtermelt termékekből;

| 40. | úgy véli, hogy a gazdasági fejlődés és az ökológiai fenntarthatóság kiegészítik egymást, feltéve, hogy elegendő teret hagynak az innováció és a vállalkozó szellem számára, valamint intézkednek a nemzeti végrehajtás terén tapasztalható indokolatlan különbségek elhárítása érdekében és visszamenőleges hatállyal leküzdik azt, hogy valóban egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az Unióban, többek között új és jelentős módszerek – például a műholdas képkészítés – megvizsgálásával; kéri a Bizottságot, hogy valóban egyenlő versenyfeltételeket biztosítson a mezőgazdasági ágazat számára, és egyidejűleg biztosítsa a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok, például a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelv és végrehajtásuk maradéktalan tiszteletben tartását a különböző tagállamokban, továbbá szüntesse meg azok eltérő, ellentmondásos és az optimálistól elmaradó végrehajtását; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a gazdasági fejlődés és az ökológiai fenntarthatóság kiegészítik egymást, feltéve, hogy elegendő teret hagynak az innováció és a vállalkozó szellem számára, valamint intézkednek a nemzeti végrehajtás terén tapasztalható indokolatlan különbségek elhárítása érdekében és visszamenőleges hatállyal leküzdik azt, hogy valóban egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az Unióban, többek között új és jelentős módszerek – például a műholdas képkészítés – megvizsgálásával; kéri a Bizottságot, hogy valóban egyenlő versenyfeltételeket biztosítson a mezőgazdasági ágazat számára, és egyidejűleg biztosítsa a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok, például a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelv és végrehajtásuk maradéktalan tiszteletben tartását a különböző tagállamokban, továbbá szüntesse meg azok eltérő, ellentmondásos és az optimálistól elmaradó végrehajtását;

| 41. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 2020-ig tartó időszakra szóló, biológiai sokféleségre vonatkozó uniós stratégia félidős felülvizsgálata szerint a mezőgazdaságnak a biológiai sokféleség megőrzéséhez és javításához való hozzájárulása terén általában véve nem történt jelentős előrehaladás; |
| --- | --- |

41.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 2020-ig tartó időszakra szóló, biológiai sokféleségre vonatkozó uniós stratégia félidős felülvizsgálata szerint a mezőgazdaságnak a biológiai sokféleség megőrzéséhez és javításához való hozzájárulása terén általában véve nem történt jelentős előrehaladás;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a KAP-nak – a politikai célok veszélyeztetése nélkül – nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a mezőgazdasági termelők igényeire és a helyi feltételekre; hangsúlyozza, hogy egyszerűbb, rugalmasabb, jobban összehangolt jogalkotási keretre van szükség, amely a nemzeti és regionális viszonyokhoz jobban igazodik és alkalmasabb a más ágazatokkal való szinergiák megteremtésére, azáltal, hogy előmozdítja az ismeretek cseréjét, integrálja az erőforrás-felhasználást és nagyobb összhangot teremt a körkörös gazdasággal, a jelenlegi promóciós címkézési rendszerek láthatóságának növelése és az európai mezőgazdasági termékeket előmozdító új innovációk érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy egy versenyképes és fenntartható KAP a kormányzati beavatkozás egyszerűsítésével, illetve a köz- és a magánszférában megvalósuló – Európa gazdasági fejlődéséhez különösen a vidéki területeken hozzájáruló – innováció ösztönzésével biztosítja az innovatív gyakorlatok szélesebb körű elterjedését és az európai mezőgazdasági ágazat hosszú távú életképességét; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a KAP-nak – a politikai célok veszélyeztetése nélkül – nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a mezőgazdasági termelők igényeire és a helyi feltételekre; hangsúlyozza, hogy egyszerűbb, rugalmasabb, jobban összehangolt jogalkotási keretre van szükség, amely a nemzeti és regionális viszonyokhoz jobban igazodik és alkalmasabb a más ágazatokkal való szinergiák megteremtésére, azáltal, hogy előmozdítja az ismeretek cseréjét, integrálja az erőforrás-felhasználást és nagyobb összhangot teremt a körkörös gazdasággal, a jelenlegi promóciós címkézési rendszerek láthatóságának növelése és az európai mezőgazdasági termékeket előmozdító új innovációk érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy egy versenyképes és fenntartható KAP a kormányzati beavatkozás egyszerűsítésével, illetve a köz- és a magánszférában megvalósuló – Európa gazdasági fejlődéséhez különösen a vidéki területeken hozzájáruló – innováció ösztönzésével biztosítja az innovatív gyakorlatok szélesebb körű elterjedését és az európai mezőgazdasági ágazat hosszú távú életképességét;

| 43. | kéri az Európai Bizottságot kétévenkénti jelentés kiadására a finanszírozás és az Unió egyéb intézkedéseinek hatásairól a mezőgazdasági termékek bekerülési árának és eladási árának fejlődése tekintetében az agrárinnováció területén, valamint a családi agrárgazdaságok ehhez tartozó pénzügyi és gazdasági jövőbeni kilátásairól az Unióban; |
| --- | --- |

43.

kéri az Európai Bizottságot kétévenkénti jelentés kiadására a finanszírozás és az Unió egyéb intézkedéseinek hatásairól a mezőgazdasági termékek bekerülési árának és eladási árának fejlődése tekintetében az agrárinnováció területén, valamint a családi agrárgazdaságok ehhez tartozó pénzügyi és gazdasági jövőbeni kilátásairól az Unióban;

| 44. | úgy véli, hogy az innováció nélkülözhetetlen eszköz és kulcsfontosságú horizontális politikai prioritás a KAP számára a 2014 és 2020 közötti KAP-reform célkitűzéseinek kidolgozásához, végrehajtásához és megvalósításához; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy a kutatás és innováció, valamint a politikai prioritások összehangolása és középpontba helyezése érdekében biztosítson nagyra törőbb, átfogó stratégiát, valamint mérhető eredményeket; hangsúlyozza, hogy a KAP-nak nagyobb rugalmasságot kell biztosítania az újonnan kidolgozott módszerek és gyakorlatok alkalmazásához az adminisztratív terhek növelése nélkül; úgy véli, hogy az európai jogalkotási keret horizontális prioritásának azt kell tekinteni, hogy elegendő mozgásteret biztosítson a kísérleti programok számára és az innovatív módszerek teszteléséhez a megelőzés elvének keretén belül; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az innováció nélkülözhetetlen eszköz és kulcsfontosságú horizontális politikai prioritás a KAP számára a 2014 és 2020 közötti KAP-reform célkitűzéseinek kidolgozásához, végrehajtásához és megvalósításához; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy a kutatás és innováció, valamint a politikai prioritások összehangolása és középpontba helyezése érdekében biztosítson nagyra törőbb, átfogó stratégiát, valamint mérhető eredményeket; hangsúlyozza, hogy a KAP-nak nagyobb rugalmasságot kell biztosítania az újonnan kidolgozott módszerek és gyakorlatok alkalmazásához az adminisztratív terhek növelése nélkül; úgy véli, hogy az európai jogalkotási keret horizontális prioritásának azt kell tekinteni, hogy elegendő mozgásteret biztosítson a kísérleti programok számára és az innovatív módszerek teszteléséhez a megelőzés elvének keretén belül;

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy a jobban működő és integrált belső piac megteremtésére irányuló, egyéb területeket érintő rendeletek vonatkozásában is gondoskodjon arról, hogy a rendelkezések és a szakpolitikák a tisztességes verseny fokozását célozzák; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, hogy a jobban működő és integrált belső piac megteremtésére irányuló, egyéb területeket érintő rendeletek vonatkozásában is gondoskodjon arról, hogy a rendelkezések és a szakpolitikák a tisztességes verseny fokozását célozzák;

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 199. E, 2012.7.7., 58. o.

(2)  HL C 193., 2012.6.30., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0473.

(4)  A biotechnológiai találmányok jogi oltalmáról szóló 98/44/EK irányelv.

---

2016. június 8., szerda

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/72 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/72

---

P8_TA(2016)0263

Az EU és a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2016. június 8-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötésére irányuló tanácsi határozat tervezetéről (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE) – 2015/2234(INI))

(2018/C 086/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05431/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05431/2015),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (15616/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (15616/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, 209. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0061/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, 209. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0061/2015),

| — | tekintettel a határozat tervezetéről szóló, 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozat tervezetéről szóló, 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Fülöp-szigeteki Köztársaság és az EU közötti (az Európai Gazdasági Közösség (EGK) során fennálló) diplomáciai kapcsolatokra, amelyek a Fülöp-szigeteki Köztársaság az EGK-hoz menesztett nagykövetének 1964. május 12-i kinevezésével kezdődtek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fülöp-szigeteki Köztársaság és az EU közötti (az Európai Gazdasági Közösség (EGK) során fennálló) diplomáciai kapcsolatokra, amelyek a Fülöp-szigeteki Köztársaság az EGK-hoz menesztett nagykövetének 1964. május 12-i kinevezésével kezdődtek,

| — | tekintettel az EK–Fülöp-szigeteki Köztársaság fejlesztési együttműködési keretmegállapodásra, amely 1985. június 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK–Fülöp-szigeteki Köztársaság fejlesztési együttműködési keretmegállapodásra, amely 1985. június 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az Európai Unió a Fülöp-szigeteki Köztársasággal kapcsolatos 2014–2020-as többéves indikatív programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió a Fülöp-szigeteki Köztársasággal kapcsolatos 2014–2020-as többéves indikatív programjára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagországai – közötti együttműködési megállapodás megkötéséről szóló, 1440/80/EGK (1980. május 30.) tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagországai – közötti együttműködési megállapodás megkötéséről szóló, 1440/80/EGK (1980. május 30.) tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló 2015. május 18-i, „Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség” című Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló 2015. május 18-i, „Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség” című Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője közös közleményére,

| — | tekintettel a 2014. október 16–17-én Milánóban tartott 10. ASEM-csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. október 16–17-én Milánóban tartott 10. ASEM-csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Fülöp-szigeteki Köztársaság parlamentje közötti, 2013. februári parlamentközi találkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Fülöp-szigeteki Köztársaság parlamentje közötti, 2013. februári parlamentközi találkozóra,

| — | tekintettel az ASEAN–EU közös együttműködési bizottság 23., 2016. február 4-i jakartai ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN–EU közös együttműködési bizottság 23., 2016. február 4-i jakartai ülésére,

| — | tekintettel a Fülöp-szigetekről szóló közelmúltbeli állásfoglalásaira, és különösen a Fülöp-szigeteken a büntetlenség eseteiről szóló 2012. június 14-i állásfoglalására (3), a Fülöp-szigetekről szóló (a Maguindano tartományában lezajlott 2009. november 23-i öldökléseket követően kiadott) 2010. január 21-i állásfoglalására (4), valamint a Fülöp-szigetekről (és a kormányzati erők és a Moro Nemzeti Felszabadítási Front (MNLF) közötti villongásokról) szóló 2009. március 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fülöp-szigetekről szóló közelmúltbeli állásfoglalásaira, és különösen a Fülöp-szigeteken a büntetlenség eseteiről szóló 2012. június 14-i állásfoglalására (3), a Fülöp-szigetekről szóló (a Maguindano tartományában lezajlott 2009. november 23-i öldökléseket követően kiadott) 2010. január 21-i állásfoglalására (4), valamint a Fülöp-szigetekről (és a kormányzati erők és a Moro Nemzeti Felszabadítási Front (MNLF) közötti villongásokról) szóló 2009. március 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel arra, hogy a Fülöp-szigetek a bangkoki nyilatkozat 1967. augusztus 8-i aláírásával a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) alapító tagja, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Fülöp-szigetek a bangkoki nyilatkozat 1967. augusztus 8-i aláírásával a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) alapító tagja,

| — | tekintettel a malajziai Kuala Lumpurban 2015. november 18. és 22. között megrendezett 27. ASEAN-csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a malajziai Kuala Lumpurban 2015. november 18. és 22. között megrendezett 27. ASEAN-csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a 2015. május 29–31-én Szingapúrban megrendezett 14. ázsiai biztonsági csúcstalálkozóra (IISS Shangri-La Dialogue), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. május 29–31-én Szingapúrban megrendezett 14. ázsiai biztonsági csúcstalálkozóra (IISS Shangri-La Dialogue),

| — | tekintettel Hilal Elver, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó 2015. december 29-i jelentésére (A/HRC/31/51/Add.1), Joy Ngosi Ezeilo, az emberkereskedelem kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó 2013. április 19-i jelentésére (A/HRC/23/48/Add.3), valamint Philip Alston, a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2009. április 29-i jelentésére (A/HRC/11/2/Add.8), |
| --- | --- |

—

tekintettel Hilal Elver, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó 2015. december 29-i jelentésére (A/HRC/31/51/Add.1), Joy Ngosi Ezeilo, az emberkereskedelem kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó 2013. április 19-i jelentésére (A/HRC/23/48/Add.3), valamint Philip Alston, a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2009. április 29-i jelentésére (A/HRC/11/2/Add.8),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2012. májusi második időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére, amelyben a Fülöp-szigetek a 88 ajánlásból 66-ot elfogadott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2012. májusi második időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére, amelyben a Fülöp-szigetek a 88 ajánlásból 66-ot elfogadott,

| — | tekintettel a Fülöp-szigetek 2011 és 2016 közötti időszakra szóló élelmezési cselekvési tervére és az éhínség enyhítésére irányuló gyorsított programra, valamint az 1988. évi átfogó mezőgazdasági reformtervre és az 1998. évi halászati törvénykönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fülöp-szigetek 2011 és 2016 közötti időszakra szóló élelmezési cselekvési tervére és az éhínség enyhítésére irányuló gyorsított programra, valamint az 1988. évi átfogó mezőgazdasági reformtervre és az 1998. évi halászati törvénykönyvre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0143/2016),

| A. | mivel a nemzetközi és nemzeti emberi jogi jogszabályok tekintetében a Fülöp-szigetek követendő példaként szolgál a régió más országai számára, miután a kilenc jelentős emberi jogi egyezmény közül a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló egyezmény kivételével nyolcat ratifikált, emellett 2011-ben ratifikálta a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemzetközi és nemzeti emberi jogi jogszabályok tekintetében a Fülöp-szigetek követendő példaként szolgál a régió más országai számára, miután a kilenc jelentős emberi jogi egyezmény közül a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló egyezmény kivételével nyolcat ratifikált, emellett 2011-ben ratifikálta a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát;

| B. | mivel a Fülöp-szigeteki kormány 2014 márciusában megállapodott a Moro Iszlám Felszabadítási Fronttal (MILF) a mindanaói békefolyamatban, amelynek értelmében létrejön a bangsamorói autonóm régió a muzulmánok által lakott déli területen, azonban a békefolyamatot ellenző egyéb militáns csoportok ebben a megállapodásban nem vettek részt; mivel ugyanakkor a Fülöp-szigeteki parlament 2016 februárjában nem fogadta el Bangsamoro alaptörvényét, és ezáltal nem zárta le sikeresen a béketárgyalásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a Fülöp-szigeteki kormány 2014 márciusában megállapodott a Moro Iszlám Felszabadítási Fronttal (MILF) a mindanaói békefolyamatban, amelynek értelmében létrejön a bangsamorói autonóm régió a muzulmánok által lakott déli területen, azonban a békefolyamatot ellenző egyéb militáns csoportok ebben a megállapodásban nem vettek részt; mivel ugyanakkor a Fülöp-szigeteki parlament 2016 februárjában nem fogadta el Bangsamoro alaptörvényét, és ezáltal nem zárta le sikeresen a béketárgyalásokat;

| C. | mivel az Egyesült Államok hadserege kiképzést nyújtott a Fülöp-szigeteknek a felkelések elleni küzdelem, a terrorizmus elleni küzdelem és a hírszerzés terén annak érdekében, hogy fel tudjon lépni a délkelet-ázsiai regionális és az al-Kaidához és az ISIS-hez hasonló nemzetközi terrorista csoportokhoz potenciálisan köthető milíciákkal szemben; |
| --- | --- |

C.

mivel az Egyesült Államok hadserege kiképzést nyújtott a Fülöp-szigeteknek a felkelések elleni küzdelem, a terrorizmus elleni küzdelem és a hírszerzés terén annak érdekében, hogy fel tudjon lépni a délkelet-ázsiai regionális és az al-Kaidához és az ISIS-hez hasonló nemzetközi terrorista csoportokhoz potenciálisan köthető milíciákkal szemben;

| D. | mivel a Fülöp-szigetek és az Egyesült Államok 2015 áprilisában aláírta a megerősített védelmi együttműködési megállapodást (EDCA); |
| --- | --- |

D.

mivel a Fülöp-szigetek és az Egyesült Államok 2015 áprilisában aláírta a megerősített védelmi együttműködési megállapodást (EDCA);

| E. | mivel Japán és a Fülöp-szigetek 2015 januárjában egyetértési nyilatkozatot írt alá a védelmi együttműködésről és cseréről; |
| --- | --- |

E.

mivel Japán és a Fülöp-szigetek 2015 januárjában egyetértési nyilatkozatot írt alá a védelmi együttműködésről és cseréről;

| F. | mivel a Kína és a Fülöp-szigetek közötti kapcsolatok a kínai segítségnyújtás kapcsán felhozott 2008. évi korrupciós vádak, és ami ennél is fontosabb, Kína a Dél-kínai-tenger területeit érintő egyre agresszívabb követelései óta fokozatosan romlanak; |
| --- | --- |

F.

mivel a Kína és a Fülöp-szigetek közötti kapcsolatok a kínai segítségnyújtás kapcsán felhozott 2008. évi korrupciós vádak, és ami ennél is fontosabb, Kína a Dél-kínai-tenger területeit érintő egyre agresszívabb követelései óta fokozatosan romlanak;

| G. | mivel a Fülöp-szigetek 2013 januárjában választottbírósági ügyet indított az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének (UNCLOS) Nemzetközi Választottbíróságánál, kérve az UNCLOS értelmében fennálló tengeri jogosultságainak egyértelműsítését, valamint annak tisztázását, hogy érvényesek-e Kínának a Dél-kínai-tenger jelentős része feletti, kilencpontos határvonal szerinti követelései; |
| --- | --- |

G.

mivel a Fülöp-szigetek 2013 januárjában választottbírósági ügyet indított az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének (UNCLOS) Nemzetközi Választottbíróságánál, kérve az UNCLOS értelmében fennálló tengeri jogosultságainak egyértelműsítését, valamint annak tisztázását, hogy érvényesek-e Kínának a Dél-kínai-tenger jelentős része feletti, kilencpontos határvonal szerinti követelései;

| H. | mivel a Fülöp-szigetek bejelentette, hogy új haditengerészeti és légitámaszpontokat létesít a Dél-kínai-tengerhez való széles körű hozzáférés érdekében, és e létesítményekhez hozzáférést engedélyez az Egyesült Államok, Japán és Vietnam hajói számára; |
| --- | --- |

H.

mivel a Fülöp-szigetek bejelentette, hogy új haditengerészeti és légitámaszpontokat létesít a Dél-kínai-tengerhez való széles körű hozzáférés érdekében, és e létesítményekhez hozzáférést engedélyez az Egyesült Államok, Japán és Vietnam hajói számára;

| I. | mivel az EU 2014 decemberében GSP+ státusz adott a Fülöp-szigeteknek, és ezzel ő lett az első olyan ASEAN-ország, amely kereskedelmi preferenciában részesült; mivel ez lehetővé teszi a Fülöp-szigetek számára, hogy összes termékének 66 százalékát vámmentesen exportálja az Unióba, ideértve a feldolgozott gyümölcsöt, a kókuszolajat, a lábbeliket, a halat és a textilféléket; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU 2014 decemberében GSP+ státusz adott a Fülöp-szigeteknek, és ezzel ő lett az első olyan ASEAN-ország, amely kereskedelmi preferenciában részesült; mivel ez lehetővé teszi a Fülöp-szigetek számára, hogy összes termékének 66 százalékát vámmentesen exportálja az Unióba, ideértve a feldolgozott gyümölcsöt, a kókuszolajat, a lábbeliket, a halat és a textilféléket;

| J. | mivel a Fülöp-szigetek több ezer szigetből áll, ami a belső összeköttetés, az infrastruktúra és a kereskedelem szempontjából kihívást jelent; |
| --- | --- |

J.

mivel a Fülöp-szigetek több ezer szigetből áll, ami a belső összeköttetés, az infrastruktúra és a kereskedelem szempontjából kihívást jelent;

| K. | mivel az EU a Fülöp-szigetek kiemelkedő külföldi befektetője és kereskedelmi partnere; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU a Fülöp-szigetek kiemelkedő külföldi befektetője és kereskedelmi partnere;

| L. | mivel az EU a Fülöp-szigetek negyedik legnagyobb kereskedelmi partnere és negyedik legnagyobb exportpiaca, amely a teljes Fülöp-szigeteki export 11,56 százalékát adja; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU a Fülöp-szigetek negyedik legnagyobb kereskedelmi partnere és negyedik legnagyobb exportpiaca, amely a teljes Fülöp-szigeteki export 11,56 százalékát adja;

| M. | mivel a Fülöp-szigetek nemrégiben kinyilvánította a Csendes-óceáni Partnerséghez való csatlakozási szándékát, és jelenleg konzultációt folytat az Egyesült Államokkal a megállapodáshoz való csatlakozásáról; |
| --- | --- |

M.

mivel a Fülöp-szigetek nemrégiben kinyilvánította a Csendes-óceáni Partnerséghez való csatlakozási szándékát, és jelenleg konzultációt folytat az Egyesült Államokkal a megállapodáshoz való csatlakozásáról;

| N. | mivel a 2014 és 2020 közötti időszakban az EU több mint kétszeresére növelte a Fülöp-szigeteknek nyújtott fejlesztési együttműködési pénzügyi támogatást, továbbá jelentős humanitárius és vészhelyzeti segítséget nyújtott a trópusi viharok áldozatai számára; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2014 és 2020 közötti időszakban az EU több mint kétszeresére növelte a Fülöp-szigeteknek nyújtott fejlesztési együttműködési pénzügyi támogatást, továbbá jelentős humanitárius és vészhelyzeti segítséget nyújtott a trópusi viharok áldozatai számára;

| O. | mivel a Fülöp-szigetek az a fejlődő ország, amelyik a harmadik legjobban ki van téve az éghajlatváltozásnak, amely hátrányosan fogja érinteni mezőgazdasági és tengeri erőforrásait; |
| --- | --- |

O.

mivel a Fülöp-szigetek az a fejlődő ország, amelyik a harmadik legjobban ki van téve az éghajlatváltozásnak, amely hátrányosan fogja érinteni mezőgazdasági és tengeri erőforrásait;

| P. | mivel a becslések szerint 6 000 emberéletet követelő Haiyan tájfun 2013-as pusztítása továbbra is negatívan hat a gazdaságra, és jelentős mértékben súlyosbította az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát, emellett az ENSZ becslései szerint további egymillió embert döntött szegénységbe; |
| --- | --- |

P.

mivel a becslések szerint 6 000 emberéletet követelő Haiyan tájfun 2013-as pusztítása továbbra is negatívan hat a gazdaságra, és jelentős mértékben súlyosbította az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát, emellett az ENSZ becslései szerint további egymillió embert döntött szegénységbe;

| 1. | üdvözli a Fülöp-szigetekkel kötött partnerségi és együttműködési keretmegállapodást; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Fülöp-szigetekkel kötött partnerségi és együttműködési keretmegállapodást;

| 2. | úgy véli, hogy a szegénység csökkentése, a társadalmi befogadás, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása, a béke, a megbékélés, a biztonság, valamint az igazságszolgáltatás reformjának előmozdítása, továbbá a katasztrófákra való felkészülés, a segélyezés és helyreállítás, valamint az éghajlatváltozás kezelésére irányuló hatékony politikák végrehajtása terén az EU-nak továbbra is pénzügyi segítséget és kapacitásépítési támogatást kell nyújtania a Fülöp-szigetek részére; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a szegénység csökkentése, a társadalmi befogadás, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása, a béke, a megbékélés, a biztonság, valamint az igazságszolgáltatás reformjának előmozdítása, továbbá a katasztrófákra való felkészülés, a segélyezés és helyreállítás, valamint az éghajlatváltozás kezelésére irányuló hatékony politikák végrehajtása terén az EU-nak továbbra is pénzügyi segítséget és kapacitásépítési támogatást kell nyújtania a Fülöp-szigetek részére;

| 3. | ösztönzi a Fülöp-szigetek kormányát, hogy továbbra is segítse elő a korrupció felszámolására és az emberi jogok előmozdítására irányuló lépéseket; |
| --- | --- |

3.

ösztönzi a Fülöp-szigetek kormányát, hogy továbbra is segítse elő a korrupció felszámolására és az emberi jogok előmozdítására irányuló lépéseket;

| 4. | üdvözli, hogy a Fülöp-szigetek 2001 óta részt vesz a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó nemzetközi koalícióban; aggodalmának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy a jelentések szerint a Fülöp-szigeteki katonaság továbbra is súlyos emberi jogi jogsértéseket követ el a felkelésellenes intézkedések során, különös tekintettel a paramilitáris egységekre; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a Fülöp-szigetek 2001 óta részt vesz a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó nemzetközi koalícióban; aggodalmának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy a jelentések szerint a Fülöp-szigeteki katonaság továbbra is súlyos emberi jogi jogsértéseket követ el a felkelésellenes intézkedések során, különös tekintettel a paramilitáris egységekre;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az Abu Szajjaf csoportot vádolják a legkegyetlenebb Fülöp-szigeteki terrorcselekmények, köztük véres bombamerényletek elkövetésével, amelyek egyike 2004-ben több mint 100 halálos áldozatot szedett egy manilai kompon; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az Abu Szajjaf csoportot vádolják a legkegyetlenebb Fülöp-szigeteki terrorcselekmények, köztük véres bombamerényletek elkövetésével, amelyek egyike 2004-ben több mint 100 halálos áldozatot szedett egy manilai kompon;

| 6. | hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb az amiatti aggodalom, hogy a délkelet-ázsiai kötődő csoportok teljesen az ISIS befolyása alá kerülnek, mivel az a helyi nyelveken terjeszti propagandáját, és mivel a régió néhány szélsőséges eleme már elkötelezte magát mellette; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb az amiatti aggodalom, hogy a délkelet-ázsiai kötődő csoportok teljesen az ISIS befolyása alá kerülnek, mivel az a helyi nyelveken terjeszti propagandáját, és mivel a régió néhány szélsőséges eleme már elkötelezte magát mellette;

| 7. | értékeli a Fülöp-szigeteki kormány kötelezettségvállalásait, és hangsúlyozza a mindanaói békefolyamat lehető legátfogóbb voltának fontosságát; tudomásul veszi, hogy nemzetközi kapcsolattartó csoport jelentősen hozzájárult a mindanaói megállapodás létrejöttéhez; mélységesen sajnálja, hogy a Fülöp-szigeteki kongresszus nem fogadta el a mindanaói békemegállapodást; felhív a béketárgyalások folytatására és Bangsamoro alaptörvényének elfogadására; |
| --- | --- |

7.

értékeli a Fülöp-szigeteki kormány kötelezettségvállalásait, és hangsúlyozza a mindanaói békefolyamat lehető legátfogóbb voltának fontosságát; tudomásul veszi, hogy nemzetközi kapcsolattartó csoport jelentősen hozzájárult a mindanaói megállapodás létrejöttéhez; mélységesen sajnálja, hogy a Fülöp-szigeteki kongresszus nem fogadta el a mindanaói békemegállapodást; felhív a béketárgyalások folytatására és Bangsamoro alaptörvényének elfogadására;

| 8. | elítéli a szeparatista lázadók által Mindanao szigetén 2015. december 24-én keresztény földművesek körében végrehajtott mészárlást; üdvözli a Fülöp-szigeteki PeaceTech nem kormányzati szervezet kezdeményezését, amelynek keretében a Skype alkalmazás segítségével keresztény és muszlim diákokat hoznak kapcsolatba egymással, elősegítve a két közösség közötti kapcsolattartást; |
| --- | --- |

8.

elítéli a szeparatista lázadók által Mindanao szigetén 2015. december 24-én keresztény földművesek körében végrehajtott mészárlást; üdvözli a Fülöp-szigeteki PeaceTech nem kormányzati szervezet kezdeményezését, amelynek keretében a Skype alkalmazás segítségével keresztény és muszlim diákokat hoznak kapcsolatba egymással, elősegítve a két közösség közötti kapcsolattartást;

| 9. | felhívja a Fülöp-szigeteki kormányt az emberkereskedelemmel kapcsolatos szisztematikus adatgyűjtésre irányuló kapacitások kiépítésére, és felhívja az Uniót és tagállamait, hogy támogassák a kormány és különösen az Emberkereskedelem Elleni Ügynökségközi Tanács (IACAT) arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az áldozatok jobb támogatást és segítséget kapjanak, hatékony bűnüldözési intézkedések kerüljenek bevezetésre, valamint megfelelőbb legális módjai legyenek a munkavállalási célú migrációnak, és a Fülöp-szigeteki migránsok tisztességes bánásmódban részesüljenek a harmadik országokban; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Fülöp-szigeteki kormányt az emberkereskedelemmel kapcsolatos szisztematikus adatgyűjtésre irányuló kapacitások kiépítésére, és felhívja az Uniót és tagállamait, hogy támogassák a kormány és különösen az Emberkereskedelem Elleni Ügynökségközi Tanács (IACAT) arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az áldozatok jobb támogatást és segítséget kapjanak, hatékony bűnüldözési intézkedések kerüljenek bevezetésre, valamint megfelelőbb legális módjai legyenek a munkavállalási célú migrációnak, és a Fülöp-szigeteki migránsok tisztességes bánásmódban részesüljenek a harmadik országokban;

| 10. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy cseréljenek hírszerzési információkat a Fülöp-szigetekkel, valamint működjenek együtt és támogassák a kormányt a terrorizmus és a szélsőségesség elleni nemzetközi küzdelemre irányuló kapacitásépítési erőfeszítéseiben, tiszteletben tartva az alapvető jogokat és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

10.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy cseréljenek hírszerzési információkat a Fülöp-szigetekkel, valamint működjenek együtt és támogassák a kormányt a terrorizmus és a szélsőségesség elleni nemzetközi küzdelemre irányuló kapacitásépítési erőfeszítéseiben, tiszteletben tartva az alapvető jogokat és a jogállamiságot;

| 11. | megjegyzi, hogy a Fülöp-szigetek a Dél-kínai-tenger fontosabb nemzetközi hajózási és légi közlekedési útvonalai mentén, stratégiai pozícióban helyezkedik el; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a Fülöp-szigetek a Dél-kínai-tenger fontosabb nemzetközi hajózási és légi közlekedési útvonalai mentén, stratégiai pozícióban helyezkedik el;

| 12. | emlékeztet arra, hogy komolyan aggasztják a Dél-kínai-tenger térségét jellemző feszültségek; sajnálatosnak tartja, hogy a 2002-es magatartási nyilatkozat ellenére számos fél területeket követel magának a vitatott térségben; különösen aggódik Kína jelenlegi intenzív tevékenysége miatt, amely katonai létesítmények, kikötők és legalább egy leszállópálya építésére is kiterjed; a vitatott területben érdekelt összes felet sürgeti, hogy tartózkodjanak az egyoldalú és provokatív lépésektől, és hogy a vitákat békés úton, a nemzetközi joggal, és különösen az ENSZ tengerjogi egyezményével összhangban, pártatlan nemzetközi közvetítés és választottbírósági eljárás segítségével rendezzék; felszólítja a feleket, hogy ismerjék el az UNCLOS és a választottbíróság joghatóságát, és felhív az UNCLOS esetleges határozatának tiszteletben tartására; támogat minden olyan intézkedést, amely lehetővé teszi, hogy a Dél-kínai-tenger „a béke és az együttműködés tengerévé” váljon; támogatja továbbá a felek arra irányuló erőfeszítését, hogy megállapodjanak egy magatartási kódexről a kérdéses tengeri területek békés kiaknázása céljából, biztonságos kereskedelmi útvonalak meghatározására is kiterjedően, és ösztönzi a bizalom kiépítésére szolgáló intézkedések meghozatalát; úgy véli, hogy az EU-nak ki kellene használnia a két- és többoldalú együttműködés lehetőségeit annak érdekében, hogy hatékonyan hozzájáruljon a térség biztonságához; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy komolyan aggasztják a Dél-kínai-tenger térségét jellemző feszültségek; sajnálatosnak tartja, hogy a 2002-es magatartási nyilatkozat ellenére számos fél területeket követel magának a vitatott térségben; különösen aggódik Kína jelenlegi intenzív tevékenysége miatt, amely katonai létesítmények, kikötők és legalább egy leszállópálya építésére is kiterjed; a vitatott területben érdekelt összes felet sürgeti, hogy tartózkodjanak az egyoldalú és provokatív lépésektől, és hogy a vitákat békés úton, a nemzetközi joggal, és különösen az ENSZ tengerjogi egyezményével összhangban, pártatlan nemzetközi közvetítés és választottbírósági eljárás segítségével rendezzék; felszólítja a feleket, hogy ismerjék el az UNCLOS és a választottbíróság joghatóságát, és felhív az UNCLOS esetleges határozatának tiszteletben tartására; támogat minden olyan intézkedést, amely lehetővé teszi, hogy a Dél-kínai-tenger „a béke és az együttműködés tengerévé” váljon; támogatja továbbá a felek arra irányuló erőfeszítését, hogy megállapodjanak egy magatartási kódexről a kérdéses tengeri területek békés kiaknázása céljából, biztonságos kereskedelmi útvonalak meghatározására is kiterjedően, és ösztönzi a bizalom kiépítésére szolgáló intézkedések meghozatalát; úgy véli, hogy az EU-nak ki kellene használnia a két- és többoldalú együttműködés lehetőségeit annak érdekében, hogy hatékonyan hozzájáruljon a térség biztonságához;

| 13. | üdvözli a Fülöp-szigetek és Indonézia között létrejött megállapodást, amely 2014 májusában tisztázta Mindanao és a Celebesz-tenger átfedésben lévő tengeri határvonalait; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Fülöp-szigetek és Indonézia között létrejött megállapodást, amely 2014 májusában tisztázta Mindanao és a Celebesz-tenger átfedésben lévő tengeri határvonalait;

| 14. | felhívja a Fülöp-szigeteket mint azon országok egyikét, akiknek az EU GSP+ státuszt adott, hogy biztosítsa az emberi és munkajogokra, valamint a környezetvédelemre és a jó kormányzásra vonatkozó, a 978/2012/EU rendelet VIII. mellékletében felsorolt összes alapvető nemzetközi egyezmény tényleges végrehajtását; nagyra értékeli, hogy a Fülöp-szigetek megerősítette emberi jogi jogszabályait; ösztönzi a Fülöp-szigeteket, hogy továbbra is segítse elő a korrupció felszámolására és az emberi jogok előmozdítására irányuló lépéseket, köztük a nemzeti emberi jogi cselekvési terv közzétételét; különös aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a bányászat és az erdőirtás hatásai ellen az ősi földjeik védelmében békésen kampányoló aktivisták megtorlással szembesültek; emlékeztet, hogy a GSP+ keretében a kedvezményezetteknek bizonyítaniuk kell, hogy eleget tesznek az emberi jogi, munkaügyi, környezetvédelmi és kormányzási normákkal kapcsolatos kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Fülöp-szigeteket mint azon országok egyikét, akiknek az EU GSP+ státuszt adott, hogy biztosítsa az emberi és munkajogokra, valamint a környezetvédelemre és a jó kormányzásra vonatkozó, a 978/2012/EU rendelet VIII. mellékletében felsorolt összes alapvető nemzetközi egyezmény tényleges végrehajtását; nagyra értékeli, hogy a Fülöp-szigetek megerősítette emberi jogi jogszabályait; ösztönzi a Fülöp-szigeteket, hogy továbbra is segítse elő a korrupció felszámolására és az emberi jogok előmozdítására irányuló lépéseket, köztük a nemzeti emberi jogi cselekvési terv közzétételét; különös aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a bányászat és az erdőirtás hatásai ellen az ősi földjeik védelmében békésen kampányoló aktivisták megtorlással szembesültek; emlékeztet, hogy a GSP+ keretében a kedvezményezetteknek bizonyítaniuk kell, hogy eleget tesznek az emberi jogi, munkaügyi, környezetvédelmi és kormányzási normákkal kapcsolatos kötelezettségeiknek;

| 15. | nyugtázza a GSP+ Fülöp-szigetekre vonatkozó országértékelését, különös tekintettel az uniós GSP+ szempontjából fontos hét emberi jogi ENSZ-egyezmény mindegyikének ratifikálására; rámutat, hogy további lépéseket kell tenni a végrehajtás érdekében; elismeri a kormány által tett lépéseket és az eddigi előrelépést; |
| --- | --- |

15.

nyugtázza a GSP+ Fülöp-szigetekre vonatkozó országértékelését, különös tekintettel az uniós GSP+ szempontjából fontos hét emberi jogi ENSZ-egyezmény mindegyikének ratifikálására; rámutat, hogy további lépéseket kell tenni a végrehajtás érdekében; elismeri a kormány által tett lépéseket és az eddigi előrelépést;

| 16. | ösztönzi a Fülöp-szigeteket, hogy munkálkodjon a befektetési – és azon belül a közvetlen külföldi befektetési – környezet további javításán azáltal, hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtásával növeli az átláthatóságot és a felelősségteljes kormányzást, valamint hogy – ahol lehet, a köz- és magánszféra partnerségein keresztül – fejleszti az infrastruktúrákat; aggodalmának ad hangot az éghajlatváltozás Fülöp-szigeteket érintő hatásai miatt; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi a Fülöp-szigeteket, hogy munkálkodjon a befektetési – és azon belül a közvetlen külföldi befektetési – környezet további javításán azáltal, hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtásával növeli az átláthatóságot és a felelősségteljes kormányzást, valamint hogy – ahol lehet, a köz- és magánszféra partnerségein keresztül – fejleszti az infrastruktúrákat; aggodalmának ad hangot az éghajlatváltozás Fülöp-szigeteket érintő hatásai miatt;

| 17. | ösztönzi a kormányt, hogy a szigetcsoport szigetei közötti kulturális és kereskedelmi kapcsolatok megkönnyítése érdekében ruházzon be az új technológiákba és az internetbe; |
| --- | --- |

17.

ösztönzi a kormányt, hogy a szigetcsoport szigetei közötti kulturális és kereskedelmi kapcsolatok megkönnyítése érdekében ruházzon be az új technológiákba és az internetbe;

| 18. | támogatja a Fülöp-szigetekkel kötendő szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére irányuló 2015. december 22-i megállapodást; helyénvalónak tartaná, ha a Bizottságot és a Fülöp-szigeteki hatóságok gondoskodnának a magas szintű emberi jogi, munkaügyi és környezetvédelmi normákról; hangsúlyozza, hogy e szabadkereskedelmi megállapodásnak egy párhuzamosan futó régióközi EU–ASEAN kereskedelmi és beruházási megállapodás építőköveként kell szolgálnia; |
| --- | --- |

18.

támogatja a Fülöp-szigetekkel kötendő szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére irányuló 2015. december 22-i megállapodást; helyénvalónak tartaná, ha a Bizottságot és a Fülöp-szigeteki hatóságok gondoskodnának a magas szintű emberi jogi, munkaügyi és környezetvédelmi normákról; hangsúlyozza, hogy e szabadkereskedelmi megállapodásnak egy párhuzamosan futó régióközi EU–ASEAN kereskedelmi és beruházási megállapodás építőköveként kell szolgálnia;

| 19. | rámutat, hogy az EU-ban 800 000 Fülöp-szigeteki állampolgár él, és hogy az EU-ban nyilvántartott hajókon dolgozó Fülöp-szigeteki tengerészek évente 3 milliárd eurót utalnak haza a Fülöp-szigetekre; úgy véli, hogy hallgatói, oktatói, tudományos kutatói és kulturális csereprogramok révén az EU-nak tovább kellene fejlesztenie a személyes kapcsolatfelvételt; |
| --- | --- |

19.

rámutat, hogy az EU-ban 800 000 Fülöp-szigeteki állampolgár él, és hogy az EU-ban nyilvántartott hajókon dolgozó Fülöp-szigeteki tengerészek évente 3 milliárd eurót utalnak haza a Fülöp-szigetekre; úgy véli, hogy hallgatói, oktatói, tudományos kutatói és kulturális csereprogramok révén az EU-nak tovább kellene fejlesztenie a személyes kapcsolatfelvételt;

| 20. | mivel az európai kikötőkbe befutó, nem uniós lobogó alatt közlekedő hajók jelentős részének legénysége többségében Fülöp-szigeteki, és tekintettel arra, hogy e tengerészek közül sokan nehéz és embertelen körülmények között dolgoznak, kéri a tagállamokat, hogy ne engedélyezzék azon hajók európai kikötőkben való fogadását, amelyek fedélzeti munkakörülményei szembemennek az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített munkaügyi jogokkal és elvekkel; felszólítja továbbá a nem uniós lobogó alatt közlekedő hajókat, hogy biztosítsák legénységük számára a nemzetközi jogszabályok, valamint az ILO és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet előírásai szerinti munkakörülményeket; |
| --- | --- |

20.

mivel az európai kikötőkbe befutó, nem uniós lobogó alatt közlekedő hajók jelentős részének legénysége többségében Fülöp-szigeteki, és tekintettel arra, hogy e tengerészek közül sokan nehéz és embertelen körülmények között dolgoznak, kéri a tagállamokat, hogy ne engedélyezzék azon hajók európai kikötőkben való fogadását, amelyek fedélzeti munkakörülményei szembemennek az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített munkaügyi jogokkal és elvekkel; felszólítja továbbá a nem uniós lobogó alatt közlekedő hajókat, hogy biztosítsák legénységük számára a nemzetközi jogszabályok, valamint az ILO és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet előírásai szerinti munkakörülményeket;

| 21. | rendszeres kapcsolattartást szorgalmaz az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Parlament között annak érdekében, hogy a Parlament nyomon tudja követni a keretmegállapodás végrehajtását és célkitűzéseinek megvalósítását; |
| --- | --- |

21.

rendszeres kapcsolattartást szorgalmaz az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Parlament között annak érdekében, hogy a Parlament nyomon tudja követni a keretmegállapodás végrehajtását és célkitűzéseinek megvalósítását;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0262.

(2)  HL L 144., 1980.6.10., 1. o.

(3)  HL C 332. E, 2013.11.15., 99. o.

(4)  HL C 305. E, 2010.11.11., 11. o.

(5)  HL C 87. E, 2010.4.1., 181. o.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/77

---

P8_TA(2016)0266

Az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló, 2015. február 11-i parlamenti állásfoglalás nyomon követése

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló, 2015. február 11-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről (2016/2573(RSP))

(2018/C 086/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak 2., 3., 4., 6., 7. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak 2., 3., 4., 6., 7. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1., 2., 3., 4., 18. és 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1., 2., 3., 4., 18. és 19. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre,

| — | tekintettel az ENSZ vonatkozó emberi jogi eszközeire, különösen az 1966. december 16-i Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni 1984. december 10-i egyezményre és annak vonatkozó jegyzőkönyveire, valamint a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló, 2006. december 20-i nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ vonatkozó emberi jogi eszközeire, különösen az 1966. december 16-i Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni 1984. december 10-i egyezményre és annak vonatkozó jegyzőkönyveire, valamint a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló, 2006. december 20-i nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a terrorcselekmények következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló, 2014. szeptember 24-i 2178. (2014) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a terrorcselekmények következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló, 2014. szeptember 24-i 2178. (2014) sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának jelentésére, amelyet az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadója készített, és amely a kínzás és a kegyetlen bánásmód más formáinak módszerei és gyakorlatai ellen létrehozott vizsgálóbizottságokra helyezi a hangsúlyt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának jelentésére, amelyet az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadója készített, és amely a kínzás és a kegyetlen bánásmód más formáinak módszerei és gyakorlatai ellen létrehozott vizsgálóbizottságokra helyezi a hangsúlyt,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának a Naszr és Gáli kontra Olaszország (Abu Omar) ügyben 2016 februárjában, az an-Nasíri kontra Lengyelország és Husszein (Abu Zubajda) kontra Lengyelország ügyben 2014 júliusában és az al-Maszri kontra Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság ügyben 2012 decemberében hozott ítéleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának a Naszr és Gáli kontra Olaszország (Abu Omar) ügyben 2016 februárjában, az an-Nasíri kontra Lengyelország és Husszein (Abu Zubajda) kontra Lengyelország ügyben 2014 júliusában és az al-Maszri kontra Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság ügyben 2012 decemberében hozott ítéleteire,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága előtt folyamatban lévő ügyekre (Abu Zubajda kontra Litvánia és an-Nasíri kontra Románia), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága előtt folyamatban lévő ügyekre (Abu Zubajda kontra Litvánia és an-Nasíri kontra Románia),

| — | tekintettel arra az olasz bírósági ítéletre, amelyben 22 CIA-ügynököt, a légierő egy pilótáját és két olasz ügynököt találtak bűnösnek és ítéltek távollétükben börtönbüntetésre Abu Omar milánói imám 2003-as elrablásában való közreműködésük miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra az olasz bírósági ítéletre, amelyben 22 CIA-ügynököt, a légierő egy pilótáját és két olasz ügynököt találtak bűnösnek és ítéltek távollétükben börtönbüntetésre Abu Omar milánói imám 2003-as elrablásában való közreműködésük miatt,

| — | tekintettel az Európai Unió és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok 2009. június 15-i együttes nyilatkozatára a guantánamói fogolytábor bezárásáról és a jövőbeli, terrorizmus elleni együttműködésről, amely a közösen vallott értékeken, a nemzetközi jogon, valamint a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapul, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok 2009. június 15-i együttes nyilatkozatára a guantánamói fogolytábor bezárásáról és a jövőbeli, terrorizmus elleni együttműködésről, amely a közösen vallott értékeken, a nemzetközi jogon, valamint a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapul,

| — | tekintettel a Guantánamóról: egy küszöbön álló halálos ítéletről szóló, 2011. június 9-i állásfoglalására (1) és további, Guantánamóról szóló állásfoglalásaira, amelyek közül a legutóbbi a fogvatartottak éhségsztrájkjáról szóló 2013. május 23-i állásfoglalás (2), tekintettel továbbá a halálbüntetésről szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (3), valamint a halálbüntetéssel kapcsolatos uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Guantánamóról: egy küszöbön álló halálos ítéletről szóló, 2011. június 9-i állásfoglalására (1) és további, Guantánamóról szóló állásfoglalásaira, amelyek közül a legutóbbi a fogvatartottak éhségsztrájkjáról szóló 2013. május 23-i állásfoglalás (2), tekintettel továbbá a halálbüntetésről szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (3), valamint a halálbüntetéssel kapcsolatos uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való feltételezett használatáról szóló, az ideiglenes bizottság munkájának félidejénél elfogadott, 2006. július 6-i állásfoglalására (4), az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való feltételezett használatáról szóló, 2007. február 14-i állásfoglalására (5), az európai országokban a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és illegális fogva tartásáról: az Európai Parlament TDIP bizottsága által készített jelentés nyomon követéséről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (6) és az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való feltételezett használatáról szóló, az ideiglenes bizottság munkájának félidejénél elfogadott, 2006. július 6-i állásfoglalására (4), az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való feltételezett használatáról szóló, 2007. február 14-i állásfoglalására (5), az európai országokban a foglyok CIA általi állítólagos szállításáról és illegális fogva tartásáról: az Európai Parlament TDIP bizottsága által készített jelentés nyomon követéséről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (6) és az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatáról szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Tanács alapvető jogokról és a jogállamiságról szóló, 2014. június 5–6-i következtetéseire és a Bizottságnak az Európai Unió Alapjogi Chartája alkalmazásáról szóló, 2013. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács alapvető jogokról és a jogállamiságról szóló, 2014. június 5–6-i következtetéseire és a Bizottságnak az Európai Unió Alapjogi Chartája alkalmazásáról szóló, 2013. évi jelentésére,

| — | tekintettel az alapvető jogok 2012. évi európai unióbeli helyzetéről szóló, 2014. február 27-i állásfoglalására (8) és az alapvető jogok 2013–2014. évi európai unióbeli helyzetéről szóló 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogok 2012. évi európai unióbeli helyzetéről szóló, 2014. február 27-i állásfoglalására (8) és az alapvető jogok 2013–2014. évi európai unióbeli helyzetéről szóló 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158),

| — | tekintettel az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló, 2015. február 11-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló, 2015. február 11-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményének végrehajtásáról szóló, 2015 márciusában elfogadott brüsszeli nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményének végrehajtásáról szóló, 2015 márciusában elfogadott brüsszeli nyilatkozatra,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményének 52. cikke alapján a CIA általi illegális fogva tartással és a terrorizmussal vádolt fogvatartottak szállításával kapcsolatban indított, mára lezárt tudakozódásra és az Európa Tanács főtitkára által az egyezmény részes államai elé terjesztett megkeresésre, miszerint 2015. szeptember 30-ig tájékoztassák a lezárt vagy folyamatban lévő vizsgálatokról, az országok bíróságai előtt indított vonatkozó keresetekről és egyéb, a tudakozódás tárgyával kapcsolatban hozott intézkedésekről (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményének 52. cikke alapján a CIA általi illegális fogva tartással és a terrorizmussal vádolt fogvatartottak szállításával kapcsolatban indított, mára lezárt tudakozódásra és az Európa Tanács főtitkára által az egyezmény részes államai elé terjesztett megkeresésre, miszerint 2015. szeptember 30-ig tájékoztassák a lezárt vagy folyamatban lévő vizsgálatokról, az országok bíróságai előtt indított vonatkozó keresetekről és egyéb, a tudakozódás tárgyával kapcsolatban hozott intézkedésekről (11),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2015. szeptember 24–25. között Bukarestbe (Románia) indított parlamenti tényfeltáró küldöttségének látogatására és a látogatásról készült jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2015. szeptember 24–25. között Bukarestbe (Románia) indított parlamenti tényfeltáró küldöttségének látogatására és a látogatásról készült jelentésre,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2015. október 13-i, a foglyok európai országokban történő, CIA általi állítólagos szállítására és illegális fogva tartására irányuló vizsgálatáról szóló nyilvános meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2015. október 13-i, a foglyok európai országokban történő, CIA általi állítólagos szállítására és illegális fogva tartására irányuló vizsgálatáról szóló nyilvános meghallgatására,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság számára 2015-ben készült, „A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme” (Az elszámoltathatóság nyomában? Az Unió és a tagállamok vizsgálatai a CIA kiadatási és titkos fogvatartási programjával kapcsolatban) című tanulmány közzétételére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság számára 2015-ben készült, „A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme” (Az elszámoltathatóság nyomában? Az Unió és a tagállamok vizsgálatai a CIA kiadatási és titkos fogvatartási programjával kapcsolatban) című tanulmány közzétételére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet emberi jogi szakértőinek a guantánamói fogolytábor létesítésének 14. évfordulója alkalmából az Egyesült Államok kormányához írt, 2016. január 11-i nyílt levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet emberi jogi szakértőinek a guantánamói fogolytábor létesítésének 14. évfordulója alkalmából az Egyesült Államok kormányához írt, 2016. január 11-i nyílt levelére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága által a guantánamói foglyok emberi jogaival, többek között orvosi ellátáshoz való hozzáférésükkel kapcsolatban a közelmúltban elfogadott állásfoglalásokra és közzétett jelentésekre, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának 2015. évi jelentésére és az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportjának határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága által a guantánamói foglyok emberi jogaival, többek között orvosi ellátáshoz való hozzáférésükkel kapcsolatban a közelmúltban elfogadott állásfoglalásokra és közzétett jelentésekre, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának 2015. évi jelentésére és az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportjának határozataira,

| — | tekintettel az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló 2015. február 11-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000038/2016 – B8-0367/2016 és O-000039/2016 – B8-0368/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló 2015. február 11-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000038/2016 – B8-0367/2016 és O-000039/2016 – B8-0368/2016),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió alapja a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint az emberi méltóság és a nemzetközi jog tiszteletben tartásának elve, bel- és külpolitikai téren egyaránt; mivel az Unió emberi jogok iránti elkötelezettségének – amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatálybalépése, valamint az emberi jogok európai egyezményéhez történő csatlakozás folyamata is megerősített – valamennyi szakpolitikai területen érvényesülnie kell annak érdekében, hogy az EU emberi jogi politikája hatékonnyá válhasson; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió alapja a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint az emberi méltóság és a nemzetközi jog tiszteletben tartásának elve, bel- és külpolitikai téren egyaránt; mivel az Unió emberi jogok iránti elkötelezettségének – amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatálybalépése, valamint az emberi jogok európai egyezményéhez történő csatlakozás folyamata is megerősített – valamennyi szakpolitikai területen érvényesülnie kell annak érdekében, hogy az EU emberi jogi politikája hatékonnyá válhasson;

| B. | mivel a „terrorizmus elleni háborúra” kerülő hangsúly miatt a különböző állami hatáskörök közötti egyensúly veszélyes mértékben eltolódott a kormányok hatáskörének a parlamentek és az igazságszolgáltatás kárára való bővítése felé, és korábban nem tapasztalt gyakorisággal fordul elő az államtitokra való hivatkozás, ami akadályozza az emberi jogok feltételezett megsértéseinek nyilvános vizsgálatát; |
| --- | --- |

B.

mivel a „terrorizmus elleni háborúra” kerülő hangsúly miatt a különböző állami hatáskörök közötti egyensúly veszélyes mértékben eltolódott a kormányok hatáskörének a parlamentek és az igazságszolgáltatás kárára való bővítése felé, és korábban nem tapasztalt gyakorisággal fordul elő az államtitokra való hivatkozás, ami akadályozza az emberi jogok feltételezett megsértéseinek nyilvános vizsgálatát;

| C. | mivel a Parlament ismételten felhívott arra, hogy a terrorizmus elleni küzdelem során tartsák tiszteletben a jogállamiságot, az emberi méltóságot, az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat, többek között az e téren folytatott nemzetközi együttműködés során is, az uniós szerződések, az emberi jogok európai egyezménye, a nemzeti alkotmányok és az alapvető jogokról szóló jogszabályok alapján; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament ismételten felhívott arra, hogy a terrorizmus elleni küzdelem során tartsák tiszteletben a jogállamiságot, az emberi méltóságot, az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat, többek között az e téren folytatott nemzetközi együttműködés során is, az uniós szerződések, az emberi jogok európai egyezménye, a nemzeti alkotmányok és az alapvető jogokról szóló jogszabályok alapján;

| D. | mivel a Parlament az európai országoknak a Központi Hírszerző Ügynökség (CIA) által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottsága munkájának eredményeképp határozottan elítélte az Egyesült Államok vezetésével a CIA által folytatott kiadatási és titkos fogvatartási programot, amelyek során számos emberi jogi jogsértést követtek el, beleértve a jogellenes és önkényes fogva tartást, emberrablást, kínzást és más embertelen vagy megalázó bánásmódot, a visszaküldés tilalmának megsértését és erőszakos eltüntetést Európa légterének és területének CIA általi használata révén; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament az európai országoknak a Központi Hírszerző Ügynökség (CIA) által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottsága munkájának eredményeképp határozottan elítélte az Egyesült Államok vezetésével a CIA által folytatott kiadatási és titkos fogvatartási programot, amelyek során számos emberi jogi jogsértést követtek el, beleértve a jogellenes és önkényes fogva tartást, emberrablást, kínzást és más embertelen vagy megalázó bánásmódot, a visszaküldés tilalmának megsértését és erőszakos eltüntetést Európa légterének és területének CIA általi használata révén;

| E. | mivel az e tettek tekintetében való elszámoltathatóság elengedhetetlen az emberi jogoknak az uniós bel- és külpolitikákban való hatékony védelme és előmozdítása, valamint a jogállamiságon alapuló, törvényes és hatékony biztonságpolitikák biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel az e tettek tekintetében való elszámoltathatóság elengedhetetlen az emberi jogoknak az uniós bel- és külpolitikákban való hatékony védelme és előmozdítása, valamint a jogállamiságon alapuló, törvényes és hatékony biztonságpolitikák biztosítása érdekében;

| F. | mivel a Parlament több alkalommal is kérte az uniós tagállamoknak a CIA rendkívüli kiadatási és titkos fogvatartási programjába való bevonásának teljes körű kivizsgálását; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament több alkalommal is kérte az uniós tagállamoknak a CIA rendkívüli kiadatási és titkos fogvatartási programjába való bevonásának teljes körű kivizsgálását;

| G. | mivel 2015. december 9-én volt az Egyesült Államok Szenátusa Hírszerzési Különbizottsága (SSCI) által a CIA fogvatartási és kihallgatási programjáról és a CIA által 2001 és 2006 között alkalmazott különféle kínzási módszerekről készített tanulmány közzétételének első évfordulója; mivel a tanulmány új tényeket tár fel, amelyek megerősítik azokat az feltételezéseket, amelyek szerint számos uniós tagállam, azok hatóságai, valamint nemzetbiztonsági és hírszerző szolgálataik tisztviselői és ügynökei bűnrészesek voltak a CIA rendkívüli kiadatási és titkos fogvatartási programjában, esetenként korrupció révén, jelentős összegeket fogadva el a CIA-től az együttműködésért cserébe; mivel a tanulmány nem eredményezett semmiféle elszámoltatást az Egyesült Államokban a CIA kiadatási és titkos fogvatartási programjával kapcsolatban; mivel az Egyesült Államok sajnálatos módon nem működött együtt a CIA programjaiban való európai bűnrészesség ügyében folytatott európai vizsgálatokban, és mivel ez idáig egyetlen elkövetőt sem vontak felelősségre; |
| --- | --- |

G.

mivel 2015. december 9-én volt az Egyesült Államok Szenátusa Hírszerzési Különbizottsága (SSCI) által a CIA fogvatartási és kihallgatási programjáról és a CIA által 2001 és 2006 között alkalmazott különféle kínzási módszerekről készített tanulmány közzétételének első évfordulója; mivel a tanulmány új tényeket tár fel, amelyek megerősítik azokat az feltételezéseket, amelyek szerint számos uniós tagállam, azok hatóságai, valamint nemzetbiztonsági és hírszerző szolgálataik tisztviselői és ügynökei bűnrészesek voltak a CIA rendkívüli kiadatási és titkos fogvatartási programjában, esetenként korrupció révén, jelentős összegeket fogadva el a CIA-től az együttműködésért cserébe; mivel a tanulmány nem eredményezett semmiféle elszámoltatást az Egyesült Államokban a CIA kiadatási és titkos fogvatartási programjával kapcsolatban; mivel az Egyesült Államok sajnálatos módon nem működött együtt a CIA programjaiban való európai bűnrészesség ügyében folytatott európai vizsgálatokban, és mivel ez idáig egyetlen elkövetőt sem vontak felelősségre;

| H. | mivel Mark Martins, a guantánamói katonai bíróság főügyésze kijelentette, hogy a CIA fogvatartási és kihallgatási programjáról készült SSCI-tanulmányban leírt események valóban megtörténtek; |
| --- | --- |

H.

mivel Mark Martins, a guantánamói katonai bíróság főügyésze kijelentette, hogy a CIA fogvatartási és kihallgatási programjáról készült SSCI-tanulmányban leírt események valóban megtörténtek;

| I. | mivel a SSCI-tanulmány összefoglalójában szereplő információk alapján új, átfogó vizsgálatra került sor, amely megerősítette a számos más ország – köztük uniós tagállamok – bevonásával kapcsolatos korábbi vizsgálatok eredményét, és új irányokat is azonosított további vizsgálatokhoz; |
| --- | --- |

I.

mivel a SSCI-tanulmány összefoglalójában szereplő információk alapján új, átfogó vizsgálatra került sor, amely megerősítette a számos más ország – köztük uniós tagállamok – bevonásával kapcsolatos korábbi vizsgálatok eredményét, és új irányokat is azonosított további vizsgálatokhoz;

| J. | mivel az előző Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalásában felhívta a jelenlegi Parlamentet, hogy továbbra is vállalja és hajtsa végre az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság által adott megbízatást, és ennek keretében biztosítsa, hogy a bizottság ajánlásait nyomon követik, vizsgálja meg az esetlegesen felmerülő új elemeket, továbbá teljes mértékben használja ki és fejlessze tovább vizsgálati jogkörét; |
| --- | --- |

J.

mivel az előző Európai Parlament 2013. október 10-i állásfoglalásában felhívta a jelenlegi Parlamentet, hogy továbbra is vállalja és hajtsa végre az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság által adott megbízatást, és ennek keretében biztosítsa, hogy a bizottság ajánlásait nyomon követik, vizsgálja meg az esetlegesen felmerülő új elemeket, továbbá teljes mértékben használja ki és fejlessze tovább vizsgálati jogkörét;

| K. | mivel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága által a guantánamói foglyok emberi jogaival kapcsolatban a közelmúltban elfogadott állásfoglalások és közzétett jelentések aggodalomra adnak okot amiatt, hogy legalábbis néhány fogoly nem kap megfelelő orvosi ellátást vagy rehabilitációt; mivel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának 2015. évi jelentése hasonlóképpen aggályokat fogalmaz meg az emberi jogok védelmének guantánamói helyzetével, többek között a tisztességes eljáráshoz való jog megtagadásával kapcsolatban, és mivel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja határozataiban megállapította, hogy több guantánamói foglyot önkényesen tartanak fogva; |
| --- | --- |

K.

mivel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága által a guantánamói foglyok emberi jogaival kapcsolatban a közelmúltban elfogadott állásfoglalások és közzétett jelentések aggodalomra adnak okot amiatt, hogy legalábbis néhány fogoly nem kap megfelelő orvosi ellátást vagy rehabilitációt; mivel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának 2015. évi jelentése hasonlóképpen aggályokat fogalmaz meg az emberi jogok védelmének guantánamói helyzetével, többek között a tisztességes eljáráshoz való jog megtagadásával kapcsolatban, és mivel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja határozataiban megállapította, hogy több guantánamói foglyot önkényesen tartanak fogva;

| L. | mivel Barack Obama, az Egyesült Államok elnöke ígéretet tett arra, hogy a guantánamói fogolytábort 2010 januárjáig bezárják; mivel az EU és tagállamai, valamint az Egyesült Államok 2009. június 15-én együttes nyilatkozatott tettek a guantánamói fogolytábor bezárásáról és a jövőbeli, terrorizmus elleni együttműködésről, amely a közösen vallott értékeken, a nemzetközi jogon, valamint a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletén alapul; mivel 2016. február 23-án Obama elnök a Kongresszus elé terjesztette a guantánamói katonai börtön egyszer s mindenkorra történő bezárásának tervét; mivel az uniós tagállamok által biztosított, a foglyok egy részének áttelepítését célzó segítségnyújtás korlátozott mértékű; |
| --- | --- |

L.

mivel Barack Obama, az Egyesült Államok elnöke ígéretet tett arra, hogy a guantánamói fogolytábort 2010 januárjáig bezárják; mivel az EU és tagállamai, valamint az Egyesült Államok 2009. június 15-én együttes nyilatkozatott tettek a guantánamói fogolytábor bezárásáról és a jövőbeli, terrorizmus elleni együttműködésről, amely a közösen vallott értékeken, a nemzetközi jogon, valamint a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletén alapul; mivel 2016. február 23-án Obama elnök a Kongresszus elé terjesztette a guantánamói katonai börtön egyszer s mindenkorra történő bezárásának tervét; mivel az uniós tagállamok által biztosított, a foglyok egy részének áttelepítését célzó segítségnyújtás korlátozott mértékű;

| M. | mivel az érintett tagállamok közül egyik sem folytatott teljes és tényleges vizsgálatot abból a célból, hogy a bűncselekmények elkövetőit nemzetközi és tagállami jogszabályok alapján bíróság elé állítsa, vagy az Egyesült Államok Szenátusának tanulmánya nyomán az elszámoltathatóságot biztosítsa; |
| --- | --- |

M.

mivel az érintett tagállamok közül egyik sem folytatott teljes és tényleges vizsgálatot abból a célból, hogy a bűncselekmények elkövetőit nemzetközi és tagállami jogszabályok alapján bíróság elé állítsa, vagy az Egyesült Államok Szenátusának tanulmánya nyomán az elszámoltathatóságot biztosítsa;

| N. | mivel sajnálatos, hogy a Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága Bukarestbe indított tényfeltáró küldöttségnek nem állt módjában ellátogatni a Minősített Adatok Nemzeti Nyilvántartó Hivatalának (ORNISS) épületébe, amelyet a tudósítások szerint a CIA titkos fogvatartási helyként használt; |
| --- | --- |

N.

mivel sajnálatos, hogy a Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága Bukarestbe indított tényfeltáró küldöttségnek nem állt módjában ellátogatni a Minősített Adatok Nemzeti Nyilvántartó Hivatalának (ORNISS) épületébe, amelyet a tudósítások szerint a CIA titkos fogvatartási helyként használt;

| O. | mivel a Parlament az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló 2015. február 11-i állásfoglalásában utasította az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy – társulva a Külügyi Bizottsággal és különösen az Emberi Jogi Albizottsággal – kezdje újra a foglyok európai országokban történő, CIA általi állítólagos szállítására és illegális fogva tartására irányuló vizsgálatát, és egy éven belül tegyen jelentést a plenáris ülésnek; |
| --- | --- |

O.

mivel a Parlament az Egyesült Államok Szenátusának a kínzás CIA általi alkalmazásáról szóló jelentéséről szóló 2015. február 11-i állásfoglalásában utasította az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy – társulva a Külügyi Bizottsággal és különösen az Emberi Jogi Albizottsággal – kezdje újra a foglyok európai országokban történő, CIA általi állítólagos szállítására és illegális fogva tartására irányuló vizsgálatát, és egy éven belül tegyen jelentést a plenáris ülésnek;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a fokozódó globális instabilitás idején különösen és stratégiai szempontból is fontos a transzatlanti kapcsolat; úgy véli, hogy ezt a közös érdekeken és értékeken alapuló kapcsolatot a multilateralizmus tiszteletben tartására és a jogállamiságra támaszkodva, valamint a konfliktusok tárgyalások útján való megoldásával tovább kell erősíteni; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a fokozódó globális instabilitás idején különösen és stratégiai szempontból is fontos a transzatlanti kapcsolat; úgy véli, hogy ezt a közös érdekeken és értékeken alapuló kapcsolatot a multilateralizmus tiszteletben tartására és a jogállamiságra támaszkodva, valamint a konfliktusok tárgyalások útján való megoldásával tovább kell erősíteni;

| 2. | ismételten és határozottan elítéli a nemzetközi jogszabályok értelmében tiltott, kiterjesztett vallatási technikák alkalmazását, amelyek sértik többek között a szabadsághoz, a biztonsághoz, az emberhez méltó bánásmódhoz, a kínzás tilalmához, az ártatlanság vélelméhez, a tisztességes eljáráshoz, az ügyvédhez és a jog szerinti egyenlő védelemhez való jogot; |
| --- | --- |

2.

ismételten és határozottan elítéli a nemzetközi jogszabályok értelmében tiltott, kiterjesztett vallatási technikák alkalmazását, amelyek sértik többek között a szabadsághoz, a biztonsághoz, az emberhez méltó bánásmódhoz, a kínzás tilalmához, az ártatlanság vélelméhez, a tisztességes eljáráshoz, az ügyvédhez és a jog szerinti egyenlő védelemhez való jogot;

| 3. | aggodalmának ad hangot az Egyesült Államok Szenátusa tanulmányának közzététele után egy évvel tapasztalható apátia miatt, melyet a tagállamok és az uniós intézmények mutatnak a 2001 és 2006 között európai földön történt kínzások és az alapvető jogok többszörös megsértésének elismerésével kapcsolatban, valamint azzal kapcsolatban, hogy ezeket az eseteket kivizsgálják, és a bűnrészeseket és felelősöket bíróság elé állítsák; |
| --- | --- |

3.

aggodalmának ad hangot az Egyesült Államok Szenátusa tanulmányának közzététele után egy évvel tapasztalható apátia miatt, melyet a tagállamok és az uniós intézmények mutatnak a 2001 és 2006 között európai földön történt kínzások és az alapvető jogok többszörös megsértésének elismerésével kapcsolatban, valamint azzal kapcsolatban, hogy ezeket az eseteket kivizsgálják, és a bűnrészeseket és felelősöket bíróság elé állítsák;

| 4. | örömmel veszi tudomásul az Emberi Jogok Európai Bíróságának a Naszr és Gáli kontra Olaszország ügyben 2016. február 23-án hozott ítéletét (44883/09), amely kimondja, hogy az olasz hatóságok tudtak Abu Omar egyiptomi imám megkínzásáról, és a felelősök tényleges büntetlenségének biztosítására egyértelműen felhasználták az államtitok elvét; felhívja az olasz kormányt, hogy oldja fel a hírszerző és katonai nemzetbiztonsági szolgálat volt vezetőjére és helyettesére, valamint a szolgálat három korábbi tagjára vonatkozó államtitok minősítést annak érdekében, hogy elháruljon az akadály az igazságszolgáltatás útjából; |
| --- | --- |

4.

örömmel veszi tudomásul az Emberi Jogok Európai Bíróságának a Naszr és Gáli kontra Olaszország ügyben 2016. február 23-án hozott ítéletét (44883/09), amely kimondja, hogy az olasz hatóságok tudtak Abu Omar egyiptomi imám megkínzásáról, és a felelősök tényleges büntetlenségének biztosítására egyértelműen felhasználták az államtitok elvét; felhívja az olasz kormányt, hogy oldja fel a hírszerző és katonai nemzetbiztonsági szolgálat volt vezetőjére és helyettesére, valamint a szolgálat három korábbi tagjára vonatkozó államtitok minősítést annak érdekében, hogy elháruljon az akadály az igazságszolgáltatás útjából;

| 5. | sajnálattal állapítja meg, hogy csupán egyetlen pártközi tényfeltáró küldöttséget indítottak 2015 szeptemberében Romániába; kéri, hogy az Európai Parlament indítson több tényfeltáró küldöttséget azokba a tagállamokba, melyeket az Egyesült Államok Szenátusának a CIA fogvatartási és kihallgatási programjáról készült tanulmánya a programban bűnrészesként említ, például Litvániába, Lengyelországba, Olaszországba és az Egyesült Királyságba; |
| --- | --- |

5.

sajnálattal állapítja meg, hogy csupán egyetlen pártközi tényfeltáró küldöttséget indítottak 2015 szeptemberében Romániába; kéri, hogy az Európai Parlament indítson több tényfeltáró küldöttséget azokba a tagállamokba, melyeket az Egyesült Államok Szenátusának a CIA fogvatartási és kihallgatási programjáról készült tanulmánya a programban bűnrészesként említ, például Litvániába, Lengyelországba, Olaszországba és az Egyesült Királyságba;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a közös értékeken, így a szabadság és a biztonság, a demokrácia és az alapvető emberi jogok előmozdításán alapuló transzatlanti együttműködés az EU külkapcsolatainak kiemelt eleme, és ennek így is kell maradnia; megismétli az EU és az Egyesült Államok 2009. évi közös nyilatkozatában foglalt egyértelmű álláspontot, miszerint a terrorizmus felszámolását célzó közös erőfeszítéseknek meg kell felelniük a nemzetközi jog, különösen a nemzetközi emberi jogi jogszabályok és a humanitárius jogszabályok szerinti kötelezettségeknek, valamint hogy ez teszi majd országainkat erősebbé és biztonságosabbá; felhívja az Egyesült Államokat, hogy ezzel összefüggésben tegyen meg minden lehetséges erőfeszítést arra, hogy az uniós polgárok jogait ugyanúgy tiszteletben tartsa, mint az Egyesült Államok állampolgáraiét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a közös értékeken, így a szabadság és a biztonság, a demokrácia és az alapvető emberi jogok előmozdításán alapuló transzatlanti együttműködés az EU külkapcsolatainak kiemelt eleme, és ennek így is kell maradnia; megismétli az EU és az Egyesült Államok 2009. évi közös nyilatkozatában foglalt egyértelmű álláspontot, miszerint a terrorizmus felszámolását célzó közös erőfeszítéseknek meg kell felelniük a nemzetközi jog, különösen a nemzetközi emberi jogi jogszabályok és a humanitárius jogszabályok szerinti kötelezettségeknek, valamint hogy ez teszi majd országainkat erősebbé és biztonságosabbá; felhívja az Egyesült Államokat, hogy ezzel összefüggésben tegyen meg minden lehetséges erőfeszítést arra, hogy az uniós polgárok jogait ugyanúgy tiszteletben tartsa, mint az Egyesült Államok állampolgáraiét;

| 7. | úgy véli, hogy a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló transzatlanti együttműködés során tiszteletben kell tartani az uniós jogszabályok által biztosított alapvető jogokat, alapvető szabadságjogokat és a magánélet tiszteletben tartásához való jogot, az Atlanti-óceán mindkét partján élő polgárok közös javát szolgálva; kéri, hogy a terrorizmus elleni hatékony küzdelem érdekében folytatódjon a transzatlanti partnerek közötti politikai párbeszéd a biztonságról és a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdésekről, ideértve a polgári és az emberi jogok védelmét; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló transzatlanti együttműködés során tiszteletben kell tartani az uniós jogszabályok által biztosított alapvető jogokat, alapvető szabadságjogokat és a magánélet tiszteletben tartásához való jogot, az Atlanti-óceán mindkét partján élő polgárok közös javát szolgálva; kéri, hogy a terrorizmus elleni hatékony küzdelem érdekében folytatódjon a transzatlanti partnerek közötti politikai párbeszéd a biztonságról és a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdésekről, ideértve a polgári és az emberi jogok védelmét;

| 8. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy több mint egy évvel az Egyesült Államok Szenátusa tanulmányának közzététele és a jelenlegi Parlament állásfoglalásának elfogadása után, mely állásfoglalásban felszólította az Egyesült Államokat arra, hogy vizsgálja ki az emberi jogok többszörös megsértésének a CIA kiadatási és titkos fogvatartási programjaiból eredő eseteit és ez ügyekben indítson büntetőeljárást, egyetlen elkövetőt sem vontak felelősségre, és az Egyesült Államok kormánya nem működött együtt az uniós tagállamokkal; |
| --- | --- |

8.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy több mint egy évvel az Egyesült Államok Szenátusa tanulmányának közzététele és a jelenlegi Parlament állásfoglalásának elfogadása után, mely állásfoglalásban felszólította az Egyesült Államokat arra, hogy vizsgálja ki az emberi jogok többszörös megsértésének a CIA kiadatási és titkos fogvatartási programjaiból eredő eseteit és ez ügyekben indítson büntetőeljárást, egyetlen elkövetőt sem vontak felelősségre, és az Egyesült Államok kormánya nem működött együtt az uniós tagállamokkal;

| 9. | ismételten felhívja az Egyesült Államokat, hogy vizsgálja ki az emberi jogok többszörös megsértésének az Egyesült Államok előző kormánya vezetésével a CIA által folytatott kiadatási és titkos fogvatartási programokból eredő eseteit, és ez ügyekben indítson büntetőeljárást, valamint működjön együtt a tagállamoktól érkező, információra, kiadatásra vagy az áldozatok CIA-programmal kapcsolatos tényleges jogorvoslatára irányuló kérések ügyében; arra ösztönzi az Egyesült Államok Szenátusa Hírszerzési Különbizottságát, hogy tegye közzé a CIA fogvatartási és kihallgatási programjáról szóló tanulmány teljes szövegét; kiemeli az Egyesült Államok Szenátusának azon alapvető következtetését, hogy a CIA által alkalmazott erőszakos és illegális módszerek révén nem sikerült olyan hírszerzési információkhoz jutni, melyek birtokában megakadályozhatók lennének a további terrortámadások; ismételten hangsúlyozza, hogy teljes mértékben elítéli a kínzást és az erőszakos eltüntetést; felhívja továbbá az Egyesült Államokat, hogy tegyen eleget a Guantánamóban történt kínzásra és bántalmazásra vonatkozó jelenlegi állítások kivizsgálására irányadó nemzetközi jognak, köztük uniós tagállamoktól érkezett számos olyan kérésnek, amelyben tájékoztatást kérnek a korábban a CIA titkos börtöneiben fogva tartottakról, valamint az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának Guantánamo megtekintésére és a CIA általi kínzás áldozatainak meghallgatására vonatkozó megbízatásával kapcsolatos kérésének; |
| --- | --- |

9.

ismételten felhívja az Egyesült Államokat, hogy vizsgálja ki az emberi jogok többszörös megsértésének az Egyesült Államok előző kormánya vezetésével a CIA által folytatott kiadatási és titkos fogvatartási programokból eredő eseteit, és ez ügyekben indítson büntetőeljárást, valamint működjön együtt a tagállamoktól érkező, információra, kiadatásra vagy az áldozatok CIA-programmal kapcsolatos tényleges jogorvoslatára irányuló kérések ügyében; arra ösztönzi az Egyesült Államok Szenátusa Hírszerzési Különbizottságát, hogy tegye közzé a CIA fogvatartási és kihallgatási programjáról szóló tanulmány teljes szövegét; kiemeli az Egyesült Államok Szenátusának azon alapvető következtetését, hogy a CIA által alkalmazott erőszakos és illegális módszerek révén nem sikerült olyan hírszerzési információkhoz jutni, melyek birtokában megakadályozhatók lennének a további terrortámadások; ismételten hangsúlyozza, hogy teljes mértékben elítéli a kínzást és az erőszakos eltüntetést; felhívja továbbá az Egyesült Államokat, hogy tegyen eleget a Guantánamóban történt kínzásra és bántalmazásra vonatkozó jelenlegi állítások kivizsgálására irányadó nemzetközi jognak, köztük uniós tagállamoktól érkezett számos olyan kérésnek, amelyben tájékoztatást kérnek a korábban a CIA titkos börtöneiben fogva tartottakról, valamint az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának Guantánamo megtekintésére és a CIA általi kínzás áldozatainak meghallgatására vonatkozó megbízatásával kapcsolatos kérésének;

| 10. | sajnálattal veszi tudomásul az Európa Tanács főtitkára által az emberi jogok európai egyezményének 52. cikke alapján indított tudakozódás lezárását, melynek oka, hogy a vizsgálatok számos tagállamban befejezetlenül maradtak, és ezzel összefüggésben további nyomon követésre van szükség; ez okból megismétli a tagállamoknak szóló felhívását, hogy a teljes átláthatóság biztosítása mellett vizsgálják ki azokat a feltételezéseket, melyek szerint titkos börtönök voltak területükön, amelyekben a CIA-program keretében embereket tartottak fogva, és indítsanak büntetőeljárást az e műveletekben részt vevő személyek, köztük az állami szereplők ellen, figyelembe véve az újonnan napvilágra került bizonyítékokat (többek között a SSCI-tanulmány összefoglalójában vázolt kifizetéseket), valamint sajnálattal állapítja meg, hogy a vizsgálatok lassan haladnak, az elszámoltathatóság korlátozott, és túlzott mértékben támaszkodnak az államtitokká minősítésre; |
| --- | --- |

10.

sajnálattal veszi tudomásul az Európa Tanács főtitkára által az emberi jogok európai egyezményének 52. cikke alapján indított tudakozódás lezárását, melynek oka, hogy a vizsgálatok számos tagállamban befejezetlenül maradtak, és ezzel összefüggésben további nyomon követésre van szükség; ez okból megismétli a tagállamoknak szóló felhívását, hogy a teljes átláthatóság biztosítása mellett vizsgálják ki azokat a feltételezéseket, melyek szerint titkos börtönök voltak területükön, amelyekben a CIA-program keretében embereket tartottak fogva, és indítsanak büntetőeljárást az e műveletekben részt vevő személyek, köztük az állami szereplők ellen, figyelembe véve az újonnan napvilágra került bizonyítékokat (többek között a SSCI-tanulmány összefoglalójában vázolt kifizetéseket), valamint sajnálattal állapítja meg, hogy a vizsgálatok lassan haladnak, az elszámoltathatóság korlátozott, és túlzott mértékben támaszkodnak az államtitokká minősítésre;

| 11. | arra ösztönzi Litvániát, Romániát és Lengyelországot, hogy a lehető legrövidebb időn belül végezzenek átlátható, alapos és érdemi bűnügyi nyomozást a CIA által a területükön működtetett titkos fogvatartási intézményekkel kapcsolatban a nyilvánosságra hozott valamennyi tényszerű bizonyíték maradéktalan figyelembevételével, hogy állítsák bíróság elé az emberi jogok megsértésének elkövetőit, hogy tegyék lehetővé a vizsgálatot végzők számára a kiadatás során használt légi járatok hálózatának és a szóban forgó légi járatok szervezésében vagy lebonyolításában részt vevő, nyilvánosan ismert kapcsolattartók átfogó vizsgálatát, arra ösztönzi továbbá az említett államokat, hogy végezzék el a börtönök helyszíni vizsgálatát és az ott fogva tartott személyek számára biztosított orvosi ellátás vizsgálatát, valamint a rögzített telefonbeszélgetések és pénzátutalások elemzését, továbbá hogy fogadják be a lehetséges áldozatok arra irányuló kérelmét, hogy státuszukat elismerjék vagy a nyomozásban részt vehessenek, valamint biztosítsák, hogy minden lényeges bűncselekmény – többek között a foglyok szállításával kapcsolatos bűncselekmények – vizsgálatára sor kerüljön, vagy hogy hozzák nyilvánosságra minden eddig elvégzett vizsgálat megállapításait; |
| --- | --- |

11.

arra ösztönzi Litvániát, Romániát és Lengyelországot, hogy a lehető legrövidebb időn belül végezzenek átlátható, alapos és érdemi bűnügyi nyomozást a CIA által a területükön működtetett titkos fogvatartási intézményekkel kapcsolatban a nyilvánosságra hozott valamennyi tényszerű bizonyíték maradéktalan figyelembevételével, hogy állítsák bíróság elé az emberi jogok megsértésének elkövetőit, hogy tegyék lehetővé a vizsgálatot végzők számára a kiadatás során használt légi járatok hálózatának és a szóban forgó légi járatok szervezésében vagy lebonyolításában részt vevő, nyilvánosan ismert kapcsolattartók átfogó vizsgálatát, arra ösztönzi továbbá az említett államokat, hogy végezzék el a börtönök helyszíni vizsgálatát és az ott fogva tartott személyek számára biztosított orvosi ellátás vizsgálatát, valamint a rögzített telefonbeszélgetések és pénzátutalások elemzését, továbbá hogy fogadják be a lehetséges áldozatok arra irányuló kérelmét, hogy státuszukat elismerjék vagy a nyomozásban részt vehessenek, valamint biztosítsák, hogy minden lényeges bűncselekmény – többek között a foglyok szállításával kapcsolatos bűncselekmények – vizsgálatára sor kerüljön, vagy hogy hozzák nyilvánosságra minden eddig elvégzett vizsgálat megállapításait;

| 12. | ragaszkodik az Emberi Jogok Európai Bírósága Lengyelország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság ellen hozott ítéletének maradéktalan és mielőbbi végrehajtásához, beleértve a sürgős egyedi és általános intézkedések betartását; megismétli az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága Lengyelországnak szóló felhívását, miszerint az ország kérjen és szerezzen diplomáciai garanciákat az Egyesült Államoktól a halálbüntetés mellőzésére és a tisztességes eljárás biztosítására vonatkozóan, valamint hogy folytasson határidőhöz kötött, alapos és tényleges bűnügyi nyomozást annak biztosítása érdekében, hogy minden vonatkozó – ideértve az összes áldozattal kapcsolatos – bűncselekményt felderítsenek, és hogy az emberi jogok megsértésének elkövetőit bíróság elé állítsák; örömmel veszi tudomásul ez okból, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak szándékában áll egy eseti, független vizsgálati szerv létrehozása, és ösztönzi ennek nemzetközi támogatással és részvétellel történő mielőbbi felállítását; |
| --- | --- |

12.

ragaszkodik az Emberi Jogok Európai Bírósága Lengyelország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság ellen hozott ítéletének maradéktalan és mielőbbi végrehajtásához, beleértve a sürgős egyedi és általános intézkedések betartását; megismétli az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága Lengyelországnak szóló felhívását, miszerint az ország kérjen és szerezzen diplomáciai garanciákat az Egyesült Államoktól a halálbüntetés mellőzésére és a tisztességes eljárás biztosítására vonatkozóan, valamint hogy folytasson határidőhöz kötött, alapos és tényleges bűnügyi nyomozást annak biztosítása érdekében, hogy minden vonatkozó – ideértve az összes áldozattal kapcsolatos – bűncselekményt felderítsenek, és hogy az emberi jogok megsértésének elkövetőit bíróság elé állítsák; örömmel veszi tudomásul ez okból, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak szándékában áll egy eseti, független vizsgálati szerv létrehozása, és ösztönzi ennek nemzetközi támogatással és részvétellel történő mielőbbi felállítását;

| 13. | emlékeztet arra, hogy Ioan Talpes, a román titkosszolgálat volt igazgatója jegyzőkönyvbe véve elismerte az európai parlamenti küldöttségnek, hogy tudott a CIA romániai jelenlétéről, és elismerte azt is, hogy engedélyt adott arra, hogy a CIA „kibéreljen” egy kormányzati épületet; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy Ioan Talpes, a román titkosszolgálat volt igazgatója jegyzőkönyvbe véve elismerte az európai parlamenti küldöttségnek, hogy tudott a CIA romániai jelenlétéről, és elismerte azt is, hogy engedélyt adott arra, hogy a CIA „kibéreljen” egy kormányzati épületet;

| 14. | aggályosnak tartja, hogy az egyes tagállamok CIA-programba való bevonására irányuló nemzeti parlamenti és bírósági vizsgálatok akadályokba ütköztek, és hogy a dokumentumok nem helyénvaló minősítése az emberi jogok megsértését elkövető személyek de facto büntetlenségét eredményezte; |
| --- | --- |

14.

aggályosnak tartja, hogy az egyes tagállamok CIA-programba való bevonására irányuló nemzeti parlamenti és bírósági vizsgálatok akadályokba ütköztek, és hogy a dokumentumok nem helyénvaló minősítése az emberi jogok megsértését elkövető személyek de facto büntetlenségét eredményezte;

| 15. | emlékeztet arra, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága – 2014. július 24-i ítéletében – immár kifejezetten elismerte, hogy a tagállamoknak a CIA kiadatási programjában való részvételére fényt derítő nyilvános források és halmozott bizonyítékok elfogadható bizonyítékok a bírósági eljárásokban, különösen ha a hivatalos állami dokumentumokat államtikoknak való minősítésük miatt a nyilvánosság vagy a bíróság nem vizsgálhatja meg; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága – 2014. július 24-i ítéletében – immár kifejezetten elismerte, hogy a tagállamoknak a CIA kiadatási programjában való részvételére fényt derítő nyilvános források és halmozott bizonyítékok elfogadható bizonyítékok a bírósági eljárásokban, különösen ha a hivatalos állami dokumentumokat államtikoknak való minősítésük miatt a nyilvánosság vagy a bíróság nem vizsgálhatja meg;

| 16. | örömmel veszi tudomásul Románia eddig tett erőfeszítéseit, és felhívja Románia Szenátusát, hogy oldja fel 2007. évi jelentése maradék részeinek államtitok minősítését, nevezetesen a mellékletekét, amelyeken a szenátus vizsgálatának következtetései alapulnak; ismételten felhívja Romániát, hogy vizsgálja ki a titkos börtön létezésére vonatkozó feltételezéseket, állítsa bíróság elé az ezekben a műveletekben részt vevő személyeket figyelembe véve a napvilágra került összes új bizonyítékot, és a lehető legrövidebb időn belül zárja le a vizsgálatot; |
| --- | --- |

16.

örömmel veszi tudomásul Románia eddig tett erőfeszítéseit, és felhívja Románia Szenátusát, hogy oldja fel 2007. évi jelentése maradék részeinek államtitok minősítését, nevezetesen a mellékletekét, amelyeken a szenátus vizsgálatának következtetései alapulnak; ismételten felhívja Romániát, hogy vizsgálja ki a titkos börtön létezésére vonatkozó feltételezéseket, állítsa bíróság elé az ezekben a műveletekben részt vevő személyeket figyelembe véve a napvilágra került összes új bizonyítékot, és a lehető legrövidebb időn belül zárja le a vizsgálatot;

| 17. | megállapítja, hogy a litván nemzetbiztonsági és védelmi parlamenti bizottság által Litvániának a CIA titkos fogvatartási programjában való részvételéről folytatott vizsgálat során gyűjtött adatokat nem hozták nyilvánosságra, és kéri, hogy tegyék közzé az adatokat; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a litván nemzetbiztonsági és védelmi parlamenti bizottság által Litvániának a CIA titkos fogvatartási programjában való részvételéről folytatott vizsgálat során gyűjtött adatokat nem hozták nyilvánosságra, és kéri, hogy tegyék közzé az adatokat;

| 18. | csalódottságának ad hangot, mert a tényfeltáró küldöttség tagjainak többszöri kérés (a Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága elnökének a román külügyminiszternek írt levele és a tényfeltáró küldöttség ott-tartózkodása alatt az államtitkárhoz intézett kérés) ellenére sem állt módjukban ellátogatni a „Bright Light” épületbe, amelyről többször – és hivatalosan is – jelentették, hogy fogva tartásra használták; |
| --- | --- |

18.

csalódottságának ad hangot, mert a tényfeltáró küldöttség tagjainak többszöri kérés (a Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága elnökének a román külügyminiszternek írt levele és a tényfeltáró küldöttség ott-tartózkodása alatt az államtitkárhoz intézett kérés) ellenére sem állt módjukban ellátogatni a „Bright Light” épületbe, amelyről többször – és hivatalosan is – jelentették, hogy fogva tartásra használták;

| 19. | felszólítja az Európai Parlament valamennyi képviselőjét, hogy teljes mértékben és aktívan támogassa az uniós tagállamoknak a CIA rendkívüli kiadatási és titkos fogvatartási programjába való bevonásának teljes körű kivizsgálását, különösen azon személyek kivizsgálását, akik kormányzati tisztségeket töltöttek be az érintett országokban a vizsgált események idején; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az Európai Parlament valamennyi képviselőjét, hogy teljes mértékben és aktívan támogassa az uniós tagállamoknak a CIA rendkívüli kiadatási és titkos fogvatartási programjába való bevonásának teljes körű kivizsgálását, különösen azon személyek kivizsgálását, akik kormányzati tisztségeket töltöttek be az érintett országokban a vizsgált események idején;

| 20. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy 2016. június vége előtt tegyenek jelentést a plenáris ülésnek a foglyok európai országokban történő, CIA általi állítólagos szállítására és illegális fogva tartására irányuló európai parlamenti vizsgálat ajánlásainak és kéréseinek nyomon követési intézkedéseiről és a tagállamokban folytatott vizsgálatok és büntetőeljárások megállapításairól; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy 2016. június vége előtt tegyenek jelentést a plenáris ülésnek a foglyok európai országokban történő, CIA általi állítólagos szállítására és illegális fogva tartására irányuló európai parlamenti vizsgálat ajánlásainak és kéréseinek nyomon követési intézkedéseiről és a tagállamokban folytatott vizsgálatok és büntetőeljárások megállapításairól;

| 21. | sürgeti, hogy az EU és az Egyesült Államok közötti, de különösen az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága és az Egyesült Államok Kongresszusában és Szenátusában a hasonló témákkal foglalkozó kollégák közötti parlamentközi párbeszéd legyen rendszeres és strukturált, és erősödjön meg a transzatlanti jogalkotói párbeszéd keretében biztosított együttműködés és párbeszéd által kínált összes lehetőség kihasználásával; ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Parlament és az Egyesült Államok Kongresszusa közötti transzatlanti jogalkotói párbeszéd 78. ülését, amelyre 2016. június 26–28. között Hágában kerül majd sor, és amely lehetőséget biztosít az együttműködés megerősítésére, tekintve, hogy a terrorizmus elleni együttműködés szerves részét képezi majd a vitának; |
| --- | --- |

21.

sürgeti, hogy az EU és az Egyesült Államok közötti, de különösen az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága és az Egyesült Államok Kongresszusában és Szenátusában a hasonló témákkal foglalkozó kollégák közötti parlamentközi párbeszéd legyen rendszeres és strukturált, és erősödjön meg a transzatlanti jogalkotói párbeszéd keretében biztosított együttműködés és párbeszéd által kínált összes lehetőség kihasználásával; ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Parlament és az Egyesült Államok Kongresszusa közötti transzatlanti jogalkotói párbeszéd 78. ülését, amelyre 2016. június 26–28. között Hágában kerül majd sor, és amely lehetőséget biztosít az együttműködés megerősítésére, tekintve, hogy a terrorizmus elleni együttműködés szerves részét képezi majd a vitának;

| 22. | emlékeztet arra, hogy az átláthatóság minden demokratikus társadalom legfontosabb sarokköve, a kormány nép felé való elszámoltathatóságának elengedhetetlen feltétele; ezért komoly aggályai vannak amiatt, hogy a kormányok egyre gyakrabban hivatkoznak nem helyénvaló módon a „nemzetbiztonságra”, csupán vagy elsősorban azért, hogy az állampolgárok (akiknek a kormány elszámolással tartozik) általi nyilvános ellenőrzést vagy a bíróság (az ország törvényeinek őre) általi vizsgálatot megakadályozzák; felhívja a figyelmet arra, hogy a demokratikus elszámoltathatóság bármelyik mechanizmusának kiiktatása komoly veszélyekkel jár, mert ténylegesen felmenti a kormányt elszámolási kötelezettsége alól; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy az átláthatóság minden demokratikus társadalom legfontosabb sarokköve, a kormány nép felé való elszámoltathatóságának elengedhetetlen feltétele; ezért komoly aggályai vannak amiatt, hogy a kormányok egyre gyakrabban hivatkoznak nem helyénvaló módon a „nemzetbiztonságra”, csupán vagy elsősorban azért, hogy az állampolgárok (akiknek a kormány elszámolással tartozik) általi nyilvános ellenőrzést vagy a bíróság (az ország törvényeinek őre) általi vizsgálatot megakadályozzák; felhívja a figyelmet arra, hogy a demokratikus elszámoltathatóság bármelyik mechanizmusának kiiktatása komoly veszélyekkel jár, mert ténylegesen felmenti a kormányt elszámolási kötelezettsége alól;

| 23. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyelőre nem hajtották végre az Egyesült Államok elnökének azon ígéretét, hogy 2010 januárja előtt bezárják a guantánamói fogolytábort; megismétli az Egyesült Államok hatóságaihoz intézett azon felhívását, hogy vizsgálják felül a katonai bíróságok rendszerét a tisztességes eljárások biztosítása érdekében, hogy zárják be a guantánamói fogolytábort, és hogy minden körülmények között tiltsák meg a kínzást, a bántalmazást és a bírósági eljárás nélküli határozatlan idejű fogva tartást; |
| --- | --- |

23.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyelőre nem hajtották végre az Egyesült Államok elnökének azon ígéretét, hogy 2010 januárja előtt bezárják a guantánamói fogolytábort; megismétli az Egyesült Államok hatóságaihoz intézett azon felhívását, hogy vizsgálják felül a katonai bíróságok rendszerét a tisztességes eljárások biztosítása érdekében, hogy zárják be a guantánamói fogolytábort, és hogy minden körülmények között tiltsák meg a kínzást, a bántalmazást és a bírósági eljárás nélküli határozatlan idejű fogva tartást;

| 24. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az amerikai kormánynak nem sikerült teljesítenie az egyik legfontosabb célkitűzését, az Egyesült Államok guantánamói támaszpontján található fogvatartási létesítmények bezárását; támogat a fogvatartási létesítmény bezárására, valamint a vád alá nem helyezett fogvatartottak szabadon engedésére irányuló minden további erőfeszítést; felhívja az Egyesült Államokat, hogy foglalkozzon a nemzetközi emberi jogi szervezetek által a guantánamói foglyok emberi jogaival kapcsolatban felvetett aggályokkal, többek között a megfelelő orvosi ellátáshoz való hozzáféréssel és a kínzások túlélőinek rehabilitációjával; hangsúlyozza, hogy Obama elnök 2015. január 20-i országértékelő beszédében ismételten hangoztatta a 2008. évi kampány során tett ígérete iránti elkötelezettségét, hogy bezárja a guantánamói börtönt, és üdvözli továbbá a Kongresszus tagjainak 2016. február 23-án küldött tervet; felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak menedékjogot azoknak a raboknak, akiknek szabadon bocsátását hivatalosan engedélyezték; |
| --- | --- |

24.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az amerikai kormánynak nem sikerült teljesítenie az egyik legfontosabb célkitűzését, az Egyesült Államok guantánamói támaszpontján található fogvatartási létesítmények bezárását; támogat a fogvatartási létesítmény bezárására, valamint a vád alá nem helyezett fogvatartottak szabadon engedésére irányuló minden további erőfeszítést; felhívja az Egyesült Államokat, hogy foglalkozzon a nemzetközi emberi jogi szervezetek által a guantánamói foglyok emberi jogaival kapcsolatban felvetett aggályokkal, többek között a megfelelő orvosi ellátáshoz való hozzáféréssel és a kínzások túlélőinek rehabilitációjával; hangsúlyozza, hogy Obama elnök 2015. január 20-i országértékelő beszédében ismételten hangoztatta a 2008. évi kampány során tett ígérete iránti elkötelezettségét, hogy bezárja a guantánamói börtönt, és üdvözli továbbá a Kongresszus tagjainak 2016. február 23-án küldött tervet; felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak menedékjogot azoknak a raboknak, akiknek szabadon bocsátását hivatalosan engedélyezték;

| 25. | ismét hangot ad abbéli meggyőződésének, hogy a guantánamói foglyok helyzetének megoldására a polgári igazságszolgáltatás keretében folytatott rendes büntetőeljárás a legjobb módszer; ragaszkodik ahhoz, hogy az Egyesült Államok által fogva tartott személyek ellen haladéktalanul emeljenek vádat és indítsanak eljárást a jogállamiság nemzetközi normáinak megfelelően, vagy engedjék őket szabadon; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy megkülönböztetés nélkül mindenkire ugyanazokat a tisztességes eljárásra vonatkozó normákat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

25.

ismét hangot ad abbéli meggyőződésének, hogy a guantánamói foglyok helyzetének megoldására a polgári igazságszolgáltatás keretében folytatott rendes büntetőeljárás a legjobb módszer; ragaszkodik ahhoz, hogy az Egyesült Államok által fogva tartott személyek ellen haladéktalanul emeljenek vádat és indítsanak eljárást a jogállamiság nemzetközi normáinak megfelelően, vagy engedjék őket szabadon; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy megkülönböztetés nélkül mindenkire ugyanazokat a tisztességes eljárásra vonatkozó normákat kell alkalmazni;

| 26. | felhívja az Egyesült Államok hatóságait, hogy ne szabjanak ki halálbüntetést a guantánamói foglyokra; |
| --- | --- |

26.

felhívja az Egyesült Államok hatóságait, hogy ne szabjanak ki halálbüntetést a guantánamói foglyokra;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Államok katonai bíróságokat összehívó hatóságának, az Egyesült Államok külügyminiszterének, Egyesült Államok elnökének, Egyesült Államok Kongresszusának és Szenátusának, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának, az Európa Tanács főtitkárának, a Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek és az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Államok katonai bíróságokat összehívó hatóságának, az Egyesült Államok külügyminiszterének, Egyesült Államok elnökének, Egyesült Államok Kongresszusának és Szenátusának, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának, az Európa Tanács főtitkárának, a Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek és az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának.

---

(1)  HL C 380. E, 2012.12.11., 132. o.

(2)  HL C 55., 2016.2.12., 123. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0348.

(4)  HL C 303. E, 2006.12.13., 833. o.

(5)  HL C 287. E, 2007.11.29., 309. o.

(6)  HL C 353. E, 2013.12.3., 1. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0418.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0173.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0286.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0031.

(11)  http://website-pace.net/documents/19838/2008330/AS-JUR-INF-2016-06-EN.pdf/f9280767-bf73-44a1-8541-03204e2dfae3

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/84 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/84

---

P8_TA(2016)0267

Az európai biztonság és védelem űrképességei

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességekről (2015/2276(INI))

(2018/C 086/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) XVII. és XIX. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) XVII. és XIX. címére,

| — | tekintettel Franciaország 2015. november 17-i, az EUSZ 42. cikke (7) bekezdésére hivatkozó, segítségre és támogatásra irányuló kérelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Franciaország 2015. november 17-i, az EUSZ 42. cikke (7) bekezdésére hivatkozó, segítségre és támogatásra irányuló kérelmére,

| — | tekintettel a Tanácsnak a terrorizmushoz és erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódással szembeni büntető igazságszolgáltatási intézkedések megerősítéséről szóló, 2015. november 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a terrorizmushoz és erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódással szembeni büntető igazságszolgáltatási intézkedések megerősítéséről szóló, 2015. november 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. december 18-i és 2015. június 25–26-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. december 18-i és 2015. június 25–26-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2013. november 25-i és 2014. november 18-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2013. november 25-i és 2014. november 18-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács űrpolitikáról szóló, 2014. február 20–21-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács űrpolitikáról szóló, 2014. február 20–21-i következtetéseire,

| — | tekintettel a bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) és az Európai Védelmi Ügynökség vezetőjének az Európai Tanács 2013. decemberi következtetései végrehajtásáról szóló, 2014. július 7-i eredményjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) és az Európai Védelmi Ügynökség vezetőjének az Európai Tanács 2013. decemberi következtetései végrehajtásáról szóló, 2014. július 7-i eredményjelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság védelemről szóló közleményének végrehajtásáról szóló, 2015. május 8-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság védelemről szóló közleményének végrehajtásáról szóló, 2015. május 8-i jelentésére,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő és a Bizottság „Az EU átfogó megközelítése a külső konfliktusok és válságok tekintetében” című, 2013. december 11-i közös közleményére (JOIN(2013)0030) és a Tanács ehhez kapcsolódó 2014. május 12-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő és a Bizottság „Az EU átfogó megközelítése a külső konfliktusok és válságok tekintetében” című, 2013. december 11-i közös közleményére (JOIN(2013)0030) és a Tanács ehhez kapcsolódó 2014. május 12-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) főtitkárának, Jens Stoltenbergnek a szorosabb EU–NATO együttműködésről szóló, az Európai Parlamentben 2015. március 30-án tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) főtitkárának, Jens Stoltenbergnek a szorosabb EU–NATO együttműködésről szóló, az Európai Parlamentben 2015. március 30-án tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel az USA védelmi miniszterhelyettesének, Bob Worknek az USA harmadik ellentételezési stratégiájáról, és ennek a partnerekre és szövetségesekre gyakorolt hatásáról 2015. január 28-án és 2015. szeptember 10-én tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az USA védelmi miniszterhelyettesének, Bob Worknek az USA harmadik ellentételezési stratégiájáról, és ennek a partnerekre és szövetségesekre gyakorolt hatásáról 2015. január 28-án és 2015. szeptember 10-én tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő és a Bizottság „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” című, 2015. november 18-i közös közleményére (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő és a Bizottság „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” című, 2015. november 18-i közös közleményére (JOIN(2015)0050),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU rendeletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU rendeletére (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló, 2013. december 11-i 1285/2013/EU rendeletére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló, 2013. december 11-i 1285/2013/EU rendeletére (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 541/2014/EU határozatára (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 541/2014/EU határozatára (3);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0151/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0151/2016),

| A. | mivel az Unión belül és kívül a biztonsági környezet egyre veszélyesebb és egyre több kihívást jelent, hiszen minden tagállamot érintő terroristatámadások és tömeggyilkosságok történnek, melyekre a tagállamoknak közös stratégia és összehangolt válasz elfogadásával kell reagálniuk; mivel e biztonsági kihívások szükségessé teszik az Unió biztonságának megerősítését az uniós biztonság- és védelempolitika folyamatos fejlesztése és támogatása révén annak érdekében, hogy az hatékonyabb politikai eszközzé és az uniós polgárok biztonságának és az EUSZ 21. cikkében rögzített európai normák, érdekek és értékek előmozdításának és védelmének igazi garanciájává váljon; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unión belül és kívül a biztonsági környezet egyre veszélyesebb és egyre több kihívást jelent, hiszen minden tagállamot érintő terroristatámadások és tömeggyilkosságok történnek, melyekre a tagállamoknak közös stratégia és összehangolt válasz elfogadásával kell reagálniuk; mivel e biztonsági kihívások szükségessé teszik az Unió biztonságának megerősítését az uniós biztonság- és védelempolitika folyamatos fejlesztése és támogatása révén annak érdekében, hogy az hatékonyabb politikai eszközzé és az uniós polgárok biztonságának és az EUSZ 21. cikkében rögzített európai normák, érdekek és értékek előmozdításának és védelmének igazi garanciájává váljon;

| B. | mivel az Uniónak belföldön és külföldön egyaránt meg kell erősítenie biztonságfenntartó szerepét, biztosítva a stabilitást a szomszédos országokban és világszerte; mivel az Uniónak hozzá kell járulnia – különösen a terrorizmusból belföldön és külföldön egyaránt adódó – biztonsági kihívások elleni küzdelemhez, támogatva többek között a terrorizmus és kiváltó okai ellen küzdő harmadik országokat; mivel a külső határok védelme érdekében a tagállamoknak és az Uniónak közösen kell dolgoznia a hatékony és következetes határigazgatási rendszer megvalósításán; |
| --- | --- |

B.

mivel az Uniónak belföldön és külföldön egyaránt meg kell erősítenie biztonságfenntartó szerepét, biztosítva a stabilitást a szomszédos országokban és világszerte; mivel az Uniónak hozzá kell járulnia – különösen a terrorizmusból belföldön és külföldön egyaránt adódó – biztonsági kihívások elleni küzdelemhez, támogatva többek között a terrorizmus és kiváltó okai ellen küzdő harmadik országokat; mivel a külső határok védelme érdekében a tagállamoknak és az Uniónak közösen kell dolgoznia a hatékony és következetes határigazgatási rendszer megvalósításán;

| C. | mivel az Uniónak meg kell erősítenie az együttműködést az Európa biztonságát és stabilitását továbbra is szavatoló Észak-atlanti Szerződés Szervezetével és Egyesült Államokkal, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetével, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel, az Afrikai Unióval, valamint más szomszédos országokkal és regionális partnerekkel; |
| --- | --- |

C.

mivel az Uniónak meg kell erősítenie az együttműködést az Európa biztonságát és stabilitását továbbra is szavatoló Észak-atlanti Szerződés Szervezetével és Egyesült Államokkal, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetével, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel, az Afrikai Unióval, valamint más szomszédos országokkal és regionális partnerekkel;

| D. | mivel az Uniónak fel kell lépnie a biztonságunk előtt álló kihívások, a szomszédságunkban jelentkező zavargások és fegyveres konfliktusok, a migráció, az emberek megélhetésének állami és nem állami szereplők miatti romlása, valamint az állami és regionális közrend – többek között az éghajlatváltozás és a szegénység miatti – felbomlása kiváltó okai ellen, átfogó szabályokat és értékalapú szemléletet alkalmazva az Unión belüli és kívüli válságok kezelésében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Uniónak fel kell lépnie a biztonságunk előtt álló kihívások, a szomszédságunkban jelentkező zavargások és fegyveres konfliktusok, a migráció, az emberek megélhetésének állami és nem állami szereplők miatti romlása, valamint az állami és regionális közrend – többek között az éghajlatváltozás és a szegénység miatti – felbomlása kiváltó okai ellen, átfogó szabályokat és értékalapú szemléletet alkalmazva az Unión belüli és kívüli válságok kezelésében;

| E. | mivel a műholdas képességeket fel lehetne használni az illegális bevándorlók áradatának és útvonalaiknak eredményesebb értékelése és azonosítása céljára, és az Észak-Afrikából érkezők esetében a hajóra szállás helyének megállapítása céljára avégett, hogy gyorsabban kapcsolatba lehessen velük kerülni, és több életet lehessen megmenteni; |
| --- | --- |

E.

mivel a műholdas képességeket fel lehetne használni az illegális bevándorlók áradatának és útvonalaiknak eredményesebb értékelése és azonosítása céljára, és az Észak-Afrikából érkezők esetében a hajóra szállás helyének megállapítása céljára avégett, hogy gyorsabban kapcsolatba lehessen velük kerülni, és több életet lehessen megmenteni;

| F. | mivel a védelemre összpontosító 2015. júniusi Európai Tanács mélyebb és módszeresebb védelmi együttműködés előmozdítását kérte a kulcsfontosságú képességek biztosítása érdekében, többek között az uniós támogatások és a meglévő képességek következetes és eredményes felhasználása révén; |
| --- | --- |

F.

mivel a védelemre összpontosító 2015. júniusi Európai Tanács mélyebb és módszeresebb védelmi együttműködés előmozdítását kérte a kulcsfontosságú képességek biztosítása érdekében, többek között az uniós támogatások és a meglévő képességek következetes és eredményes felhasználása révén;

| G. | mivel az űrpolitika a stratégiai autonómia egyik lényeges vetülete, amelyet az EU-nak fejlesztenie kell az érzékeny technológiai és ipari képességek, valamint a független értékelési képesség megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel az űrpolitika a stratégiai autonómia egyik lényeges vetülete, amelyet az EU-nak fejlesztenie kell az érzékeny technológiai és ipari képességek, valamint a független értékelési képesség megőrzése érdekében;

| H. | mivel az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességek fontosak, sőt – bizonyos esetekben – rengeteg helyzetben nélkülözhetetlenek, a békeidőben való hétköznapi használattól a válságkezelésig és komolyabb biztonsági kihívásokig, ideértve akár a teljes hadviselést; mivel az efféle képességek fejlesztése hosszú távú feladat; mivel a jövőbeli képességek fejlesztését akkor kell programozni, amikor a meglévő képességek használatban vannak; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességek fontosak, sőt – bizonyos esetekben – rengeteg helyzetben nélkülözhetetlenek, a békeidőben való hétköznapi használattól a válságkezelésig és komolyabb biztonsági kihívásokig, ideértve akár a teljes hadviselést; mivel az efféle képességek fejlesztése hosszú távú feladat; mivel a jövőbeli képességek fejlesztését akkor kell programozni, amikor a meglévő képességek használatban vannak;

| I. | mivel az űrtechnológiák terjedése és a társadalmak műholdaktól való függésének növekedése fokozza az űreszközökért (pályák, frekvenciák) folytatott versenyt, és a műholdakat kritikus infrastruktúrává teszi; mivel számos szereplő műholdak elleni (ASAT) technológiákat fejlesztett ki, többek között Föld körüli pályán keringő űrfegyvereket, ami a világűr hadviselésre való felhasználását jelzi; |
| --- | --- |

I.

mivel az űrtechnológiák terjedése és a társadalmak műholdaktól való függésének növekedése fokozza az űreszközökért (pályák, frekvenciák) folytatott versenyt, és a műholdakat kritikus infrastruktúrává teszi; mivel számos szereplő műholdak elleni (ASAT) technológiákat fejlesztett ki, többek között Föld körüli pályán keringő űrfegyvereket, ami a világűr hadviselésre való felhasználását jelzi;

| J. | mivel a védelem és biztonság terén az Unió többek között olyan intézményeken keresztül léphet fel, mint az Európai Védelmi Ügynökség és az Európai Unió Műholdközpontja; |
| --- | --- |

J.

mivel a védelem és biztonság terén az Unió többek között olyan intézményeken keresztül léphet fel, mint az Európai Védelmi Ügynökség és az Európai Unió Műholdközpontja;

| K. | mivel az európai űreszközöket az elmúlt öt évtizedben a tagállami űrügynökségek és a későbbiekben az Európai Űrügynökség (ESA) összehangolt munkájával fejlesztették; mivel a Világűrszerződés, a nemzetközi világűrjog alapvető jogi kerete 1967 októberében lépett hatályba; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai űreszközöket az elmúlt öt évtizedben a tagállami űrügynökségek és a későbbiekben az Európai Űrügynökség (ESA) összehangolt munkájával fejlesztették; mivel a Világűrszerződés, a nemzetközi világűrjog alapvető jogi kerete 1967 októberében lépett hatályba;

| L. | mivel az európai védelmet és biztonságot szolgáló világűrbeli képességek fejlesztése és fenntartása hatékony együttműködést és szinergiát tesz szükségessé a tagállamok között, valamint az európai és nemzetközi intézmények között is; |
| --- | --- |

L.

mivel az európai védelmet és biztonságot szolgáló világűrbeli képességek fejlesztése és fenntartása hatékony együttműködést és szinergiát tesz szükségessé a tagállamok között, valamint az európai és nemzetközi intézmények között is;

| M. | mivel az Unió világűrbeli képességeinek illeszkedniük kell az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének és az Amerikai Egyesült Államok képességeihez annak érdekében, hogy válság esetén hálózatként teljes mértékben ki lehessen használni őket; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió világűrbeli képességeinek illeszkedniük kell az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének és az Amerikai Egyesült Államok képességeihez annak érdekében, hogy válság esetén hálózatként teljes mértékben ki lehessen használni őket;

| N. | mivel az űrtechnológia-kutatás és -fejlesztés ágazatában a beruházások megtérülése magas, és az ágazat melléktermékként kiváló minőségű, különféle kereskedelmi használatra alkalmas szoftvereket és hardvereket állít elő; |
| --- | --- |

N.

mivel az űrtechnológia-kutatás és -fejlesztés ágazatában a beruházások megtérülése magas, és az ágazat melléktermékként kiváló minőségű, különféle kereskedelmi használatra alkalmas szoftvereket és hardvereket állít elő;

| 1. | úgy véli, hogy a világűrbe telepített képességek és szolgáltatások fontos szerepet játszanak többek között az európai biztonság és védelem szempontjából; meggyőződése, hogy a jelenlegi és jövőbeli, világűrbe telepített képességek és szolgáltatások nagyobb kettős felhasználású műveleti kapacitást biztosítanak majd a tagállamoknak és az Uniónak a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásához, és egyéb uniós szakpolitikák végrehajtásához, például a külső tevékenységek, határrendészet, tengerhajózási biztonság, mezőgazdaság, környezetvédelem, éghajlat-politika, energiabiztonság, katasztrófakezelés, humanitárius segélyezés és közlekedés területén; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a világűrbe telepített képességek és szolgáltatások fontos szerepet játszanak többek között az európai biztonság és védelem szempontjából; meggyőződése, hogy a jelenlegi és jövőbeli, világűrbe telepített képességek és szolgáltatások nagyobb kettős felhasználású műveleti kapacitást biztosítanak majd a tagállamoknak és az Uniónak a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásához, és egyéb uniós szakpolitikák végrehajtásához, például a külső tevékenységek, határrendészet, tengerhajózási biztonság, mezőgazdaság, környezetvédelem, éghajlat-politika, energiabiztonság, katasztrófakezelés, humanitárius segélyezés és közlekedés területén;

| 2. | úgy véli, hogy folytatni kell a KBVP végrehajtását; újólag megerősíti, hogy növelni kell a KBVP hatékonyságát, láthatóságát és befolyását; újólag megerősíti, hogy az űrpolitika fontos, és hozzáadott értéket nyújt a KBVP-hez; úgy véli, hogy a világűrnek szerepelnie kell a jövőbeli uniós szakpolitikákban (pl. belső biztonság, közlekedés, világűr, energia, kutatás), és az űrágazattal kapcsolatos szinergiákat jobban meg kell erősíteni és ki kell aknázni; hangsúlyozza, hogy a világűrbeli képességek felhasználása nélkülözhetetlen a terrorizmus és a terrorszervezetek elleni küzdelemben, mert lehetővé teszik a kiképzőtáborok helyének meghatározását és megfigyelését; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy folytatni kell a KBVP végrehajtását; újólag megerősíti, hogy növelni kell a KBVP hatékonyságát, láthatóságát és befolyását; újólag megerősíti, hogy az űrpolitika fontos, és hozzáadott értéket nyújt a KBVP-hez; úgy véli, hogy a világűrnek szerepelnie kell a jövőbeli uniós szakpolitikákban (pl. belső biztonság, közlekedés, világűr, energia, kutatás), és az űrágazattal kapcsolatos szinergiákat jobban meg kell erősíteni és ki kell aknázni; hangsúlyozza, hogy a világűrbeli képességek felhasználása nélkülözhetetlen a terrorizmus és a terrorszervezetek elleni küzdelemben, mert lehetővé teszik a kiképzőtáborok helyének meghatározását és megfigyelését;

| 3. | úgy véli, hogy a tagállami kormányoknak és az Uniónak javítania kell az űrtelepítésű műholdas kommunikációs, világűr-megfigyelési, precíziós navigációs és Föld-megfigyelési képességekhez való hozzáférést, és biztosítania kell Európa függetlenségét a kritikus űrtechnológiák és a világűrhöz való hozzáférés tekintetében; úgy véli, hogy különösen a világűr-megfigyelés továbbra is meghatározó szerepet fog betölteni a katonai és polgári ügyekben; hangsúlyozza a világűr militarizálásának tilalmával kapcsolatos kötelezettségvállalást; elismeri, hogy e cél eléréséhez kellő pénzügyi beruházás szükséges; e tekintetben arra ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az Unió űrtelepítésű eszközeinek függetlenségét a szükséges források rendelkezésre bocsátásával; úgy véli, hogy ez a célkitűzés alapvető fontosságú a polgári tevékenységek vonatkozásában (becslések szerint a nyugati országokban a GDP 6–7 %-a függ a műholdas helymeghatározó és navigációs technológiától), valamint biztonsági és védelmi vonatkozásban; meggyőződése, hogy kormányközi alapú együttműködést kell kezdeményezni az Európai Űrügynökségen keresztül; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a tagállami kormányoknak és az Uniónak javítania kell az űrtelepítésű műholdas kommunikációs, világűr-megfigyelési, precíziós navigációs és Föld-megfigyelési képességekhez való hozzáférést, és biztosítania kell Európa függetlenségét a kritikus űrtechnológiák és a világűrhöz való hozzáférés tekintetében; úgy véli, hogy különösen a világűr-megfigyelés továbbra is meghatározó szerepet fog betölteni a katonai és polgári ügyekben; hangsúlyozza a világűr militarizálásának tilalmával kapcsolatos kötelezettségvállalást; elismeri, hogy e cél eléréséhez kellő pénzügyi beruházás szükséges; e tekintetben arra ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az Unió űrtelepítésű eszközeinek függetlenségét a szükséges források rendelkezésre bocsátásával; úgy véli, hogy ez a célkitűzés alapvető fontosságú a polgári tevékenységek vonatkozásában (becslések szerint a nyugati országokban a GDP 6–7 %-a függ a műholdas helymeghatározó és navigációs technológiától), valamint biztonsági és védelmi vonatkozásban; meggyőződése, hogy kormányközi alapú együttműködést kell kezdeményezni az Európai Űrügynökségen keresztül;

| 4. | hangsúlyozza a Kopernikusz-program biztonsági vetületét, különösen a válságmegelőzésre és a válságra való reagálásra, a humanitárius segélynyújtásra és együttműködésre, a nemzetközi szerződések betartásának ellenőrzését maga után vonó konfliktusmegelőzésre és a tengerfelügyeletre irányuló alkalmazását; sürgeti a főképviselőt, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a világűrbeli képességek konfliktusmegelőzési célját; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a Kopernikusz-program biztonsági vetületét, különösen a válságmegelőzésre és a válságra való reagálásra, a humanitárius segélynyújtásra és együttműködésre, a nemzetközi szerződések betartásának ellenőrzését maga után vonó konfliktusmegelőzésre és a tengerfelügyeletre irányuló alkalmazását; sürgeti a főképviselőt, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a világűrbeli képességek konfliktusmegelőzési célját;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az uniós űrpolitika előmozdítja a tudományos és technikai fejlődést, az ipari versenyképességet és az uniós szakpolitikák végrehajtását, a EUMSZ biztonság- és védelempolitikáról szóló 189. cikkével összhangban; emlékeztet arra, hogy a két kiemelt uniós program – a Galileo és a Kopernikusz – polgári irányítású civil programok, és hogy a Galileo és a Kopernikusz európai jellege teremtette meg e két program lehetőségét, és biztosította sikerüket; ösztönzi a Tanácsot, az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai űrprogramok keretében fejlesszenek az európai biztonságot és védelmet szolgáló, világűrbe telepített képességeket és szolgáltatásokat, különösen a kutatás céljához megfelelő pénzeszközök hozzárendelése révén; meggyőződése, hogy az erőforrások leghatékonyabb felhasználása érdekében fontos a világűrbe telepített képességek kettős felhasználhatósága; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az uniós űrpolitika előmozdítja a tudományos és technikai fejlődést, az ipari versenyképességet és az uniós szakpolitikák végrehajtását, a EUMSZ biztonság- és védelempolitikáról szóló 189. cikkével összhangban; emlékeztet arra, hogy a két kiemelt uniós program – a Galileo és a Kopernikusz – polgári irányítású civil programok, és hogy a Galileo és a Kopernikusz európai jellege teremtette meg e két program lehetőségét, és biztosította sikerüket; ösztönzi a Tanácsot, az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai űrprogramok keretében fejlesszenek az európai biztonságot és védelmet szolgáló, világűrbe telepített képességeket és szolgáltatásokat, különösen a kutatás céljához megfelelő pénzeszközök hozzárendelése révén; meggyőződése, hogy az erőforrások leghatékonyabb felhasználása érdekében fontos a világűrbe telepített képességek kettős felhasználhatósága;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az űrprogramok olyan biztonsági és védelmi előnyökkel szolgálnak, melyek a technológia folytán polgári hasznosítási lehetőségeket is rejtenek, és ezzel összefüggésben kiemeli a Galileo és a Kopernikusz kettős felhasználhatóságát; úgy véli, hogy a következő generációk fejlesztésekor ezt a képességet teljes körűen ki kell aknázni, beleértve például a nagyobb pontosságot, valamint a jobb hitelesítést, titkosítást, folytonosságot és integritást (Galileo); kiemeli, hogy a nagyfelbontású Föld -megfigyelési adatok és helymeghatározási rendszerek hasznosak a civil és a biztonsági területeken egyaránt, például a katasztrófavédelem, a humanitárius segítségnyújtás, a menekülteknek való segítségnyújtás, a tengerfelügyelet, a globális felmelegedés, az energiabiztonság, a globális élelmezésbiztonság területén, valamint a globális természeti katasztrófák, mindenekelőtt az aszályok, földrengések, árvizek és erdőtüzek felismerése és az azokra való reagálás területén; rámutat a pilóta nélküli légi járművek és műholdak közötti együttműködés fokozásának szükségességére; kívánatosnak tartja, hogy a félidős felülvizsgálat kellő mértékben rendelkezzen valamennyi műholdrendszer jövőbeli fejlesztéséről; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az űrprogramok olyan biztonsági és védelmi előnyökkel szolgálnak, melyek a technológia folytán polgári hasznosítási lehetőségeket is rejtenek, és ezzel összefüggésben kiemeli a Galileo és a Kopernikusz kettős felhasználhatóságát; úgy véli, hogy a következő generációk fejlesztésekor ezt a képességet teljes körűen ki kell aknázni, beleértve például a nagyobb pontosságot, valamint a jobb hitelesítést, titkosítást, folytonosságot és integritást (Galileo); kiemeli, hogy a nagyfelbontású Föld -megfigyelési adatok és helymeghatározási rendszerek hasznosak a civil és a biztonsági területeken egyaránt, például a katasztrófavédelem, a humanitárius segítségnyújtás, a menekülteknek való segítségnyújtás, a tengerfelügyelet, a globális felmelegedés, az energiabiztonság, a globális élelmezésbiztonság területén, valamint a globális természeti katasztrófák, mindenekelőtt az aszályok, földrengések, árvizek és erdőtüzek felismerése és az azokra való reagálás területén; rámutat a pilóta nélküli légi járművek és műholdak közötti együttműködés fokozásának szükségességére; kívánatosnak tartja, hogy a félidős felülvizsgálat kellő mértékben rendelkezzen valamennyi műholdrendszer jövőbeli fejlesztéséről;

| 7. | úgy véli, hogy az űripar uniós szintű, átfogó, integrált és hosszú távú megközelítésére van szükség; úgy véli, hogy űriparnak szerepelnie kell az Unió új, átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiájában, szem előtt tartva a kettős felhasználású uniós űrprogramok jelenlegi fejlesztését és a civil biztonsági és védelmi célokra egyaránt használható uniós, polgári célú űrprogramok továbbfejlesztésének szükségességét; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az űripar uniós szintű, átfogó, integrált és hosszú távú megközelítésére van szükség; úgy véli, hogy űriparnak szerepelnie kell az Unió új, átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiájában, szem előtt tartva a kettős felhasználású uniós űrprogramok jelenlegi fejlesztését és a civil biztonsági és védelmi célokra egyaránt használható uniós, polgári célú űrprogramok továbbfejlesztésének szükségességét;

| 8. | üdvözli az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló, az Unió által támogatott többoldalú kezdeményezést, mint a világűrbeli viselkedés normáit megállapító eszközt, mely törekszik a fokozottabb biztonság és fenntarthatóság elérésére az űrben, hangsúlyozva, hogy a világűrben folytatott tevékenységek tekintetében kiemelt gondossággal, kellő körültekintéssel és átláthatósággal kell eljárni annak érdekében, hogy bizalmat teremtsenek az űrágazatban; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló, az Unió által támogatott többoldalú kezdeményezést, mint a világűrbeli viselkedés normáit megállapító eszközt, mely törekszik a fokozottabb biztonság és fenntarthatóság elérésére az űrben, hangsúlyozva, hogy a világűrben folytatott tevékenységek tekintetében kiemelt gondossággal, kellő körültekintéssel és átláthatósággal kell eljárni annak érdekében, hogy bizalmat teremtsenek az űrágazatban;

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul határozza meg, hogy az Európai Unió milyen igényeket támaszt az űrpolitikának a KBVP-hoz való lehetséges hozzájárulásával szemben a fő aspektusok tekintetében: felbocsátás, helymeghatározás, képalkotás, kommunikáció, űrmeteorológia, űrszemét, kiberbiztonság, zavarás, hamisítás vagy más szándékos fenyegetés, a földi szegmens biztonsága; úgy véli, hogy a jelenlegi európai űrrendszerek jövőbeli jellemzőit a KBVP követelményei szerint kell meghatározni, és ezeknek az összes fent említett szempontot érinteniük kell; |
| --- | --- |

9.

felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul határozza meg, hogy az Európai Unió milyen igényeket támaszt az űrpolitikának a KBVP-hoz való lehetséges hozzájárulásával szemben a fő aspektusok tekintetében: felbocsátás, helymeghatározás, képalkotás, kommunikáció, űrmeteorológia, űrszemét, kiberbiztonság, zavarás, hamisítás vagy más szándékos fenyegetés, a földi szegmens biztonsága; úgy véli, hogy a jelenlegi európai űrrendszerek jövőbeli jellemzőit a KBVP követelményei szerint kell meghatározni, és ezeknek az összes fent említett szempontot érinteniük kell;

| 10. | kéri az olyan jövőbeli magán- vagy állami rendszerekre vonatkozó követelmények meghatározását, amelyek a lehetséges biztonsági támadásokkal (zavarás, hamisítás, kibertámadások, űrmeteorológia és -szemét) szembeni védelem szempontjából hozzájárulnak az életbiztonsági alkalmazásokhoz (pl. helymeghatározás, légiforgalmi szolgáltatás); úgy véli, hogy ezeknek a biztonsági követelményeknek tanúsíthatóaknak kell lenniük, és egy európai szervezet (például az EASA) felügyelete alatt kell állniuk; |
| --- | --- |

10.

kéri az olyan jövőbeli magán- vagy állami rendszerekre vonatkozó követelmények meghatározását, amelyek a lehetséges biztonsági támadásokkal (zavarás, hamisítás, kibertámadások, űrmeteorológia és -szemét) szembeni védelem szempontjából hozzájárulnak az életbiztonsági alkalmazásokhoz (pl. helymeghatározás, légiforgalmi szolgáltatás); úgy véli, hogy ezeknek a biztonsági követelményeknek tanúsíthatóaknak kell lenniük, és egy európai szervezet (például az EASA) felügyelete alatt kell állniuk;

| 11. | ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy az európai biztonság és védelem céljait szolgáló európai világűrbeli képességek kiépítésének két alapvető stratégiai célra kell törekednie: a bolygó biztonságára a földfelszín megfigyelésére, illetve helymeghatározási, navigációs és időmérési információk továbbítására vagy műholdas távközlési szolgáltatások céljára tervezett, Föld körüli pályán keringő űrtechnológiai rendszerek révén, valamint a világűr és a Föld körüli pálya biztonságára a földi telepítésű és a Föld körüli pályán keringő világűr-megfigyelési rendszerek segítségével; |
| --- | --- |

11.

ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy az európai biztonság és védelem céljait szolgáló európai világűrbeli képességek kiépítésének két alapvető stratégiai célra kell törekednie: a bolygó biztonságára a földfelszín megfigyelésére, illetve helymeghatározási, navigációs és időmérési információk továbbítására vagy műholdas távközlési szolgáltatások céljára tervezett, Föld körüli pályán keringő űrtechnológiai rendszerek révén, valamint a világűr és a Föld körüli pálya biztonságára a földi telepítésű és a Föld körüli pályán keringő világűr-megfigyelési rendszerek segítségével;

| 12. | elismeri, hogy a kiberhadviselés és a hibrid fenyegetések veszélyt jelentenek az európai űrprogramokra nézve, figyelembe véve, hogy a hamisítás vagy a zavarás megzavarhatja a katonai küldetéseket, vagy kiterjedt következményekkel járhat a mindennapi életünkre a Földön; úgy véli, hogy a kiberbiztonsághoz közös fellépésre van szükség az Unió, a tagállamok, az üzleti szféra és az internetes szakemberek részéről; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, hogy kiberbiztonsági tevékenységébe foglaljon bele űrprogramokat; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy a kiberhadviselés és a hibrid fenyegetések veszélyt jelentenek az európai űrprogramokra nézve, figyelembe véve, hogy a hamisítás vagy a zavarás megzavarhatja a katonai küldetéseket, vagy kiterjedt következményekkel járhat a mindennapi életünkre a Földön; úgy véli, hogy a kiberbiztonsághoz közös fellépésre van szükség az Unió, a tagállamok, az üzleti szféra és az internetes szakemberek részéről; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, hogy kiberbiztonsági tevékenységébe foglaljon bele űrprogramokat;

| 13. | úgy véli, hogy javítani kell a különböző nemzeti igények miatt az egyes tagállamok által széttagolt módon kiépített űrrendszerek koordinációját ahhoz, hogy gyorsan előre tudják jelezni a különböző alkalmazások (pl. légiforgalmi szolgáltatás) zavarait; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy javítani kell a különböző nemzeti igények miatt az egyes tagállamok által széttagolt módon kiépített űrrendszerek koordinációját ahhoz, hogy gyorsan előre tudják jelezni a különböző alkalmazások (pl. légiforgalmi szolgáltatás) zavarait;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat, az Európai GNSS Ügynökség, az Európai Védelmi Ügynökség, az Európai Űrügynökség és a tagállamok közötti együttműködés alapvetően fontos Európa világűrbeli képességeinek és szolgáltatásainak fejlesztése érdekében; véleménye szerint a világűr, a biztonság és védelem területén az Uniónak, nevezetesen az alelnöknek/főképviselőnek külön operatív koordinációs központ révén kellene koordinálnia, elősegítenie és támogatnia az együttműködést; meggyőződése, hogy az Európai Űrügynökségnek jelentős szerepet kell játszania a – biztonsági és védelmi politikát is tartalmazó – egységes európai űrpolitika meghatározásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat, az Európai GNSS Ügynökség, az Európai Védelmi Ügynökség, az Európai Űrügynökség és a tagállamok közötti együttműködés alapvetően fontos Európa világűrbeli képességeinek és szolgáltatásainak fejlesztése érdekében; véleménye szerint a világűr, a biztonság és védelem területén az Uniónak, nevezetesen az alelnöknek/főképviselőnek külön operatív koordinációs központ révén kellene koordinálnia, elősegítenie és támogatnia az együttműködést; meggyőződése, hogy az Európai Űrügynökségnek jelentős szerepet kell játszania a – biztonsági és védelmi politikát is tartalmazó – egységes európai űrpolitika meghatározásában és végrehajtásában;

| 15. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy ismertesse a védelmi és biztonsági kutatások európai együttműködési keretének világűrre vonatkozó eredményeit, és kéri, hogy tegyen ajánlásokat továbbfejlesztésének módozataira; felkéri a Bizottságot annak tisztázására, hogy a Horizont 2020 keretében folytatott polgári-katonai kutatás hogyan szolgálta a világűrbeli képességek területén a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtását; |
| --- | --- |

15.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy ismertesse a védelmi és biztonsági kutatások európai együttműködési keretének világűrre vonatkozó eredményeit, és kéri, hogy tegyen ajánlásokat továbbfejlesztésének módozataira; felkéri a Bizottságot annak tisztázására, hogy a Horizont 2020 keretében folytatott polgári-katonai kutatás hogyan szolgálta a világűrbeli képességek területén a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtását;

| 16. | üdvözli az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keretet; felkéri az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a keret végrehajtásáról és annak a biztonságra és védelemre gyakorolt hatásáról; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen végrehajtási ütemtervet, amely tartalmazza a tervezett architektúra meghatározását is; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keretet; felkéri az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a keret végrehajtásáról és annak a biztonságra és védelemre gyakorolt hatásáról; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen végrehajtási ütemtervet, amely tartalmazza a tervezett architektúra meghatározását is;

| 17. | hangsúlyozza a világűrrel kapcsolatos innováció és kutatás ösztönzésének stratégiai fontosságát a biztonság- és védelempolitika számára; elismeri a kritikus űrtechnológiákban, például az európai adatközvetítő műholdrendszerben rejlő óriási lehetőségeket, amely valós idejű és állandó földmegfigyelést, nanoműholdak óriás konstellációinak szétbontakoztatását, és reakcióképes űrrendszerek létrehozását teszi lehetővé; kiemeli az óriási méretű adathalmazokkal foglalkozó innovatív technológiák szükségességét, amelyekkel teljes körűen ki lehet aknázni az űrből érkező adatokat biztonsági és védelmi célokra; felkéri a Bizottságot, hogy építse be ezeket a technológiákat az európai űrstratégiájába; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a világűrrel kapcsolatos innováció és kutatás ösztönzésének stratégiai fontosságát a biztonság- és védelempolitika számára; elismeri a kritikus űrtechnológiákban, például az európai adatközvetítő műholdrendszerben rejlő óriási lehetőségeket, amely valós idejű és állandó földmegfigyelést, nanoműholdak óriás konstellációinak szétbontakoztatását, és reakcióképes űrrendszerek létrehozását teszi lehetővé; kiemeli az óriási méretű adathalmazokkal foglalkozó innovatív technológiák szükségességét, amelyekkel teljes körűen ki lehet aknázni az űrből érkező adatokat biztonsági és védelmi célokra; felkéri a Bizottságot, hogy építse be ezeket a technológiákat az európai űrstratégiájába;

| 18. | felhív az Európai Unió különféle, világűrrel kapcsolatos diplomáciai kezdeményezéseinek fejlesztésére kétoldalú és többoldalú összefüggésben egyaránt, a világűr intézményesítésének fejlődéséhez, valamint az átláthatóság és a bizalomépítő intézkedések fokozásához való hozzájárulás érdekében; hangsúlyozza, hogy intenzívebbé kell tenni az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex előmozdítására irányuló munkát; ösztönzi az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy az egyéb téren folytatott tárgyalások során vegye figyelembe a világűrrel kapcsolatos szempontokat; |
| --- | --- |

18.

felhív az Európai Unió különféle, világűrrel kapcsolatos diplomáciai kezdeményezéseinek fejlesztésére kétoldalú és többoldalú összefüggésben egyaránt, a világűr intézményesítésének fejlődéséhez, valamint az átláthatóság és a bizalomépítő intézkedések fokozásához való hozzájárulás érdekében; hangsúlyozza, hogy intenzívebbé kell tenni az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex előmozdítására irányuló munkát; ösztönzi az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy az egyéb téren folytatott tárgyalások során vegye figyelembe a világűrrel kapcsolatos szempontokat;

| 19. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a védelem és biztonság terén folytassanak és valósítsanak meg közös programokat és kezdeményezéseket, így például a felügyelet, felderítés és megfigyelés célját szolgáló, űrbe telepített multinacionális képalkotó rendszert, az állami műholdas kommunikációt (GOVSATCOM) és az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (SST) programot, és hogy vonják össze és osszák meg képességeiket a védelem és biztonság terén, valamint támogatásáról biztosítja a hasonló közös programokat és kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

19.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a védelem és biztonság terén folytassanak és valósítsanak meg közös programokat és kezdeményezéseket, így például a felügyelet, felderítés és megfigyelés célját szolgáló, űrbe telepített multinacionális képalkotó rendszert, az állami műholdas kommunikációt (GOVSATCOM) és az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (SST) programot, és hogy vonják össze és osszák meg képességeiket a védelem és biztonság terén, valamint támogatásáról biztosítja a hasonló közös programokat és kezdeményezéseket;

| 20. | üdvözli az Európai Védelmi Ügynökség és az Európai Űrügynökség folyamatban lévő kormányzati műholdas távközlés (GOVSATCOM) projektjét, amelyet a 2013. decemberi Európai Tanács az Európai Védelmi Ügynökség egyik kiemelt programjaként határozott meg; e tekintetben felhívja a részt vevő szereplőket, hogy hozzanak létre egy állandó programot, és a katonai műholdas távközlés céljára is használják fel az Európai Védelmi Ügynökség európai hozzáadott értékét; üdvözli, hogy az Európai Védelmi Ügynökség és az Európai Űrügynökség sikeresen lezárta a DESIRE I projektet, és elindította a nem korlátozott légtérben működő, távirányítású légijármű-rendszerek jövőbeni üzemeltetésére irányuló DESIRE II demonstrációs projektet; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az Európai Védelmi Ügynökség és az Európai Űrügynökség folyamatban lévő kormányzati műholdas távközlés (GOVSATCOM) projektjét, amelyet a 2013. decemberi Európai Tanács az Európai Védelmi Ügynökség egyik kiemelt programjaként határozott meg; e tekintetben felhívja a részt vevő szereplőket, hogy hozzanak létre egy állandó programot, és a katonai műholdas távközlés céljára is használják fel az Európai Védelmi Ügynökség európai hozzáadott értékét; üdvözli, hogy az Európai Védelmi Ügynökség és az Európai Űrügynökség sikeresen lezárta a DESIRE I projektet, és elindította a nem korlátozott légtérben működő, távirányítású légijármű-rendszerek jövőbeni üzemeltetésére irányuló DESIRE II demonstrációs projektet;

| 21. | úgy véli, hogy a biztonsági és védelmi célú, világűrbe telepített képességekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos EU–USA együttműködés kölcsönös előnyökkel járna; úgy véli, hogy az EU–USA együttműködés hatékonyabb és egymáshoz illeszkedőbb lenne, ha mindkét fél azonos technológiai és képességi szinten lenne; felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az összes lehetséges technológiai szakadékot, és tegyen ellenük; tudomásul veszi az USA harmadik ellentételezési stratégiája érdekében végzett munkát; arra ösztönzi az Uniót, hogy vegye figyelembe ezt a fejleményt saját átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiájának kidolgozásakor, és e stratégiának tegye részévé a biztonsági és védelmi célú, világűrbe telepített képességeket; úgy véli, hogy a tagállamok és az USA között fennálló kétoldalú kapcsolatok adott esetben kiaknázhatók; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a védelmi miniszterekkel vitassa meg az alkalmazandó stratégiai megközelítést, és a vita eredményéről tájékoztassa a Parlamentet; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a biztonsági és védelmi célú, világűrbe telepített képességekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos EU–USA együttműködés kölcsönös előnyökkel járna; úgy véli, hogy az EU–USA együttműködés hatékonyabb és egymáshoz illeszkedőbb lenne, ha mindkét fél azonos technológiai és képességi szinten lenne; felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az összes lehetséges technológiai szakadékot, és tegyen ellenük; tudomásul veszi az USA harmadik ellentételezési stratégiája érdekében végzett munkát; arra ösztönzi az Uniót, hogy vegye figyelembe ezt a fejleményt saját átfogó kül- és biztonságpolitikai stratégiájának kidolgozásakor, és e stratégiának tegye részévé a biztonsági és védelmi célú, világűrbe telepített képességeket; úgy véli, hogy a tagállamok és az USA között fennálló kétoldalú kapcsolatok adott esetben kiaknázhatók; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a védelmi miniszterekkel vitassa meg az alkalmazandó stratégiai megközelítést, és a vita eredményéről tájékoztassa a Parlamentet;

| 22. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak továbbra is elő kell segítenie az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex létrehozását az űrinfrastruktúra védelme céljából, miközben meg kell előznie a világűr hadviselésre való felhasználását; úgy véli, hogy ennek megvalósulásához nélkülözhetetlen a világűr-megfigyelési (SSA) program fejlesztése; felhívja az Uniót, hogy e célkitűzés megvalósulása érdekében működjön együtt az Egyesült Nemzetek Világűrbizottságával és más illetékes partnerekkel; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak továbbra is elő kell segítenie az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex létrehozását az űrinfrastruktúra védelme céljából, miközben meg kell előznie a világűr hadviselésre való felhasználását; úgy véli, hogy ennek megvalósulásához nélkülözhetetlen a világűr-megfigyelési (SSA) program fejlesztése; felhívja az Uniót, hogy e célkitűzés megvalósulása érdekében működjön együtt az Egyesült Nemzetek Világűrbizottságával és más illetékes partnerekkel;

| 23. | emlékeztet arra, hogy a biztonság és védelem terén szoros együttműködésre van szükség az Unió és a NATO között; kifejezi abbéli meggyőződését, hogy az EU–NATO együttműködésnek ki kell terjednie az ellenálló képesség két szervezet általi, az Unió szomszédaival közösen történő kiépítésére, valamint a védelmi beruházásokra; úgy véli, hogy az űrbe telepített képességekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos együttműködés lehetőséget kínálhat a két keretrendszer közötti átjárhatóság fejlesztésére; meggyőződése, hogy ez a NATO szerepét is erősítené a biztonság- és védelempolitika, valamint a kollektív védelem terén; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy a biztonság és védelem terén szoros együttműködésre van szükség az Unió és a NATO között; kifejezi abbéli meggyőződését, hogy az EU–NATO együttműködésnek ki kell terjednie az ellenálló képesség két szervezet általi, az Unió szomszédaival közösen történő kiépítésére, valamint a védelmi beruházásokra; úgy véli, hogy az űrbe telepített képességekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos együttműködés lehetőséget kínálhat a két keretrendszer közötti átjárhatóság fejlesztésére; meggyőződése, hogy ez a NATO szerepét is erősítené a biztonság- és védelempolitika, valamint a kollektív védelem terén;

| 24. | emlékeztet ugyanakkor arra, hogy az Uniónak továbbra is meg kell próbálnia a lehető legnagyobb autonómiát biztosítania a világűrrel és a katonai kérdésekkel kapcsolatban; rámutat, hogy az Uniónak saját eszközökkel kell rendelkeznie a védelmi unió létrehozása révén; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet ugyanakkor arra, hogy az Uniónak továbbra is meg kell próbálnia a lehető legnagyobb autonómiát biztosítania a világűrrel és a katonai kérdésekkel kapcsolatban; rámutat, hogy az Uniónak saját eszközökkel kell rendelkeznie a védelmi unió létrehozása révén;

| 25. | úgy véli, hogy a biztonsági és védelmi célú, világűrbe telepített képességek és szolgáltatások kibertámadások és egyéb fizikai fenyegetések, űrszemét és más káros beavatkozás elleni védelme lehetőséget kínálhat az EU–NATO együttműködésre, amely révén létrejönne a szükséges technológiai infrastruktúra, mivel máskülönben kárba mehet az adófizetők pénzéből az európai űrinfrastruktúrába eszközölt több milliárdos beruházás; elismeri, hogy a kereskedelmi műholdas távközlés és annak egyre növekvő katonai célú felhasználása kibertámadások veszélyének teszi ki az infrastruktúrát; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy tájékoztassa a Parlamentet az EU–NATO együttműködést terén tett előrelépésekről; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a biztonsági és védelmi célú, világűrbe telepített képességek és szolgáltatások kibertámadások és egyéb fizikai fenyegetések, űrszemét és más káros beavatkozás elleni védelme lehetőséget kínálhat az EU–NATO együttműködésre, amely révén létrejönne a szükséges technológiai infrastruktúra, mivel máskülönben kárba mehet az adófizetők pénzéből az európai űrinfrastruktúrába eszközölt több milliárdos beruházás; elismeri, hogy a kereskedelmi műholdas távközlés és annak egyre növekvő katonai célú felhasználása kibertámadások veszélyének teszi ki az infrastruktúrát; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy tájékoztassa a Parlamentet az EU–NATO együttműködést terén tett előrelépésekről;

| 26. | úgy véli, hogy az uniós polgári űrprogramok egy sor olyan képességet és szolgáltatást biztosítanak, amelyek számos ágazatban felhasználhatók, köztük a Kopernikusz és a Galileo rendszerek fejlesztésének következő lépései során; megjegyzi, hogy ezeknél kezdettől fogva figyelembe kell venni a biztonsággal és védelemmel kapcsolatos aggályokat; úgy véli, hogy a világűr-megfigyelés/űrmeteorológia, a műholdas távközlés és a korai figyelmeztetés azok a területek, amelyeknek előnyére válna a magán- és közszféra közötti szorosabb együttműködés, a további uniós szintű támogatás, valamint az űripar és a biztonság és védelem területén működő ügynökségek folyamatos beruházásai és a hozzájuk irányított folyamatos támogatás; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az uniós polgári űrprogramok egy sor olyan képességet és szolgáltatást biztosítanak, amelyek számos ágazatban felhasználhatók, köztük a Kopernikusz és a Galileo rendszerek fejlesztésének következő lépései során; megjegyzi, hogy ezeknél kezdettől fogva figyelembe kell venni a biztonsággal és védelemmel kapcsolatos aggályokat; úgy véli, hogy a világűr-megfigyelés/űrmeteorológia, a műholdas távközlés és a korai figyelmeztetés azok a területek, amelyeknek előnyére válna a magán- és közszféra közötti szorosabb együttműködés, a további uniós szintű támogatás, valamint az űripar és a biztonság és védelem területén működő ügynökségek folyamatos beruházásai és a hozzájuk irányított folyamatos támogatás;

| 27. | megállapítja, hogy a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatása (PRS) fontos a katonai rendszerek navigációja és irányítása tekintetében; felhívja a főképviselőt és az uniós tagállamokat, hogy fokozzák az 1967. évi Világűrszerződés lehetséges felülvizsgálatára irányuló erőfeszítéseiket vagy kezdeményezzék olyan új szabályozási keret létrehozását, amely figyelembe veszi az 1960-as évek óta elért technológiai fejlődést, és az űrfegyverkezési verseny megelőzésére irányul; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatása (PRS) fontos a katonai rendszerek navigációja és irányítása tekintetében; felhívja a főképviselőt és az uniós tagállamokat, hogy fokozzák az 1967. évi Világűrszerződés lehetséges felülvizsgálatára irányuló erőfeszítéseiket vagy kezdeményezzék olyan új szabályozási keret létrehozását, amely figyelembe veszi az 1960-as évek óta elért technológiai fejlődést, és az űrfegyverkezési verseny megelőzésére irányul;

| 28. | megállapítja, hogy a felhasználókra közvetlen hatással lévő uniós űrprogramok alkalmazásainak (például a Galileo és a Kopernikusz szolgáltatásai) átláthatósága és az azokról való hatékony tájékoztatás az európaiak körében elengedhetetlenül szükséges a programok sikeréhez; úgy véli, hogy ezeket a programokat fel lehetne használni a KBVP keretében a stratégiaalkotás és a műveletek hatékonyságának fokozására; szorgalmazza a Galileo és Kopernikusz rendszerek következő generációival kapcsolatos biztonsági és védelmi kapacitásigények meghatározását és kidolgozását; |
| --- | --- |

28.

megállapítja, hogy a felhasználókra közvetlen hatással lévő uniós űrprogramok alkalmazásainak (például a Galileo és a Kopernikusz szolgáltatásai) átláthatósága és az azokról való hatékony tájékoztatás az európaiak körében elengedhetetlenül szükséges a programok sikeréhez; úgy véli, hogy ezeket a programokat fel lehetne használni a KBVP keretében a stratégiaalkotás és a műveletek hatékonyságának fokozására; szorgalmazza a Galileo és Kopernikusz rendszerek következő generációival kapcsolatos biztonsági és védelmi kapacitásigények meghatározását és kidolgozását;

| 29. | rámutat a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatására (PRS), amely a kormány által engedélyezett felhasználók számára van fenntartva, és amely alkalmas érzékeny alkalmazások futtatására, ahol nagy teljesítményre és teljes megbízhatóságra van szükség; úgy véli, hogy a PRS kapacitását a következő generációkban tovább kell fejleszteni az újonnan felbukkanó fenyegetések kivédése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az operatív folyamatok a lehető leghatékonyabb módon működjenek különösen válság idején; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében tovább kell fejleszteni és elő kell mozdítani a Galileo képességein alapuló alkalmazásokat, ideértve a KBVP számára szükséges alkalmazásokat is; szintén emlékeztet arra, hogy meg kell erősíteni a Galileo infrastruktúrájának biztonságát – ideértve a földi szegmenst –, és felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen tegye meg a szükséges lépéseket ebben az irányban; |
| --- | --- |

29.

rámutat a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatására (PRS), amely a kormány által engedélyezett felhasználók számára van fenntartva, és amely alkalmas érzékeny alkalmazások futtatására, ahol nagy teljesítményre és teljes megbízhatóságra van szükség; úgy véli, hogy a PRS kapacitását a következő generációkban tovább kell fejleszteni az újonnan felbukkanó fenyegetések kivédése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az operatív folyamatok a lehető leghatékonyabb módon működjenek különösen válság idején; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében tovább kell fejleszteni és elő kell mozdítani a Galileo képességein alapuló alkalmazásokat, ideértve a KBVP számára szükséges alkalmazásokat is; szintén emlékeztet arra, hogy meg kell erősíteni a Galileo infrastruktúrájának biztonságát – ideértve a földi szegmenst –, és felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen tegye meg a szükséges lépéseket ebben az irányban;

| 30. | kiemeli az EU GNSS-rendszereinek magas szintű biztonságát; hangsúlyozza az Európai GNSS Ügynökséghez delegált feladatok sikeres teljesítését, különösen a Biztonsági Akkreditációs Tanácson és a Galileo Biztonsági Megfigyelőközponton keresztül; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a Kopernikusz esetében is aknázzák ki az Európai GNSS Ügynökség szakértelmét és biztonsági infrastruktúráját; felszólít e kérdésnek a Galileo és a Kopernikusz programok félidős felülvizsgálata során történő megvizsgálására; |
| --- | --- |

30.

kiemeli az EU GNSS-rendszereinek magas szintű biztonságát; hangsúlyozza az Európai GNSS Ügynökséghez delegált feladatok sikeres teljesítését, különösen a Biztonsági Akkreditációs Tanácson és a Galileo Biztonsági Megfigyelőközponton keresztül; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a Kopernikusz esetében is aknázzák ki az Európai GNSS Ügynökség szakértelmét és biztonsági infrastruktúráját; felszólít e kérdésnek a Galileo és a Kopernikusz programok félidős felülvizsgálata során történő megvizsgálására;

| 31. | megjegyzi, hogy operatív szempontból különösen nagy szükség van a Kopernikusz program keretében kapott rendkívül nagy felbontású földmegfigyelési adatokra, és felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy hogyan lehetne kielégíteni ezt a szükségletet, figyelemmel a KBVP követelményeire is; kiemeli a technológiai vívmányokat, például az űrből történő, közel valós idejű megfigyelést és videoközvetítést, és azt javasolja a Bizottságnak, hogy vizsgálja meg, hogy hogyan aknázhatná ki ezeket például biztonsági és védelmi célokra; emlékeztet továbbá arra, hogy meg kell erősíteni a Kopernikusz-infrastruktúra – többek között a földi szegmens – és az adatok biztonságát, és felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen tegye meg a szükséges lépéseket ebben az irányban; kiemeli ezenkívül, hogy fontos lenne módot találni az ipar bevonására a Kopernikusz műveleteinek kezelésébe; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy operatív szempontból különösen nagy szükség van a Kopernikusz program keretében kapott rendkívül nagy felbontású földmegfigyelési adatokra, és felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy hogyan lehetne kielégíteni ezt a szükségletet, figyelemmel a KBVP követelményeire is; kiemeli a technológiai vívmányokat, például az űrből történő, közel valós idejű megfigyelést és videoközvetítést, és azt javasolja a Bizottságnak, hogy vizsgálja meg, hogy hogyan aknázhatná ki ezeket például biztonsági és védelmi célokra; emlékeztet továbbá arra, hogy meg kell erősíteni a Kopernikusz-infrastruktúra – többek között a földi szegmens – és az adatok biztonságát, és felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen tegye meg a szükséges lépéseket ebben az irányban; kiemeli ezenkívül, hogy fontos lenne módot találni az ipar bevonására a Kopernikusz műveleteinek kezelésébe;

| 32. | felhívja a figyelmet arra, hogy fejleszteni kell az információk műholdaktól a felhasználókhoz való eljuttatásának eljárását, többek között a szükséges technológiai infrastruktúra kiépítésével; megjegyzi, hogy a bizottsági közlemény szerint jelenleg az európai műholdak fedélzetén található elektronikus eszközök 60 %-a amerikai importból származik; kéri, hogy induljon kezdeményezés azzal kapcsolatban, hogy miként védhetők meg a kényes vagy személyes adatok ebben az összefüggésben; |
| --- | --- |

32.

felhívja a figyelmet arra, hogy fejleszteni kell az információk műholdaktól a felhasználókhoz való eljuttatásának eljárását, többek között a szükséges technológiai infrastruktúra kiépítésével; megjegyzi, hogy a bizottsági közlemény szerint jelenleg az európai műholdak fedélzetén található elektronikus eszközök 60 %-a amerikai importból származik; kéri, hogy induljon kezdeményezés azzal kapcsolatban, hogy miként védhetők meg a kényes vagy személyes adatok ebben az összefüggésben;

| 33. | üdvözli azt a folyamatos erőfeszítést, melynek célja, hogy biztosítsa az Unió autonóm hozzáférését a kormányzati műholdas távközléshez (GOVSATCOM), és kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a folyamatos előrehaladást ezen a téren; emlékeztet arra, hogy a folyamat első lépése az volt, hogy a Bizottság és az Európai Védelmi Ügynökség külön-külön meghatározta a katonai és polgári igényeket, és úgy véli, hogy a kezdeményezésnek össze kell gyűjtenie az igényeket, és azt úgy kellene megalkotni, hogy a legjobban szolgálja az azonosított igényeket; kéri a Bizottságot, hogy a kedvezményezettek igényei és követelményei alapján készítsen költség-haszon elemzést a különböző megoldási lehetőségek kapcsán:






  — | a gazdasági szereplők által nyújtott szolgáltatások; |
| --- | --- | --- |

33.

üdvözli azt a folyamatos erőfeszítést, melynek célja, hogy biztosítsa az Unió autonóm hozzáférését a kormányzati műholdas távközléshez (GOVSATCOM), és kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a folyamatos előrehaladást ezen a téren; emlékeztet arra, hogy a folyamat első lépése az volt, hogy a Bizottság és az Európai Védelmi Ügynökség külön-külön meghatározta a katonai és polgári igényeket, és úgy véli, hogy a kezdeményezésnek össze kell gyűjtenie az igényeket, és azt úgy kellene megalkotni, hogy a legjobban szolgálja az azonosított igényeket; kéri a Bizottságot, hogy a kedvezményezettek igényei és követelményei alapján készítsen költség-haszon elemzést a különböző megoldási lehetőségek kapcsán:

—

a gazdasági szereplők által nyújtott szolgáltatások;

| — | egy olyan rendszer, mely a jelenlegi képességekre épül, de lehetővé teszi jövőbeli képességek beépítését; vagy |
| --- | --- |

—

egy olyan rendszer, mely a jelenlegi képességekre épül, de lehetővé teszi jövőbeli képességek beépítését; vagy

| — | új kapacitások létrehozása egy különálló rendszeren keresztül; |
| --- | --- |

—

új kapacitások létrehozása egy különálló rendszeren keresztül;

ezzel kapcsolatban kéri a Bizottságot, hogy foglalkozzon a tulajdon és a felelősség kérdésével; ugyanakkor megállapítja, hogy bármi legyen is a végső döntés, az új kezdeményezéseknek a közérdeket és az európai ipar (gyártók, gazdasági szereplők, hordozóeszközök és más ágazati szegmensek) érdekeit kell szolgálniuk; úgy véli, hogy a kormányzati műholdas távközlést (GovSatcom) is egy olyan lehetőségnek kell tekinteni, amely a kettős technológiák fejlődését kihasználva növeli a versenyképességet és az innovációt a műholdas távközlés piacának hihetetlenül versengő és dinamikus kontextusában; hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a berendezéseket és a szolgáltatásokat biztosító nem uniós beszállítóktól való függőséget;

| 34. | kiemeli az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (SST) programot mint az űrbeli együttműködést célzó, helyes irányú kezdeményezést és az űrbiztonság felé tett lépést; kéri az Uniót, hogy a saját SST-kapacitásainak továbbfejlesztését tekintse prioritásnak gazdaságának, társadalmának és polgárainak védelme érdekében, valamint az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli késségek szempontjából; úgy véli, hogy az SST-t saját költségvetéssel rendelkező uniós programmá kellene tenni, biztosítva ugyanakkor, hogy a már folyamatban lévő projektek finanszírozása emiatt ne csökkenjen; továbbá úgy véli, hogy az Uniónak holisztikusabb, több prediktív képességgel rendelkező világűr-megfigyelési rendszert kellene létrehoznia, amely magában foglalja az űrmegfigyelést és az űrtevékenységeket veszélyeztető lehetséges fenyegetések és kockázatok elemzését és értékelését; felkéri ezért a Bizottságot, hogy az SST-re építve egy szélesebb körű világűr-megfigyelési rendszert hozzon létre, amely az űrrendszerekre irányuló szándékos fenyegetéseket is képes kezelni, és az ESA-val együttműködésben vegye figyelembe az űrmeteorológiát és a földközeli objektumokat, valamint az űrszemét keletkezésének megelőzését és megszüntetését célzó technológiai rendszerekre irányuló kutatás szükségességét; úgy véli, hogy az űrtevékenységek holisztikus koordinációját a világűr szabad használatának akadályozása nélkül kell elérni; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a magánszféra jelentős bevonásának lehetőségét az SST-rendszer nem érzékeny részének továbbfejlesztésébe és karbantartásába, amelyhez a Galileo kettős irányítási struktúrája szolgálhat példaként; |
| --- | --- |

34.

kiemeli az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (SST) programot mint az űrbeli együttműködést célzó, helyes irányú kezdeményezést és az űrbiztonság felé tett lépést; kéri az Uniót, hogy a saját SST-kapacitásainak továbbfejlesztését tekintse prioritásnak gazdaságának, társadalmának és polgárainak védelme érdekében, valamint az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli késségek szempontjából; úgy véli, hogy az SST-t saját költségvetéssel rendelkező uniós programmá kellene tenni, biztosítva ugyanakkor, hogy a már folyamatban lévő projektek finanszírozása emiatt ne csökkenjen; továbbá úgy véli, hogy az Uniónak holisztikusabb, több prediktív képességgel rendelkező világűr-megfigyelési rendszert kellene létrehoznia, amely magában foglalja az űrmegfigyelést és az űrtevékenységeket veszélyeztető lehetséges fenyegetések és kockázatok elemzését és értékelését; felkéri ezért a Bizottságot, hogy az SST-re építve egy szélesebb körű világűr-megfigyelési rendszert hozzon létre, amely az űrrendszerekre irányuló szándékos fenyegetéseket is képes kezelni, és az ESA-val együttműködésben vegye figyelembe az űrmeteorológiát és a földközeli objektumokat, valamint az űrszemét keletkezésének megelőzését és megszüntetését célzó technológiai rendszerekre irányuló kutatás szükségességét; úgy véli, hogy az űrtevékenységek holisztikus koordinációját a világűr szabad használatának akadályozása nélkül kell elérni; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a magánszféra jelentős bevonásának lehetőségét az SST-rendszer nem érzékeny részének továbbfejlesztésébe és karbantartásába, amelyhez a Galileo kettős irányítási struktúrája szolgálhat példaként;

| 35. | hangsúlyozza, hogy szakpolitikákat és kutatási képességeket kell kialakítani a jövőbeli alkalmazások biztosítása és egy olyan versenyképes európai iparág létrehozása érdekében, amely az egészséges gazdasági környezetnek köszönhetően ér el üzleti sikereket; megállapítja, hogy a magánjogi szervezetek egyre fontosabb szerepet töltenek be az űrpiacon; hangsúlyozza a kkv-k – különösen a biztonság biztosítása szempontjából fontos – űrtechnológiákkal kapcsolatos kutatási, fejlesztési és előállítási folyamatba történő bevonásának szükségességét és az ebből származó előnyöket; továbbra is aggályosnak tartja a biztonsági és védelmi vonatkozású szabályozatlan magánkezdeményezésekkel kapcsolatos kockázatokat; hangsúlyozza, hogy a kockázatok és az előnyök közötti egyensúly az űrtevékenységek esetében szegmensről szegmensre eltérhet, ebből kifolyólag eseti alapon kell értékelni, különösen ezen ágazat sajátosságait tekintve a szuverenitás és a stratégiai önállóság terén; felhívja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vezessenek be az említett kockázatok féken tartására alkalmas mechanizmusokat; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy szakpolitikákat és kutatási képességeket kell kialakítani a jövőbeli alkalmazások biztosítása és egy olyan versenyképes európai iparág létrehozása érdekében, amely az egészséges gazdasági környezetnek köszönhetően ér el üzleti sikereket; megállapítja, hogy a magánjogi szervezetek egyre fontosabb szerepet töltenek be az űrpiacon; hangsúlyozza a kkv-k – különösen a biztonság biztosítása szempontjából fontos – űrtechnológiákkal kapcsolatos kutatási, fejlesztési és előállítási folyamatba történő bevonásának szükségességét és az ebből származó előnyöket; továbbra is aggályosnak tartja a biztonsági és védelmi vonatkozású szabályozatlan magánkezdeményezésekkel kapcsolatos kockázatokat; hangsúlyozza, hogy a kockázatok és az előnyök közötti egyensúly az űrtevékenységek esetében szegmensről szegmensre eltérhet, ebből kifolyólag eseti alapon kell értékelni, különösen ezen ágazat sajátosságait tekintve a szuverenitás és a stratégiai önállóság terén; felhívja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vezessenek be az említett kockázatok féken tartására alkalmas mechanizmusokat;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az űrkutatás terén, stratégiai jelentősége miatt, a beruházások vonatkozásában a legnagyobb erőfeszítéseket az állami szektornak kell tennie; úgy véli, hogy az űrprogramok és űrinfrastruktúra fejlesztésének magas költségei miatt e projektek életképessége biztosításának egyetlen módja a határozott állami fellépés, amely eléri a magánkezdeményezések becsatlakozását; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az űrkutatás terén, stratégiai jelentősége miatt, a beruházások vonatkozásában a legnagyobb erőfeszítéseket az állami szektornak kell tennie; úgy véli, hogy az űrprogramok és űrinfrastruktúra fejlesztésének magas költségei miatt e projektek életképessége biztosításának egyetlen módja a határozott állami fellépés, amely eléri a magánkezdeményezések becsatlakozását;

| 37. | kiemeli, hogy az európai űrprogramok jövőbeli finanszírozása kapcsán mérlegelni kell, hogy melyek azok az esetek, amelyekben igénybe lehet venni a köz- és a magánszféra közötti partnerség bizonyos formáit; |
| --- | --- |

37.

kiemeli, hogy az európai űrprogramok jövőbeli finanszírozása kapcsán mérlegelni kell, hogy melyek azok az esetek, amelyekben igénybe lehet venni a köz- és a magánszféra közötti partnerség bizonyos formáit;

| 38. | rámutat, hogy ki kell alakítani a megfelelő jogi és stratégiai kereteket ahhoz, hogy az ipar további impulzusokat és ösztönzést kapjon a világűrbeli képességek technológiai továbbfejlesztéséhez és kutatásához; felszólít a világűrrel kapcsolatos kutatás kielégítő finanszírozásának biztosítására a fent említett területeken; megállapítja, hogy a Horizont 2020 keretprogram igen fontos szerepet játszhat annak elősegítésében, hogy az EU csökkentse függőségét a kritikus űrtechnológiák terén; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 világűrre vonatkozó része az „Ipari vezető szerep” elnevezésű prioritáshoz, és ezen belül a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” egyedi célkitűzéshez tartozik; ennélfogva arra az álláspontra helyezkedik, hogy a Horizont 2020 keretprogramot Európa űrtechnológiai bázisának és űriparági képességeinek elősegítésére kellene alkalmazni; felszólítja a Bizottságot, hogy a Horizont 2020 félidős felülvizsgálata során szenteljen kellő figyelmet a biztonsági és védelmi célokat szolgáló kritikus űrtechnológiáknak; |
| --- | --- |

38.

rámutat, hogy ki kell alakítani a megfelelő jogi és stratégiai kereteket ahhoz, hogy az ipar további impulzusokat és ösztönzést kapjon a világűrbeli képességek technológiai továbbfejlesztéséhez és kutatásához; felszólít a világűrrel kapcsolatos kutatás kielégítő finanszírozásának biztosítására a fent említett területeken; megállapítja, hogy a Horizont 2020 keretprogram igen fontos szerepet játszhat annak elősegítésében, hogy az EU csökkentse függőségét a kritikus űrtechnológiák terén; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 világűrre vonatkozó része az „Ipari vezető szerep” elnevezésű prioritáshoz, és ezen belül a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” egyedi célkitűzéshez tartozik; ennélfogva arra az álláspontra helyezkedik, hogy a Horizont 2020 keretprogramot Európa űrtechnológiai bázisának és űriparági képességeinek elősegítésére kellene alkalmazni; felszólítja a Bizottságot, hogy a Horizont 2020 félidős felülvizsgálata során szenteljen kellő figyelmet a biztonsági és védelmi célokat szolgáló kritikus űrtechnológiáknak;

| 39. | úgy véli, hogy az Unió szerepet játszhatna Európa világűrbeli képességeinek és szolgáltatásainak erősebbé, ellenállóbbá és reakcióképesebbé tételében; meggyőződése, hogy a válság esetén megrongálódott vagy elromlott űreszközök cseréjére vagy javítására irányuló gyors reagálási képességet több állam közötti, többek között európai szintű partnerségek révén kellene hatékonyan fejleszteni; méltányolja az Európai Űrügynökségnek az űrszemét és a műhold-összeütközések észlelésére és előrejelzésére szolgáló világűr-megfigyelési (SSA) program kidolgozására irányuló munkáját; kiemeli, hogy sürgősen szükség van az ütközések – egyre több műhold és űrszemét jelenlétéből adódó – veszélyének csökkentésére; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy 2016 után is folytassák e képesség finanszírozását; üdvözli ezért a Bizottság űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére (SST) szolgáló európai rendszerre irányuló kezdeményezését, ami biztosítja az Unió függetlenségét a világűrben; felteszi a kérdést, hogy vajon megvannak-e a megfelelő irányítási struktúrák a PRS és más kulcsfontosságú űrinfrastruktúra fegyveres támadás vagy más jelentős biztonsági válság esetén történő kezelésére; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az Unió szerepet játszhatna Európa világűrbeli képességeinek és szolgáltatásainak erősebbé, ellenállóbbá és reakcióképesebbé tételében; meggyőződése, hogy a válság esetén megrongálódott vagy elromlott űreszközök cseréjére vagy javítására irányuló gyors reagálási képességet több állam közötti, többek között európai szintű partnerségek révén kellene hatékonyan fejleszteni; méltányolja az Európai Űrügynökségnek az űrszemét és a műhold-összeütközések észlelésére és előrejelzésére szolgáló világűr-megfigyelési (SSA) program kidolgozására irányuló munkáját; kiemeli, hogy sürgősen szükség van az ütközések – egyre több műhold és űrszemét jelenlétéből adódó – veszélyének csökkentésére; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy 2016 után is folytassák e képesség finanszírozását; üdvözli ezért a Bizottság űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére (SST) szolgáló európai rendszerre irányuló kezdeményezését, ami biztosítja az Unió függetlenségét a világűrben; felteszi a kérdést, hogy vajon megvannak-e a megfelelő irányítási struktúrák a PRS és más kulcsfontosságú űrinfrastruktúra fegyveres támadás vagy más jelentős biztonsági válság esetén történő kezelésére;

| 40. | arra ösztönzi a Bizottságot és az űripar és a biztonság és védelem területén működő európai ügynökségeket, hogy fogjanak össze a világűrbe telepített képességek és a biztonsági és védelmi célú szolgáltatások használatával kapcsolatos képzési követelmények fehér könyvének kidolgozására; véleménye szerint uniós forrásokat kellene igénybe venni olyan területen indítandó kísérleti képzési programokra, amelyeken a tagállamok és az illetékes európai ügynökségek azonnali szükséget állapítanak meg; |
| --- | --- |

40.

arra ösztönzi a Bizottságot és az űripar és a biztonság és védelem területén működő európai ügynökségeket, hogy fogjanak össze a világűrbe telepített képességek és a biztonsági és védelmi célú szolgáltatások használatával kapcsolatos képzési követelmények fehér könyvének kidolgozására; véleménye szerint uniós forrásokat kellene igénybe venni olyan területen indítandó kísérleti képzési programokra, amelyeken a tagállamok és az illetékes európai ügynökségek azonnali szükséget állapítanak meg;

| 41. | úgy véli, hogy stratégiai fontosságú az uniós hordozóeszközök és az újrafelhasználható, Föld körüli pályán keringő demonstrátorra irányuló európai program (PRIDE) fejlesztésének és felhasználásának pénzügyi és politikai támogatásának folytatása, mivel a demonstrátor költséghatékonyabb és függetlenséget biztosít az világűrhöz való hozzáférés tekintetében, valamint tervként szolgál az világűrbeli válságkezeléséhez; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy stratégiai fontosságú az uniós hordozóeszközök és az újrafelhasználható, Föld körüli pályán keringő demonstrátorra irányuló európai program (PRIDE) fejlesztésének és felhasználásának pénzügyi és politikai támogatásának folytatása, mivel a demonstrátor költséghatékonyabb és függetlenséget biztosít az világűrhöz való hozzáférés tekintetében, valamint tervként szolgál az világűrbeli válságkezeléséhez;

| 42. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Kopernikusz és a Galileo program költségei jóval meghaladják az eredeti költségvetési előirányzatokat; támogatja az Unió világűrbeli képességei fejlesztésének folytatását, ugyanakkor kéri a pénzügyi forrásokkal való megfelelő gazdálkodást; |
| --- | --- |

42.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Kopernikusz és a Galileo program költségei jóval meghaladják az eredeti költségvetési előirányzatokat; támogatja az Unió világűrbeli képességei fejlesztésének folytatását, ugyanakkor kéri a pénzügyi forrásokkal való megfelelő gazdálkodást;

| 43. | felhívja a Világűrszerződést még nem ratifikáló tagállamokat, hogy tegyék ezt meg, mivel az egyezmény fontos szerepet tölt be a jogrendnek a világűrben történő fenntartásában; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Világűrszerződést még nem ratifikáló tagállamokat, hogy tegyék ezt meg, mivel az egyezmény fontos szerepet tölt be a jogrendnek a világűrben történő fenntartásában;

| 44. | örömmel veszi tudomásul az Ariane-6 és a VEGA új európai hordozórakétára irányuló terveket és folyamatot, és úgy véli, hogy e hordozórakéták fejlesztése alapvetően fontos a biztonsági és védelmi célú európai űrprogramok hosszú távú életképessége és függetlensége szempontjából; támogatja, hogy az európai hordozóeszközök vezető helyzetének fenntartása európai stratégiai célkitűzés legyen, hiszen egyéb versenyképes finanszírozási modellek által támogatott biztos hátterű versenytársak jelennek meg; úgy véli, hogy ennek a célkitűzésnek az elérése érdekében strukturális, jogszabályi és finanszírozási változtatások szükségesek, amelyek elősegítik az innovatív és versenyképes projektek kidolgozását európai szinten; ösztönzi, többet között, az alkatrészek újrafelhasználásának innovációját, mivel jelentős előrelépést jelent a hatékonyság és a fenntarthatóság szempontjából; meggyőződése, hogy az Uniónak különös figyelmet kell fordítania bizonyos, az Unió függetlenségével kapcsolatos projektek hatására, például az Oroszországgal való együttműködésre olyan kényes területeken, mint a műholdak Szojuz hordozórakétákkal történő indítása; |
| --- | --- |

44.

örömmel veszi tudomásul az Ariane-6 és a VEGA új európai hordozórakétára irányuló terveket és folyamatot, és úgy véli, hogy e hordozórakéták fejlesztése alapvetően fontos a biztonsági és védelmi célú európai űrprogramok hosszú távú életképessége és függetlensége szempontjából; támogatja, hogy az európai hordozóeszközök vezető helyzetének fenntartása európai stratégiai célkitűzés legyen, hiszen egyéb versenyképes finanszírozási modellek által támogatott biztos hátterű versenytársak jelennek meg; úgy véli, hogy ennek a célkitűzésnek az elérése érdekében strukturális, jogszabályi és finanszírozási változtatások szükségesek, amelyek elősegítik az innovatív és versenyképes projektek kidolgozását európai szinten; ösztönzi, többet között, az alkatrészek újrafelhasználásának innovációját, mivel jelentős előrelépést jelent a hatékonyság és a fenntarthatóság szempontjából; meggyőződése, hogy az Uniónak különös figyelmet kell fordítania bizonyos, az Unió függetlenségével kapcsolatos projektek hatására, például az Oroszországgal való együttműködésre olyan kényes területeken, mint a műholdak Szojuz hordozórakétákkal történő indítása;

| 45. | megjegyzi, hogy a világűrbe való önálló eljutás képessége stratégiai fontosságú, ezért szükség van kifejezetten erre irányuló uniós fellépésekre – ideértve a biztonság- és védelempolitikai fellépéseket –, mivel ez a képesség tenné lehetővé Európa számára a világűrbe való kijutást válság esetén; felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Űrügynökséggel és a tagállamokkal együttműködésben:






  — | hangolja össze, ossza meg és fejlessze a tervezett űrprojekteket és az európai piacokat, hogy az európai ágazat előzetesen tájékozódhasson a keresletről (ezáltal erősítve az európai foglalkoztatást és az Európában működő ágazati szereplőket) és létrehozza saját keresletét is a vállalkozásorientált felhasználás által, |
| --- | --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy a világűrbe való önálló eljutás képessége stratégiai fontosságú, ezért szükség van kifejezetten erre irányuló uniós fellépésekre – ideértve a biztonság- és védelempolitikai fellépéseket –, mivel ez a képesség tenné lehetővé Európa számára a világűrbe való kijutást válság esetén; felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Űrügynökséggel és a tagállamokkal együttműködésben:

—

hangolja össze, ossza meg és fejlessze a tervezett űrprojekteket és az európai piacokat, hogy az európai ágazat előzetesen tájékozódhasson a keresletről (ezáltal erősítve az európai foglalkoztatást és az Európában működő ágazati szereplőket) és létrehozza saját keresletét is a vállalkozásorientált felhasználás által,

| — | támogassa a hordozóeszközök infrastruktúráját, valamint |
| --- | --- |

—

támogassa a hordozóeszközök infrastruktúráját, valamint

| — | mozdítsa elő a kutatást és fejlesztést, többek között a köz-magán partnerségek eszközével is, különösen az áttörést jelentő technológiák területén; |
| --- | --- |

—

mozdítsa elő a kutatást és fejlesztést, többek között a köz-magán partnerségek eszközével is, különösen az áttörést jelentő technológiák területén;

úgy véli, hogy ezek az erőfeszítések szükségesek ahhoz, hogy Európa versenyezhessen a hordozóeszközök globális piacán; úgy véli továbbá, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy erős űrtechnológiai bázissal egy az ahhoz szükséges iparági képességekkel rendelkezzen, hogy űrtelepítésű rendszereket hozzon létre, fejlesszen ki, bocsásson fel, működtessen és aknázhasson ki, a technológiai autonómiától és a kiberbiztonságtól kezdve a kínálati oldali megfontolásokig;

| 46. | úgy véli, hogy az Uniónak a technológia és szakértelem ellátási láncában minden szereplőt arra kell ösztönöznie, hogy fordítson figyelmet a biztonság és védelem szempontjából fontos, világűrbe telepített képességekre és kettős felhasználású technológiákra, továbbá elő kell mozdítania az innovatív alkalmazásokat és új üzleti ötleteket e téren, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra és a vállalkozói szellem fejlesztésére az ágazatban; megállapítja, hogy folyamatos pénzügyi beruházásokra van szükség a technológiai kutatás és fejlesztés fenntartása érdekében; meggyőződése, hogy az állami szektornak ösztönöznie kell a speciális inkubátorok, valamint finanszírozási alapok létrehozását az induló innovatív vállalkozások számára, valamint biztosítania kell, hogy a magas űrkutatási költségek ne hátráltassák az innovatív projekteket; kéri, hogy készüljön terv a kettős felhasználású űrtechnológiák űriparban való felhasználására, az európai védelmi ipar fejlesztéséhez és a verseny növeléséhez való hozzájárulás céljából; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy az Uniónak a technológia és szakértelem ellátási láncában minden szereplőt arra kell ösztönöznie, hogy fordítson figyelmet a biztonság és védelem szempontjából fontos, világűrbe telepített képességekre és kettős felhasználású technológiákra, továbbá elő kell mozdítania az innovatív alkalmazásokat és új üzleti ötleteket e téren, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra és a vállalkozói szellem fejlesztésére az ágazatban; megállapítja, hogy folyamatos pénzügyi beruházásokra van szükség a technológiai kutatás és fejlesztés fenntartása érdekében; meggyőződése, hogy az állami szektornak ösztönöznie kell a speciális inkubátorok, valamint finanszírozási alapok létrehozását az induló innovatív vállalkozások számára, valamint biztosítania kell, hogy a magas űrkutatási költségek ne hátráltassák az innovatív projekteket; kéri, hogy készüljön terv a kettős felhasználású űrtechnológiák űriparban való felhasználására, az európai védelmi ipar fejlesztéséhez és a verseny növeléséhez való hozzájárulás céljából;

| 47. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell az ágazaton belüli európai együttműködés megerősítésére irányuló erőfeszítéseket a jelentős széttöredezettség megszüntetésére, különösen az intézmény keresleti oldalának tekintetében; meg van győződve arról, hogy csakis egy költséghatékonyabb, átláthatóbb és szilárdabb európai űripar lehet nemzetközileg versenyképes; hangsúlyozza, hogy az európai űrpolitikát az Európai Űrügynökséggel (ESA) együttműködve tovább kell fejleszteni a kiegészítő jelleg biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell az ágazaton belüli európai együttműködés megerősítésére irányuló erőfeszítéseket a jelentős széttöredezettség megszüntetésére, különösen az intézmény keresleti oldalának tekintetében; meg van győződve arról, hogy csakis egy költséghatékonyabb, átláthatóbb és szilárdabb európai űripar lehet nemzetközileg versenyképes; hangsúlyozza, hogy az európai űrpolitikát az Európai Űrügynökséggel (ESA) együttműködve tovább kell fejleszteni a kiegészítő jelleg biztosítása érdekében;

| 48. | emlékeztet arra, hogy Európa biztonságának, védelmének és stabilitásának megőrzése és megerősítése érdekében fontos megakadályozni az érzékeny űrtechnológiák kivitelét olyan országokba, amelyek veszélyeztetik a regionális vagy globális biztonságot és stabilitást, amelyek agresszív külpolitikát folytatnak, közvetlenül vagy közvetetten támogatják a terrorizmust, és amelyek elnyomják saját népüket; sürgeti a főképviselőt, az EU-tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban megállapított 8 kritérium, valamint a kettős felhasználásról szóló 428/2009/EK rendeletben foglalt szabályok teljes körű betartását az űrrel kapcsolatos érzékeny technológiák kivitele tekintetében; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet arra, hogy Európa biztonságának, védelmének és stabilitásának megőrzése és megerősítése érdekében fontos megakadályozni az érzékeny űrtechnológiák kivitelét olyan országokba, amelyek veszélyeztetik a regionális vagy globális biztonságot és stabilitást, amelyek agresszív külpolitikát folytatnak, közvetlenül vagy közvetetten támogatják a terrorizmust, és amelyek elnyomják saját népüket; sürgeti a főképviselőt, az EU-tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban megállapított 8 kritérium, valamint a kettős felhasználásról szóló 428/2009/EK rendeletben foglalt szabályok teljes körű betartását az űrrel kapcsolatos érzékeny technológiák kivitele tekintetében;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a biztonság – többek között az adatbiztonság – arányos szintjének biztosítása érdekében jobban össze kellene hangolni az uniós világűrbeli képességeket a szükséges rendszerarchitektúrák és eljárások kifejlesztése révén; felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre és támogasson egy-egy irányítási modellt minden egyes biztonsággal és védelemmel kapcsolatos szolgáltatást nyújtó rendszerre; úgy véli, hogy ahhoz, hogy a végfelhasználók számára integrált szolgáltatást lehessen nyújtani, a biztonság és védelem céljait szolgáló uniós világűrbeli képességek irányítását egy szakosodott operatív szolgálati koordinációs központnak kellene végeznie (mely a Horizont 2020 2014–2015-ös munkaprogramjában vezetési és irányítási központ néven szerepel); úgy véli, hogy ezt a központot költséghatékonysági okokból lehetőség szerint az egyik meglévő uniós szervbe – például az Európai GNSS Ügynökségbe, az Európai Unió Műholdközpontjába vagy az Európai Védelmi Ügynökségbe – kellene integrálni, figyelembe véve az említett ügynökségek által már lefedett képességeket; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a biztonság – többek között az adatbiztonság – arányos szintjének biztosítása érdekében jobban össze kellene hangolni az uniós világűrbeli képességeket a szükséges rendszerarchitektúrák és eljárások kifejlesztése révén; felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre és támogasson egy-egy irányítási modellt minden egyes biztonsággal és védelemmel kapcsolatos szolgáltatást nyújtó rendszerre; úgy véli, hogy ahhoz, hogy a végfelhasználók számára integrált szolgáltatást lehessen nyújtani, a biztonság és védelem céljait szolgáló uniós világűrbeli képességek irányítását egy szakosodott operatív szolgálati koordinációs központnak kellene végeznie (mely a Horizont 2020 2014–2015-ös munkaprogramjában vezetési és irányítási központ néven szerepel); úgy véli, hogy ezt a központot költséghatékonysági okokból lehetőség szerint az egyik meglévő uniós szervbe – például az Európai GNSS Ügynökségbe, az Európai Unió Műholdközpontjába vagy az Európai Védelmi Ügynökségbe – kellene integrálni, figyelembe véve az említett ügynökségek által már lefedett képességeket;

| 50. | úgy véli, hogy a biztonsági és védelmi képességekre irányuló uniós szintű beruházásokat lehetővé tevő, hosszú távú jogi keret megteremtése elősegítheti a mélyebb és módszeresebb európai védelmi együttműködést a kulcsfontosságú képességek biztosítása érdekében; ezért tudomásul veszi az Európai Tanács 2015. júniusi következtetéseit; sürgeti a Tanácsot, az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy dolgozzák ki az uniós szintű finanszírozáshoz szükséges keretet; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a biztonsági és védelmi képességekre irányuló uniós szintű beruházásokat lehetővé tevő, hosszú távú jogi keret megteremtése elősegítheti a mélyebb és módszeresebb európai védelmi együttműködést a kulcsfontosságú képességek biztosítása érdekében; ezért tudomásul veszi az Európai Tanács 2015. júniusi következtetéseit; sürgeti a Tanácsot, az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy dolgozzák ki az uniós szintű finanszírozáshoz szükséges keretet;

| 51. | megállapítja, hogy az európai űripar rendkívül koncentrált, és azt nagyfokú vertikális integráció jellemzi, mivel négy vállalat biztosítja a teljes európai űripari foglalkoztatás több mint 70 %-át és az európai űripari gyártó ágazati foglalkoztatás 90 %-a hat országba összpontosul; hangsúlyozza, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni azon országok potenciálját, amelyek korábban jó eredményeket értek el a csúcstechnológiákra vonatkozó szabadalmi kérvényeik kapcsán, viszont korábban nem folytattak űrtevékenységeket, továbbá kéri olyan politikák kidolgozását, amelyek ösztönzik ezeknek az országoknak az európai űriparban való részvételét, többek között a „Horizont 2020” program eszközeinek felhasználásával; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy az európai űripar rendkívül koncentrált, és azt nagyfokú vertikális integráció jellemzi, mivel négy vállalat biztosítja a teljes európai űripari foglalkoztatás több mint 70 %-át és az európai űripari gyártó ágazati foglalkoztatás 90 %-a hat országba összpontosul; hangsúlyozza, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni azon országok potenciálját, amelyek korábban jó eredményeket értek el a csúcstechnológiákra vonatkozó szabadalmi kérvényeik kapcsán, viszont korábban nem folytattak űrtevékenységeket, továbbá kéri olyan politikák kidolgozását, amelyek ösztönzik ezeknek az országoknak az európai űriparban való részvételét, többek között a „Horizont 2020” program eszközeinek felhasználásával;

| 52. | úgy véli továbbá, hogy az űrtechnológia és -szolgáltatások terén folytatott kutatást és fejlesztést meg kell erősíteni egy következetes uniós szakpolitikai kereten belül; |
| --- | --- |

52.

úgy véli továbbá, hogy az űrtechnológia és -szolgáltatások terén folytatott kutatást és fejlesztést meg kell erősíteni egy következetes uniós szakpolitikai kereten belül;

| 53. | véleménye szerint egy biztonságról és védelemről szóló uniós szintű fehér könyv megfelelő eszköz lenne a világűrbe telepített biztonsági és védelmi képességek iránti jövőbeli uniós kötelezettségvállalás szerkezetének kialakításához; felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy indítson vitát az EU törekvései szintjének meghatározásáról a világűrbeli képességek, valamint a biztonság és védelem egymást átfedő területein; véleménye szerint ez lehetővé tehetné a békefenntartással, konfliktusmegelőzéssel, a nemzetközi biztonság megerősítésével kapcsolatos összes képességi terület koherens fejlesztését, összhangban az Egyesült Nemzetek Alapokmányában leírt elvekkel; felhívja a Bizottságot, hogy vázolja fel a jövőbeni európai védelmi cselekvési tervben a biztonságot és védelmet támogató űrtevékenységekkel kapcsolatos terveit; egyidejűleg elismeri az űrpolitika területén a biztonsággal kapcsolatos nemzetközi együttműködések előnyeit az EU megbízható partnereivel; |
| --- | --- |

53.

véleménye szerint egy biztonságról és védelemről szóló uniós szintű fehér könyv megfelelő eszköz lenne a világűrbe telepített biztonsági és védelmi képességek iránti jövőbeli uniós kötelezettségvállalás szerkezetének kialakításához; felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy indítson vitát az EU törekvései szintjének meghatározásáról a világűrbeli képességek, valamint a biztonság és védelem egymást átfedő területein; véleménye szerint ez lehetővé tehetné a békefenntartással, konfliktusmegelőzéssel, a nemzetközi biztonság megerősítésével kapcsolatos összes képességi terület koherens fejlesztését, összhangban az Egyesült Nemzetek Alapokmányában leírt elvekkel; felhívja a Bizottságot, hogy vázolja fel a jövőbeni európai védelmi cselekvési tervben a biztonságot és védelmet támogató űrtevékenységekkel kapcsolatos terveit; egyidejűleg elismeri az űrpolitika területén a biztonsággal kapcsolatos nemzetközi együttműködések előnyeit az EU megbízható partnereivel;

| 54. | emlékeztet arra, hogy az űrszemét az űrbiztonság szempontjából egyre súlyosabb problémát jelent, és felhívja az Európai Uniót, hogy támogassa a kutatást és fejlesztést a dolgozzon ki aktív szemételtávolítási (ADR) technológiákat; arra ösztönzi az Európai Uniót, hogy fektessen energiát egy olyan nemzetközi megállapodás létrehozásába, amely meghatározza az űrszemét jogi fogalmát, az űrszemét eltávolítására vonatkozó szabályokat és előírásokat, valamint egyértelműen megállapítja a felelősségeket is; hangsúlyozza, hogy globális világűr-megfigyelés i mechanizmusra van szükség, valamint kéri az európai világűr-megfigyelési rendszer olyan partnerekkel való összekapcsolását, mint például az Amerikai Egyesült Államok, továbbá kéri a bizalomépítő intézkedések és a más partnerekkel folytatott információcsere fokozását; |
| --- | --- |

54.

emlékeztet arra, hogy az űrszemét az űrbiztonság szempontjából egyre súlyosabb problémát jelent, és felhívja az Európai Uniót, hogy támogassa a kutatást és fejlesztést a dolgozzon ki aktív szemételtávolítási (ADR) technológiákat; arra ösztönzi az Európai Uniót, hogy fektessen energiát egy olyan nemzetközi megállapodás létrehozásába, amely meghatározza az űrszemét jogi fogalmát, az űrszemét eltávolítására vonatkozó szabályokat és előírásokat, valamint egyértelműen megállapítja a felelősségeket is; hangsúlyozza, hogy globális világűr-megfigyelés i mechanizmusra van szükség, valamint kéri az európai világűr-megfigyelési rendszer olyan partnerekkel való összekapcsolását, mint például az Amerikai Egyesült Államok, továbbá kéri a bizalomépítő intézkedések és a más partnerekkel folytatott információcsere fokozását;

| 55. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, a NATO főtitkárának, az űripar és a biztonság és védelem területén működő uniós ügynökségeknek és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

55.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, a NATO főtitkárának, az űripar és a biztonság és védelem területén működő uniós ügynökségeknek és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 122., 2014.4.24., 44. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 1. o.

(3)  HL L 158., 2014.5.27., 227. o.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/95

---

P8_TA(2016)0268

Az űrpiac felvevőképessége

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása az űripari termékek piaci bevezetéséről (2016/2731(RSP))

(2018/C 086/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés XIX. címének 189. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés XIX. címének 189. cikkére,

| — | tekintettel az „Európai Unió űripari politikája” című, 2013. február 28-i bizottsági közleményre (COM(2013)0108), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai Unió űripari politikája” című, 2013. február 28-i bizottsági közleményre (COM(2013)0108),

| — | tekintettel „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című, 2011. április 4-i bizottsági közleményre (COM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című, 2011. április 4-i bizottsági közleményre (COM(2011)0152),

| — | tekintettel az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – a versenyképes adat- és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – a versenyképes adat- és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0178),

| — | tekintettel a „Cselekvési terv a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) alkalmazásairól” című, 2010. június 14-i bizottsági közleményre (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) alkalmazásairól” című, 2010. június 14-i bizottsági közleményre (COM(2010)0308),

| — | tekintettel az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. április 16-i 512/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. április 16-i 512/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2010. szeptember 22-i 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2010. szeptember 22-i 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel rendelete az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 11-i 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel rendelete az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 11-i 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i 2015/758/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i 2015/758/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a vonatkozó tanácsi következtetésekre és az automatizált és összekapcsolt vezetésre vonatkozó, 2016. április 14-i amsterdami miniszteri nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vonatkozó tanácsi következtetésekre és az automatizált és összekapcsolt vezetésre vonatkozó, 2016. április 14-i amsterdami miniszteri nyilatkozatra,

| — | tekintettel az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességekről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességekről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió űripari politikájáról – az űrágazatban rejlő gazdasági növekedési potenciál kibontakoztatásáról szóló, 2013. december 10-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió űripari politikájáról – az űrágazatban rejlő gazdasági növekedési potenciál kibontakoztatásáról szóló, 2013. december 10-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a polgárok szolgálatában álló európai uniós űrstratégiáról szóló, 2012. január 19-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgárok szolgálatában álló európai uniós űrstratégiáról szóló, 2012. január 19-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a globális navigációs műholdrendszerek közlekedési alkalmazásairól – a rövid és középtávú uniós politikáról szóló, 2011. június 7-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globális navigációs műholdrendszerek közlekedési alkalmazásairól – a rövid és középtávú uniós politikáról szóló, 2011. június 7-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az űripari termékek piaci bevezetéséről szóló, 2016 januárjában készült tanulmányra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az űripari termékek piaci bevezetéséről szóló, 2016 januárjában készült tanulmányra (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a világűrrel kapcsolatos uniós tevékenységek rendkívül fontosak a tudományos és műszaki fejlődés, az innováció, a gazdasági növekedés, az ipari versenyképesség, a társadalmi kohézió, a szakképesítést igénylő munkahelyek és új vállalkozások létrehozása, valamint üzleti lehetőségek teremtése szempontjából a beszerzési és értékesítési piacokon egyaránt; |
| --- | --- |

A.

mivel a világűrrel kapcsolatos uniós tevékenységek rendkívül fontosak a tudományos és műszaki fejlődés, az innováció, a gazdasági növekedés, az ipari versenyképesség, a társadalmi kohézió, a szakképesítést igénylő munkahelyek és új vállalkozások létrehozása, valamint üzleti lehetőségek teremtése szempontjából a beszerzési és értékesítési piacokon egyaránt;

| B. | mivel a műholdas navigációs, Föld-megfigyelési és műholdas távközlési szolgáltatások létfontosságú hozzájárulást tehetnek számos különböző uniós politika végrehajtásához; mivel az európai polgárok számára jelentős előnyöket hozhatnak a műholdas navigációs és Föld-megfigyelési szolgáltatások; |
| --- | --- |

B.

mivel a műholdas navigációs, Föld-megfigyelési és műholdas távközlési szolgáltatások létfontosságú hozzájárulást tehetnek számos különböző uniós politika végrehajtásához; mivel az európai polgárok számára jelentős előnyöket hozhatnak a műholdas navigációs és Föld-megfigyelési szolgáltatások;

| C. | mivel az űrkutatási vezérprogramok végrehajtása egyértelművé teszi az uniós szintű együttműködés hozzáadott értékét; mivel az EU továbbra sem rendelkezik integrált és koherens űrpolitikával; |
| --- | --- |

C.

mivel az űrkutatási vezérprogramok végrehajtása egyértelművé teszi az uniós szintű együttműködés hozzáadott értékét; mivel az EU továbbra sem rendelkezik integrált és koherens űrpolitikával;

| D. | mivel a világűrhöz való önálló hozzáférés az EU számára stratégiai fontossággal bír; mivel a magas fokon megbízható és pontos helymeghatározást biztosító időmérési információk és Föld-megfigyelési adatok alapvető fontosságúak az európai önállóság megszilárdítása szempontjából, és mivel a technológiai végrehajtás tekintetében az Európai GNSS program és a Kopernikusz-program egyedien innovatív megközelítést követ; mivel az Unió a 2020-ig terjedő időszakban több mint 11 milliárd eurót költ e programok infrastruktúrájára; |
| --- | --- |

D.

mivel a világűrhöz való önálló hozzáférés az EU számára stratégiai fontossággal bír; mivel a magas fokon megbízható és pontos helymeghatározást biztosító időmérési információk és Föld-megfigyelési adatok alapvető fontosságúak az európai önállóság megszilárdítása szempontjából, és mivel a technológiai végrehajtás tekintetében az Európai GNSS program és a Kopernikusz-program egyedien innovatív megközelítést követ; mivel az Unió a 2020-ig terjedő időszakban több mint 11 milliárd eurót költ e programok infrastruktúrájára;

| E. | mivel a GPS jelet felerősítő európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) már működőképes, és a Galileo hamarosan megkezdi első szolgáltatásait; mivel a Kopernikusz-program működőképes, és legfontosabb szolgáltatásai már a felhasználók rendelkezésére állnak, és világszerte ingyenesen hozzáférhetők; |
| --- | --- |

E.

mivel a GPS jelet felerősítő európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) már működőképes, és a Galileo hamarosan megkezdi első szolgáltatásait; mivel a Kopernikusz-program működőképes, és legfontosabb szolgáltatásai már a felhasználók rendelkezésére állnak, és világszerte ingyenesen hozzáférhetők;

| F. | mivel az űrkutatás keretében kifejlesztett technológiák kölcsönös inspirációs hatása erős, és járulékos előnyöket hoznak más szakpolitikai területeken is; |
| --- | --- |

F.

mivel az űrkutatás keretében kifejlesztett technológiák kölcsönös inspirációs hatása erős, és járulékos előnyöket hoznak más szakpolitikai területeken is;

| G. | mivel a nagy mennyiségű műholdas adatok feldolgozását és tárolását lehetővé tevő kapacitás kifejlesztéséhez az adattárolás, a hálózati kapcsolatok és a nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek területén már meglévő infrastruktúrákat össze kell kapcsolni, ezért fontos teendő az erős és versenyképes európai Föld-megfigyelési downstream (értékesítési) ipar előmozdítása; |
| --- | --- |

G.

mivel a nagy mennyiségű műholdas adatok feldolgozását és tárolását lehetővé tevő kapacitás kifejlesztéséhez az adattárolás, a hálózati kapcsolatok és a nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek területén már meglévő infrastruktúrákat össze kell kapcsolni, ezért fontos teendő az erős és versenyképes európai Föld-megfigyelési downstream (értékesítési) ipar előmozdítása;

| H. | mivel a várakozások szerint az európai globális navigációs műholdrendszer a következő két évtizedben mintegy 60 és 90 milliárd EUR közé eső értékben gerjeszt majd gazdasági és társadalmi hasznot; mivel a Föld-megfigyelési downstream szolgáltatások 2020-ig elérendő potenciális éves forgalma a becslések szerint mintegy 2,8 milliárd EUR lesz, aminek több mint 90 %-a Kopernikusz-programból származik majd; |
| --- | --- |

H.

mivel a várakozások szerint az európai globális navigációs műholdrendszer a következő két évtizedben mintegy 60 és 90 milliárd EUR közé eső értékben gerjeszt majd gazdasági és társadalmi hasznot; mivel a Föld-megfigyelési downstream szolgáltatások 2020-ig elérendő potenciális éves forgalma a becslések szerint mintegy 2,8 milliárd EUR lesz, aminek több mint 90 %-a Kopernikusz-programból származik majd;

| I. | mivel a downstream alkalmazások és a világűrből származó adatokon alapuló szolgáltatások bevezetése mindeddig elmaradt a várakozásoktól; mivel a világűrből származó adatokkal kapcsolatos potenciális piaci lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében mind az állami, mind a magánkeresletet serkenteni kell, továbbá fel kell számolni a piac széttöredezettségét és minden olyan technikai, jogalkotási és egyéb akadályt, amely a világűrrel szorosan összefüggő termékek és szolgáltatások terén gátolja a belső piac működését; |
| --- | --- |

I.

mivel a downstream alkalmazások és a világűrből származó adatokon alapuló szolgáltatások bevezetése mindeddig elmaradt a várakozásoktól; mivel a világűrből származó adatokkal kapcsolatos potenciális piaci lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében mind az állami, mind a magánkeresletet serkenteni kell, továbbá fel kell számolni a piac széttöredezettségét és minden olyan technikai, jogalkotási és egyéb akadályt, amely a világűrrel szorosan összefüggő termékek és szolgáltatások terén gátolja a belső piac működését;

| J. | mivel a Bizottság 2016-ra vonatkozó munkaprogramjában bejelentette, hogy „európai űrstratégiát” szándékozik előterjeszteni, és 2016 áprilisában nyilvános konzultációt kezdett; mivel ezen állásfoglalás hozzá kíván járulni e stratégia kialakításához; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság 2016-ra vonatkozó munkaprogramjában bejelentette, hogy „európai űrstratégiát” szándékozik előterjeszteni, és 2016 áprilisában nyilvános konzultációt kezdett; mivel ezen állásfoglalás hozzá kíván járulni e stratégia kialakításához;

Űrstratégia és az űripari termékek piaci bevezetése

| 1. | bátorítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő átfogó, nagyra törő és a jövőbe tekintő stratégiát, amely rövid, közép- és hosszú távon biztosítja Európa vezető szerepét az űrtechnológiában és az űrrel kapcsolatos szolgáltatások terén, független hozzáférést biztosítva Európa számára a világűrhöz, valamint egyenlő versenyszabályokat teremtve az európai űripar számára; |
| --- | --- |

1.

bátorítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő átfogó, nagyra törő és a jövőbe tekintő stratégiát, amely rövid, közép- és hosszú távon biztosítja Európa vezető szerepét az űrtechnológiában és az űrrel kapcsolatos szolgáltatások terén, független hozzáférést biztosítva Európa számára a világűrhöz, valamint egyenlő versenyszabályokat teremtve az európai űripar számára;

| 2. | úgy véli, hogy az európai uniós űrprogramok gazdasági-társadalmi előnyeinek maximalizálása érdekében a stratégia egyik fő elemének az űrből származó adatok, valamint az űripari szolgáltatások és alkalmazások piaci bevezetésének kell lennie; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az európai uniós űrprogramok gazdasági-társadalmi előnyeinek maximalizálása érdekében a stratégia egyik fő elemének az űrből származó adatok, valamint az űripari szolgáltatások és alkalmazások piaci bevezetésének kell lennie;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy hamarosan elkészülő stratégiája részeként terjesszen elő egyértelmű európai űripari politikára vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy hamarosan elkészülő stratégiája részeként terjesszen elő egyértelmű európai űripari politikára vonatkozó javaslatot;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EU űrprogramjait a jövőben a felhasználókhoz kell igazítani, figyelembe véve az állami, magán- és tudományos felhasználók igényeit; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EU űrprogramjait a jövőben a felhasználókhoz kell igazítani, figyelembe véve az állami, magán- és tudományos felhasználók igényeit;

| 5. | elismeri, hogy az EU űrpolitikájának végrehajtásában részt vevő szereplők skálája széles, és közülük is kiemelkedik a Bizottság, az Európai GNSS Ügynökség (GSA), az Európai Űrügynökség (ESA), a Kopernikusz-program keretében működő szolgáltatásnyújtók (a Eumetsat, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA), az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA), az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex), az Európai Unió Műholdközpontja, a középtávú időjárás-előrejelzés európai központja (ECMWF), a Közös Kutatóközpont (JRC) és a Mercator Ocean), a tagállamok és az ipari szereplők; bátorítja e szereplőket, hogy fokozzák az együttműködést különösen az EU-val és az ESA-val; felhívja a Bizottságot, hogy töltsön be vezető szerepet ez európai ipar adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos képességének bővítésében, az űripari termékek piaci bevezetésének eredményesebbé tételében és világpiaci versenyképességük megerősítésében; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy az EU űrpolitikájának végrehajtásában részt vevő szereplők skálája széles, és közülük is kiemelkedik a Bizottság, az Európai GNSS Ügynökség (GSA), az Európai Űrügynökség (ESA), a Kopernikusz-program keretében működő szolgáltatásnyújtók (a Eumetsat, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA), az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA), az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex), az Európai Unió Műholdközpontja, a középtávú időjárás-előrejelzés európai központja (ECMWF), a Közös Kutatóközpont (JRC) és a Mercator Ocean), a tagállamok és az ipari szereplők; bátorítja e szereplőket, hogy fokozzák az együttműködést különösen az EU-val és az ESA-val; felhívja a Bizottságot, hogy töltsön be vezető szerepet ez európai ipar adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos képességének bővítésében, az űripari termékek piaci bevezetésének eredményesebbé tételében és világpiaci versenyképességük megerősítésében;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az EU űrrel kapcsolatos tevékenységeit egyszerűsített intézményi keretek között kell folytatni, megkönnyítve mind az állami, mind a magánfelhasználók felvevőképességét; kéri a Bizottságot, hogy stratégiájában foglalkozzon e szükséglettel, és tegyen javaslatot a különböző szereplők szerepeinek egyértelmű meghatározásaira; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az EU űrrel kapcsolatos tevékenységeit egyszerűsített intézményi keretek között kell folytatni, megkönnyítve mind az állami, mind a magánfelhasználók felvevőképességét; kéri a Bizottságot, hogy stratégiájában foglalkozzon e szükséglettel, és tegyen javaslatot a különböző szereplők szerepeinek egyértelmű meghatározásaira;

| 7. | hangsúlyozza a regionális dimenzió jelentőségét; támogatja a regionális és helyi hatóságok fokozott bevonását az EU eredményes űrpolitikájába; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a helyi kezdeményezéseket nemzeti szinten össze kell hangolni annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az átfedés a Bizottság és a tagállamok fellépései között; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a regionális dimenzió jelentőségét; támogatja a regionális és helyi hatóságok fokozott bevonását az EU eredményes űrpolitikájába; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a helyi kezdeményezéseket nemzeti szinten össze kell hangolni annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az átfedés a Bizottság és a tagállamok fellépései között;

Technikai akadályok

| 8. | üdvözli a mindkét uniós vezérprogram – Galileo és Kopernikusz – tekintetében elért előrelépést; úgy véli, hogy e programokat kiegészítő jellegűeknek kell tekinteni, és további szinergiákat kell előmozdítani; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy tartsa be az időhatárokat, és biztosítsa mindkét vezérprogram űrbeli és földi infrastruktúrájának és szolgáltatásainak maradéktalan működőképességét; úgy véli, hogy a magánszektor bizalmának megtartásához kulcsfontosságú a további késedelmek elkerülése; ismételten felhívja a figyelmet azokra a világpiaci lehetőségekre, amelyeket a globális navigációs műholdrendszernek (GNSS) az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatással (EGNOS) való összekapcsolása kínál, kiterjesztve a lefedettséget Dél-Kelet-Európára, Afrikára és a Közel-Keletre; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a mindkét uniós vezérprogram – Galileo és Kopernikusz – tekintetében elért előrelépést; úgy véli, hogy e programokat kiegészítő jellegűeknek kell tekinteni, és további szinergiákat kell előmozdítani; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy tartsa be az időhatárokat, és biztosítsa mindkét vezérprogram űrbeli és földi infrastruktúrájának és szolgáltatásainak maradéktalan működőképességét; úgy véli, hogy a magánszektor bizalmának megtartásához kulcsfontosságú a további késedelmek elkerülése; ismételten felhívja a figyelmet azokra a világpiaci lehetőségekre, amelyeket a globális navigációs műholdrendszernek (GNSS) az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatással (EGNOS) való összekapcsolása kínál, kiterjesztve a lefedettséget Dél-Kelet-Európára, Afrikára és a Közel-Keletre;

| 9. | támogatja az EGNOS/Galileo és a Kopernikusz-program által egyaránt használt integrált alkalmazások kidolgozását; |
| --- | --- |

9.

támogatja az EGNOS/Galileo és a Kopernikusz-program által egyaránt használt integrált alkalmazások kidolgozását;

| 10. | úgy véli, hogy a Kopernikusz adatainak terjesztése túlságosan szétaprózott, és hogy alapvetően fontos az uniós megközelítés kialakítása annak érdekében, hogy az európai ipar valóban kihasználhassa a szolgáltatás előnyeit; hangsúlyozza, hogy a Kopernikusz Föld-megfigyelési adataihoz való jobb hozzáférés az erős downstream ipari ágazat kibontakozásának előfeltétele; hangsúlyozza különösen, hogy meg kell erősíteni a Föld-megfigyelési adatok nagy csomagjaihoz (például idősorokhoz) való hozzáférést; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a Kopernikusz adatainak terjesztése túlságosan szétaprózott, és hogy alapvetően fontos az uniós megközelítés kialakítása annak érdekében, hogy az európai ipar valóban kihasználhassa a szolgáltatás előnyeit; hangsúlyozza, hogy a Kopernikusz Föld-megfigyelési adataihoz való jobb hozzáférés az erős downstream ipari ágazat kibontakozásának előfeltétele; hangsúlyozza különösen, hogy meg kell erősíteni a Föld-megfigyelési adatok nagy csomagjaihoz (például idősorokhoz) való hozzáférést;

| 11. | nyomatékosan kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Kopernikusz adatok független ikt-platformok rendelkezésére álljanak, ez ugyanis lehetővé tenné óriási méretű adathalmazok tárolását, kezelését és feldolgozását, valamint megkönnyítené az azokhoz való hozzáférést és a lehető legtöbb forrásból származó adatcsomagok integrálását és a felhasználók rendelkezésére bocsátását; véleménye szerint e platformok szerepe a következő:






  — | az igények összesítése, hozzájárulás a jelenlegi szétaprózottság felszámolásához és Föld-megfigyelési belső piac létrehozásához anélkül, hogy ehhez szabályozási intézkedésekre volna szükség; |
| --- | --- | --- |

11.

nyomatékosan kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Kopernikusz adatok független ikt-platformok rendelkezésére álljanak, ez ugyanis lehetővé tenné óriási méretű adathalmazok tárolását, kezelését és feldolgozását, valamint megkönnyítené az azokhoz való hozzáférést és a lehető legtöbb forrásból származó adatcsomagok integrálását és a felhasználók rendelkezésére bocsátását; véleménye szerint e platformok szerepe a következő:

—

az igények összesítése, hozzájárulás a jelenlegi szétaprózottság felszámolásához és Föld-megfigyelési belső piac létrehozásához anélkül, hogy ehhez szabályozási intézkedésekre volna szükség;

| — | nyitott és megkülönböztetésmentes hozzáférés szavatolása a felhasználók számára; |
| --- | --- |

—

nyitott és megkülönböztetésmentes hozzáférés szavatolása a felhasználók számára;

| — | annak lehetővé tétele az ipar számára, hogy a platformokon keresztül bármely, általuk megfelelőnek tartott szolgáltatást nyújthassanak; |
| --- | --- |

—

annak lehetővé tétele az ipar számára, hogy a platformokon keresztül bármely, általuk megfelelőnek tartott szolgáltatást nyújthassanak;

| — | kiegészítő hozzájárulást adni a tagállamok, az Európai Űrügynökség, az ipar és az európai nyílt tudományosadat-felhő más erőfeszítéseihez; |
| --- | --- |

—

kiegészítő hozzájárulást adni a tagállamok, az Európai Űrügynökség, az ipar és az európai nyílt tudományosadat-felhő más erőfeszítéseihez;

| 12. | ajánlja továbbá, hogy a Bizottság szorosan működjön együtt a tagállamokkal és az Európai Űrügynökséggel a megfelelően integrált és kellő adatbiztonsági szintekkel rendelkező infrastruktúrarendszer megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

12.

ajánlja továbbá, hogy a Bizottság szorosan működjön együtt a tagállamokkal és az Európai Űrügynökséggel a megfelelően integrált és kellő adatbiztonsági szintekkel rendelkező infrastruktúrarendszer megteremtése érdekében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a Galileóval kompatibilis lapkakészletek (chipset) és vevőkészülékek nélkül a Galileo piaci bevezetése komoly akadályokba ütközik; üdvözli ezért az európai globális navigációs műholdrendszer (GNSS) költségvetésében az „Alapvető összetevők” finanszírozási programra elkülönített, az Európai GNSS Ügynökség (GSA) kezelésére bízott összeget, amelynek célja e lapkakészletek és vevőkészülékek kifejlesztésének támogatása; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a félidős felülvizsgálat keretében vizsgálja meg, hogy ezt az összeget növelni kell-e; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a Galileóval kompatibilis lapkakészletek (chipset) és vevőkészülékek nélkül a Galileo piaci bevezetése komoly akadályokba ütközik; üdvözli ezért az európai globális navigációs műholdrendszer (GNSS) költségvetésében az „Alapvető összetevők” finanszírozási programra elkülönített, az Európai GNSS Ügynökség (GSA) kezelésére bízott összeget, amelynek célja e lapkakészletek és vevőkészülékek kifejlesztésének támogatása; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a félidős felülvizsgálat keretében vizsgálja meg, hogy ezt az összeget növelni kell-e;

| 14. | felhívja a GSA-t, hogy folytassa a lapkakészletek és vevőkészülékek gyártóival kapcsolatos munkát, hogy jobban meg lehessen érteni szükségleteiket, és el lehessen látni őket a szükséges technikai információkkal annak biztosítása érdekében, hogy a legtöbb felhasználói berendezés kompatibilis legyen a Galileoval; úgy véli, hogy az ipar igényeit szervesen figyelembe kell venni a program értékelési folyamatában annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer folyamatosan megfeleljen a piaci elvárásoknak; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a multi-konstellációs vevőkészülékek tekintetében a Galileo-t az ipar a referencia-konstellációk egyikének tekintse; |
| --- | --- |

14.

felhívja a GSA-t, hogy folytassa a lapkakészletek és vevőkészülékek gyártóival kapcsolatos munkát, hogy jobban meg lehessen érteni szükségleteiket, és el lehessen látni őket a szükséges technikai információkkal annak biztosítása érdekében, hogy a legtöbb felhasználói berendezés kompatibilis legyen a Galileoval; úgy véli, hogy az ipar igényeit szervesen figyelembe kell venni a program értékelési folyamatában annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer folyamatosan megfeleljen a piaci elvárásoknak; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a multi-konstellációs vevőkészülékek tekintetében a Galileo-t az ipar a referencia-konstellációk egyikének tekintse;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a Galileo a versenyben „megkülönböztető elemekkel” is bír majd, ami azt jelenti, hogy olyan előnyöket is kínál, amilyeneket más globális navigációs műholdrendszerbeli konstellációk nem, például nyílt szolgáltatáshitelesítést, valamint a kereskedelmi szolgáltatás rendkívüli pontosságát és megbízhatóságát; hangsúlyozza, hogy e megkülönböztető elemeknek a lehető legrövidebb időn belül rendelkezésre kell állniuk, biztosítva, hogy a Galileo referencia-konstellációvá váljon, és kidomborítva versenytársaival szembeni előnyeit; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a Galileo a versenyben „megkülönböztető elemekkel” is bír majd, ami azt jelenti, hogy olyan előnyöket is kínál, amilyeneket más globális navigációs műholdrendszerbeli konstellációk nem, például nyílt szolgáltatáshitelesítést, valamint a kereskedelmi szolgáltatás rendkívüli pontosságát és megbízhatóságát; hangsúlyozza, hogy e megkülönböztető elemeknek a lehető legrövidebb időn belül rendelkezésre kell állniuk, biztosítva, hogy a Galileo referencia-konstellációvá váljon, és kidomborítva versenytársaival szembeni előnyeit;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az űripari adatok és szolgáltatások felhasználásához szükséges technikai szabványok meglétét biztosítani kell; nyomatékosan felhívja a Bizottságot, hogy ilyen szabványok létrehozása érdekében állítson fel tematikus munkacsoportokat a tagállamok szakembereivel; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az űripari adatok és szolgáltatások felhasználásához szükséges technikai szabványok meglétét biztosítani kell; nyomatékosan felhívja a Bizottságot, hogy ilyen szabványok létrehozása érdekében állítson fel tematikus munkacsoportokat a tagállamok szakembereivel;

Piaci akadályok

| 17. | úgy véli, hogy a magánszektor beruházásainak serkentése érdekében az állami szektor, közöttük a megbízott ügynökségek tevékenységeinek kiszámíthatónak kell lenniük; úgy véli, hogy a jövőben az űripari szolgáltatásokat főleg üzleti vállalkozásoknak kell nyújtaniuk (és e szolgáltatásokat tőlük kell igénybe venni), kivéve, ha ezzel szemben alapos indokok – például kézzelfogható biztonsági kockázatok – szólnak; javasolja, hogy a Kopernikusz-rendelet és a Galileo-rendelet féléves értékelését annak biztosítására is használják fel, hogy a szolgáltatások beszerzésekor a magánszektort jobban bevonják; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a magánszektor beruházásainak serkentése érdekében az állami szektor, közöttük a megbízott ügynökségek tevékenységeinek kiszámíthatónak kell lenniük; úgy véli, hogy a jövőben az űripari szolgáltatásokat főleg üzleti vállalkozásoknak kell nyújtaniuk (és e szolgáltatásokat tőlük kell igénybe venni), kivéve, ha ezzel szemben alapos indokok – például kézzelfogható biztonsági kockázatok – szólnak; javasolja, hogy a Kopernikusz-rendelet és a Galileo-rendelet féléves értékelését annak biztosítására is használják fel, hogy a szolgáltatások beszerzésekor a magánszektort jobban bevonják;

| 18. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a Kopernikusz adatokkal kapcsolatban világosan határozza meg az alapvető állami szolgáltatások szerepét (mely termékeket szolgáltatnak a nyílt és ingyenes hozzáférés politikája jegyében, mely eljárásokkal lehet új termékeket hozzáadni), valamint azt, hogy mit kell a downstream ágazatra hagyni; felhívja a Bizottságot annak felmérésére, milyen igény van a rendkívül magas felbontású Föld-megfigyelési adatok iránt az EU belső működési céljaira; úgy véli, hogy ilyen adatokat európai kereskedelmi szolgáltatóktól kell beszerezni annak érdekében, hogy az európai ipar helyzete megszilárduljon, és hogy termékeit a globális kereskedelmi piacokon értékesíthesse; nyomatékosan kéri továbbá a Bizottságot olyan intézkedések foganatosítására – többek között ösztönözve a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést –, amelyeknek köszönhetően az állami hatóságok könnyebben szereznek be űripari szolgáltatásokat, és felhívja a Bizottságot, hogy különösen támogassa az innovatív kis- és középvállalkozásokat; |
| --- | --- |

18.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a Kopernikusz adatokkal kapcsolatban világosan határozza meg az alapvető állami szolgáltatások szerepét (mely termékeket szolgáltatnak a nyílt és ingyenes hozzáférés politikája jegyében, mely eljárásokkal lehet új termékeket hozzáadni), valamint azt, hogy mit kell a downstream ágazatra hagyni; felhívja a Bizottságot annak felmérésére, milyen igény van a rendkívül magas felbontású Föld-megfigyelési adatok iránt az EU belső működési céljaira; úgy véli, hogy ilyen adatokat európai kereskedelmi szolgáltatóktól kell beszerezni annak érdekében, hogy az európai ipar helyzete megszilárduljon, és hogy termékeit a globális kereskedelmi piacokon értékesíthesse; nyomatékosan kéri továbbá a Bizottságot olyan intézkedések foganatosítására – többek között ösztönözve a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést –, amelyeknek köszönhetően az állami hatóságok könnyebben szereznek be űripari szolgáltatásokat, és felhívja a Bizottságot, hogy különösen támogassa az innovatív kis- és középvállalkozásokat;

| 19. | kéri az erőfeszítések fokozását annak érdekében, hogy az európai űrprogramokban rejlő lehetőségeket az állami és a magánszektor szereplői, valamint a végfelhasználók körében egyaránt nagyobb figyelem övezze, és hogy az állami szektor és az üzleti közösség bátrabban használja fel az űrből származó adatokat; hisz abban, hogy a felhasználókra és a problémamegoldásra összpontosító megközelítés hatékony lehet, amennyiben a politikai igényeket és a vonatkozó operatív műholdas szolgáltatásokat egymáshoz igazítják; ajánlja, hogy a Bizottság mozdítsa elő a legjobb gyakorlatok cseréjét, például az Egyesült Királyságban „Az űripar az intelligensebb kormányzás szolgálatában” program során szerzett tapasztalatok megosztását; úgy véli, hogy a Bizottság fontos szerepet játszhat az állami szektor szükségleteinek összesítésében, és hozzájárulhat a felhasználói kereslet serkentéséhez; |
| --- | --- |

19.

kéri az erőfeszítések fokozását annak érdekében, hogy az európai űrprogramokban rejlő lehetőségeket az állami és a magánszektor szereplői, valamint a végfelhasználók körében egyaránt nagyobb figyelem övezze, és hogy az állami szektor és az üzleti közösség bátrabban használja fel az űrből származó adatokat; hisz abban, hogy a felhasználókra és a problémamegoldásra összpontosító megközelítés hatékony lehet, amennyiben a politikai igényeket és a vonatkozó operatív műholdas szolgáltatásokat egymáshoz igazítják; ajánlja, hogy a Bizottság mozdítsa elő a legjobb gyakorlatok cseréjét, például az Egyesült Királyságban „Az űripar az intelligensebb kormányzás szolgálatában” program során szerzett tapasztalatok megosztását; úgy véli, hogy a Bizottság fontos szerepet játszhat az állami szektor szükségleteinek összesítésében, és hozzájárulhat a felhasználói kereslet serkentéséhez;

| 20. | nagyra értékeli a Bizottság, az Európai GNSS Ügynökség (GSA), az Európai Űrügynökség (ESA), a Kopernikusz szolgáltatásnyújtók, a nemzeti űrügynökségek és más szereplők különböző figyelemfelkeltő tevékenységeit; kiemeli – a legjobb gyakorlatok sikeres példáiként – az Európai Űrpolitika (éves) konferenciákat, az Európai Űrmegoldások konferenciákat, az Űr Napokat, az Európai Űr Expo-t, a Galileo Rajzversenyt, az Európai Műholdas Navigációs Versenyt és a Kopernikusz Mesterek versenyt; |
| --- | --- |

20.

nagyra értékeli a Bizottság, az Európai GNSS Ügynökség (GSA), az Európai Űrügynökség (ESA), a Kopernikusz szolgáltatásnyújtók, a nemzeti űrügynökségek és más szereplők különböző figyelemfelkeltő tevékenységeit; kiemeli – a legjobb gyakorlatok sikeres példáiként – az Európai Űrpolitika (éves) konferenciákat, az Európai Űrmegoldások konferenciákat, az Űr Napokat, az Európai Űr Expo-t, a Galileo Rajzversenyt, az Európai Műholdas Navigációs Versenyt és a Kopernikusz Mesterek versenyt;

| 21. | úgy véli, hogy több erőfeszítést kellene tenni a Kopernikusz program előmozdítása és marketingje érdekében; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy több erőfeszítést kellene tenni a Kopernikusz program előmozdítása és marketingje érdekében;

| 22. | bátorítja az Európai GNSS Ügynökséget, hogy folytassa a Galileo és az EGNOS előmozdítása és marketingje tekintetében tett erőfeszítéseit, valamint szolgáltasson tájékoztatást a felhasználók igényeiről és a műholdas navigációs piacon bekövetkező fejleményekről; |
| --- | --- |

22.

bátorítja az Európai GNSS Ügynökséget, hogy folytassa a Galileo és az EGNOS előmozdítása és marketingje tekintetében tett erőfeszítéseit, valamint szolgáltasson tájékoztatást a felhasználók igényeiről és a műholdas navigációs piacon bekövetkező fejleményekről;

| 23. | úgy véli, hogy a Bizottságnak be kellene vonnia a tagállamokban működő Europe Direct regionális központok hálózatát a Kopernikusz és Galileo adataiból származó előnyök terjesztését célzó figyelemkeltő kampányokba, és emellett támogatnia kellene az állami hatóságokat abban, hogy feltérképezzék igényeiket; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a Bizottságnak be kellene vonnia a tagállamokban működő Europe Direct regionális központok hálózatát a Kopernikusz és Galileo adataiból származó előnyök terjesztését célzó figyelemkeltő kampányokba, és emellett támogatnia kellene az állami hatóságokat abban, hogy feltérképezzék igényeiket;

A világűr az EU politikáiban

| 24. | ajánlja, hogy a Bizottság és tagállamok gondoskodjanak arról, hogy az európai űrprogramok infrastruktúráját és szolgáltatásait felhasználják a kapcsolódó politikákban és programokban; úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kell erősítenie a kapcsolatokat az EU űrrel kapcsolatos forrásait és tevékenységeit olyan szakpolitikai területeken, mint például a belső piac, az ipari alap, a foglalkoztatás, a növekedés, a beruházás, az energia, az éghajlat, a környezetvédelem, az egészségügy, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás, a halászat, a közlekedés, a turizmus, a digitális egységes piac, a regionális politika és a helyi tervezés; úgy véli, hogy komoly lehetőségek nyílnak olyan kihívások kezelésére, mint például a migráció, a határigazgatás és a fenntartható fejlődés; |
| --- | --- |

24.

ajánlja, hogy a Bizottság és tagállamok gondoskodjanak arról, hogy az európai űrprogramok infrastruktúráját és szolgáltatásait felhasználják a kapcsolódó politikákban és programokban; úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kell erősítenie a kapcsolatokat az EU űrrel kapcsolatos forrásait és tevékenységeit olyan szakpolitikai területeken, mint például a belső piac, az ipari alap, a foglalkoztatás, a növekedés, a beruházás, az energia, az éghajlat, a környezetvédelem, az egészségügy, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás, a halászat, a közlekedés, a turizmus, a digitális egységes piac, a regionális politika és a helyi tervezés; úgy véli, hogy komoly lehetőségek nyílnak olyan kihívások kezelésére, mint például a migráció, a határigazgatás és a fenntartható fejlődés;

| 25. | nyomatékosan felhívja ezért a Bizottságot, hogy állítson fel „űrszempontú leltárat” minden meglévő és új szakpolitikai területen, bizonyossá téve az űrrel kapcsolatos uniós források legjobb felhasználását; nyomatékosan kéri a Bizottságot a meglévő uniós jogszabályok felülvizsgálatára annak felmérése érdekében, hogy szükség van-e bármilyen módosításra a műholdas adatok és szolgáltatások (GNSS, Föld-megfigyelés, távközlés) használatának ösztönzése, valamint a lehetséges gazdasági-társadalmi és egyéb előnyök kihasználása érdekében, valamint kéri a Bizottságot, hogy állítson fel ilyen „űrszempontú leltárat” minden új jogszabály esetében; |
| --- | --- |

25.

nyomatékosan felhívja ezért a Bizottságot, hogy állítson fel „űrszempontú leltárat” minden meglévő és új szakpolitikai területen, bizonyossá téve az űrrel kapcsolatos uniós források legjobb felhasználását; nyomatékosan kéri a Bizottságot a meglévő uniós jogszabályok felülvizsgálatára annak felmérése érdekében, hogy szükség van-e bármilyen módosításra a műholdas adatok és szolgáltatások (GNSS, Föld-megfigyelés, távközlés) használatának ösztönzése, valamint a lehetséges gazdasági-társadalmi és egyéb előnyök kihasználása érdekében, valamint kéri a Bizottságot, hogy állítson fel ilyen „űrszempontú leltárat” minden új jogszabály esetében;

| 26. | bátorítja a Bizottságot azon lehetőségek feltárására, hogy miként használhatók fel az európai GNSS és Kopernikusz programok az uniós szomszédsági és fejlesztési politikákban, valamint a nem uniós országokkal és nemzetközi szervezetekkel az együttműködésről folytatott tárgyalások során; |
| --- | --- |

26.

bátorítja a Bizottságot azon lehetőségek feltárására, hogy miként használhatók fel az európai GNSS és Kopernikusz programok az uniós szomszédsági és fejlesztési politikákban, valamint a nem uniós országokkal és nemzetközi szervezetekkel az együttműködésről folytatott tárgyalások során;

| 27. | hangsúlyozza az európai GNSS adatok kritikus jelentőségét a fokozott biztonság, valamint az intelligens közlekedési és forgalomirányítási rendszerek hatékony alkalmazása szempontjából; hangsúlyozza az eCall-ra és a digitális tachográfokra vonatkozó rendeletek fontosságát, mivel ezek segítenek majd a Galileo és az EGNOS elfogadásának előmozdításában; bátorítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon más érdemleges alkalmazási területekkel is, amelyeken fokozható az uniós polgárok biztonsága és védelme, mint amilyen például a sürgősségi hívás/üzenet helymeghatározása; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jogalkotási intézkedéseket e tekintetben annak biztosítása érdekében, hogy a GNSS lapkák kompatibilisak legyenek a Galileo/EGNOS rendszerrel, különösen a polgári repülés és a kritikus infrastruktúrák terén; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az európai GNSS adatok kritikus jelentőségét a fokozott biztonság, valamint az intelligens közlekedési és forgalomirányítási rendszerek hatékony alkalmazása szempontjából; hangsúlyozza az eCall-ra és a digitális tachográfokra vonatkozó rendeletek fontosságát, mivel ezek segítenek majd a Galileo és az EGNOS elfogadásának előmozdításában; bátorítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon más érdemleges alkalmazási területekkel is, amelyeken fokozható az uniós polgárok biztonsága és védelme, mint amilyen például a sürgősségi hívás/üzenet helymeghatározása; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jogalkotási intézkedéseket e tekintetben annak biztosítása érdekében, hogy a GNSS lapkák kompatibilisak legyenek a Galileo/EGNOS rendszerrel, különösen a polgári repülés és a kritikus infrastruktúrák terén;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az űrből származó adatok és az űripari szolgáltatások lényeges szerepet tölthetnek be annak lehetővé tétele szempontjából, hogy Európa vezető szerephez jusson a legfontosabb technológiai irányokban, például a „dolgok internete”, az „intelligens városok”, az óriási méretű adathalmazok és az összekapcsolt/önjáró járművek tekintetében; üdvözli e tekintetben az Amszterdami nyilatkozatot, amely kiemeli a Galileo és az EGNOS szerepét; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az űrből származó adatok és az űripari szolgáltatások lényeges szerepet tölthetnek be annak lehetővé tétele szempontjából, hogy Európa vezető szerephez jusson a legfontosabb technológiai irányokban, például a „dolgok internete”, az „intelligens városok”, az óriási méretű adathalmazok és az összekapcsolt/önjáró járművek tekintetében; üdvözli e tekintetben az Amszterdami nyilatkozatot, amely kiemeli a Galileo és az EGNOS szerepét;

Finanszírozáshoz és szakértelemhez való hozzáférés

| 29. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az alkalmazások és szolgáltatások kifejlesztését célzó finanszírozást és a downstream (értékesítő) piacot általában; felhívja a Bizottságot, hogy a legközelebbi többéves pénzügyi keret idején vizsgálja majd meg, hogy kívánatos-e az űrrel kapcsolatos uniós költségvetés nagyobb hányadát elkülöníteni e célra; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az alkalmazások és szolgáltatások kifejlesztését célzó finanszírozást és a downstream (értékesítő) piacot általában; felhívja a Bizottságot, hogy a legközelebbi többéves pénzügyi keret idején vizsgálja majd meg, hogy kívánatos-e az űrrel kapcsolatos uniós költségvetés nagyobb hányadát elkülöníteni e célra;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az EU a pénzügyi lehetőségek széles skálájával rendelkezik a downstream űripar támogatásához (Horizont 2020, Európai strukturális és beruházási alapok, Program a vállalkozások versenyképességéért és a kis- és középvállalkozásokért (COSME), Európai Stratégiai Beruházási Alap stb.); sürgeti a Bizottságot, hogy összehangolt és céltudatos módon használja ezeket az eszközöket, többek között a tanácsadói és segítő szolgáltatások megkönnyítése révén; bátorítja a Bizottságot, hogy vezessen be innovatív és rugalmas finanszírozási mechanizmusokat, és oldja meg az elegendő kockázati tőke rendelkezésére állásával kapcsolatos problémákat; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell szentelni az európai induló vállalkozások, valamint a mikro-, kis- és középvállalkozások finanszírozására, különösen azzal a céllal, hogy segítséghez jussanak a piaci hasznosítás első szakaszában; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az EU a pénzügyi lehetőségek széles skálájával rendelkezik a downstream űripar támogatásához (Horizont 2020, Európai strukturális és beruházási alapok, Program a vállalkozások versenyképességéért és a kis- és középvállalkozásokért (COSME), Európai Stratégiai Beruházási Alap stb.); sürgeti a Bizottságot, hogy összehangolt és céltudatos módon használja ezeket az eszközöket, többek között a tanácsadói és segítő szolgáltatások megkönnyítése révén; bátorítja a Bizottságot, hogy vezessen be innovatív és rugalmas finanszírozási mechanizmusokat, és oldja meg az elegendő kockázati tőke rendelkezésére állásával kapcsolatos problémákat; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell szentelni az európai induló vállalkozások, valamint a mikro-, kis- és középvállalkozások finanszírozására, különösen azzal a céllal, hogy segítséghez jussanak a piaci hasznosítás első szakaszában;

| 31. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az űripari társaságok, többek között kkv-k nemzetközivé válását azáltal, hogy jobb hozzáférést biztosít számukra a finanszírozáshoz, megfelelő támogatást nyújt az európai űripar versenyképességéhez, valamint célzott uniós fellépéssel lehetővé teszi Európa független hozzáférését a világűrhöz; |
| --- | --- |

31.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az űripari társaságok, többek között kkv-k nemzetközivé válását azáltal, hogy jobb hozzáférést biztosít számukra a finanszírozáshoz, megfelelő támogatást nyújt az európai űripar versenyképességéhez, valamint célzott uniós fellépéssel lehetővé teszi Európa független hozzáférését a világűrhöz;

| 32. | ajánlja, hogy vonják szorosabbra a kapcsolatot a kutatás és fejlesztés, valamint az üzleti fejlesztést célzó programok támogatása között; úgy véli különösen, hogy a Horizont 2020 által kínált innovációs lehetőségeket az űripari ágazatban jobban ki kellene használni; kéri az űrrel kapcsolatos kutatások eredményeinek az üzleti közösség körében való terjesztésére vonatkozó megfelelő stratégia bevezetését, és úgy véli, hogy az alkalmazások és szolgáltatások kidolgozása során szorosabb együttműködést kell előmozdítani az egyetemek és a magáncégek között; |
| --- | --- |

32.

ajánlja, hogy vonják szorosabbra a kapcsolatot a kutatás és fejlesztés, valamint az üzleti fejlesztést célzó programok támogatása között; úgy véli különösen, hogy a Horizont 2020 által kínált innovációs lehetőségeket az űripari ágazatban jobban ki kellene használni; kéri az űrrel kapcsolatos kutatások eredményeinek az üzleti közösség körében való terjesztésére vonatkozó megfelelő stratégia bevezetését, és úgy véli, hogy az alkalmazások és szolgáltatások kidolgozása során szorosabb együttműködést kell előmozdítani az egyetemek és a magáncégek között;

| 33. | meggyőződése, hogy az űripari csoportosulások (klaszterek), üzleti inkubátorházak és hasonló kezdeményezések hozzájárulnak a piaci jelenlét megalapozásához, serkentik az innovációt és szinergiákat mozdítanak elő az űripar és az ikt, valamint a gazdaság egyéb ágazatai között; üdvözli egyes tagállamok, valamint az ESA üzleti inkubátorházai által e téren kifejtett erőfeszítéseket; úgy véli, hogy a Bizottságnak építenie kellene ezen erőfeszítésekre, következetes uniós stratégiát alakítva ki a vállalkozói készség támogatása céljából az űrrel kapcsolatos szakterületeken, valamint megteremtve a kapcsolatot a vállalkozások és a szélesebb értelemben vett gazdaság között; felhívja a Bizottságot, hogy segítse az ilyen tevékenységek közötti földrajzi eltolódás kiigazítását, a közép- és kelet-európai országok ugyanis még le vannak maradva; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az együttműködést és az információcserét, valamint a legjobb gyakorlatok cseréjét és az infrastrukturális képességek megosztását; |
| --- | --- |

33.

meggyőződése, hogy az űripari csoportosulások (klaszterek), üzleti inkubátorházak és hasonló kezdeményezések hozzájárulnak a piaci jelenlét megalapozásához, serkentik az innovációt és szinergiákat mozdítanak elő az űripar és az ikt, valamint a gazdaság egyéb ágazatai között; üdvözli egyes tagállamok, valamint az ESA üzleti inkubátorházai által e téren kifejtett erőfeszítéseket; úgy véli, hogy a Bizottságnak építenie kellene ezen erőfeszítésekre, következetes uniós stratégiát alakítva ki a vállalkozói készség támogatása céljából az űrrel kapcsolatos szakterületeken, valamint megteremtve a kapcsolatot a vállalkozások és a szélesebb értelemben vett gazdaság között; felhívja a Bizottságot, hogy segítse az ilyen tevékenységek közötti földrajzi eltolódás kiigazítását, a közép- és kelet-európai országok ugyanis még le vannak maradva; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az együttműködést és az információcserét, valamint a legjobb gyakorlatok cseréjét és az infrastrukturális képességek megosztását;

| 34. | úgy véli, hogy az EU-nak és a tagállamoknak a magánszektorral együttműködve fokozniuk kell a vállalkozói készségek és kedv serkentésére irányuló erőfeszítéseiket, és az űripari ágazat felé kell vonzaniuk a műszaki egyetemek hallgatóit, valamint a fiatal tudósokat és vállalkozókat; úgy véli, hogy ez hozzájárul az űrrel kapcsolatos tudományos kapacitások tekintetében betöltött vezető szerep megtartásához, valamint a magasan képzett és komoly szakértelemmel rendelkező szakemberek más országokba csábításának megelőzéséhez; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az EU-nak és a tagállamoknak a magánszektorral együttműködve fokozniuk kell a vállalkozói készségek és kedv serkentésére irányuló erőfeszítéseiket, és az űripari ágazat felé kell vonzaniuk a műszaki egyetemek hallgatóit, valamint a fiatal tudósokat és vállalkozókat; úgy véli, hogy ez hozzájárul az űrrel kapcsolatos tudományos kapacitások tekintetében betöltött vezető szerep megtartásához, valamint a magasan képzett és komoly szakértelemmel rendelkező szakemberek más országokba csábításának megelőzéséhez;

o

o o

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 150., 2014.5.20., 72. o.

(2)  HL L 122., 2014.4.24., 44. o.

(3)  HL L 276., 2010.10.20., 11. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 123., 2015.5.19., 77. o.

(6)  HL L 60., 2014.2.28., 1. o.

(7)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0267.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0534.

(9)  HL C 227. E, 2013.8.6., 16. o.

(10)  HL C 380. E, 2012.12.11., 1. o.

(11)  Space Market Uptake in Europe (Az űripari termékek piaci bevezetése Európában, az ITRE bizottság megbízásából készült tanulmány, Belső Politikák Főigazgatósága, „A” Tematikus Főosztály, ISBN 978-92-823-8537-1.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/101

---

P8_TA(2016)0269

A venezuelai helyzet

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2016/2699(RSP))

(2018/C 086/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi és legutóbbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai helyzetről szóló, 2014. február 27-i (1), valamint a venezuelai demokratikus ellenzék üldöztetéséről szóló, 2014. december 18-i (2), továbbá a venezuelai helyzetről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi és legutóbbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai helyzetről szóló, 2014. február 27-i (1), valamint a venezuelai demokratikus ellenzék üldöztetéséről szóló, 2014. december 18-i (2), továbbá a venezuelai helyzetről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Venezuela is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Venezuela is részes fele,

| — | tekintettel a 2001. szeptember 11-én elfogadott Amerikaközi Demokratikus Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001. szeptember 11-én elfogadott Amerikaközi Demokratikus Chartára,

| — | tekintettel Venezuela alkotmányára, és különösen annak 72. és 233. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Venezuela alkotmányára, és különösen annak 72. és 233. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a venezuelai tiltakozók és politikusok fogva tartásáról szóló, 2014. október 20-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a venezuelai tiltakozók és politikusok fogva tartásáról szóló, 2014. október 20-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini venezuelai választásokról szóló, 2015. december 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini venezuelai választásokról szóló, 2015. december 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EKSZ szóvivőjének 2016. január 5-i, az új venezuelai nemzetgyűlés megalakulásáról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ szóvivőjének 2016. január 5-i, az új venezuelai nemzetgyűlés megalakulásáról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának szóvivője, Ravina Shamdasani 2016. április 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának szóvivője, Ravina Shamdasani 2016. április 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője a venezuelai helyzetről szóló, 2016. május 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője a venezuelai helyzetről szóló, 2016. május 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Human Rights Watch Luis Almagrónak, az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának címzett, Venezueláról szóló, 2016. május 16-i levelére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Human Rights Watch Luis Almagrónak, az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának címzett, Venezueláról szóló, 2016. május 16-i levelére (4),

| — | tekintettel az Amerikai Államok Szervezete Állandó Tanácsának 2016. május 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Államok Szervezete Állandó Tanácsának 2016. május 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Dél-amerikai Nemzetek Uniója (UNASUR) főtitkárának a venezuelai kormány és az ellenzéki koalíció (MUD) közötti nemzeti párbeszéd elindításával foglalkozó tájékozódó jellegű megbeszélésekről szóló, 2016. május 23-án (5) és május 28-án (6) kiadott hivatalos közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-amerikai Nemzetek Uniója (UNASUR) főtitkárának a venezuelai kormány és az ellenzéki koalíció (MUD) közötti nemzeti párbeszéd elindításával foglalkozó tájékozódó jellegű megbeszélésekről szóló, 2016. május 23-án (5) és május 28-án (6) kiadott hivatalos közleményére,

| — | tekintettel a G7-ek vezetőinek 2016. május 26–27-én Isze-Simában tartott csúcstalálkozóján kiadott nyilatkozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-ek vezetőinek 2016. május 26–27-én Isze-Simában tartott csúcstalálkozóján kiadott nyilatkozatra (7),

| — | tekintettel az Egyesült Államok külügyminisztere, John Kerry 2016. május 27-i nyilatkozatára José Luis Rodríguez Zapatero volt spanyol miniszterelnökkel folytatott telefonbeszélgetéséről (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok külügyminisztere, John Kerry 2016. május 27-i nyilatkozatára José Luis Rodríguez Zapatero volt spanyol miniszterelnökkel folytatott telefonbeszélgetéséről (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a venezuelai ellenzéki koalíció, a MUD 112 mandátumot szerzett a 167 fős egykamarás országgyűlésben, ami kétharmados többséget jelent a PSUV által megszerzett 55 mandátumhoz képest; mivel a Legfelsőbb Bíróság ezt követően megakadályozta, hogy négy újonnan megválasztott országgyűlési képviselő – közülük 3 a MUD képviselője – hivatalba lépjen, aminek következtében az ellenzék elvesztette kétharmados többségét; |
| --- | --- |

A.

mivel a venezuelai ellenzéki koalíció, a MUD 112 mandátumot szerzett a 167 fős egykamarás országgyűlésben, ami kétharmados többséget jelent a PSUV által megszerzett 55 mandátumhoz képest; mivel a Legfelsőbb Bíróság ezt követően megakadályozta, hogy négy újonnan megválasztott országgyűlési képviselő – közülük 3 a MUD képviselője – hivatalba lépjen, aminek következtében az ellenzék elvesztette kétharmados többségét;

| B. | mivel az alatt az öt hónap alatt, amíg az új nemzetgyűlés – melyben a demokratikus ellenzék rendelkezik többséggel – jogalkotási tekintetben aktívan működött, Venezuela Legfelsőbb Bírósága 13 politikai indíttatású ítéletet hozott a végrehajtó hatalom javára, ami veszélyezteti a hatalmi ágak közötti, minden jogállamban elengedhetetlen egyensúlyt; |
| --- | --- |

B.

mivel az alatt az öt hónap alatt, amíg az új nemzetgyűlés – melyben a demokratikus ellenzék rendelkezik többséggel – jogalkotási tekintetben aktívan működött, Venezuela Legfelsőbb Bírósága 13 politikai indíttatású ítéletet hozott a végrehajtó hatalom javára, ami veszélyezteti a hatalmi ágak közötti, minden jogállamban elengedhetetlen egyensúlyt;

| C. | mivel az olyan döntéseket, mint a rendkívüli állapotot és a gazdasági szükségállapotot bevezető és megerősítő rendeletek, a nemzetgyűlés szakpolitikai ellenőrző hatáskörének megszüntetése, a nemzetgyűlés számára a Legfelsőbb Bíróság bíráinak visszahívására biztosított alkotmányos jog el nem ismerése, a venezuelai központi banki törvény reformjának alkotmányellenessé minősítése és a nemzetgyűlésben zajló vitára vonatkozó belső szabályzat cikkeinek felfüggesztése a nemzetgyűlés jogalkotási hatáskörének megsértésével hozták meg, nem tartva tiszteletben a hatalmi ágak közötti egyensúlyt, amely minden jogállamban elengedhetetlen; |
| --- | --- |

C.

mivel az olyan döntéseket, mint a rendkívüli állapotot és a gazdasági szükségállapotot bevezető és megerősítő rendeletek, a nemzetgyűlés szakpolitikai ellenőrző hatáskörének megszüntetése, a nemzetgyűlés számára a Legfelsőbb Bíróság bíráinak visszahívására biztosított alkotmányos jog el nem ismerése, a venezuelai központi banki törvény reformjának alkotmányellenessé minősítése és a nemzetgyűlésben zajló vitára vonatkozó belső szabályzat cikkeinek felfüggesztése a nemzetgyűlés jogalkotási hatáskörének megsértésével hozták meg, nem tartva tiszteletben a hatalmi ágak közötti egyensúlyt, amely minden jogállamban elengedhetetlen;

| D. | mivel körülbelül 2 000 ember van politikai okokból börtönben, házi őrizetben vagy próbaidőn, többek között fontos politikai vezetők, mint például Leopoldo López, Antonio Ledezma és Daniel Ceballos; mivel 2016. március 30-án a venezuelai nemzetgyűlés elfogadott egy törvényt, amely amnesztiát ad az említett foglyoknak, megnyitva ezáltal az utat a párbeszéd és a nemzeti megbékélés felé; mivel annak ellenére, hogy a Legfelsőbb Bíróság kimondta alkotmányellenességét, ez a törvény összhangban van a venezuelai alkotmány 29. cikkével; mivel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosa nyilvánosan kijelentette, hogy az amnesztiáról és a nemzeti megbékélésről szóló törvény megfelel a nemzetközi jognak, és a törvény elutasítása miatt csalódottságának adott hangot; |
| --- | --- |

D.

mivel körülbelül 2 000 ember van politikai okokból börtönben, házi őrizetben vagy próbaidőn, többek között fontos politikai vezetők, mint például Leopoldo López, Antonio Ledezma és Daniel Ceballos; mivel 2016. március 30-án a venezuelai nemzetgyűlés elfogadott egy törvényt, amely amnesztiát ad az említett foglyoknak, megnyitva ezáltal az utat a párbeszéd és a nemzeti megbékélés felé; mivel annak ellenére, hogy a Legfelsőbb Bíróság kimondta alkotmányellenességét, ez a törvény összhangban van a venezuelai alkotmány 29. cikkével; mivel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosa nyilvánosan kijelentette, hogy az amnesztiáról és a nemzeti megbékélésről szóló törvény megfelel a nemzetközi jognak, és a törvény elutasítása miatt csalódottságának adott hangot;

| E. | mivel a jogállamiságot és a hatalmi ágak szétválasztásának elvét nem tartják megfelelően tiszteletben Venezuelában; mivel a jelenlegi tények kormányzati befolyásra, valamint a bírói hatalom és a Nemzeti Választási Tanács ellenőrzésére engednek következtetni, ami káros hatással van a minden demokratikus rendszer sarokkövét képező törvényhozásra és ellenzékre, és egyértelműen sérti a hatalmi ágak függetlenségének és szétválasztásának elvét, amely minden demokratikus jogállamra jellemző; |
| --- | --- |

E.

mivel a jogállamiságot és a hatalmi ágak szétválasztásának elvét nem tartják megfelelően tiszteletben Venezuelában; mivel a jelenlegi tények kormányzati befolyásra, valamint a bírói hatalom és a Nemzeti Választási Tanács ellenőrzésére engednek következtetni, ami káros hatással van a minden demokratikus rendszer sarokkövét képező törvényhozásra és ellenzékre, és egyértelműen sérti a hatalmi ágak függetlenségének és szétválasztásának elvét, amely minden demokratikus jogállamra jellemző;

| F. | mivel a demokratikus ellenzék alkotmányosan elismert folyamatot indított, amely lehetővé teszi, hogy a köztisztviselőket a visszahívásról szóló népszavazás által elmozdítsák tisztségükből hivatali idejük 50 %-ának letöltését követően; mivel a Nemzeti Választási Tanács e folyamat támogatásához 1,8 millió venezuelai polgár aláírását kapta meg a MUD-tól, amely lényegesen több, mint a folyamat törvényességéhez és alkotmányos engedélyezéséhez eredetileg szükséges 198 000; |
| --- | --- |

F.

mivel a demokratikus ellenzék alkotmányosan elismert folyamatot indított, amely lehetővé teszi, hogy a köztisztviselőket a visszahívásról szóló népszavazás által elmozdítsák tisztségükből hivatali idejük 50 %-ának letöltését követően; mivel a Nemzeti Választási Tanács e folyamat támogatásához 1,8 millió venezuelai polgár aláírását kapta meg a MUD-tól, amely lényegesen több, mint a folyamat törvényességéhez és alkotmányos engedélyezéséhez eredetileg szükséges 198 000;

| G. | mivel Venezuela súlyos humanitárius válsággal szembesül, amelyet az élelmiszer- és gyógyszerhiány okoz; mivel a nemzetgyűlés bejelentette, hogy „humanitárius egészségügyi és élelmiszerválság” áll fenn a gyógyszerek, gyógyászati eszközök és felszerelések általános hiánya következtében, és kérte az Egészségügyi Világszervezetet (WHO), hogy nyújtson humanitárius segítséget és tegyen látogatást a fent leírt állapotok igazolása érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel Venezuela súlyos humanitárius válsággal szembesül, amelyet az élelmiszer- és gyógyszerhiány okoz; mivel a nemzetgyűlés bejelentette, hogy „humanitárius egészségügyi és élelmiszerválság” áll fenn a gyógyszerek, gyógyászati eszközök és felszerelések általános hiánya következtében, és kérte az Egészségügyi Világszervezetet (WHO), hogy nyújtson humanitárius segítséget és tegyen látogatást a fent leírt állapotok igazolása érdekében;

| H. | mivel annak ellenére, hogy nem állnak rendelkezésre hivatalos adatok, az ENCOVI (Encuesta de Condiciones de Vida) szerint a szegénység aránya megduplázódott Venezuelában: a 2013. évi 30 %-ról 2016-ra 60 %-ra nőtt; mivel az Egészségügyi Világszervezet által alapvetően fontosnak tartott gyógyszerek 75 %-a nem áll rendelkezésre Venezuelában; |
| --- | --- |

H.

mivel annak ellenére, hogy nem állnak rendelkezésre hivatalos adatok, az ENCOVI (Encuesta de Condiciones de Vida) szerint a szegénység aránya megduplázódott Venezuelában: a 2013. évi 30 %-ról 2016-ra 60 %-ra nőtt; mivel az Egészségügyi Világszervezet által alapvetően fontosnak tartott gyógyszerek 75 %-a nem áll rendelkezésre Venezuelában;

| I. | mivel a kormány megakadályozza a humanitárius segélyek bejutását az országba, és bojkottálja a civil társadalmat segítő különböző nemzetközi kezdeményezéseket, ahogy történt a Caritas és más nem kormányzati szervezetek esetében is; |
| --- | --- |

I.

mivel a kormány megakadályozza a humanitárius segélyek bejutását az országba, és bojkottálja a civil társadalmat segítő különböző nemzetközi kezdeményezéseket, ahogy történt a Caritas és más nem kormányzati szervezetek esetében is;

| J. | mivel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) szerint Venezuela gazdasága a 2015. évi 5,7 %-os visszaesést követően 2016-ban várhatóan 8 %-kal fog visszaesni; mivel annak ellenére, hogy a minimálbér 30 %-kal emelkedett, a 180,9 %-os infláció veszélyezteti annak lehetőségét, hogy az alapvető árucikkek elérhetővé váljanak a venezuelai emberek számára; mivel az IMF előrejelzései szerint az átlagos inflációs ráta 2016 végére 700 %-os lesz, és 2017-ben elérheti a 2 200 %-ot; |
| --- | --- |

J.

mivel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) szerint Venezuela gazdasága a 2015. évi 5,7 %-os visszaesést követően 2016-ban várhatóan 8 %-kal fog visszaesni; mivel annak ellenére, hogy a minimálbér 30 %-kal emelkedett, a 180,9 %-os infláció veszélyezteti annak lehetőségét, hogy az alapvető árucikkek elérhetővé váljanak a venezuelai emberek számára; mivel az IMF előrejelzései szerint az átlagos inflációs ráta 2016 végére 700 %-os lesz, és 2017-ben elérheti a 2 200 %-ot;

| K. | mivel az alapvető infrastruktúra tekintetében nem voltak előrelátóak, továbbá a nem megfelelő kormányzás is hozzájárult a jelentős gazdasági és társadalmi válság kialakulásához, ami az erőforrások, a nyersanyagok, az alapanyagok, az alapvető élelmiszerek és gyógyszerek hosszú távú hiányában, valamint a termelés teljes elmaradásában mutatkozik meg, és mivel az ország komoly társadalmi zavargások és beláthatatlan következményekkel járó humanitárius válság szélén áll; |
| --- | --- |

K.

mivel az alapvető infrastruktúra tekintetében nem voltak előrelátóak, továbbá a nem megfelelő kormányzás is hozzájárult a jelentős gazdasági és társadalmi válság kialakulásához, ami az erőforrások, a nyersanyagok, az alapanyagok, az alapvető élelmiszerek és gyógyszerek hosszú távú hiányában, valamint a termelés teljes elmaradásában mutatkozik meg, és mivel az ország komoly társadalmi zavargások és beláthatatlan következményekkel járó humanitárius válság szélén áll;

| L. | mivel Venezuela az igen magas bűnözési arány és a teljes büntetlenség folytán az egyik legveszélyesebb országgá vált a világon: az erőszakos bűncselekmények aránya Caracasban a legmagasabb a világon, ahol a 100 000 főre eső gyilkosságok száma meghaladja a 119,87-ot; |
| --- | --- |

L.

mivel Venezuela az igen magas bűnözési arány és a teljes büntetlenség folytán az egyik legveszélyesebb országgá vált a világon: az erőszakos bűncselekmények aránya Caracasban a legmagasabb a világon, ahol a 100 000 főre eső gyilkosságok száma meghaladja a 119,87-ot;

| M. | mivel az illegális bányák feletti ellenőrzésért folytatott harcok mindennapossá váltak a guyanai és brazil határhoz közel eső, ásványokban gazdag területen; mivel Tumeremóban (Bolívar állam) 2016. március 4-én mészárlás történt, amelynek során 28 bányász eltűnt, majd később meggyilkolták őket; mivel a hatóságok még mindig nem adtak kielégítő választ, és mivel Lucía Suárez újságírónőt – aki az esetre a közelmúltban próbált fényt deríteni – 2016. április 28-án tumeremói otthonában agyonlőtték; |
| --- | --- |

M.

mivel az illegális bányák feletti ellenőrzésért folytatott harcok mindennapossá váltak a guyanai és brazil határhoz közel eső, ásványokban gazdag területen; mivel Tumeremóban (Bolívar állam) 2016. március 4-én mészárlás történt, amelynek során 28 bányász eltűnt, majd később meggyilkolták őket; mivel a hatóságok még mindig nem adtak kielégítő választ, és mivel Lucía Suárez újságírónőt – aki az esetre a közelmúltban próbált fényt deríteni – 2016. április 28-án tumeremói otthonában agyonlőtték;

| N. | mivel 2016. május 27-én a G7 országok nyilatkozatot adtak ki, amelyben sürgetik Venezuelát „a kormány és állampolgárai közötti párbeszéd feltételeinek kialakítására az egyre súlyosabb gazdasági és politikai válság megoldása érdekében”, és mivel 2016. június 1-jén az Amerikai Államok Szervezetének Állandó Tanácsa nyilatkozatot adott ki a venezuelai helyzetről; |
| --- | --- |

N.

mivel 2016. május 27-én a G7 országok nyilatkozatot adtak ki, amelyben sürgetik Venezuelát „a kormány és állampolgárai közötti párbeszéd feltételeinek kialakítására az egyre súlyosabb gazdasági és politikai válság megoldása érdekében”, és mivel 2016. június 1-jén az Amerikai Államok Szervezetének Állandó Tanácsa nyilatkozatot adott ki a venezuelai helyzetről;

| O. | mivel a közelmúltban az UNASUR keretében tájékozódó jellegű megbeszélésekre került sor a Dominikai Köztársaságban a volt spanyol miniszterelnök, José Luis Rodríguez Zapatero, a Dominikai Köztársaság volt elnöke, Leonel Fernández és Panama volt elnöke, Martín Torrijos vezetésével azzal a céllal, hogy nemzeti párbeszédet kezdeményezzenek a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának képviselői és az ellenzéki pártokat képviselő MUD között; |
| --- | --- |

O.

mivel a közelmúltban az UNASUR keretében tájékozódó jellegű megbeszélésekre került sor a Dominikai Köztársaságban a volt spanyol miniszterelnök, José Luis Rodríguez Zapatero, a Dominikai Köztársaság volt elnöke, Leonel Fernández és Panama volt elnöke, Martín Torrijos vezetésével azzal a céllal, hogy nemzeti párbeszédet kezdeményezzenek a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának képviselői és az ellenzéki pártokat képviselő MUD között;

| P. | mivel a válságot csak úgy lehet megoldani, ha létrejön a párbeszéd valamennyi kormányzati, demokratikus ellenzéki és társadalmi szinttel; |
| --- | --- |

P.

mivel a válságot csak úgy lehet megoldani, ha létrejön a párbeszéd valamennyi kormányzati, demokratikus ellenzéki és társadalmi szinttel;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot a demokrácia és az emberi jogok egyre romló helyzete és a Venezuelában kialakult társadalmi-gazdasági helyzet, valamint a növekvő politikai és szociális bizonytalanság miatt; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot a demokrácia és az emberi jogok egyre romló helyzete és a Venezuelában kialakult társadalmi-gazdasági helyzet, valamint a növekvő politikai és szociális bizonytalanság miatt;

| 2. | aggodalmát fejezi ki a jelenlegi intézményi blokád révén létrejött patthelyzet miatt is, továbbá amiatt, hogy a végrehajtó hatalom állami ellenőrzést gyakorol a Legfelsőbb Bíróság és a Nemzeti Választási Tanács felett, hogy megakadályozza az országgyűlés által elfogadott jogszabályok és kezdeményezések alkalmazását; felszólítja a venezuelai kormányt, hogy tartsa tiszteletben a jogállamiságot és a hatalmi ágak szétválasztásának elvét; emlékeztet arra, hogy az egyformán legitim hatalmi ágak szétválasztása és az egymás ügyeibe való be nem avatkozás a jogállamiság által vezérelt demokratikus államok egyik alapvető elve; |
| --- | --- |

2.

aggodalmát fejezi ki a jelenlegi intézményi blokád révén létrejött patthelyzet miatt is, továbbá amiatt, hogy a végrehajtó hatalom állami ellenőrzést gyakorol a Legfelsőbb Bíróság és a Nemzeti Választási Tanács felett, hogy megakadályozza az országgyűlés által elfogadott jogszabályok és kezdeményezések alkalmazását; felszólítja a venezuelai kormányt, hogy tartsa tiszteletben a jogállamiságot és a hatalmi ágak szétválasztásának elvét; emlékeztet arra, hogy az egyformán legitim hatalmi ágak szétválasztása és az egymás ügyeibe való be nem avatkozás a jogállamiság által vezérelt demokratikus államok egyik alapvető elve;

| 3. | felszólítja a venezuelai kormányt a konstruktív hozzáállásra, hogy leküzdje Venezuela jelenlegi kritikus helyzetét alkotmányos, békés, és demokratikus megoldás révén, amely párbeszéden alapul; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a venezuelai kormányt a konstruktív hozzáállásra, hogy leküzdje Venezuela jelenlegi kritikus helyzetét alkotmányos, békés, és demokratikus megoldás révén, amely párbeszéden alapul;

| 4. | üdvözli az UNASUR felkérésére kezdeményezett közvetítési erőfeszítéseket, melyek célja a végrehajtó hatalom és a MUD tagjainak többsége által képviselt ellenzék közötti nemzeti párbeszéd elindítása; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az UNASUR felkérésére kezdeményezett közvetítési erőfeszítéseket, melyek célja a végrehajtó hatalom és a MUD tagjainak többsége által képviselt ellenzék közötti nemzeti párbeszéd elindítása;

| 5. | tudomásul veszi a G7 vezetőinek Venezueláról szóló nyilatkozatát; kéri, hogy az Európai Tanács júniusi ülésén az országban uralkodó helyzetről szülessen politikai nyilatkozat, és hogy támogassák a közelmúltban megkezdett közvetítési erőfeszítéseket, melyek célja, hogy a demokratikus és politikai megoldásokról megegyezés születhessen Venezuelában; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi a G7 vezetőinek Venezueláról szóló nyilatkozatát; kéri, hogy az Európai Tanács júniusi ülésén az országban uralkodó helyzetről szülessen politikai nyilatkozat, és hogy támogassák a közelmúltban megkezdett közvetítési erőfeszítéseket, melyek célja, hogy a demokratikus és politikai megoldásokról megegyezés születhessen Venezuelában;

| 6. | sürgeti a venezuelai kormányt, hogy azonnal bocsásson szabadon minden politikai foglyot; emlékeztet arra, hogy az ellenzék a tárgyalások megkezdésének előfeltételéül a politikai foglyok szabadon bocsátását szabta meg, és felhívja mindkét oldalt, hogy állapodjanak meg egy kompromisszumos megoldásról, amelynek célja a közvetítés érdekében jelenleg kifejtett erőfeszítések támogatása; felszólítja az EU-t, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy sürgessék a politikai foglyok és az önkényesen fogva tartottak szabadon bocsátását, összhangban a számos ENSZ-szerv és nemzetközi szervezet követeléseivel, valamint az amnesztiáról és a nemzeti megbékélésről szóló törvényben foglaltakkal; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a venezuelai kormányt, hogy azonnal bocsásson szabadon minden politikai foglyot; emlékeztet arra, hogy az ellenzék a tárgyalások megkezdésének előfeltételéül a politikai foglyok szabadon bocsátását szabta meg, és felhívja mindkét oldalt, hogy állapodjanak meg egy kompromisszumos megoldásról, amelynek célja a közvetítés érdekében jelenleg kifejtett erőfeszítések támogatása; felszólítja az EU-t, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy sürgessék a politikai foglyok és az önkényesen fogva tartottak szabadon bocsátását, összhangban a számos ENSZ-szerv és nemzetközi szervezet követeléseivel, valamint az amnesztiáról és a nemzeti megbékélésről szóló törvényben foglaltakkal;

| 7. | kéri a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben és garantálják a békés demonstrációhoz való alkotmányos jogot; felszólítja az ellenzéki vezetőket is, hogy felelősségteljesen gyakorolják hatásköreiket; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy garantálják a biztonságot és a jogok szabad gyakorlását valamennyi állampolgár, és különösen az emberi jogi jogvédők, az újságírók, a politikai aktivisták és a független nem kormányzati szervezetek tagjai számára; |
| --- | --- |

7.

kéri a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben és garantálják a békés demonstrációhoz való alkotmányos jogot; felszólítja az ellenzéki vezetőket is, hogy felelősségteljesen gyakorolják hatásköreiket; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy garantálják a biztonságot és a jogok szabad gyakorlását valamennyi állampolgár, és különösen az emberi jogi jogvédők, az újságírók, a politikai aktivisták és a független nem kormányzati szervezetek tagjai számára;

| 8. | felszólítja Nicolas Maduro elnököt és kormányát, hogy együttműködve a nemzetgyűléssel hajtsa végre a sürgős gazdasági reformokat a gazdasági és energiaválság, különösen az élelmiszer- és gyógyszerhiány konstruktív megoldása érdekében; |
| --- | --- |

8.

felszólítja Nicolas Maduro elnököt és kormányát, hogy együttműködve a nemzetgyűléssel hajtsa végre a sürgős gazdasági reformokat a gazdasági és energiaválság, különösen az élelmiszer- és gyógyszerhiány konstruktív megoldása érdekében;

| 9. | súlyos aggodalmát fejezi ki az alapvető árucikkek – így az élelmiszerek és a gyógyszerek – hiánya okozta egyre súlyosbodó társadalmi feszültségek miatt; felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen javaslatot az országra vonatkozó segítségnyújtási tervre, és hogy szorgalmazza, hogy a venezuelai hatóságok engedjék be az országba a humanitárius segélyeket, továbbá tegyék lehetővé a bejutást azon nemzetközi szervezetek számára, amelyek a társadalom leginkább érintett csoportjain kívánnak segíteni, azzal a céllal, hogy kielégítsék a lakosság legsürgetőbb és alapvető szükségleteit; |
| --- | --- |

9.

súlyos aggodalmát fejezi ki az alapvető árucikkek – így az élelmiszerek és a gyógyszerek – hiánya okozta egyre súlyosbodó társadalmi feszültségek miatt; felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen javaslatot az országra vonatkozó segítségnyújtási tervre, és hogy szorgalmazza, hogy a venezuelai hatóságok engedjék be az országba a humanitárius segélyeket, továbbá tegyék lehetővé a bejutást azon nemzetközi szervezetek számára, amelyek a társadalom leginkább érintett csoportjain kívánnak segíteni, azzal a céllal, hogy kielégítsék a lakosság legsürgetőbb és alapvető szükségleteit;

| 10. | sürgeti a kormányt és a venezuelai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az alkotmányt, beleértve a venezuelai alkotmányban az elnök 2016 vége előtt történő közjogi felelősségre vonása folyamatának elindítása tekintetében lefektetett jogszerű és elismert mechanizmusokat és eljárásokat; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a kormányt és a venezuelai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az alkotmányt, beleértve a venezuelai alkotmányban az elnök 2016 vége előtt történő közjogi felelősségre vonása folyamatának elindítása tekintetében lefektetett jogszerű és elismert mechanizmusokat és eljárásokat;

| 11. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy működjön együtt a latin-amerikai országokkal, valamint regionális és nemzetközi szervezetekkel annak biztosítása érdekében, hogy Venezuela a párbeszédet, a nemzeti megbékélést és a közvetítést támogató mechanizmusokat léptessen életbe az ország által jelenleg tapasztalt válság békés, demokratikus és alkotmányos megoldásának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

11.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy működjön együtt a latin-amerikai országokkal, valamint regionális és nemzetközi szervezetekkel annak biztosítása érdekében, hogy Venezuela a párbeszédet, a nemzeti megbékélést és a közvetítést támogató mechanizmusokat léptessen életbe az ország által jelenleg tapasztalt válság békés, demokratikus és alkotmányos megoldásának támogatása érdekében;

| 12. | úgy véli, hogy abszolút prioritást élvez a büntetlenség jelenlegi magas szintjének csökkentése – amely szint az egyre növekvő erőszakot és bizonytalanságot előidézi és fokozza az országban –, valamint a hatályos jogrendszer tiszteletben tartásának biztosítása, amely az emberrablások, gyilkosságok és egyéb, napi szinten elkövetett bűncselekmények áldozatainak és az áldozatok családjainak szolgáltat igazságot; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy abszolút prioritást élvez a büntetlenség jelenlegi magas szintjének csökkentése – amely szint az egyre növekvő erőszakot és bizonytalanságot előidézi és fokozza az országban –, valamint a hatályos jogrendszer tiszteletben tartásának biztosítása, amely az emberrablások, gyilkosságok és egyéb, napi szinten elkövetett bűncselekmények áldozatainak és az áldozatok családjainak szolgáltat igazságot;

| 13. | felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy vizsgálják ki a tumeremói mészárlást, amelynek során 28 bányászt meggyilkoltak, és hogy az elkövetőket és azok felbujtóit – beleértve a Lucía Suárez újságírónő közelmúltbeli meggyilkolása mögött állókat – állítsák bíróság elé, mely utóbbi gyilkosságot ugyanazon a helyszínen követték el és feltehetően összefügg a többi gyilkossággal; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy vizsgálják ki a tumeremói mészárlást, amelynek során 28 bányászt meggyilkoltak, és hogy az elkövetőket és azok felbujtóit – beleértve a Lucía Suárez újságírónő közelmúltbeli meggyilkolása mögött állókat – állítsák bíróság elé, mely utóbbi gyilkosságot ugyanazon a helyszínen követték el és feltehetően összefügg a többi gyilkossággal;

| 14. | újra kéri, hogy induljon európai parlamenti küldöttség Venezuelába, és mielőbb kerüljön sor párbeszédre a konfliktus minden érintettjével; |
| --- | --- |

14.

újra kéri, hogy induljon európai parlamenti küldöttség Venezuelába, és mielőbb kerüljön sor párbeszédre a konfliktus minden érintettjével;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0176.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0106.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0080.

(4)  https://www.hrw.org/news/2016/05/16/letter-human-rights-watch-secretary-general-almagro-about-venezuela

(5)  http://www.unasursg.org/es/node/719

(6)  http://www.unasursg.org/es/node/779

(7)  http://www.mofa.go.jp/files/000160266.pdf

(8)  http://www.state.gov/r/pa/prs/ps/2016/05/257789.htm

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/105 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/105

---

P8_TA(2016)0270

A hormonháztartást zavaró anyagok: a Törvényszék 2015. december 16-i ítéletét követő helyzet

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a hormonháztartást zavaró anyagokról: az Európai Unió Törvényszékének 2015. december 16-i ítéletét követő helyzet (2016/2747(RSP))

(2018/C 086/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Defining criteria for identifying Endocrine Disruptors in the context of the implementation of the Plant Protection Product Regulation and Biocidal Products Regulation” (A növényvédő szerekről és a biocid termékekről szóló rendeletek végrehajtása összefüggésében a hormonháztartást zavaró anyagok azonosítását szolgáló kritériumok meghatározása) című útitervére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Defining criteria for identifying Endocrine Disruptors in the context of the implementation of the Plant Protection Product Regulation and Biocidal Products Regulation” (A növényvédő szerekről és a biocid termékekről szóló rendeletek végrehajtása összefüggésében a hormonháztartást zavaró anyagok azonosítását szolgáló kritériumok meghatározása) című útitervére (2),

| — | tekintettel a Törvényszék T-521/14. sz., Svédország kontra Bizottság ügyben 2015. december 16-án hozott ítéletére (amely ügyben Svédországot támogatta az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, Dánia, Finnország, Franciaország és Hollandia) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törvényszék T-521/14. sz., Svédország kontra Bizottság ügyben 2015. december 16-án hozott ítéletére (amely ügyben Svédországot támogatta az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, Dánia, Finnország, Franciaország és Hollandia) (3),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 265. és 266. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 265. és 266. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker 2016. március 22-i, az Európai Parlament elnökének címzett levelére, ((2016)1416502), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker 2016. március 22-i, az Európai Parlament elnökének címzett levelére, ((2016)1416502),

| — | tekintettel az UNEP/WHO „A hormonháztartást zavaró anyagokra vonatkozó tudományos álláspont 2012-ben” („State of the science of endocrine disrupting chemicals 2012”) című jelentésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNEP/WHO „A hormonháztartást zavaró anyagokra vonatkozó tudományos álláspont 2012-ben” („State of the science of endocrine disrupting chemicals 2012”) című jelentésére (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az 528/2012/EU rendelet 5. cikke szerint a megállapítandó tudományos kritériumok alapján, vagy e kritériumok elfogadásáig ideiglenes kritériumok alapján az endokrin rendszert zavaró tulajdonságokkal rendelkezőnek ítélt, emberekben esetleg nemkívánatos hatásokat kiváltó hatóanyagok nem hagyhatók jóvá, kivéve, ha az 5. cikk (2) bekezdésében említett eltérések egyike alkalmazandó; |
| --- | --- |

A.

mivel az 528/2012/EU rendelet 5. cikke szerint a megállapítandó tudományos kritériumok alapján, vagy e kritériumok elfogadásáig ideiglenes kritériumok alapján az endokrin rendszert zavaró tulajdonságokkal rendelkezőnek ítélt, emberekben esetleg nemkívánatos hatásokat kiváltó hatóanyagok nem hagyhatók jóvá, kivéve, ha az 5. cikk (2) bekezdésében említett eltérések egyike alkalmazandó;

| B. | mivel az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság köteles volt legkésőbb 2013. december 13-ig a hatóanyagok és biocid termékek endokrin rendszert károsító tulajdonságainak tudományos kritériumait meghatározó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat elfogadni; |
| --- | --- |

B.

mivel az 528/2012/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság köteles volt legkésőbb 2013. december 13-ig a hatóanyagok és biocid termékek endokrin rendszert károsító tulajdonságainak tudományos kritériumait meghatározó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat elfogadni;

| C. | mivel a Bizottság még mindig nem fogadott el a tudományos kritériumokat meghatározó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, holott a határidő már több mint két és fél éve lejárt; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság még mindig nem fogadott el a tudományos kritériumokat meghatározó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, holott a határidő már több mint két és fél éve lejárt;

| D. | mivel az UNEP/WHO jelentés globális fenyegetésnek nevezte a hormonháztartást zavaró anyagokat, és utal többek között az emberi hormonháztartás zavarainak nagyszámú előfordulására és növekvő tendenciájára, továbbá felhívja a figyelmet a vadon élő állatok populációiban megfigyelt, a hormonháztartással kapcsolatos hatásokra; mivel új bizonyítékok állnak rendelkezésre arról, hogy a hormonháztartást zavaró anyagoknak való kitettség reprodukciós zavarokhoz (terméketlenség, rák, születési rendellenességek) vezet, valamint ezen vegyi anyagoknak a pajzsmirigy-funkcióra, az agyműködésre, az elhízásra és az anyagcserére, továbbá az inzulin- és glükóz-homeosztázisra gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

D.

mivel az UNEP/WHO jelentés globális fenyegetésnek nevezte a hormonháztartást zavaró anyagokat, és utal többek között az emberi hormonháztartás zavarainak nagyszámú előfordulására és növekvő tendenciájára, továbbá felhívja a figyelmet a vadon élő állatok populációiban megfigyelt, a hormonháztartással kapcsolatos hatásokra; mivel új bizonyítékok állnak rendelkezésre arról, hogy a hormonháztartást zavaró anyagoknak való kitettség reprodukciós zavarokhoz (terméketlenség, rák, születési rendellenességek) vezet, valamint ezen vegyi anyagoknak a pajzsmirigy-funkcióra, az agyműködésre, az elhízásra és az anyagcserére, továbbá az inzulin- és glükóz-homeosztázisra gyakorolt hatásáról;

| E. | mivel a Törvényszék a T-521/14 sz. ügyben 2015. december 16-án hozott ítéletében kijelentette, hogy a Bizottság megszegte az uniós jogot azzal, hogy elmulasztotta elfogadni a hormonháztartást zavaró tulajdonságok tudományos kritériumait meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat; |
| --- | --- |

E.

mivel a Törvényszék a T-521/14 sz. ügyben 2015. december 16-án hozott ítéletében kijelentette, hogy a Bizottság megszegte az uniós jogot azzal, hogy elmulasztotta elfogadni a hormonháztartást zavaró tulajdonságok tudományos kritériumait meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat;

| F. | mivel a Törvényszék ítéletében úgy határozott, hogy a Bizottságnak egyértelmű, pontos és feltétel nélküli kötelessége volt a fent említett tudományos kritériumok meghatározásáról szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok legkésőbb 2013. december 13-ig történő elfogadása; |
| --- | --- |

F.

mivel a Törvényszék ítéletében úgy határozott, hogy a Bizottságnak egyértelmű, pontos és feltétel nélküli kötelessége volt a fent említett tudományos kritériumok meghatározásáról szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok legkésőbb 2013. december 13-ig történő elfogadása;

| G. | mivel a hormonháztartást zavaró anyagokkal foglalkozó, a Bizottság által létrehozott és a Közös Kutatóközpont (JRC) által koordinált szakértői tanácsadó csoport már 2013. március 28-án jelentést fogadott el a hormonháztartást zavaró anyagok azonosítása és jellemzése tekintetében meghatározó kulcsfontosságú tudományos kérdésekről; mivel a szolgálatok három évnyi munka után elkészültek a tudományos kritériumokra vonatkozó teljes javaslattal; |
| --- | --- |

G.

mivel a hormonháztartást zavaró anyagokkal foglalkozó, a Bizottság által létrehozott és a Közös Kutatóközpont (JRC) által koordinált szakértői tanácsadó csoport már 2013. március 28-án jelentést fogadott el a hormonháztartást zavaró anyagok azonosítása és jellemzése tekintetében meghatározó kulcsfontosságú tudományos kérdésekről; mivel a szolgálatok három évnyi munka után elkészültek a tudományos kritériumokra vonatkozó teljes javaslattal;

| H. | mivel a Törvényszék szerint az 528/2012/EU rendelet nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely előírná a tudományos, kockázatalapú kritériumok hatásvizsgálatát, és még ha a Bizottság szükségesnek tartott is egy ilyen hatásvizsgálatot, ez nem mentesítette a rendeletben lefektetett határidő tiszteletben tartása alól (az ítélet 74. pontja); |
| --- | --- |

H.

mivel a Törvényszék szerint az 528/2012/EU rendelet nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely előírná a tudományos, kockázatalapú kritériumok hatásvizsgálatát, és még ha a Bizottság szükségesnek tartott is egy ilyen hatásvizsgálatot, ez nem mentesítette a rendeletben lefektetett határidő tiszteletben tartása alól (az ítélet 74. pontja);

| I. | mivel a Törvényszék a továbbiakban úgy ítélte, hogy a tudományos kritériumok meghatározását objektív módon, az endokrin rendszerre vonatkozó tudományos adatok alapján, minden más megfontolástól, és különösen a gazdasági megfontolásoktól függetlenül kell végezni (az ítélet 71. pontja); mivel a Törvényszék egyértelművé tette, hogy a társadalmi-gazdasági hatásvizsgálat nem alkalmas egy tudományos kérdés eldöntésére; |
| --- | --- |

I.

mivel a Törvényszék a továbbiakban úgy ítélte, hogy a tudományos kritériumok meghatározását objektív módon, az endokrin rendszerre vonatkozó tudományos adatok alapján, minden más megfontolástól, és különösen a gazdasági megfontolásoktól függetlenül kell végezni (az ítélet 71. pontja); mivel a Törvényszék egyértelművé tette, hogy a társadalmi-gazdasági hatásvizsgálat nem alkalmas egy tudományos kérdés eldöntésére;

| J. | mivel a Törvényszék úgy ítélte meg továbbá, hogy a Bizottság a jogalkotó által ráruházott hatáskörök alkalmazása összefüggésében nem kérdőjelezheti meg a jogalkotó által a belső piac javítása és az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelme tekintetében kialakított szabályozási egyensúlyt (az ítélet 72. pontja); mivel a Törvényszék így egyértelművé tette, hogy nem a Bizottság feladata az ágazati jogszabályok szabályozási módosításainak értékelése egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásához kapcsolódó hatásvizsgálat részeként; |
| --- | --- |

J.

mivel a Törvényszék úgy ítélte meg továbbá, hogy a Bizottság a jogalkotó által ráruházott hatáskörök alkalmazása összefüggésében nem kérdőjelezheti meg a jogalkotó által a belső piac javítása és az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelme tekintetében kialakított szabályozási egyensúlyt (az ítélet 72. pontja); mivel a Törvényszék így egyértelművé tette, hogy nem a Bizottság feladata az ágazati jogszabályok szabályozási módosításainak értékelése egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásához kapcsolódó hatásvizsgálat részeként;

| K. | mivel a Törvényszék szerint az 528/2012/EU rendeletben megállapított ideiglenes kritériumok nem tekinthetők kellően magas szintű védelmet biztosítóknak (az ítélet 77. pontja); |
| --- | --- |

K.

mivel a Törvényszék szerint az 528/2012/EU rendeletben megállapított ideiglenes kritériumok nem tekinthetők kellően magas szintű védelmet biztosítóknak (az ítélet 77. pontja);

| L. | mivel az EUMSZ 266. cikke szerint az az intézmény, szerv vagy hivatal, amelynek aktusait az Európai Unió Bírósága a Szerződésekkel ellentétesnek nyilvánította, köteles megtenni az Európai Unió Bírósága ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

L.

mivel az EUMSZ 266. cikke szerint az az intézmény, szerv vagy hivatal, amelynek aktusait az Európai Unió Bírósága a Szerződésekkel ellentétesnek nyilvánította, köteles megtenni az Európai Unió Bírósága ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket;

| M. | mivel az Európai Parlament 2016. februári plenáris ülésén Vytenis Andriukaitis, az egészségügyért és élelmiszer-biztonságért felelős biztos bejelentette, hogy a Bizottság mégis folytatni fogja a hatásvizsgálatot, mivel azt „a kritériumokról szóló jövőbeli döntés hasznos, sőt elengedhetetlen eszközének” tekinti; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Parlament 2016. februári plenáris ülésén Vytenis Andriukaitis, az egészségügyért és élelmiszer-biztonságért felelős biztos bejelentette, hogy a Bizottság mégis folytatni fogja a hatásvizsgálatot, mivel azt „a kritériumokról szóló jövőbeli döntés hasznos, sőt elengedhetetlen eszközének” tekinti;

| N. | mivel a Bizottság az alternatív megoldások feltérképezése érdekében köteles hatásvizsgálatot készíteni a várhatóan jelentős gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatással járó jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezésekről, tehát a hatásvizsgálatok értékes eszközök, amelyek segítik a szabályalkotókat a szakpolitikai lehetőségek értékelésében, azonban nem tudományos kérdések eldöntésére szolgálnak; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság az alternatív megoldások feltérképezése érdekében köteles hatásvizsgálatot készíteni a várhatóan jelentős gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatással járó jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezésekről, tehát a hatásvizsgálatok értékes eszközök, amelyek segítik a szabályalkotókat a szakpolitikai lehetőségek értékelésében, azonban nem tudományos kérdések eldöntésére szolgálnak;

| O. | mivel Jean-Claude Juncker bizottsági elnök Martin Schulz parlamenti elnöknek írt 2016. március 22-i levelében megerősítette a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a tudományos kritériumokról való döntés előtt kikéri a Szabályozói Ellenőrzési Testület véleményét a hatásvizsgálatról, majd ezt követően dönt a hormonháztartást zavaró tulajdonságok meghatározásának tudományos kritériumairól 2016. június végéig; |
| --- | --- |

O.

mivel Jean-Claude Juncker bizottsági elnök Martin Schulz parlamenti elnöknek írt 2016. március 22-i levelében megerősítette a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a tudományos kritériumokról való döntés előtt kikéri a Szabályozói Ellenőrzési Testület véleményét a hatásvizsgálatról, majd ezt követően dönt a hormonháztartást zavaró tulajdonságok meghatározásának tudományos kritériumairól 2016. június végéig;

| P. | mivel ennélfogva nem kétséges, hogy a Bizottság eddig nem tett lépéseket a Törvényszék ítéletében foglaltak teljesítése érdekében, hanem továbbra is megszegi az uniós jogot, amint azt a Törvényszék is megállapította, ezzel immár megszegve az EUMSZ 266. cikkét is; |
| --- | --- |

P.

mivel ennélfogva nem kétséges, hogy a Bizottság eddig nem tett lépéseket a Törvényszék ítéletében foglaltak teljesítése érdekében, hanem továbbra is megszegi az uniós jogot, amint azt a Törvényszék is megállapította, ezzel immár megszegve az EUMSZ 266. cikkét is;

| Q. | mivel teljes mértékben elfogadhatatlan, hogy a Bizottság a Szerződések őreként ne tegyen eleget a Szerződésekben foglaltaknak; |
| --- | --- |

Q.

mivel teljes mértékben elfogadhatatlan, hogy a Bizottság a Szerződések őreként ne tegyen eleget a Szerződésekben foglaltaknak;

| 1. | nem csak azért ítéli el a Bizottságot, mert az elmulasztotta elfogadni az 528/2012/EU rendeletben előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, hanem azért is, mert nem tesz eleget a Szerződésekben, és nevezetesen az EUMSZ 266. cikkében lefektetett intézményi kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

1.

nem csak azért ítéli el a Bizottságot, mert az elmulasztotta elfogadni az 528/2012/EU rendeletben előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, hanem azért is, mert nem tesz eleget a Szerződésekben, és nevezetesen az EUMSZ 266. cikkében lefektetett intézményi kötelezettségeinek;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság a nyár kezdete előtt javaslatot kíván benyújtani a hormonháztartást zavaró tulajdonságok tudományos kritériumainak meghatározására vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság a nyár kezdete előtt javaslatot kíván benyújtani a hormonháztartást zavaró tulajdonságok tudományos kritériumainak meghatározására vonatkozóan;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a Törvényszék ítélete szerint a tudományos kritériumok meghatározását kizárólag objektív módon, az endokrin rendszerre vonatkozó tudományos adatok alapján, minden más megfontolástól, és különösen a gazdasági megfontolásoktól függetlenül kell végezni és hogy a Bizottságnak nincs joga az EUMSZ 290. cikke értelmében ráruházott hatáskörök alkalmazása révén megváltoztatni egy alap-jogiaktusban lefektetett szabályozási egyensúlyt, amely szempontot azonban a Bizottság hatásvizsgálatában értékel; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a Törvényszék ítélete szerint a tudományos kritériumok meghatározását kizárólag objektív módon, az endokrin rendszerre vonatkozó tudományos adatok alapján, minden más megfontolástól, és különösen a gazdasági megfontolásoktól függetlenül kell végezni és hogy a Bizottságnak nincs joga az EUMSZ 290. cikke értelmében ráruházott hatáskörök alkalmazása révén megváltoztatni egy alap-jogiaktusban lefektetett szabályozási egyensúlyt, amely szempontot azonban a Bizottság hatásvizsgálatában értékel;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen eleget az EUMSZ 266. cikke szerinti kötelezettségeinek, és haladéktalanul fogadja el a hormonháztartást zavaró tulajdonságok meghatározására szolgáló, kockázatalapú, tudományos kritériumokat; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen eleget az EUMSZ 266. cikke szerinti kötelezettségeinek, és haladéktalanul fogadja el a hormonháztartást zavaró tulajdonságok meghatározására szolgáló, kockázatalapú, tudományos kritériumokat;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanács elnökének és a Bizottság elnökének, továbbá tájékoztassa őket a plenáris ülésen folytatott szavazás eredményéről. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanács elnökének és a Bizottság elnökének, továbbá tájékoztassa őket a plenáris ülésen folytatott szavazás eredményéről.

---

(1)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/docs/2014_env_009_endocrine_disruptors_en.pdf

(3)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf;jsessionid=9ea7d2dc30d51da24ab07e534c8a920ba78762970884.e34KaxiLc3qMb40Rch0SaxuTa3r0?text=&docid=173067&pageIndex=0&doclang=FR&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=717530

(4)  http://www.who.int/ceh/publications/endocrine/en/

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/108 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/108

---

P8_TA(2016)0271

A géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, MIR162, MIR604 és GA21genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának engedélyezéséről és a 2010/426/EU, a 2011/893/EU, a 2011/892/EU és a 2011/894/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D044931/01 – 2016/2682(RSP))

(2018/C 086/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, MIR162, MIR604 és GA21 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának engedélyezéséről és a 2010/426/EU, a 2011/893/EU, a 2011/892/EU és a 2011/894/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D044931/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, MIR162, MIR604 és GA21 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának engedélyezéséről és a 2010/426/EU, a 2011/893/EU, a 2011/892/EU és a 2011/894/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D044931/01,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel arra, hogy az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2016. április 25-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2016. április 25-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2015. december 7-én kiadott véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2015. december 7-én kiadott véleményre (3),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított FG72 szójababot (MST-FGØ72-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított FG72 szójababot (MST-FGØ72-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról szóló, 2015. december 16-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2009. február 9-én a Syngenta France S.A.S. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Németország illetékes hatóságához a Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; |
| --- | --- |

A.

mivel 2009. február 9-én a Syngenta France S.A.S. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Németország illetékes hatóságához a Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan;

| B. | mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, bármely más kukoricáéhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

B.

mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, bármely más kukoricáéhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| C. | mivel 2013. július 5-én a Syngenta kiterjesztette kérelmet a Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát alkotó egyedi transzformációs események összes alkombinációjára (a továbbiakban: alkombinációk), ideértve a Bt11 × GA21 kukoricát, a MIR604 × GA21 kukoricát, a Bt11 × MIR604 kukoricát és a Bt11 × MIR604 × GA21 kukoricát, melyeket a 2010/426/EU (8), a 2011/892/EU (9), a 2011/893/EU (10), illetve a 2011/894/EU (11) bizottsági határozatok már engedélyeznek; |
| --- | --- |

C.

mivel 2013. július 5-én a Syngenta kiterjesztette kérelmet a Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát alkotó egyedi transzformációs események összes alkombinációjára (a továbbiakban: alkombinációk), ideértve a Bt11 × GA21 kukoricát, a MIR604 × GA21 kukoricát, a Bt11 × MIR604 kukoricát és a Bt11 × MIR604 × GA21 kukoricát, melyeket a 2010/426/EU (8), a 2011/892/EU (9), a 2011/893/EU (10), illetve a 2011/894/EU (11) bizottsági határozatok már engedélyeznek;

| D. | mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően, a SYN-BTØ11–1 kukorica tartalmazza a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelmet biztosító Cry1Ab fehérjét, és egy PAT fehérjét, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően, a SYN-BTØ11–1 kukorica tartalmazza a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelmet biztosító Cry1Ab fehérjét, és egy PAT fehérjét, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben;

| E. | mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően a SYN-IR162-4 kukorica tartalmazza a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelmet biztosító Vip3Aa20 fehérjét, valamint a szelektálható markergénként használt PMI fehérjét; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően a SYN-IR162-4 kukorica tartalmazza a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelmet biztosító Vip3Aa20 fehérjét, valamint a szelektálható markergénként használt PMI fehérjét;

| F. | mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően a SYN-IR6Ø4-5 kukorica tartalmazza a Coleoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelmet biztosító Cry3A fehérjét, valamint a szelektálható markergénként használt PMI fehérjét; |
| --- | --- |

F.

mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően a SYN-IR6Ø4-5 kukorica tartalmazza a Coleoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelmet biztosító Cry3A fehérjét, valamint a szelektálható markergénként használt PMI fehérjét;

| G. | mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően, a MON-ØØØ21-9 kukorica tartalmazza a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelmet biztosító Cry1Ab fehérjét, és a mEPSPS fehérjét, amely ellenállást biztosít a glifozáttartalmú gyomirtókkal szemben; |
| --- | --- |

G.

mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően, a MON-ØØØ21-9 kukorica tartalmazza a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelmet biztosító Cry1Ab fehérjét, és a mEPSPS fehérjét, amely ellenállást biztosít a glifozáttartalmú gyomirtókkal szemben;

| H. | mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó szakosított ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatású” anyagként sorolta be (12); |
| --- | --- |

H.

mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó szakosított ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatású” anyagként sorolta be (12);

| I. | mivel a bizottsági végrehajtási határozatról az Állandó Bizottság 2016. április 25-én szavazott és nem nyilvánított véleményt; |
| --- | --- |

I.

mivel a bizottsági végrehajtási határozatról az Állandó Bizottság 2016. április 25-én szavazott és nem nyilvánított véleményt;

| J. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló jogalkotási javaslata indokolásában 2015. április 22-én a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyező határozatokat a Bizottság az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően a tagállami bizottságok véleményei nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; |
| --- | --- |

J.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló jogalkotási javaslata indokolásában 2015. április 22-én a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyező határozatokat a Bizottság az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően a tagállami bizottságok véleményei nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Az EFSA GMO-testülete (az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete), 2015. A Syngenta által benyújtott, a gyomirtó szernek és a rovaroknak ellenálló Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukorica és annak alkombinációi eredetüktől független, élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő, 1829/2003/EK rendelet szerinti forgalomba hozatalára vonatkozó kérelemről szóló tudományos vélemény (EFSA-GMO-DE-2009-66). EFSA Journal 2015; 13(12):4297 (34. o. doi:10.2903/j.efsa.2015.4297).

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456.

(8)  A Bizottság 2010/426/EU határozata (2010. július 28.) a géntechnológiával módosított Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 199., 2010.7.31., 36. o.).

(9)  A Bizottság 2011/892/EU határozata (2011. december 22.) a géntechnológiával módosított MIR604xGA21 (SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 344., 2011.12.28., 55. o.).

(10)  A Bizottság 2011/893/EU határozata (2011. december 22.) a géntechnológiával módosított Bt11xMIR604 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 344., 2011.12.28., 59. o.).

(11)  A Bizottság 2011/894/EU határozata (2011. december 22.) a géntechnológiával módosított Bt11xMIR604xGA21 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 344., 2011.12.28., 64. o.).

(12)  IARC-monográfiák, 112. kötet: Öt szerves foszfátot tartalmazó rovarirtó és gyomirtó vegyszer értékelése, 2015. március 20. http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/111

---

P8_TA(2016)0272

Géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal)

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D044927/02 – 2016/2683(RSP))

(2018/C 086/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D044927/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D044927/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2015. december 15-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2015. december 15-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel az EFSA 2014. november 10-i véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA 2014. november 10-i véleményére (4),

| — | tekintettel a szabályozási bizottságban 2016. április 25-én tartott szavazás eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabályozási bizottságban 2016. április 25-én tartott szavazás eredményére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2013 márciusában az oszakai (Japán) Suntory Holdings Limited vállalat értesítést (h.sz. C/NL/13/01) nyújtott be a holland illetékes hatósághoz a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozatalára vonatkozóan; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013 márciusában az oszakai (Japán) Suntory Holdings Limited vállalat értesítést (h.sz. C/NL/13/01) nyújtott be a holland illetékes hatósághoz a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozatalára vonatkozóan;

| B. | mivel a C/NL/13/01. sz. értesítés hatálya a géntechnológiával módosított SHD-27531-4-es vonalú szegfű vágott virágának kizárólag díszítő jellegű felhasználása céljából történő behozatalára, terjesztésére és kiskereskedelmi értékesítésére terjed ki; |
| --- | --- |

B.

mivel a C/NL/13/01. sz. értesítés hatálya a géntechnológiával módosított SHD-27531-4-es vonalú szegfű vágott virágának kizárólag díszítő jellegű felhasználása céljából történő behozatalára, terjesztésére és kiskereskedelmi értékesítésére terjed ki;

| C. | mivel a szabályozási bizottság 2016. április 25-én nem fejtett ki véleményt, mivel az uniós lakosság 7,84 %-át kitevő hét tagállam a Bizottság végrehajtási határozattervezete ellen szavazott, a lakosság 46,26 %-át képviselő hat tagállam tartózkodott, a lakosság 36,29 %-át kitevő tizenegy tagállam a tervezet mellett szavazott, négy tagállam pedig nem volt jelen; |
| --- | --- |

C.

mivel a szabályozási bizottság 2016. április 25-én nem fejtett ki véleményt, mivel az uniós lakosság 7,84 %-át kitevő hét tagállam a Bizottság végrehajtási határozattervezete ellen szavazott, a lakosság 46,26 %-át képviselő hat tagállam tartózkodott, a lakosság 36,29 %-át kitevő tizenegy tagállam a tervezet mellett szavazott, négy tagállam pedig nem volt jelen;

| D. | mivel az EFSA véleménye leszögezi, hogy az EFSA GMO-testülete tisztában van a népesség egyes csoportjainak azon étkezési szokásával, hogy köretként szegfűszirmokat fogyasztanak; |
| --- | --- |

D.

mivel az EFSA véleménye leszögezi, hogy az EFSA GMO-testülete tisztában van a népesség egyes csoportjainak azon étkezési szokásával, hogy köretként szegfűszirmokat fogyasztanak;

| E. | mivel az EFSA GMO-testülete ugyanakkor nem értékelte a géntechnológiával módosított szegfű szándékos emberi fogyasztásának lehetséges következményeit; |
| --- | --- |

E.

mivel az EFSA GMO-testülete ugyanakkor nem értékelte a géntechnológiával módosított szegfű szándékos emberi fogyasztásának lehetséges következményeit;

| F. | mivel az EFSA véleménye nem foglalkozott a géntechnológiával módosított szegfűvirágok szájon át történő – véletlen vagy szándékos – bevitelével az állatokban; |
| --- | --- |

F.

mivel az EFSA véleménye nem foglalkozott a géntechnológiával módosított szegfűvirágok szájon át történő – véletlen vagy szándékos – bevitelével az állatokban;

| G. | mivel a szegfű a széles körben termesztett Dianthus nembe tartozó Dianthus caryophyllus fajok közé tartozik; |
| --- | --- |

G.

mivel a szegfű a széles körben termesztett Dianthus nembe tartozó Dianthus caryophyllus fajok közé tartozik;

| H. | mivel a Dianthus nembe tartozó fajok, – beleértve a vad- és háziasított fajokat – meglehetősen változatosak, tekintve, hogy eredetük Oroszország déli részétől egészen Görögország hegyvidékéig és a franciaországi Auvergne hegységig terjed ki; mivel a Dianthus spp. akklimatizálódott Európa és Ázsia hűvösebb hegyi régióiban, de a Földközi-tenger part menti régióiban is megtalálható; mivel a Dianthus caryophyllus Európában széles körben, üvegházakban és szabad földön (pl. Olaszországban és Spanyolországban) egyaránt termesztett dísznövény, amely egyes földközi-tengeri országokban esetenként meghonosodott, de ez inkább Görögország, Olaszország, Szicília, Korzika és Szardínia földközi-tengeri partvidékére korlátozódik (5); |
| --- | --- |

H.

mivel a Dianthus nembe tartozó fajok, – beleértve a vad- és háziasított fajokat – meglehetősen változatosak, tekintve, hogy eredetük Oroszország déli részétől egészen Görögország hegyvidékéig és a franciaországi Auvergne hegységig terjed ki; mivel a Dianthus spp. akklimatizálódott Európa és Ázsia hűvösebb hegyi régióiban, de a Földközi-tenger part menti régióiban is megtalálható; mivel a Dianthus caryophyllus Európában széles körben, üvegházakban és szabad földön (pl. Olaszországban és Spanyolországban) egyaránt termesztett dísznövény, amely egyes földközi-tengeri országokban esetenként meghonosodott, de ez inkább Görögország, Olaszország, Szicília, Korzika és Szardínia földközi-tengeri partvidékére korlátozódik (5);

| I. | mivel a legfontosabb szegfűtermelő országok Olaszország, Spanyolország és Hollandia, valamint mivel a vadon élő Dianthus caryophyllus elsősorban Franciaországban és Olaszországban található (6); |
| --- | --- |

I.

mivel a legfontosabb szegfűtermelő országok Olaszország, Spanyolország és Hollandia, valamint mivel a vadon élő Dianthus caryophyllus elsősorban Franciaországban és Olaszországban található (6);

| J. | mivel Ciprus kifogást emelt a bejelentéssel szemben, és az EFSA GMO-testülete egyetértett Ciprussal abban, hogy nem zárható ki a SHD-27531-4-es vonalú szegfű magánszemélyek általi szaporítása (például gyökereztetéssel); mivel az EFSA úgy véli, hogy a vegetatív hajtásokkal rendelkező levágott szárak gyökereztetéssel vagy mikroszaporítás útján szaporíthatóak és (például kertekben) a környezetbe juthatnak; |
| --- | --- |

J.

mivel Ciprus kifogást emelt a bejelentéssel szemben, és az EFSA GMO-testülete egyetértett Ciprussal abban, hogy nem zárható ki a SHD-27531-4-es vonalú szegfű magánszemélyek általi szaporítása (például gyökereztetéssel); mivel az EFSA úgy véli, hogy a vegetatív hajtásokkal rendelkező levágott szárak gyökereztetéssel vagy mikroszaporítás útján szaporíthatóak és (például kertekben) a környezetbe juthatnak;

| K. | mivel a Dianthus spp. keresztbeporzását a vadvilágban beporzó rovarok, különösen Lepidopterák végzik, amelyek elég hosszú szívószervvel rendelkeznek ahhoz, hogy elérjék a virágok nektárját; mivel az EFSA GMO-testülete szerint nem lehet kizárni annak a lehetőségét, hogy a géntechnológiával módosított szegfű (SHD-27531-4-es vonal) virágporát a Lepidopterák a vadon élő Dianthus fajokra is átviszik; |
| --- | --- |

K.

mivel a Dianthus spp. keresztbeporzását a vadvilágban beporzó rovarok, különösen Lepidopterák végzik, amelyek elég hosszú szívószervvel rendelkeznek ahhoz, hogy elérjék a virágok nektárját; mivel az EFSA GMO-testülete szerint nem lehet kizárni annak a lehetőségét, hogy a géntechnológiával módosított szegfű (SHD-27531-4-es vonal) virágporát a Lepidopterák a vadon élő Dianthus fajokra is átviszik;

| L. | mivel amint elvesztette díszítő értékét, a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) hulladékká válik és azt a körforgásos gazdaság elvei szerint valószínűleg komposztálással kezelik, ugyanakkor mivel az EFSA nem elemezte e növény környezetbe történő kibocsátásának hatásait; |
| --- | --- |

L.

mivel amint elvesztette díszítő értékét, a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) hulladékká válik és azt a körforgásos gazdaság elvei szerint valószínűleg komposztálással kezelik, ugyanakkor mivel az EFSA nem elemezte e növény környezetbe történő kibocsátásának hatásait;

| M. | mivel abban az esetben, ha életképes magok, virágpor vagy gyökeres növények kerülnének a környezetbe, az EFSA GMO-testülete szerint az SHD-27531-4-es vonalú szegfű csak szulfonil-karbamid gyomirtó szerekkel szemben mutatna fokozott életképességre utaló jegyeket; |
| --- | --- |

M.

mivel abban az esetben, ha életképes magok, virágpor vagy gyökeres növények kerülnének a környezetbe, az EFSA GMO-testülete szerint az SHD-27531-4-es vonalú szegfű csak szulfonil-karbamid gyomirtó szerekkel szemben mutatna fokozott életképességre utaló jegyeket;

| N. | mivel a géntechnológiával módosított szegfű tartalmazza a SuRB (als) gént, amely a Nicotiana tabacumból származó acetolaktát-szintáz (ALS) fehérjének a szulfonil-karbamiddal szembeni ellenálló képességet biztosító mutánsát kódolja; |
| --- | --- |

N.

mivel a géntechnológiával módosított szegfű tartalmazza a SuRB (als) gént, amely a Nicotiana tabacumból származó acetolaktát-szintáz (ALS) fehérjének a szulfonil-karbamiddal szembeni ellenálló képességet biztosító mutánsát kódolja;

| O. | mivel a brit PAN (Pesticide Action Network) szerint „egyes gyomirtó szerek már nagyon kis mennyiségben is erősen mérgezőek, ilyenek például szulfonil-karbamidok, a szulfonamidok és az imidazolinonok. A szulfonil-karbamidok az állatok számára mérgezőbb gyomirtó szereket váltották fel. Szakértők arra figyelmeztettek, hogy »a szulfonil-karbamidok széles körű alkalmazása pusztító hatással lehet a nem célzott haszonnövények termékenységére, valamint a természetes növényi közösségek összetételére és a vadon élő állatok és növények táplálékláncára«” (7); |
| --- | --- |

O.

mivel a brit PAN (Pesticide Action Network) szerint „egyes gyomirtó szerek már nagyon kis mennyiségben is erősen mérgezőek, ilyenek például szulfonil-karbamidok, a szulfonamidok és az imidazolinonok. A szulfonil-karbamidok az állatok számára mérgezőbb gyomirtó szereket váltották fel. Szakértők arra figyelmeztettek, hogy »a szulfonil-karbamidok széles körű alkalmazása pusztító hatással lehet a nem célzott haszonnövények termékenységére, valamint a természetes növényi közösségek összetételére és a vadon élő állatok és növények táplálékláncára«” (7);

| P. | mivel a szulfonil-karbamid a 2-es típusú cukorbetegség bevett másodvonalbeli kezelési módja, és a többi antidiabetikus gyógyszerekhez képest nagyobb szív- és érrendszeri kockázatot jelent (8); |
| --- | --- |

P.

mivel a szulfonil-karbamid a 2-es típusú cukorbetegség bevett másodvonalbeli kezelési módja, és a többi antidiabetikus gyógyszerekhez képest nagyobb szív- és érrendszeri kockázatot jelent (8);

| Q. | mivel a szulfonil-karbamiddal szemben ellenálló növények piacának megteremtése világszerte ösztönözni fogja e cukorbetegség elleni gyógyszer gyomirtó szerként való felhasználását; |
| --- | --- |

Q.

mivel a szulfonil-karbamiddal szemben ellenálló növények piacának megteremtése világszerte ösztönözni fogja e cukorbetegség elleni gyógyszer gyomirtó szerként való felhasználását;

| R. | mivel egy gyógyszer közegészségügyi céloktól eltérő használata – amely az ökoszisztémákban való ellenőrizetlen elterjedéséhez vezethet – az egész világon káros hatással lehet a biológiai sokféleségre, és az ivóvíz vegyi anyagokkal történő szennyezését okozhatja; |
| --- | --- |

R.

mivel egy gyógyszer közegészségügyi céloktól eltérő használata – amely az ökoszisztémákban való ellenőrizetlen elterjedéséhez vezethet – az egész világon káros hatással lehet a biológiai sokféleségre, és az ivóvíz vegyi anyagokkal történő szennyezését okozhatja;

| 1. | úgy véli, hogy a Bizottság végrehajtási határozattervezete nem felel meg a 2001/18/EK irányelvben foglalt egészség- és környezetvédelmi célkitűzéseknek, és ezért túllépi az irányelvben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a Bizottság végrehajtási határozattervezete nem felel meg a 2001/18/EK irányelvben foglalt egészség- és környezetvédelmi célkitűzéseknek, és ezért túllépi az irányelvben meghatározott végrehajtási hatásköröket;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  GMO-testület (az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete), 2015., Tudományos szakvélemény a Suntory Holdings Limited által a szirom színét illetően módosított SHD-27531-4-es vonalú szegfű vágott virágának díszítő jellegű felhasználása céljából történő behozatalára, terjesztésére és kiskereskedelmi értékesítésére irányuló C. rész szerinti értesítésről (h.sz. C/NL/13/01). EFSA Journal 2015; 13(12):4358, 19 o. doi:10.2903/j.efsa.2015.4358.

(4)  GMO-testület (az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete), 2014., Tudományos szakvélemény a Suntory Holdings Limited által a szirom színét illetően géntechnológiával módosított SHD-27531-4-es vonalú szegfű vágott virágának díszítő jellegű felhasználása céljából történő behozatalára irányuló értesítéssel (h.sz. C/NL/13/01) szemben a 2001/18/EK irányelv C. része értelmében egy tagállam által emelt kifogásról. EFSA Journal (2014); 12(11):3878 [9. oldal]. doi:10.2903/j.efsa.2014.3878.

(5)  Tutin et al., 1993.

(6)  http://gmoinfo.jrc.ec.europa.eu/csnifs/C-NL-13-01.pdf

(7)  http://www.pan-uk.org/pestnews/Issue/pn88/PN88_p4-7.pdf

(8)  http://thelancet.com/journals/landia/article/PIIS2213-8587(14)70213-X/fulltext

---

2016. június 9., csütörtök

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/114

---

P8_TA(2016)0274

Kambodzsa

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása Kambodzsáról (2016/2753(RSP))

(2018/C 086/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen a kambodzsai politikai helyzetről szóló, 2015. november 26-i (1), a Kambodzsa nem kormányzati szervezetekről és szakszervezetekről szóló törvénytervezeteiről szóló, 2015. július 9-i (2) és a Kambodzsában és Laoszban a jogvédők és ellenzéki aktivisták helyzetéről szóló, 2014. január 16-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen a kambodzsai politikai helyzetről szóló, 2015. november 26-i (1), a Kambodzsa nem kormányzati szervezetekről és szakszervezetekről szóló törvénytervezeteiről szóló, 2015. július 9-i (2) és a Kambodzsában és Laoszban a jogvédők és ellenzéki aktivisták helyzetéről szóló, 2014. január 16-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel az EU-nak a kambodzsai politikai helyzetről szóló, 2016. május 30-i helyi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak a kambodzsai politikai helyzetről szóló, 2016. május 30-i helyi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló, 2015. augusztus 20-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló, 2015. augusztus 20-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Kambodzsával kapcsolatos, 2015. október 2-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Kambodzsával kapcsolatos, 2015. október 2-i határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2015. április 27-i, a Kambodzsáról szóló második időszaki jelentésről szóló záró észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2015. április 27-i, a Kambodzsáról szóló második időszaki jelentésről szóló záró észrevételeire,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2008-as uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2008-as uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az egyéneknek, csoportoknak és a társadalmi szervezeteknek az egyetemesen elismert emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdításához és védelméhez való jogáról és az ezek iránti felelősségéről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1999. március 8-án elfogadott állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyéneknek, csoportoknak és a társadalmi szervezeteknek az egyetemesen elismert emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdításához és védelméhez való jogáról és az ezek iránti felelősségéről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1999. március 8-án elfogadott állásfoglalásra,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának 2016. április 1-jei nyilatkozatára, amelyben sürgeti Kambodzsát, hogy erősítse meg a nők és az őslakosok jogainak védelmét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának 2016. április 1-jei nyilatkozatára, amelyben sürgeti Kambodzsát, hogy erősítse meg a nők és az őslakosok jogainak védelmét,

| — | tekintettel a nem kormányzati szervezetek 2016. május 2-i közös nyilatkozatára, amelyben elítélik emberijog-védők vád alá helyezését, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem kormányzati szervezetek 2016. május 2-i közös nyilatkozatára, amelyben elítélik emberijog-védők vád alá helyezését,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló egyezményére,

| — | tekintettel a kambodzsai alkotmányra és különösen annak 41. cikkére, amely szentesíti a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadságot, a politikai részvételről szóló 35. cikkére, valamint a parlamenti mentelmi jogról szóló 80. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kambodzsai alkotmányra és különösen annak 41. cikkére, amely szentesíti a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadságot, a politikai részvételről szóló 35. cikkére, valamint a parlamenti mentelmi jogról szóló 80. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az utóbbi néhány hónapban folyamatosan nőtt a politikai ellenzék tagjai, emberijog-védők és a civil társadalom képviselői körében végrehajtott letartóztatások száma; |
| --- | --- |

A.

mivel az utóbbi néhány hónapban folyamatosan nőtt a politikai ellenzék tagjai, emberijog-védők és a civil társadalom képviselői körében végrehajtott letartóztatások száma;

| B. | mivel Hun Sen miniszterelnök több mint 30 éve hatalmon van; mivel Sam Rainsy, a CNRP vezető ellenzéki párt elnöke továbbra is önkéntes száműzetésben él, mivel korábban politikai indíttatású, koholt vádak alapján büntetőeljárások alá vonták, Kem Sokha, a CNRP megbízott elnöke ellen pedig vizsgálat folyik; mivel 2016. április 22-én egy phnompeni bíróság ügyésze bejelentette, hogy Sam Rainsy, a CNRP elnöke ellen távollétében további politikai indíttatású vádak alapján 2016. július 28-án pert indítanak; |
| --- | --- |

B.

mivel Hun Sen miniszterelnök több mint 30 éve hatalmon van; mivel Sam Rainsy, a CNRP vezető ellenzéki párt elnöke továbbra is önkéntes száműzetésben él, mivel korábban politikai indíttatású, koholt vádak alapján büntetőeljárások alá vonták, Kem Sokha, a CNRP megbízott elnöke ellen pedig vizsgálat folyik; mivel 2016. április 22-én egy phnompeni bíróság ügyésze bejelentette, hogy Sam Rainsy, a CNRP elnöke ellen távollétében további politikai indíttatású vádak alapján 2016. július 28-án pert indítanak;

| C. | mivel 2015. november 20-án Sam Rainsy-t kihallgatásra idézték be a bíróságra amiatt, hogy nyilvános Facebook oldalán megjelent Hong Sok Hour, 2015.augusztusa óta hamisítás és felbujtás vádjával letartóztatás alatt álló ellenzéki szenátor posztja, miután Rainsy Facebook oldalán közzétett egy állítólag hamisított dokumentumot tartalmazó videót a Vietnammal kötött 1979. évi határszerződésről; |
| --- | --- |

C.

mivel 2015. november 20-án Sam Rainsy-t kihallgatásra idézték be a bíróságra amiatt, hogy nyilvános Facebook oldalán megjelent Hong Sok Hour, 2015.augusztusa óta hamisítás és felbujtás vádjával letartóztatás alatt álló ellenzéki szenátor posztja, miután Rainsy Facebook oldalán közzétett egy állítólag hamisított dokumentumot tartalmazó videót a Vietnammal kötött 1979. évi határszerződésről;

| D. | mivel 2016. május 3-án a Phnompeni Városi Bíróság rágalmazás vádjával beidézte Kem Sokhát, valamint Pin Ratana és Tok Vanchan képviselőket, holott ők mentelmi jogot élveznek; |
| --- | --- |

D.

mivel 2016. május 3-án a Phnompeni Városi Bíróság rágalmazás vádjával beidézte Kem Sokhát, valamint Pin Ratana és Tok Vanchan képviselőket, holott ők mentelmi jogot élveznek;

| E. | mivel 2016. május 12-én Ou Virak közismert politikai elemzőt szintén beidézték rágalmazást vádjával, miután kifejezte véleményét a Kem Sokha-ügyről; |
| --- | --- |

E.

mivel 2016. május 12-én Ou Virak közismert politikai elemzőt szintén beidézték rágalmazást vádjával, miután kifejezte véleményét a Kem Sokha-ügyről;

| F. | mivel 2016. május 2-án politikai indíttatású vádakat hoztak fel Ny Sokha, Nay Vanda és Yi Soksana – a Kambodzsai Emberi Jogi és Fejlesztési Szervezet (ADHOC) három vezető emberijog-védője –, Ny Chakrya, az ADHOC egykori tagja, az országos választási bizottság (NEC) főtitkár-helyettese, valamint Soen Sally, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának (OHCHR) alkalmazottja ellen, és mivel akár 10 év börtönre is ítélhetik őket; |
| --- | --- |

F.

mivel 2016. május 2-án politikai indíttatású vádakat hoztak fel Ny Sokha, Nay Vanda és Yi Soksana – a Kambodzsai Emberi Jogi és Fejlesztési Szervezet (ADHOC) három vezető emberijog-védője –, Ny Chakrya, az ADHOC egykori tagja, az országos választási bizottság (NEC) főtitkár-helyettese, valamint Soen Sally, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának (OHCHR) alkalmazottja ellen, és mivel akár 10 év börtönre is ítélhetik őket;

| G. | mivel Um Sam Ant, a parlamenti ellenzék tagját megfosztották parlamenti mentelmi jogától, és 2016. április 11-én letartóztatták koholt vádak alapján, melyek szerint „társadalmi káoszra buzdított”, azzal összefüggésben, hogy hangot adott a Kambodzsa és Vietnam közötti kapcsolatokra vonatkozó, erőszakmentes nézeteinek; mivel ezt követően fogva tartotta a terrorizmus elleni rendőrség, vádat emeltek ellene, és e vádak alapján fogva tartják; |
| --- | --- |

G.

mivel Um Sam Ant, a parlamenti ellenzék tagját megfosztották parlamenti mentelmi jogától, és 2016. április 11-én letartóztatták koholt vádak alapján, melyek szerint „társadalmi káoszra buzdított”, azzal összefüggésben, hogy hangot adott a Kambodzsa és Vietnam közötti kapcsolatokra vonatkozó, erőszakmentes nézeteinek; mivel ezt követően fogva tartotta a terrorizmus elleni rendőrség, vádat emeltek ellene, és e vádak alapján fogva tartják;

| H. | mivel 2016. április 26-án a phnompeni bíróság pert indított Rong Chhun egykori szakszervezeti vezető, jelenlegi NEC-tag ellen politikai indíttatású, koholt vádak alapján, melyek szerint erőszakra buzdított, amikor a 2013. december végi és 2014. január eleji időszakban a kormány biztonsági erői elfojtották a munkavállalói sztrájkokat; mivel a közeljövőben kétszer is fontos választásokra fog sor kerülni (2017-ben a helyhatósági, 2018-ban pedig a parlamenti választásokra), és mivel a kormány e választások befolyásolása céljából gyakorol nyomást a NEC-re; |
| --- | --- |

H.

mivel 2016. április 26-án a phnompeni bíróság pert indított Rong Chhun egykori szakszervezeti vezető, jelenlegi NEC-tag ellen politikai indíttatású, koholt vádak alapján, melyek szerint erőszakra buzdított, amikor a 2013. december végi és 2014. január eleji időszakban a kormány biztonsági erői elfojtották a munkavállalói sztrájkokat; mivel a közeljövőben kétszer is fontos választásokra fog sor kerülni (2017-ben a helyhatósági, 2018-ban pedig a parlamenti választásokra), és mivel a kormány e választások befolyásolása céljából gyakorol nyomást a NEC-re;

| I. | mivel 2016. május 9-én letartóztattak, majd röviddel később szabadon engedtek nyolc személyt – köztük Ee Saromot, a „Sahmakun Teang Tnaut” nem kormányzati szervezet igazgatóját, Thav Khimsanát, a LICADHO nem kormányzati szervezet igazgatóhelyettesét, valamint a LICADHO egy svéd és egy német tanácsadóját –, akik békésen tüntettek az ADHOC tagjainak letartóztatása ellen; mivel 2016. május 16-án ugyanez történt öt békés tüntetővel; |
| --- | --- |

I.

mivel 2016. május 9-én letartóztattak, majd röviddel később szabadon engedtek nyolc személyt – köztük Ee Saromot, a „Sahmakun Teang Tnaut” nem kormányzati szervezet igazgatóját, Thav Khimsanát, a LICADHO nem kormányzati szervezet igazgatóhelyettesét, valamint a LICADHO egy svéd és egy német tanácsadóját –, akik békésen tüntettek az ADHOC tagjainak letartóztatása ellen; mivel 2016. május 16-án ugyanez történt öt békés tüntetővel;

| J. | mivel a 2014–2020 közötti időszakra újonnan előirányzott 410 millió eurós összeggel az EU Kambodzsa legnagyobb partnere a fejlesztési támogatás tekintetében; mivel az EU a kambodzsai nem kormányzati szervezetek és más civil társadalmi szervezetek által végrehajtott emberi jogi kezdeményezések széles körét támogatja; mivel Kambodzsa nagymértékben függ a fejlesztési támogatástól; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2014–2020 közötti időszakra újonnan előirányzott 410 millió eurós összeggel az EU Kambodzsa legnagyobb partnere a fejlesztési támogatás tekintetében; mivel az EU a kambodzsai nem kormányzati szervezetek és más civil társadalmi szervezetek által végrehajtott emberi jogi kezdeményezések széles körét támogatja; mivel Kambodzsa nagymértékben függ a fejlesztési támogatástól;

| K. | mivel 2015. október 26-án kormánypárti tüntetők egy csoportja Phnompenben brutálisan megtámadott két ellenzéki (CNRP) parlamenti képviselőt, Nhay Chamrouent és Kong Sakpheát, valamint veszélyeztették a nemzetgyűlés első alelnöke magánrezidenciájának biztonságát; mivel beszámolók szerint a rendőrség és más biztonsági erők tétlenül végignézték a támadásokat; mivel e támadásokkal összefüggésben letartóztatásokat hajtottak végre, mivel azonban a kambodzsai emberi jogi nem kormányzati szervezetek aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy a tényleges támadók továbbra is szabadlábon vannak; |
| --- | --- |

K.

mivel 2015. október 26-án kormánypárti tüntetők egy csoportja Phnompenben brutálisan megtámadott két ellenzéki (CNRP) parlamenti képviselőt, Nhay Chamrouent és Kong Sakpheát, valamint veszélyeztették a nemzetgyűlés első alelnöke magánrezidenciájának biztonságát; mivel beszámolók szerint a rendőrség és más biztonsági erők tétlenül végignézték a támadásokat; mivel e támadásokkal összefüggésben letartóztatásokat hajtottak végre, mivel azonban a kambodzsai emberi jogi nem kormányzati szervezetek aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy a tényleges támadók továbbra is szabadlábon vannak;

| L. | mivel a civil társadalom és a nemzetközi közösség körében tapasztalható széles körű kritika ellenére az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvény (LANGO) kihirdetése önkényes hatáskörökkel ruházta fel az állami hatóságokat, hogy megszüntessenek emberijog-védő szervezeteket vagy megakadályozzák azok létrejöttét, és a törvény máris visszatartó hatást gyakorol az emberi jogokkal kapcsolatos munkára Kambodzsában, és akadályozza a civil társadalom fellépését; |
| --- | --- |

L.

mivel a civil társadalom és a nemzetközi közösség körében tapasztalható széles körű kritika ellenére az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvény (LANGO) kihirdetése önkényes hatáskörökkel ruházta fel az állami hatóságokat, hogy megszüntessenek emberijog-védő szervezeteket vagy megakadályozzák azok létrejöttét, és a törvény máris visszatartó hatást gyakorol az emberi jogokkal kapcsolatos munkára Kambodzsában, és akadályozza a civil társadalom fellépését;

| M. | mivel az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvény (LANGO) 2015-ös jóváhagyása óta a hatóságok megtagadták nem kormányzati szervezetek által vezetett nagyszabású nyilvános jogvédő események engedélyezését, és mivel az elmúlt hónapokban a Habitat világnap, az emberi jogok nemzetközi napja, a nemzetközi nőnap és a munka nemzetközi ünnepe alkalmából rendezett eseményeket – más tüntetésekhez hasonlóan – különféle mértékben megzavarták a rendőrségi erők; |
| --- | --- |

M.

mivel az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvény (LANGO) 2015-ös jóváhagyása óta a hatóságok megtagadták nem kormányzati szervezetek által vezetett nagyszabású nyilvános jogvédő események engedélyezését, és mivel az elmúlt hónapokban a Habitat világnap, az emberi jogok nemzetközi napja, a nemzetközi nőnap és a munka nemzetközi ünnepe alkalmából rendezett eseményeket – más tüntetésekhez hasonlóan – különféle mértékben megzavarták a rendőrségi erők;

| N. | mivel a kambodzsai szenátus 2016. április 12-én elfogadta a szakszervezetekről szóló törvényt, amely újabb korlátozásokat vezet be a munkavállalók egyesülési joga tekintetében, és a kormányzati hatóságokat új, önkényes jogokkal ruházza fel az egyesülési jog szakszervezetek általi gyakorlásának elnyomása érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel a kambodzsai szenátus 2016. április 12-én elfogadta a szakszervezetekről szóló törvényt, amely újabb korlátozásokat vezet be a munkavállalók egyesülési joga tekintetében, és a kormányzati hatóságokat új, önkényes jogokkal ruházza fel az egyesülési jog szakszervezetek általi gyakorlásának elnyomása érdekében;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kambodzsában romlott a ellenzéki politikusok és emberijog-védők helyzete, és elítél minden erőszakos cselekedetet, politikai indíttatású vádat, önkényes letartóztatást, kihallgatást, ítéletet és büntetést e személyek tekintetében; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kambodzsában romlott a ellenzéki politikusok és emberijog-védők helyzete, és elítél minden erőszakos cselekedetet, politikai indíttatású vádat, önkényes letartóztatást, kihallgatást, ítéletet és büntetést e személyek tekintetében;

| 2. | elítéli a politikai indíttatású vádak és az emberijog-védők bírósági zaklatása előfordulásának megsokszorozódását, különös tekintettel a kambodzsai aktivisták, politikai kritikákat megfogalmazók és emberijog-védők legitim munkájával kapcsolatos, politikai indíttatású vádakra, ítéletekre és büntetésekre; |
| --- | --- |

2.

elítéli a politikai indíttatású vádak és az emberijog-védők bírósági zaklatása előfordulásának megsokszorozódását, különös tekintettel a kambodzsai aktivisták, politikai kritikákat megfogalmazók és emberijog-védők legitim munkájával kapcsolatos, politikai indíttatású vádakra, ítéletekre és büntetésekre;

| 3. | sürgeti a kambodzsai hatóságokat, hogy vonják vissza az elfogatóparancsot, és ejtsenek minden vádat Sam Rainsy ellenzéki vezető és a nemzetgyűlés és a szenátus CNRP-hez tartozó tagjai ellen, beleértve Hong Sok Hour szenátort; kéri a továbbra is előzetes letartóztatásban lévő öt emberijog-védő, Ny Sokha, Nay Vanda, Yi Soksan, Lim Mony és Ny Chakra azonnali szabadon bocsátását, és azt, hogy ezek a politikusok, aktivisták és emberijog-védők szabadon végezhessék munkájukat, anélkül, hogy letartóztatástól vagy üldöztetéstől kellene tartaniuk, továbbá követeli, hogy vessenek véget annak, hogy a bíróságokat politikai célra használják fel, hogy politikai indíttatású, koholt vádak alapján folytassanak eljárásokat; felhívja a nemzetgyűlést Sam Rainsy, Um Sam An és Hong Sok Hour hivatalba való azonnali visszahelyezésére, és parlamenti mentelmi joguk helyreállítására; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a kambodzsai hatóságokat, hogy vonják vissza az elfogatóparancsot, és ejtsenek minden vádat Sam Rainsy ellenzéki vezető és a nemzetgyűlés és a szenátus CNRP-hez tartozó tagjai ellen, beleértve Hong Sok Hour szenátort; kéri a továbbra is előzetes letartóztatásban lévő öt emberijog-védő, Ny Sokha, Nay Vanda, Yi Soksan, Lim Mony és Ny Chakra azonnali szabadon bocsátását, és azt, hogy ezek a politikusok, aktivisták és emberijog-védők szabadon végezhessék munkájukat, anélkül, hogy letartóztatástól vagy üldöztetéstől kellene tartaniuk, továbbá követeli, hogy vessenek véget annak, hogy a bíróságokat politikai célra használják fel, hogy politikai indíttatású, koholt vádak alapján folytassanak eljárásokat; felhívja a nemzetgyűlést Sam Rainsy, Um Sam An és Hong Sok Hour hivatalba való azonnali visszahelyezésére, és parlamenti mentelmi joguk helyreállítására;

| 4. | sürgeti a kambodzsai hatóságokat, hogy ejtsék az ADHOC tagjai és egyéb kambodzsai emberijog-védők elleni összes politikai indíttatású vádat és egyéb büntetőeljárást, szüntessék be a LANGO elnyomó rendelkezéseinek alkalmazásával való fenyegetést, és minden egyéb olyan kísérletet, amely emberijog-védők és nemzeti és nemzetközi szervezetek megfélemlítésére és zaklatására irányul, és haladéktalanul és feltétel nélkül engedjék szabadon az összes olyan személyt, akit politikai indíttatású, koholt vádak alapján tartanak fogva; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a kambodzsai hatóságokat, hogy ejtsék az ADHOC tagjai és egyéb kambodzsai emberijog-védők elleni összes politikai indíttatású vádat és egyéb büntetőeljárást, szüntessék be a LANGO elnyomó rendelkezéseinek alkalmazásával való fenyegetést, és minden egyéb olyan kísérletet, amely emberijog-védők és nemzeti és nemzetközi szervezetek megfélemlítésére és zaklatására irányul, és haladéktalanul és feltétel nélkül engedjék szabadon az összes olyan személyt, akit politikai indíttatású, koholt vádak alapján tartanak fogva;

| 5. | sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy ismerje el a civil társadalom, a szakszervezetek és a politikai ellenzék legitim és hasznos szerepét, amellyel hozzájárul az ország átfogó gazdasági és politikai fejlődéséhez; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy ismerje el a civil társadalom, a szakszervezetek és a politikai ellenzék legitim és hasznos szerepét, amellyel hozzájárul az ország átfogó gazdasági és politikai fejlődéséhez;

| 6. | ösztönzi a kormányt, hogy törekedjen a demokrácia és a jogállamiság megerősítésére és tartsa tiszteletben az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat, beleértve a pluralizmusra, valamint az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó alkotmányos rendelkezések teljes körű betartását; |
| --- | --- |

6.

ösztönzi a kormányt, hogy törekedjen a demokrácia és a jogállamiság megerősítésére és tartsa tiszteletben az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat, beleértve a pluralizmusra, valamint az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó alkotmányos rendelkezések teljes körű betartását;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a fenyegetéstől mentes környezetben zajló demokratikus párbeszéd elengedhetetlen a politikai stabilitás, a demokrácia és a békés társadalom érdekében az országban, és sürgeti a kormányt, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést minden demokratikusan megválasztott kambodzsai képviselő biztonságának szavatolása érdekében, politikai hovatartozástól függetlenül; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a fenyegetéstől mentes környezetben zajló demokratikus párbeszéd elengedhetetlen a politikai stabilitás, a demokrácia és a békés társadalom érdekében az országban, és sürgeti a kormányt, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést minden demokratikusan megválasztott kambodzsai képviselő biztonságának szavatolása érdekében, politikai hovatartozástól függetlenül;

| 8. | üdvözli a NEC alkotmánymódosítás révén történő reformját, amelyre azt követően került sor, hogy 2014 júliusában a Kambodzsai Néppárt (CPP) és a CNRP megegyezésre jutott a választási reformról; felhívja a figyelmet arra, hogy a NEC immár a CPP és a CNRP 4-4 képviselőjéből, valamint a civil társadalom egy képviselőjéből áll; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a NEC alkotmánymódosítás révén történő reformját, amelyre azt követően került sor, hogy 2014 júliusában a Kambodzsai Néppárt (CPP) és a CNRP megegyezésre jutott a választási reformról; felhívja a figyelmet arra, hogy a NEC immár a CPP és a CNRP 4-4 képviselőjéből, valamint a civil társadalom egy képviselőjéből áll;

| 9. | felhívja a kormányt, hogy az ENSZ részvételével folytasson teljes körű és pártatlan vizsgálatot, melynek eredményeként állítsák törvény elé a nemzetgyűlés két CNRP-es tagja ellen a fegyveres erők által a közelmúltban elkövetett brutális támadás, valamint a tüntetések, sztrájkok és a társadalmi nyugtalanság elfojtásakor bevetett túlzott katonai és rendőri erő alkalmazásának valamennyi felelősét; |
| --- | --- |

9.

felhívja a kormányt, hogy az ENSZ részvételével folytasson teljes körű és pártatlan vizsgálatot, melynek eredményeként állítsák törvény elé a nemzetgyűlés két CNRP-es tagja ellen a fegyveres erők által a közelmúltban elkövetett brutális támadás, valamint a tüntetések, sztrájkok és a társadalmi nyugtalanság elfojtásakor bevetett túlzott katonai és rendőri erő alkalmazásának valamennyi felelősét;

| 10. | felszólítja a kambodzsai hatóságokat, hogy ejtsenek valamennyi vádat Rong Chhun egykori szakszervezeti vezető és jelenlegi NEC-tag ellen; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a kambodzsai hatóságokat, hogy ejtsenek valamennyi vádat Rong Chhun egykori szakszervezeti vezető és jelenlegi NEC-tag ellen;

| 11. | felhívja a tagállamokat, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy határozzanak meg egyértelmű referenciaértékeket a soron következő kambodzsai választásokra, összhangban a véleménynyilvánítás szabadságára, az egyesülési és gyülekezési szabadságra vonatkozó nemzetközi joggal, és nyilvánosan tájékoztassák a kambodzsai hatóságokat és az ellenzéket ezekről a referenciaértékekről; felszólítja az EKSZ-t, hogy az uniós pénzügyi segítségnyújtást tegye függővé az emberi jogok helyzetének javulásától az országban; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy határozzanak meg egyértelmű referenciaértékeket a soron következő kambodzsai választásokra, összhangban a véleménynyilvánítás szabadságára, az egyesülési és gyülekezési szabadságra vonatkozó nemzetközi joggal, és nyilvánosan tájékoztassák a kambodzsai hatóságokat és az ellenzéket ezekről a referenciaértékekről; felszólítja az EKSZ-t, hogy az uniós pénzügyi segítségnyújtást tegye függővé az emberi jogok helyzetének javulásától az országban;

| 12. | aggodalmának ad hangot az új szakszervezeti törvénnyel kapcsolatban; sürgeti a kormányt, hogy helyezze hatályon kívül a szakszervezeti törvényt, a LANGO-t és más hasonló törvényeket, amelyek korlátozzák az alapvető szabadságokat és fenyegetést jelentenek az emberi jogok gyakorlására; sürgeti a kormányt annak biztosítására, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos valamennyi jogszabály álljon összhangban a kambodzsai alkotmánnyal és a nemzetközi normákkal; |
| --- | --- |

12.

aggodalmának ad hangot az új szakszervezeti törvénnyel kapcsolatban; sürgeti a kormányt, hogy helyezze hatályon kívül a szakszervezeti törvényt, a LANGO-t és más hasonló törvényeket, amelyek korlátozzák az alapvető szabadságokat és fenyegetést jelentenek az emberi jogok gyakorlására; sürgeti a kormányt annak biztosítására, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos valamennyi jogszabály álljon összhangban a kambodzsai alkotmánnyal és a nemzetközi normákkal;

| 13. | szorgalmazza, hogy a kambodzsai kormány szüntessen be minden kényszerkilakoltatást és földszerzést, és biztosítsa, hogy a kilakoltatásokat minden esetben a nemzetközi normáknak megfelelően hajtsák végre; |
| --- | --- |

13.

szorgalmazza, hogy a kambodzsai kormány szüntessen be minden kényszerkilakoltatást és földszerzést, és biztosítsa, hogy a kilakoltatásokat minden esetben a nemzetközi normáknak megfelelően hajtsák végre;

| 14. | hangsúlyozza az Unió választási megfigyelő missziójának és a misszió tisztességes és szabad választásokhoz való hozzájárulásának jelentőségét; felszólítja a NEC-et és az érintett kormányzati hatóságokat annak biztosítására, hogy az összes választásra jogosultnak – beleértve a migráns munkavállalókat és a fogvatartottakat – legyen lehetősége és ideje a nyilvántartásba vétellel élni; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza az Unió választási megfigyelő missziójának és a misszió tisztességes és szabad választásokhoz való hozzájárulásának jelentőségét; felszólítja a NEC-et és az érintett kormányzati hatóságokat annak biztosítására, hogy az összes választásra jogosultnak – beleértve a migráns munkavállalókat és a fogvatartottakat – legyen lehetősége és ideje a nyilvántartásba vétellel élni;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Kambodzsa kormányának és nemzetgyűlésének. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Kambodzsa kormányának és nemzetgyűlésének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0413.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0277.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0044.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/118

---

P8_TA(2016)0275

Tádzsikisztán: a lelkiismereti foglyok helyzete

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása Tádzsikisztánról: a lelkiismereti foglyok helyzete (2016/2754(RSP))

(2018/C 086/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 7., 8. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 7., 8. és 9. cikkére,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtásáról szóló 2011. december 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtásáról szóló 2011. december 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2015. június 22-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2015. június 22-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtásáról és felülvizsgálatáról szóló 2016. április 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának végrehajtásáról és felülvizsgálatáról szóló 2016. április 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek (EBESZ) címzett, a Tádzsikisztáni Iszlám Újjászületés Pártjára (IRPT) vonatkozó tádzsikisztáni büntetőeljárásokról szóló 2016. február 18-i európai uniós nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek (EBESZ) címzett, a Tádzsikisztáni Iszlám Újjászületés Pártjára (IRPT) vonatkozó tádzsikisztáni büntetőeljárásokról szóló 2016. február 18-i európai uniós nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU közép-ázsiai különleges képviselője Tádzsikisztánba tett 2015. szeptember 18-i látogatásának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU közép-ázsiai különleges képviselője Tádzsikisztánba tett 2015. szeptember 18-i látogatásának következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a tádzsik legfelsőbb bíróság által az Iszlám Újjászületés Pártja helyettes vezetőire kiszabott életfogytig tartó szabadságvesztésről szóló 2016. június 3-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a tádzsik legfelsőbb bíróság által az Iszlám Újjászületés Pártja helyettes vezetőire kiszabott életfogytig tartó szabadságvesztésről szóló 2016. június 3-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadója tádzsikisztáni látogatása végén közzétett, a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogról szóló 2016. március 9-i előzetes megjegyzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadója tádzsikisztáni látogatása végén közzétett, a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogról szóló 2016. március 9-i előzetes megjegyzéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2016. május 6-i25. ülésszakán az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés Tádzsikisztánnak címzett ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2016. május 6-i25. ülésszakán az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés Tádzsikisztánnak címzett ajánlásaira,

| — | tekintettel az EU és Tádzsikisztán közötti éves emberi jogi párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Tádzsikisztán közötti éves emberi jogi párbeszédre,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, amely garantálja a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezés szabadságát, az egyének személyes, magán- és családi élethez, illetve egyenlőséghez való jogát, valamint tiltja az e jogok gyakorlása tekintetében alkalmazott diszkriminációt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, amely garantálja a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezés szabadságát, az egyének személyes, magán- és családi élethez, illetve egyenlőséghez való jogát, valamint tiltja az e jogok gyakorlása tekintetében alkalmazott diszkriminációt,

| — | tekintettel a kínzás megelőzésével foglalkozó 2014. május 29–27-i regionális konferenciára, és a társadalomnak a kínzás megelőzésében betöltött szerepéről 2016. május 31–június 2. között tartott regionális konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás megelőzésével foglalkozó 2014. május 29–27-i regionális konferenciára, és a társadalomnak a kínzás megelőzésében betöltött szerepéről 2016. május 31–június 2. között tartott regionális konferenciára,

| — | tekintettel a Bizottság kínzás elleni ajánlásainak végrehajtását célzó 2013. augusztusi tádzsikisztáni cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság kínzás elleni ajánlásainak végrehajtását célzó 2013. augusztusi tádzsikisztáni cselekvési tervre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Parlament 2009. szeptember 17-én hozzájárulását adta az Európai Közösség és a Tádzsik Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz (PEM); mivel a partnerségi és együttműködési megállapodást 2004-ben aláírták, és 2010. január 1-jén hatályba lépett; mivel különösen annak 2. cikke kimondja, hogy „a demokrácia elveinek, valamint az alapvető és az emberi jogoknak tiszteletben tartása [...] vezérlik a Felek bel- és külpolitikáját, és e megállapodás lényegi elemét képezik”; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament 2009. szeptember 17-én hozzájárulását adta az Európai Közösség és a Tádzsik Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz (PEM); mivel a partnerségi és együttműködési megállapodást 2004-ben aláírták, és 2010. január 1-jén hatályba lépett; mivel különösen annak 2. cikke kimondja, hogy „a demokrácia elveinek, valamint az alapvető és az emberi jogoknak tiszteletben tartása [...] vezérlik a Felek bel- és külpolitikáját, és e megállapodás lényegi elemét képezik”;

| B. | mivel 1992 óta az EU és Tádzsikisztán közötti együttműködés köre számos különböző területre kiterjedt, többek között az emberi jogok és a demokrácia területére is, mely valamennyi partnerség alapját képezi; |
| --- | --- |

B.

mivel 1992 óta az EU és Tádzsikisztán közötti együttműködés köre számos különböző területre kiterjedt, többek között az emberi jogok és a demokrácia területére is, mely valamennyi partnerség alapját képezi;

| C. | mivel az EU alapvető érdeke, hogy erősítse a közép-ázsiai régióval folytatott politikai, gazdasági és biztonsági, valamint a fenntartható fejlődést és a békét célzó együttműködést az EU és Tádzsikisztán közötti erős és nyitott, a jogállamiságra, demokráciára és az emberi jogokra épülő kapcsolat révén; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU alapvető érdeke, hogy erősítse a közép-ázsiai régióval folytatott politikai, gazdasági és biztonsági, valamint a fenntartható fejlődést és a békét célzó együttműködést az EU és Tádzsikisztán közötti erős és nyitott, a jogállamiságra, demokráciára és az emberi jogokra épülő kapcsolat révén;

| D. | mivel a közismert bolgár üzletember és ellenzéki személyiség, Abubakr Azizkhodzhaev 2016. február óta őrizetben van, miután komoly aggodalmának adott hangot a korrupt üzleti gyakorlatok miatt; mivel a tádzsik büntető törvénykönyv 189. cikke alapján nemzeti, faji, regionális vagy vallási alapú gyűlöletkeltéssel vádolják; |
| --- | --- |

D.

mivel a közismert bolgár üzletember és ellenzéki személyiség, Abubakr Azizkhodzhaev 2016. február óta őrizetben van, miután komoly aggodalmának adott hangot a korrupt üzleti gyakorlatok miatt; mivel a tádzsik büntető törvénykönyv 189. cikke alapján nemzeti, faji, regionális vagy vallási alapú gyűlöletkeltéssel vádolják;

| E. | mivel Tádzsikisztánban a politikai ellenzék tagjai rendszeres támadásoknak vannak kitéve; mivel 2015. szeptemberében betiltották a Tádzsikisztáni Iszlám Újjászületés Pártját (IRPT), miután kapcsolatba hozták az egy hónappal korábban Abdukhalim Nazarzoda ezredes által vezetett sikertelen puccskísérlettel, melyben az ezredes 37 támogatójával együtt életét vesztette; mivel a hatóságok immár mintegy 200 IRTP-tagot tartóztattak le; |
| --- | --- |

E.

mivel Tádzsikisztánban a politikai ellenzék tagjai rendszeres támadásoknak vannak kitéve; mivel 2015. szeptemberében betiltották a Tádzsikisztáni Iszlám Újjászületés Pártját (IRPT), miután kapcsolatba hozták az egy hónappal korábban Abdukhalim Nazarzoda ezredes által vezetett sikertelen puccskísérlettel, melyben az ezredes 37 támogatójával együtt életét vesztette; mivel a hatóságok immár mintegy 200 IRTP-tagot tartóztattak le;

| F. | mivel a Legfelsőbb Bíróság 2016 februárjában megkezdte az IRTP politikai tanácsa 13 tagja, valamint további négy, a párthoz köthető személy ügyének tárgyalását, akiket a 2015 szeptemberében elkövetett támadásokban való állítólagos részvételük miatt „szélsőségesség” bűncselekményével vádolnak; mivel az IRTP számos tagját letartóztatták, és büntetőeljárás alá vonták, a tisztességes tárgyaláshoz való jog biztosítása nélkül; mivel Zaid Saidov üzletembert és jól ismert ellenzéki személyiséget 29 év börtönbüntetésre ítélték a 2013. novemberi elnökválasztáson való indulásához köthető büntetőeljárások során; mivel Umarali Kuvatovot 2015 márciusában Isztambulban meggyilkolták, egy másik aktivistát, Maksud Ibragimovot pedig Oroszországban megkéselték és elrabolták, majd visszaküldték Tádzsikisztánba, és ott 2015 júliusában 17 évbörtönbüntetésre ítélték; |
| --- | --- |

F.

mivel a Legfelsőbb Bíróság 2016 februárjában megkezdte az IRTP politikai tanácsa 13 tagja, valamint további négy, a párthoz köthető személy ügyének tárgyalását, akiket a 2015 szeptemberében elkövetett támadásokban való állítólagos részvételük miatt „szélsőségesség” bűncselekményével vádolnak; mivel az IRTP számos tagját letartóztatták, és büntetőeljárás alá vonták, a tisztességes tárgyaláshoz való jog biztosítása nélkül; mivel Zaid Saidov üzletembert és jól ismert ellenzéki személyiséget 29 év börtönbüntetésre ítélték a 2013. novemberi elnökválasztáson való indulásához köthető büntetőeljárások során; mivel Umarali Kuvatovot 2015 márciusában Isztambulban meggyilkolták, egy másik aktivistát, Maksud Ibragimovot pedig Oroszországban megkéselték és elrabolták, majd visszaküldték Tádzsikisztánba, és ott 2015 júliusában 17 évbörtönbüntetésre ítélték;

| G. | mivel a Legfelsőbb Bíróság 2016. június 2-án Dusanbéban életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélte Mahmadali Hayit és Saidumar Hussainit, az IRPT helyettes vezetőit azzal a váddal, hogy ők álltak a 2015-ös puccskísérlet mögött; mivel az IRPT további 11 tagját börtönbüntetésre ítélték; mivel az IRPT vezetőjének, Muhiddin Kabirinak három hozzátartozóját bebörtönözték egy meg nem nevezett bűncselekmény bejelentésének elmulasztása miatt; mivel a bírósági eljárások nem voltak átláthatóak, és sértették a vádlottak tisztességes tárgyaláshoz való jogát; |
| --- | --- |

G.

mivel a Legfelsőbb Bíróság 2016. június 2-án Dusanbéban életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélte Mahmadali Hayit és Saidumar Hussainit, az IRPT helyettes vezetőit azzal a váddal, hogy ők álltak a 2015-ös puccskísérlet mögött; mivel az IRPT további 11 tagját börtönbüntetésre ítélték; mivel az IRPT vezetőjének, Muhiddin Kabirinak három hozzátartozóját bebörtönözték egy meg nem nevezett bűncselekmény bejelentésének elmulasztása miatt; mivel a bírósági eljárások nem voltak átláthatóak, és sértették a vádlottak tisztességes tárgyaláshoz való jogát;

| H. | mivel több jogi szakembert, aki vállalkozott a Tádzsikisztáni Iszlám Újjászületés Pártjához tartozó alperes személyek jogi védelmére, halálosan megfenyegettek, illetve letartóztattak, fogva tartottak vagy börtönbe zártak; mivel Buzurgmehr Yorov, Nodira Dodajanova, Nuriddin Mahkamov, Shukhrat Kudratov, valamint Firuz és Daler Tabarov letartóztatása súlyos aggodalomra ad okot a jogi szakemberek függetlenségére vonatkozó nemzetközi normák betartását, a zárt tárgyalásokat és a jogi képviselethez való korlátozott hozzáférést illetően; mivel több újságírót is fogva tartottak, zaklattak és megfélemlítettek; mivel a véleménynyilvánítás szabadságát, a médiához való hozzáférést, valamint a politikai és ideológiai pluralizmust – többek között a vallás területén – Tádzsikisztán alkotmányával összhangban el kell ismerni; |
| --- | --- |

H.

mivel több jogi szakembert, aki vállalkozott a Tádzsikisztáni Iszlám Újjászületés Pártjához tartozó alperes személyek jogi védelmére, halálosan megfenyegettek, illetve letartóztattak, fogva tartottak vagy börtönbe zártak; mivel Buzurgmehr Yorov, Nodira Dodajanova, Nuriddin Mahkamov, Shukhrat Kudratov, valamint Firuz és Daler Tabarov letartóztatása súlyos aggodalomra ad okot a jogi szakemberek függetlenségére vonatkozó nemzetközi normák betartását, a zárt tárgyalásokat és a jogi képviselethez való korlátozott hozzáférést illetően; mivel több újságírót is fogva tartottak, zaklattak és megfélemlítettek; mivel a véleménynyilvánítás szabadságát, a médiához való hozzáférést, valamint a politikai és ideológiai pluralizmust – többek között a vallás területén – Tádzsikisztán alkotmányával összhangban el kell ismerni;

| I. | mivel a 2015. évi „Advokatura” törvény előírta az ügyvédi kamara tagjainak újraminősítését és számos korlátozást vezetett be arra vonatkozólag, hogy kik gyakorolhatnak jogi hivatást, ami adott esetben ütközéshez vezethet a jogi szakemberek függetlenségének elve tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2015. évi „Advokatura” törvény előírta az ügyvédi kamara tagjainak újraminősítését és számos korlátozást vezetett be arra vonatkozólag, hogy kik gyakorolhatnak jogi hivatást, ami adott esetben ütközéshez vezethet a jogi szakemberek függetlenségének elve tekintetében;

| J. | mivel az egyesületekről szóló, 2015-ben hatályba lépett törvény közelmúltbeli módosításai akadályozzák a civil társadalmi szervezetek működését azzal, hogy kötelezik őket finanszírozási forrásaik közzétételére; |
| --- | --- |

J.

mivel az egyesületekről szóló, 2015-ben hatályba lépett törvény közelmúltbeli módosításai akadályozzák a civil társadalmi szervezetek működését azzal, hogy kötelezik őket finanszírozási forrásaik közzétételére;

| K. | mivel nyilatkozatában az Európai Parlament választási megfigyelő küldöttsége a 2015. március 2-i tádzsikisztáni parlamenti választások tekintetében jelentős hiányosságokra mutatott rá; |
| --- | --- |

K.

mivel nyilatkozatában az Európai Parlament választási megfigyelő küldöttsége a 2015. március 2-i tádzsikisztáni parlamenti választások tekintetében jelentős hiányosságokra mutatott rá;

| L. | mivel a sajtó, weboldalak, a közösségi média és az internetszolgáltatók Tádzsikisztánban korlátozó körülmények között működnek, és széles körben elterjedt az öncenzúra; mivel a kormány korlátozó jogszabályokkal és rendeletekkel él a média felhasználását illetően annak érdekében, hogy hátráltassa a független híradást, továbbá gyakran blokkolja az online médiafelületeket és a közösségi médiahálózatokat; |
| --- | --- |

L.

mivel a sajtó, weboldalak, a közösségi média és az internetszolgáltatók Tádzsikisztánban korlátozó körülmények között működnek, és széles körben elterjedt az öncenzúra; mivel a kormány korlátozó jogszabályokkal és rendeletekkel él a média felhasználását illetően annak érdekében, hogy hátráltassa a független híradást, továbbá gyakran blokkolja az online médiafelületeket és a közösségi médiahálózatokat;

| M. | mivel 2015 februárjában az ENSZ a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel foglalkozó különleges előadója tádzsikisztáni 2014. februári küldetése után tapasztalatairól szóló jelentésében aggodalmának adott hangot a kínzás, a rossz bánásmód és a bűncselekmények büntetlensége kapcsán; |
| --- | --- |

M.

mivel 2015 februárjában az ENSZ a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel foglalkozó különleges előadója tádzsikisztáni 2014. februári küldetése után tapasztalatairól szóló jelentésében aggodalmának adott hangot a kínzás, a rossz bánásmód és a bűncselekmények büntetlensége kapcsán;

| N. | mivel a korrupciós index rangsorában Tádzsikisztán továbbra is aggasztóan elöl szerepel; |
| --- | --- |

N.

mivel a korrupciós index rangsorában Tádzsikisztán továbbra is aggasztóan elöl szerepel;

| O. | mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) fontos finanszírozási eszköz, melynek célja a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok támogatás az országban és a régióban; |
| --- | --- |

O.

mivel a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) fontos finanszírozási eszköz, melynek célja a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok támogatás az országban és a régióban;

| P. | mivel Tádzsikisztánban 2016. május 22-én népszavazást tartottak az alkotmány módosításáról, amelynek eredményeképpen Emomali Rahmon jelenlegi tádzsik elnök korlátlan ideig indulhat az újraválasztásáért; |
| --- | --- |

P.

mivel Tádzsikisztánban 2016. május 22-én népszavazást tartottak az alkotmány módosításáról, amelynek eredményeképpen Emomali Rahmon jelenlegi tádzsik elnök korlátlan ideig indulhat az újraválasztásáért;

| 1. | kéri valamennyi politikai okból bebörtönzött személy, köztük Abubakr Azizkhodzhaev, Zaid Saidov, Maksud Ibragimov, továbbá Mahmadali Hayit és Saidumar Hussainiaz – az IRPT helyettes vezetői – és 11 másik IRPT-tag szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

1.

kéri valamennyi politikai okból bebörtönzött személy, köztük Abubakr Azizkhodzhaev, Zaid Saidov, Maksud Ibragimov, továbbá Mahmadali Hayit és Saidumar Hussainiaz – az IRPT helyettes vezetői – és 11 másik IRPT-tag szabadon bocsátását;

| 2. | sürgeti a tádzsik hatóságokat, hogy semmisítsék meg az ítéleteket és helyezzék szabadlábra a jogi szakembereket és ügyvédeket, köztük Buzurgmehr Yorovot, Nodira Dodajanovát, Nuriddin Mahkamovot, Shukhrat Kudratovot, valamint Firuz és Daler Tabarovot; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a tádzsik hatóságokat, hogy semmisítsék meg az ítéleteket és helyezzék szabadlábra a jogi szakembereket és ügyvédeket, köztük Buzurgmehr Yorovot, Nodira Dodajanovát, Nuriddin Mahkamovot, Shukhrat Kudratovot, valamint Firuz és Daler Tabarovot;

| 3. | hangsúlyozza az EU és Tádzsikisztán közötti kapcsolatok, illetve az együttműködés minden területre kiterjedő erősítésének fontosságát; hangsúlyozza, hogy az EU-nak érdeke fűződik a Tádzsikisztánnal fenntartott kapcsolatok szilárdságához mind a politikai, mind a gazdasági együttműködés területén; hangsúlyozza, hogy az EU-val fenntartott politikai és gazdasági kapcsolatok szorosan összefonódnak az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásával kapcsolatos értékek azonos megítélésével, ahogyan ez a partnerségi és együttműködési megállapodásban szerepel; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az EU és Tádzsikisztán közötti kapcsolatok, illetve az együttműködés minden területre kiterjedő erősítésének fontosságát; hangsúlyozza, hogy az EU-nak érdeke fűződik a Tádzsikisztánnal fenntartott kapcsolatok szilárdságához mind a politikai, mind a gazdasági együttműködés területén; hangsúlyozza, hogy az EU-val fenntartott politikai és gazdasági kapcsolatok szorosan összefonódnak az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásával kapcsolatos értékek azonos megítélésével, ahogyan ez a partnerségi és együttműködési megállapodásban szerepel;

| 4. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy növekvő számban tartanak fogva és tartóztatnak le emberi jogokat védő jogi szakembereket, politikai ellenzékieket és ezek hozzátartozóit, korlátozzák a média szabadságát, az internetes és a mobil kommunikációt, továbbá akadályozzák a vallásgyakorlást; |
| --- | --- |

4.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy növekvő számban tartanak fogva és tartóztatnak le emberi jogokat védő jogi szakembereket, politikai ellenzékieket és ezek hozzátartozóit, korlátozzák a média szabadságát, az internetes és a mobil kommunikációt, továbbá akadályozzák a vallásgyakorlást;

| 5. | sürgeti a tádzsik hatóságokat, hogy a védőügyvédek és a politikai szereplők számára biztosítsanak tisztességes, nyílt és átlátható tárgyalásokat, e személyek jussanak érdemi védelemhez és eljárási garanciákhoz, összhangban Tádzsikisztán nemzetközi kötelezettségeivel, továbbá tegyék lehetővé, hogy nemzetközi szervezetek újra megvizsgálhassák az emberi jogok és az emberi méltóság megsértéseinek valamennyi bejelentett esetét; kéri, hogy valamennyi fogva tartott vagy bebörtönzött személy igénybe vehessen független jogi szolgáltatásokat, valamint élhessen azzal a jogával, hogy rendszeresen találkozhat családtagjaival; emlékeztet arra, hogy minden kiszabott büntetés esetében egyértelmű bizonyítékot kell bemutatni az alperes ellen emelt büntetőjogi vádak igazolása céljából; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a tádzsik hatóságokat, hogy a védőügyvédek és a politikai szereplők számára biztosítsanak tisztességes, nyílt és átlátható tárgyalásokat, e személyek jussanak érdemi védelemhez és eljárási garanciákhoz, összhangban Tádzsikisztán nemzetközi kötelezettségeivel, továbbá tegyék lehetővé, hogy nemzetközi szervezetek újra megvizsgálhassák az emberi jogok és az emberi méltóság megsértéseinek valamennyi bejelentett esetét; kéri, hogy valamennyi fogva tartott vagy bebörtönzött személy igénybe vehessen független jogi szolgáltatásokat, valamint élhessen azzal a jogával, hogy rendszeresen találkozhat családtagjaival; emlékeztet arra, hogy minden kiszabott büntetés esetében egyértelmű bizonyítékot kell bemutatni az alperes ellen emelt büntetőjogi vádak igazolása céljából;

| 6. | kéri a tádzsik kormányt, hogy tegye lehetővé, hogy az ellenzéki csoportok szabadon működjenek és gyakorolhassák a gyülekezési és egyesülési szabadságot, a szólásszabadságot és a vallásszabadságot, összhangban a nemzetközi emberi jogi normákkal és Tádzsikisztán alkotmányával; |
| --- | --- |

6.

kéri a tádzsik kormányt, hogy tegye lehetővé, hogy az ellenzéki csoportok szabadon működjenek és gyakorolhassák a gyülekezési és egyesülési szabadságot, a szólásszabadságot és a vallásszabadságot, összhangban a nemzetközi emberi jogi normákkal és Tádzsikisztán alkotmányával;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni legitim küzdelem nem használható fel ürügyként az ellenzéki tevékenységek betiltásához, a szabad véleménynyilvánítás akadályozásához vagy a bírói kar függetlenségének korlátozásához; emlékeztet rá, hogy a tádzsik polgárok számára biztosítani kell az alapvető szabadságokat és tiszteletben kell tartani a jogállamiságot; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni legitim küzdelem nem használható fel ürügyként az ellenzéki tevékenységek betiltásához, a szabad véleménynyilvánítás akadályozásához vagy a bírói kar függetlenségének korlátozásához; emlékeztet rá, hogy a tádzsik polgárok számára biztosítani kell az alapvető szabadságokat és tiszteletben kell tartani a jogállamiságot;

| 8. | kéri a tádzsik parlamentet, hogy a médiatörvényhez javasolt módosítások vizsgálatakor a médiaengedélyek kapcsán vegye figyelembe a független média és a civil társadalom álláspontját; felhívja a tádzsik hatóságokat, hogy hagyjanak fel az internetes híroldalak blokkolásával; |
| --- | --- |

8.

kéri a tádzsik parlamentet, hogy a médiatörvényhez javasolt módosítások vizsgálatakor a médiaengedélyek kapcsán vegye figyelembe a független média és a civil társadalom álláspontját; felhívja a tádzsik hatóságokat, hogy hagyjanak fel az internetes híroldalak blokkolásával;

| 9. | felhívja a tádzsik hatóságokat arra, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi jogot, különös tekintettel az egyesületekről szóló törvényre, valamint az ügyvédi kamaráról és a jogi hivatás gyakorlásáról szóló törvényre; kéri a tádzsik kormányt, hogy biztosítsa, hogy valamennyi jogi szakember – beleértve az emberi jogi aktivistákat, az IPRT tagjait, a kínzások áldozatait és a szélsőségességgel vádolt személyeket védő ügyvédeket – szabadon, fenyegetéstől és zaklatástól való félelem nélkül végezhesse munkáját; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tádzsik hatóságokat arra, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi jogot, különös tekintettel az egyesületekről szóló törvényre, valamint az ügyvédi kamaráról és a jogi hivatás gyakorlásáról szóló törvényre; kéri a tádzsik kormányt, hogy biztosítsa, hogy valamennyi jogi szakember – beleértve az emberi jogi aktivistákat, az IPRT tagjait, a kínzások áldozatait és a szélsőségességgel vádolt személyeket védő ügyvédeket – szabadon, fenyegetéstől és zaklatástól való félelem nélkül végezhesse munkáját;

| 10. | üdvözli a tádzsik kormány által tett számos pozitív lépést, így a rágalmazás és a becsületsértés bűncselekményként való minősítésének megszüntetését 2012-ben, és kéri, hogy megfelelő módon hajtsák végre az ország büntető törvénykönyvét; üdvözli, hogy jogszabállyal módosították a büntető eljárási törvénykönyvet, valamint a gyanúsítottak, vádlottak és alperesek fogva tartására vonatkozó eljárásokról és feltételekről szóló törvényt, és felhívja a tádzsik hatóságokat annak biztosítására, hogy e jogszabályi rendelkezéseket késedelem nélkül hajtsák végre; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a tádzsik kormány által tett számos pozitív lépést, így a rágalmazás és a becsületsértés bűncselekményként való minősítésének megszüntetését 2012-ben, és kéri, hogy megfelelő módon hajtsák végre az ország büntető törvénykönyvét; üdvözli, hogy jogszabállyal módosították a büntető eljárási törvénykönyvet, valamint a gyanúsítottak, vádlottak és alperesek fogva tartására vonatkozó eljárásokról és feltételekről szóló törvényt, és felhívja a tádzsik hatóságokat annak biztosítására, hogy e jogszabályi rendelkezéseket késedelem nélkül hajtsák végre;

| 11. | üdvözli az EU és Tádzsikisztán közötti évenkénti emberi jogi párbeszédet, amelynek ezen állásfoglalás tartalmával is foglalkoznia kellene; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy hatékony és eredményorientált emberi jogi párbeszéd folyjon az EU és a tádzsik hatóságok között, mert az elősegíti az országban fennálló politikai helyzet enyhülését és az átfogó reformok elindítását; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az EU és Tádzsikisztán közötti évenkénti emberi jogi párbeszédet, amelynek ezen állásfoglalás tartalmával is foglalkoznia kellene; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy hatékony és eredményorientált emberi jogi párbeszéd folyjon az EU és a tádzsik hatóságok között, mert az elősegíti az országban fennálló politikai helyzet enyhülését és az átfogó reformok elindítását;

| 12. | felhívja az EU-t és különösen az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a jogállamiság érvényesítését Tádzsikisztánban, főként az egyesülési jog és a politikai pártok alakításához fűződő jog érvényesülése tekintetében, annak érdekében, hogy a közelgő 2020. évi parlamenti választásokkal kapcsolatban felvessék a tádzsik hatóságoknak, hogy szükség esetén számíthatnak támogatásra, valamint hogy rendszeresen jelentést tegyenek az Európai Parlamentnek; felszólítja az dusanbei uniós küldöttséget, hogy továbbra is játsszon aktív szerepet; |
| --- | --- |

12.

felhívja az EU-t és különösen az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a jogállamiság érvényesítését Tádzsikisztánban, főként az egyesülési jog és a politikai pártok alakításához fűződő jog érvényesülése tekintetében, annak érdekében, hogy a közelgő 2020. évi parlamenti választásokkal kapcsolatban felvessék a tádzsik hatóságoknak, hogy szükség esetén számíthatnak támogatásra, valamint hogy rendszeresen jelentést tegyenek az Európai Parlamentnek; felszólítja az dusanbei uniós küldöttséget, hogy továbbra is játsszon aktív szerepet;

| 13. | ösztönzi a tádzsik hatóságokat a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés megfelelő nyomon követésének és végrehajtásának biztosítására; |
| --- | --- |

13.

ösztönzi a tádzsik hatóságokat a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés megfelelő nyomon követésének és végrehajtásának biztosítására;

| 14. | mélységes aggodalmának ad hangot a kínzás elterjedt alkalmazása miatt, és sürgeti a tádzsik kormányt, hogy hajtsa végre a kínzás elleni bizottság által megfogalmazott ajánlások végrehajtására irányuló, 2013. augusztusi cselekvési tervét; |
| --- | --- |

14.

mélységes aggodalmának ad hangot a kínzás elterjedt alkalmazása miatt, és sürgeti a tádzsik kormányt, hogy hajtsa végre a kínzás elleni bizottság által megfogalmazott ajánlások végrehajtására irányuló, 2013. augusztusi cselekvési tervét;

| 15. | tudomásul veszi az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának megfigyelő missziója által megfogalmazott következtetéseket a 2015. március 1-jei tádzsikisztáni parlamenti választások kapcsán, melyek megállapítják, hogy a választások „korlátozott politikai térben zajlottak és a jelöltek számára nem biztosítottak egyenlő feltételeket”, továbbá felhívja a tádzsik hatóságokat, hogy késedelem nélkül foglalkozzanak a következtetésekben rögzített valamennyi ajánlással; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának megfigyelő missziója által megfogalmazott következtetéseket a 2015. március 1-jei tádzsikisztáni parlamenti választások kapcsán, melyek megállapítják, hogy a választások „korlátozott politikai térben zajlottak és a jelöltek számára nem biztosítottak egyenlő feltételeket”, továbbá felhívja a tádzsik hatóságokat, hogy késedelem nélkül foglalkozzanak a következtetésekben rögzített valamennyi ajánlással;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, Tádzsikisztán kormányának és Emomali Rahmonnak, Tádzsikisztán elnökének. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, Tádzsikisztán kormányának és Emomali Rahmonnak, Tádzsikisztán elnökének.

---

(1)  HL C 224. E, 2010.8.19., 12. o.

(2)  HL C 168. E, 2013.6.14., 91. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0121.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/122

---

P8_TA(2016)0276

Vietnám

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása Vietnámról (2016/2755(RSP))

(2018/C 086/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a vietnámi helyzettel kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vietnámi helyzettel kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a Nguyễn Văn Đàieritreai ügyvéd letartóztatásáról szóló 2015. december 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a Nguyễn Văn Đàieritreai ügyvéd letartóztatásáról szóló 2015. december 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU állam- és kormányfőinek 2016. március 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU állam- és kormányfőinek 2016. március 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének a Törökországról, Gambiáról és Vietnámról szóló 2016. május 13-i, genfi sajtónyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének a Törökországról, Gambiáról és Vietnámról szóló 2016. május 13-i, genfi sajtónyilatkozatára,

| — | tekintettel Heiner Bielefeldt, az ENSZ a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges előadója és Juan E. Méndez, az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadója 2016. június 3-i nyilatkozatára, amelyet Michel Forst, az ENSZ az emberi jogok védelmezőinek helyzetével foglalkozó különleges előadója, Maina Kiai, az ENSZ a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges előadója, David Kaye, az ENSZ lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadója, Dubravka Šimonović, az ENSZ a nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadója, valamint az önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoport is támogat, |
| --- | --- |

—

tekintettel Heiner Bielefeldt, az ENSZ a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges előadója és Juan E. Méndez, az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadója 2016. június 3-i nyilatkozatára, amelyet Michel Forst, az ENSZ az emberi jogok védelmezőinek helyzetével foglalkozó különleges előadója, Maina Kiai, az ENSZ a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges előadója, David Kaye, az ENSZ lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadója, Dubravka Šimonović, az ENSZ a nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadója, valamint az önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoport is támogat,

| — | tekintettel az EU és Vietnam közötti, 2012. június 27-én aláírt partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az EU és Vietnam kormánya részvételével évente megtartott EU–Vietnam emberi jogi párbeszédre, amelyre legutóbb 2015. december 15-én került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Vietnam közötti, 2012. június 27-én aláírt partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az EU és Vietnam kormánya részvételével évente megtartott EU–Vietnam emberi jogi párbeszédre, amelyre legutóbb 2015. december 15-én került sor,

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Vietnam 1982-ben csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Vietnam 1982-ben csatlakozott,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre, amelynek Vietnám 1982 óta részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre, amelynek Vietnám 1982 óta részes fele,

| — | tekintettel az ENSZ kínzás elleni egyezményére, amelyet Vietnám 2015-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ kínzás elleni egyezményére, amelyet Vietnám 2015-ben ratifikált,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által Vietnamról készített 2014. január 28-i egyetemes időszakos felülvizsgálat eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által Vietnamról készített 2014. január 28-i egyetemes időszakos felülvizsgálat eredményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU Vietnámot fontos partnerének tekinti Ázsiában; mivel 2015-ben ünnepeljük az EU–Vietnam kapcsolatok 25. évfordulóját; mivel ezek a kapcsolatok a kereskedelem és a segítségnyújtás területéről indulva gyorsan átfogóbb kapcsolatokká bővültek; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU Vietnámot fontos partnerének tekinti Ázsiában; mivel 2015-ben ünnepeljük az EU–Vietnam kapcsolatok 25. évfordulóját; mivel ezek a kapcsolatok a kereskedelem és a segítségnyújtás területéről indulva gyorsan átfogóbb kapcsolatokká bővültek;

| B. | mivel Vietnámban 1975 óta egypártrendszer van, és a Vietnámi Kommunista Párt (VKP) nem engedi, hogy megkérdőjelezzék vezető szerepét, ellenőrzése alatt tartva a Nemzetgyűlést és a bíróságokat; |
| --- | --- |

B.

mivel Vietnámban 1975 óta egypártrendszer van, és a Vietnámi Kommunista Párt (VKP) nem engedi, hogy megkérdőjelezzék vezető szerepét, ellenőrzése alatt tartva a Nemzetgyűlést és a bíróságokat;

| C. | mivel a vietnámi hatóságok az ország halállományát megtizedelő ökológiai katasztrófát követően, 2016 májusában országszerte megtartott tüntetéssorozatra kemény fellépéssel válaszoltak; |
| --- | --- |

C.

mivel a vietnámi hatóságok az ország halállományát megtizedelő ökológiai katasztrófát követően, 2016 májusában országszerte megtartott tüntetéssorozatra kemény fellépéssel válaszoltak;

| D. | mivel Lê Thu Hà vietnámi ügyvédet és aktivistát 2015. december 16-án letartóztatták, egyidejűleg a szintén ügyvéd Nguyễn Văn Đài letartóztatásval, akit államellenes propagandával vádolnak; mivel 2016. február 22-én Trần Minh Nhật-ot, emberi jogi jogvédőt a Lâm Đồng tartomány Lâm Hà körzetében található otthonában egy rendőrtiszt megtámadta; mivel Trần Huỳnh Duy Thức, akit egy érdemi védelem nélkül megtartott pert követően 2009-ben bebörtönöztek, 16 év börtönbüntetést kapott, melynek letöltése után öt évig házi őrizetben lesz; mivel súlyos aggodalomra ad okot Thích Quảng Độ, jelenleg házi őrizetben tartott buddhista másként gondolkodó romló egészségi állapota; |
| --- | --- |

D.

mivel Lê Thu Hà vietnámi ügyvédet és aktivistát 2015. december 16-án letartóztatták, egyidejűleg a szintén ügyvéd Nguyễn Văn Đài letartóztatásval, akit államellenes propagandával vádolnak; mivel 2016. február 22-én Trần Minh Nhật-ot, emberi jogi jogvédőt a Lâm Đồng tartomány Lâm Hà körzetében található otthonában egy rendőrtiszt megtámadta; mivel Trần Huỳnh Duy Thức, akit egy érdemi védelem nélkül megtartott pert követően 2009-ben bebörtönöztek, 16 év börtönbüntetést kapott, melynek letöltése után öt évig házi őrizetben lesz; mivel súlyos aggodalomra ad okot Thích Quảng Độ, jelenleg házi őrizetben tartott buddhista másként gondolkodó romló egészségi állapota;

| E. | mivel Vietnám tiltja független politikai pártok, szakszervezetek és emberi jogi szervezetek létrehozását, és a nyilvános gyűlések megtartásához hivatalos jóváhagyás szükséges; mivel egyes békés tüntetéseket erőteljes rendőri ellenőrzés kísér, ismert aktivistákat házi őrizetben tartanak, más tüntetéseket pedig feloszlatnak vagy egyenesen betiltanak; |
| --- | --- |

E.

mivel Vietnám tiltja független politikai pártok, szakszervezetek és emberi jogi szervezetek létrehozását, és a nyilvános gyűlések megtartásához hivatalos jóváhagyás szükséges; mivel egyes békés tüntetéseket erőteljes rendőri ellenőrzés kísér, ismert aktivistákat házi őrizetben tartanak, más tüntetéseket pedig feloszlatnak vagy egyenesen betiltanak;

| F. | mivel a tüntetéseken való részvétel megelőzését vagy szankcionálását célzó, széles körű rendőrségi intézkedések során számos emberi jogi jogsértést – ideértve a kínzást és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot és büntetést – követtek el, valamint számos esetben a békés gyülekezéshez és a szabad mozgáshoz való jogok megsértésére került sor; mivel a fogva tartás körülményei kemények és a fogvatartottakkal durván bánnak, a jelentések szerint 2015-ben legalább heten rendőri őrizetben vesztették életüket, melynek kapcsán felmerült a rendőrségi kínzás vagy a rossz bánásmód egyéb formáinak gyanúja; |
| --- | --- |

F.

mivel a tüntetéseken való részvétel megelőzését vagy szankcionálását célzó, széles körű rendőrségi intézkedések során számos emberi jogi jogsértést – ideértve a kínzást és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot és büntetést – követtek el, valamint számos esetben a békés gyülekezéshez és a szabad mozgáshoz való jogok megsértésére került sor; mivel a fogva tartás körülményei kemények és a fogvatartottakkal durván bánnak, a jelentések szerint 2015-ben legalább heten rendőri őrizetben vesztették életüket, melynek kapcsán felmerült a rendőrségi kínzás vagy a rossz bánásmód egyéb formáinak gyanúja;

| G. | mivel annak ellenére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2014. júniusi időszakos felülvizsgálata során előterjesztett 227 ajánlásból Vietnám 182-ot elfogadott, elutasított azonban olyan ajánlásokat, mint például a politikai foglyok és a vádemelés vagy tárgyalás nélkül fogva tartott személyek szabadon bocsátása, a politikailag motivált bebörtönzés gyakorlatának felszámolását célzó jogi reform, egy független nemzeti emberi jogi intézmény létrehozása és egyéb, a polgárok részvételének ösztönzésére irányuló intézkedések meghozatala; mivel Vietnam ugyanakkor a közelmúltban, első alkalommal a vietnámi háború vége óta, engedélyezte a nemzetközi emberi jogi csoportoknak, hogy az ellenzék képviselőivel és kormányzati tisztviselőkkel találkozzanak; |
| --- | --- |

G.

mivel annak ellenére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2014. júniusi időszakos felülvizsgálata során előterjesztett 227 ajánlásból Vietnám 182-ot elfogadott, elutasított azonban olyan ajánlásokat, mint például a politikai foglyok és a vádemelés vagy tárgyalás nélkül fogva tartott személyek szabadon bocsátása, a politikailag motivált bebörtönzés gyakorlatának felszámolását célzó jogi reform, egy független nemzeti emberi jogi intézmény létrehozása és egyéb, a polgárok részvételének ösztönzésére irányuló intézkedések meghozatala; mivel Vietnam ugyanakkor a közelmúltban, első alkalommal a vietnámi háború vége óta, engedélyezte a nemzetközi emberi jogi csoportoknak, hogy az ellenzék képviselőivel és kormányzati tisztviselőkkel találkozzanak;

| H. | mivel Vietnam továbbra is a büntető törvénykönyv olyan, homályosan megfogalmazott „nemzetbiztonsági” előírásaira hivatkozik, mint az „államellenes propaganda”, a „felforgatás” vagy a „demokratikus szabadságjogokkal való visszaélés”, hogy megvádolja és elhallgattassa a politikai másként gondolkodókat, emberi jogi jogvédőket és a kormány vélt bírálóit; |
| --- | --- |

H.

mivel Vietnam továbbra is a büntető törvénykönyv olyan, homályosan megfogalmazott „nemzetbiztonsági” előírásaira hivatkozik, mint az „államellenes propaganda”, a „felforgatás” vagy a „demokratikus szabadságjogokkal való visszaélés”, hogy megvádolja és elhallgattassa a politikai másként gondolkodókat, emberi jogi jogvédőket és a kormány vélt bírálóit;

| I. | mivel 2016 májusában Jonathan Head, a BBC tudósítója számára állítólag megtiltották, hogy Barack Obama elnök vietnámi látogatásáról tudósítson, és hivatalos indoklás nélkül megvonták akkreditációját; mivel Kim Quốc Hoa-tól, a Người Cao Tuổi újság korábbi főszerkesztőjétől, miután újságja számos korrupt tisztviselőt leleplezett, 2015 elején visszavonták újságírói engedélyét, majd büntetőeljárást indítottak ellene a büntető törvénykönyv 258. cikke alapján a demokratikus szabadságjogokkal való visszaélés vádjával; |
| --- | --- |

I.

mivel 2016 májusában Jonathan Head, a BBC tudósítója számára állítólag megtiltották, hogy Barack Obama elnök vietnámi látogatásáról tudósítson, és hivatalos indoklás nélkül megvonták akkreditációját; mivel Kim Quốc Hoa-tól, a Người Cao Tuổi újság korábbi főszerkesztőjétől, miután újságja számos korrupt tisztviselőt leleplezett, 2015 elején visszavonták újságírói engedélyét, majd büntetőeljárást indítottak ellene a büntető törvénykönyv 258. cikke alapján a demokratikus szabadságjogokkal való visszaélés vádjával;

| J. | mivel Vietnam a Riporterek Határok Nélkül sajtószabadságra vonatkozó, 2016-os globális indexén 180 ország közül a 175. helyen áll, tekintettel arra, hogy a nyomtatott sajtó és az audiovizuális média a VKP, a katonaság vagy egyéb állami szervek ellenőrzése alatt áll; mivel a 2013. évi 72. rendelet tovább korlátozza a blogokon és a közösségi médiában való véleménynyilvánítást, és a 2014. évi 174. rendelet szigorú büntetésekkel sújtja azokat, akik a közösségi médiában és az interneten „államellenes propagandát” vagy „reakciós ideológiákat” hangoztatnak; |
| --- | --- |

J.

mivel Vietnam a Riporterek Határok Nélkül sajtószabadságra vonatkozó, 2016-os globális indexén 180 ország közül a 175. helyen áll, tekintettel arra, hogy a nyomtatott sajtó és az audiovizuális média a VKP, a katonaság vagy egyéb állami szervek ellenőrzése alatt áll; mivel a 2013. évi 72. rendelet tovább korlátozza a blogokon és a közösségi médiában való véleménynyilvánítást, és a 2014. évi 174. rendelet szigorú büntetésekkel sújtja azokat, akik a közösségi médiában és az interneten „államellenes propagandát” vagy „reakciós ideológiákat” hangoztatnak;

| K. | mivel a vallás és a meggyőződés szabadságát elnyomják, és számos vallási kisebbség súlyos vallási üldözéssel néz szembe, például a katolikus egyház és az olyan, el nem ismert egyházak hívei, mint például a Vietnami Egyesült Buddhista Egyház, több protestáns egyház és a Montagnard etnikai-vallási kisebbség, amint azt a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó Vietnámban tett látogatása során megjegyezte; |
| --- | --- |

K.

mivel a vallás és a meggyőződés szabadságát elnyomják, és számos vallási kisebbség súlyos vallási üldözéssel néz szembe, például a katolikus egyház és az olyan, el nem ismert egyházak hívei, mint például a Vietnami Egyesült Buddhista Egyház, több protestáns egyház és a Montagnard etnikai-vallási kisebbség, amint azt a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó Vietnámban tett látogatása során megjegyezte;

| L. | mivel 2016 áprilisában Vietnám elfogadott egy az információkhoz való hozzáférésről szóló törvényt és egy a véleménynyilvánítás szabadságát korlátozó és a cenzúrát megerősítő, módosított sajtótörvényt, valamint olyan szabályokat, amelyek megtiltják a bírósági eljárások során a bíróságok előtt tartott tüntetéseket; |
| --- | --- |

L.

mivel 2016 áprilisában Vietnám elfogadott egy az információkhoz való hozzáférésről szóló törvényt és egy a véleménynyilvánítás szabadságát korlátozó és a cenzúrát megerősítő, módosított sajtótörvényt, valamint olyan szabályokat, amelyek megtiltják a bírósági eljárások során a bíróságok előtt tartott tüntetéseket;

| M. | mivel a Világgazdasági Fórum nemek közötti egyenlőtlenséget mérő indexének (Gender Gap Index) világrangsorában Vietnam a 2007-es 42. helyről 2015-re a 83. helyre csúszott vissza, és mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény elmarasztalta a vietnami hatóságokat, amiért nem értették meg a nemek közötti tényleges egyenlőség fogalmát; mivel a mérsékelt előrelépések ellenére továbbra is problémát jelent Vietnamban a családon belüli erőszak, a nő- és lánykereskedelem, a prostitúció, a HIV/AIDS, valamint a szexuális és reproduktív jogok megsértése; |
| --- | --- |

M.

mivel a Világgazdasági Fórum nemek közötti egyenlőtlenséget mérő indexének (Gender Gap Index) világrangsorában Vietnam a 2007-es 42. helyről 2015-re a 83. helyre csúszott vissza, és mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény elmarasztalta a vietnami hatóságokat, amiért nem értették meg a nemek közötti tényleges egyenlőség fogalmát; mivel a mérsékelt előrelépések ellenére továbbra is problémát jelent Vietnamban a családon belüli erőszak, a nő- és lánykereskedelem, a prostitúció, a HIV/AIDS, valamint a szexuális és reproduktív jogok megsértése;

| N. | mivel az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás célja modern, széles alapokon nyugvó és kölcsönös előnyökkel járó partnerség létrehozása, amely olyan közös érdekeken és elveken alapszik, mint például az egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

N.

mivel az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás célja modern, széles alapokon nyugvó és kölcsönös előnyökkel járó partnerség létrehozása, amely olyan közös érdekeken és elveken alapszik, mint például az egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása;

| O. | mivel az EU elismerését fejezte ki Vietnam felé a társadalmi-gazdasági jogok terén elért előrehaladásáért, hangsúlyozva ugyanakkor a politikai és polgári jogok helyzete kapcsán továbbra is fennálló aggodalmait; mivel az éves emberi jogi párbeszéd keretében az EU felhozta a szólásszabadságra, a médiaszabadságra és a gyülekezési szabadságra vonatkozó korlátozások kérdését; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU elismerését fejezte ki Vietnam felé a társadalmi-gazdasági jogok terén elért előrehaladásáért, hangsúlyozva ugyanakkor a politikai és polgári jogok helyzete kapcsán továbbra is fennálló aggodalmait; mivel az éves emberi jogi párbeszéd keretében az EU felhozta a szólásszabadságra, a médiaszabadságra és a gyülekezési szabadságra vonatkozó korlátozások kérdését;

| P. | mivel az EU Vietnam legnagyobb exportpiaca; mivel az EU és tagállamai nyújtják a legtöbb hivatalos fejlesztési támogatást Vietnamnak, és mivel a 2014–2020-as időszakban az e célra szánt uniós költségvetés 30 %-kal nőni fog, és így 400 millió eurót tesz majd ki; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU Vietnam legnagyobb exportpiaca; mivel az EU és tagállamai nyújtják a legtöbb hivatalos fejlesztési támogatást Vietnamnak, és mivel a 2014–2020-as időszakban az e célra szánt uniós költségvetés 30 %-kal nőni fog, és így 400 millió eurót tesz majd ki;

| 1. | üdvözli az EU és Vietnam közötti megerősített partnerséget és emberi jogi párbeszédet; kifejezi afeletti örömét, hogy Vietnam tavaly megerősítette az ENSZ kínzás elleni egyezményét; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az EU és Vietnam közötti megerősített partnerséget és emberi jogi párbeszédet; kifejezi afeletti örömét, hogy Vietnam tavaly megerősítette az ENSZ kínzás elleni egyezményét;

| 2. | felhívja Vietnam kormányát, hogy hagyjon fel az emberi jogi, társadalmi és környezetvédelmi aktivisták mindennemű zaklatásával, megfélemlítésével és üldözésével; ragaszkodik ahhoz, hogy a kormány tartsa tiszteletben ezen aktivisták békés tiltakozáshoz való jogát, és bocsásson szabadon minden helytelenül fogva tartott személyt; kéri valamennyi jogtalanul letartóztatott és börtönbe zárt aktivista, köztük Lê Thu Hà, Nguyễn Văn Đài, Trần Minh Nhật, Trần Huỳnh Duy Thức és Thích Quảng Độ azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

2.

felhívja Vietnam kormányát, hogy hagyjon fel az emberi jogi, társadalmi és környezetvédelmi aktivisták mindennemű zaklatásával, megfélemlítésével és üldözésével; ragaszkodik ahhoz, hogy a kormány tartsa tiszteletben ezen aktivisták békés tiltakozáshoz való jogát, és bocsásson szabadon minden helytelenül fogva tartott személyt; kéri valamennyi jogtalanul letartóztatott és börtönbe zárt aktivista, köztük Lê Thu Hà, Nguyễn Văn Đài, Trần Minh Nhật, Trần Huỳnh Duy Thức és Thích Quảng Độ azonnali szabadon bocsátását;

| 3. | határozott aggályainak ad hangot az ország központi partvidékén tapasztalt tömeges halpusztulás miatt indult vehemens tiltakozásban részt vevő tüntetőkkel szembeni egyre erőszakosabb hatósági fellépés kapcsán; kéri a természeti katasztrófa okán elrendelt vizsgálat eredményeinek közzétételét és a felelősök elszámoltatását; kéri a vietnami kormányt, hogy nemzetközi emberi jogi kötelezettségeinek eleget téve tartsa tiszteletben gyülekezési szabadságot; |
| --- | --- |

3.

határozott aggályainak ad hangot az ország központi partvidékén tapasztalt tömeges halpusztulás miatt indult vehemens tiltakozásban részt vevő tüntetőkkel szembeni egyre erőszakosabb hatósági fellépés kapcsán; kéri a természeti katasztrófa okán elrendelt vizsgálat eredményeinek közzétételét és a felelősök elszámoltatását; kéri a vietnami kormányt, hogy nemzetközi emberi jogi kötelezettségeinek eleget téve tartsa tiszteletben gyülekezési szabadságot;

| 4. | elítéli az újságírók és bloggerek – köztük Nguyễn Hữu Vinh és kollégái, Nguyễn Thị Minh Thúy, és Đặng Xuân Diệu – vietnami bíróság általi elítélését és a rájuk kiszabott súlyos büntetést, és követeli szabadon bocsátásukat; |
| --- | --- |

4.

elítéli az újságírók és bloggerek – köztük Nguyễn Hữu Vinh és kollégái, Nguyễn Thị Minh Thúy, és Đặng Xuân Diệu – vietnami bíróság általi elítélését és a rájuk kiszabott súlyos büntetést, és követeli szabadon bocsátásukat;

| 5. | elítéli, hogy Vietnamban folyamatosan megsértik az emberi jogokat, ideértve a politikai megfélemlítéseket, zaklatásokat, támadásokat, az önkényes letartóztatásokat, a súlyos börtönbüntetéseket és a tisztességtelen tárgyalásokat az internetes és interneten kívüli politikai aktivistákkal, újságírókkal, bloggerekkel, másként gondolkodókkal és emberi jogi aktivistákkal szemben, amely fellépések egyértelműen megsértik Vietnam nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

5.

elítéli, hogy Vietnamban folyamatosan megsértik az emberi jogokat, ideértve a politikai megfélemlítéseket, zaklatásokat, támadásokat, az önkényes letartóztatásokat, a súlyos börtönbüntetéseket és a tisztességtelen tárgyalásokat az internetes és interneten kívüli politikai aktivistákkal, újságírókkal, bloggerekkel, másként gondolkodókkal és emberi jogi aktivistákkal szemben, amely fellépések egyértelműen megsértik Vietnam nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit;

| 6. | aggályait fejezi ki amiatt, hogy a Nemzetgyűlés egy egyesülési jogra, illetve egy meggyőződésre és vallásra vonatkozó törvény elfogadását fontolgatja, melyek összeegyeztethetetlenek az egyesülési szabadság, valamint a vallási vagy meggyőződésbeli szabadság tekintetében elfogadott nemzetközi normákkal; |
| --- | --- |

6.

aggályait fejezi ki amiatt, hogy a Nemzetgyűlés egy egyesülési jogra, illetve egy meggyőződésre és vallásra vonatkozó törvény elfogadását fontolgatja, melyek összeegyeztethetetlenek az egyesülési szabadság, valamint a vallási vagy meggyőződésbeli szabadság tekintetében elfogadott nemzetközi normákkal;

| 7. | sürgeti Vietnamot, hogy erősítse tovább az emberi jogi mechanizmusokkal folytatott együttműködését, és javítsa az emberi jogi egyezménynek való megfelelést az egyezmény alapján létrehozott testületekhez kapcsolódó jelentéstételi mechanizmusok kihasználása révén; megismétli a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés ajánlásainak végrehajtása terén tett előrehaladásra irányuló kérését; |
| --- | --- |

7.

sürgeti Vietnamot, hogy erősítse tovább az emberi jogi mechanizmusokkal folytatott együttműködését, és javítsa az emberi jogi egyezménynek való megfelelést az egyezmény alapján létrehozott testületekhez kapcsolódó jelentéstételi mechanizmusok kihasználása révén; megismétli a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés ajánlásainak végrehajtása terén tett előrehaladásra irányuló kérését;

| 8. | ismételten felszólít a vietnami büntető törvénykönyv szólásszabadság korlátozására felhasznált egyes cikkeinek felülvizsgálatára; sajnálatosnak tartja, hogy a 2015. szeptember 2-án amnesztiában részesített 18 000 fogoly egyike sem politikai fogoly volt; elítéli a lesújtó vietnami fogva tartási és börtönkörülményeket, és követeli, hogy a vietnami hatóságok biztosítsanak korlátlan hozzáférést a jogi tanácsadáshoz; |
| --- | --- |

8.

ismételten felszólít a vietnami büntető törvénykönyv szólásszabadság korlátozására felhasznált egyes cikkeinek felülvizsgálatára; sajnálatosnak tartja, hogy a 2015. szeptember 2-án amnesztiában részesített 18 000 fogoly egyike sem politikai fogoly volt; elítéli a lesújtó vietnami fogva tartási és börtönkörülményeket, és követeli, hogy a vietnami hatóságok biztosítsanak korlátlan hozzáférést a jogi tanácsadáshoz;

| 9. | sürgeti a vietnami kormányt, hogy hozzon létre hatékony elszámoltathatósági mechanizmusokat rendőri és biztonsági szerveinek ellenőrzésére, a börtönben vagy más módon fogva tartottakkal szemben elkövetett visszaélések felszámolása céljából; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a vietnami kormányt, hogy hozzon létre hatékony elszámoltathatósági mechanizmusokat rendőri és biztonsági szerveinek ellenőrzésére, a börtönben vagy más módon fogva tartottakkal szemben elkövetett visszaélések felszámolása céljából;

| 10. | felhívja a hatóságokat, hogy vessenek véget a vallási üldözésnek, és módosítsák a vallási közösségek jogállásáról szóló jogszabályaikat az el nem ismert egyházak jogállásának visszaállítása érdekében; felszólítja Vietnamot, hogy vonja vissza a meggyőződésre és vallásra vonatkozó törvény nemzetgyűlés előtt lévő ötödik tervezetét, és készítsen új tervezetet, amely összeegyeztethető a Vietnam által vállalt, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikke szerinti kötelezettségekkel; felszólít a vallási vezetők, köztük Pastor Nguyễn Công Chính, Trần Thị Hồng és Ngô Hào szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

10.

felhívja a hatóságokat, hogy vessenek véget a vallási üldözésnek, és módosítsák a vallási közösségek jogállásáról szóló jogszabályaikat az el nem ismert egyházak jogállásának visszaállítása érdekében; felszólítja Vietnamot, hogy vonja vissza a meggyőződésre és vallásra vonatkozó törvény nemzetgyűlés előtt lévő ötödik tervezetét, és készítsen új tervezetet, amely összeegyeztethető a Vietnam által vállalt, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikke szerinti kötelezettségekkel; felszólít a vallási vezetők, köztük Pastor Nguyễn Công Chính, Trần Thị Hồng és Ngô Hào szabadon bocsátására;

| 11. | felhívja Vietnamot, hogy lépjen fel a nőkkel szemben alkalmazott megkülönböztetés ellen oly módon, hogy emberkereskedelem elleni jogszabályokat vezet be, és hatékony lépéseket tesz a családon belüli erőszak és a reproduktív jogok megsértése visszaszorítására; |
| --- | --- |

11.

felhívja Vietnamot, hogy lépjen fel a nőkkel szemben alkalmazott megkülönböztetés ellen oly módon, hogy emberkereskedelem elleni jogszabályokat vezet be, és hatékony lépéseket tesz a családon belüli erőszak és a reproduktív jogok megsértése visszaszorítására;

| 12. | elismeri Vietnam Ázsiában betöltött vezető szerepét a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogainak fejlesztése terén, és különösen üdvözli az azonos neműek esküvői szertartását lehetővé tevő, nemrég elfogadott házassági és családjogi törvényt; |
| --- | --- |

12.

elismeri Vietnam Ázsiában betöltött vezető szerepét a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogainak fejlesztése terén, és különösen üdvözli az azonos neműek esküvői szertartását lehetővé tevő, nemrég elfogadott házassági és családjogi törvényt;

| 13. | kéri az ASEAN emberi jogokkal foglalkozó kormányközi bizottságát, hogy vizsgálja meg az emberi jogok vietnami helyzetét, különösen a véleménynyilvánítás szabadságára összpontosítva, és hogy tegyen ajánlásokat az ország számára; |
| --- | --- |

13.

kéri az ASEAN emberi jogokkal foglalkozó kormányközi bizottságát, hogy vizsgálja meg az emberi jogok vietnami helyzetét, különösen a véleménynyilvánítás szabadságára összpontosítva, és hogy tegyen ajánlásokat az ország számára;

| 14. | felhívja a vietnami kormányt, hogy intézzen állandó meghívást az ENSZ különleges eljárásaihoz, és különösen a véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadójának és az emberi jogi jogvédők helyzetével foglalkozó különleges előadójának; |
| --- | --- |

14.

felhívja a vietnami kormányt, hogy intézzen állandó meghívást az ENSZ különleges eljárásaihoz, és különösen a véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadójának és az emberi jogi jogvédők helyzetével foglalkozó különleges előadójának;

| 15. | felszólítja az EU-t, hogy az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás keretében fokozza az emberi jogokról folytatott politikai párbeszédét Vietnammal; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az EU-t, hogy az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás keretében fokozza az emberi jogokról folytatott politikai párbeszédét Vietnammal;

| 16. | kéri az uniós küldöttséget, hogy az összes megfelelő eszközt vegye igénybe a vietnami kormány ezen intézkedések megtételében való támogatásához és az emberi jogi jogvédők védelme érdekében; hangsúlyozza az EU és a vietnami hatóságok közötti emberi jogi párbeszéd fontosságát, különösen, ha e párbeszédet konkrét intézkedések követik; hangsúlyozza, hogy ennek a párbeszédnek érdeminek és eredményorientáltnak kell lennie; |
| --- | --- |

16.

kéri az uniós küldöttséget, hogy az összes megfelelő eszközt vegye igénybe a vietnami kormány ezen intézkedések megtételében való támogatásához és az emberi jogi jogvédők védelme érdekében; hangsúlyozza az EU és a vietnami hatóságok közötti emberi jogi párbeszéd fontosságát, különösen, ha e párbeszédet konkrét intézkedések követik; hangsúlyozza, hogy ennek a párbeszédnek érdeminek és eredményorientáltnak kell lennie;

| 17. | elismeri a vietnami kormány erőfeszítéseit az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok erősítése terén, és a Kelet-Ázsiai Csúcstalálkozóban való uniós tagság iránti támogatását; |
| --- | --- |

17.

elismeri a vietnami kormány erőfeszítéseit az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok erősítése terén, és a Kelet-Ázsiai Csúcstalálkozóban való uniós tagság iránti támogatását;

| 18. | elismeri Vietnam eredményeit számos millenniumi fejlesztési cél megvalósítása terén, és felhívja a Bizottságot, valamint a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend keretében továbbra is nyújtsanak támogatást a vietnami hatóságoknak, az ország nem kormányzati szervezeteinek és civil társadalmi szervezeteinek; |
| --- | --- |

18.

elismeri Vietnam eredményeit számos millenniumi fejlesztési cél megvalósítása terén, és felhívja a Bizottságot, valamint a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend keretében továbbra is nyújtsanak támogatást a vietnami hatóságoknak, az ország nem kormányzati szervezeteinek és civil társadalmi szervezeteinek;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Vietnam kormányának és nemzetgyűlésének, az ASEAN-tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosának és főtitkárának. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Vietnam kormányának és nemzetgyűlésének, az ASEAN-tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosának és főtitkárának.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/126 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/126

---

P8_TA(2016)0279

Nyitott, hatékony és független európai uniós közigazgatás

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása a nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról (2016/2610(RSP))

(2018/C 086/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkére, amelynek értelmében a megfelelő ügyintézéshez való jog alapvető jog, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkére, amelynek értelmében a megfelelő ügyintézéshez való jog alapvető jog,

| — | tekintettel a nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000079/2016 – B8-0705/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000079/2016 – B8-0705/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió közigazgatási eljárási jogáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2013. január 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió közigazgatási eljárási jogáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2013. január 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére, 123. cikkének (2) bekezdésére, valamint 46. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére, 123. cikkének (2) bekezdésére, valamint 46. cikkének (6) bekezdésére,

| 1. | emlékeztet arra, hogy 2013. január 15-i állásfoglalásában a Parlament az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikke értelmében kérte egy, az EUMSZ 298. cikke szerinti nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról szóló rendelet elfogadását, azonban annak ellenére, hogy az állásfoglalást elsöprő többséggel (572 igen szavazattal, 16 ellenszavazattal és 12 tartózkodás mellett) elfogadták, a Parlament kérését nem követte javaslat a Bizottság részéről; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy 2013. január 15-i állásfoglalásában a Parlament az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikke értelmében kérte egy, az EUMSZ 298. cikke szerinti nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról szóló rendelet elfogadását, azonban annak ellenére, hogy az állásfoglalást elsöprő többséggel (572 igen szavazattal, 16 ellenszavazattal és 12 tartózkodás mellett) elfogadták, a Parlament kérését nem követte javaslat a Bizottság részéről;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a rendeletre irányuló mellékelt javaslatot; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a rendeletre irányuló mellékelt javaslatot;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot, amelyet felvesz a 2017. évi munkaprogramjába; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot, amelyet felvesz a 2017. évi munkaprogramjába;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 440., 2015.12.30., 17. o.

---

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a nyitott, hatékony és független európai uniós igazgatásról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 298. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió hatásköreinek bővülésével a polgárok egyre többször kerülnek kapcsolatba úgy az Unió intézményeivel, szerveivel és hivatalaival, hogy az eljárási jogaik védelme nem mindig megfelelő. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió hatásköreinek bővülésével a polgárok egyre többször kerülnek kapcsolatba úgy az Unió intézményeivel, szerveivel és hivatalaival, hogy az eljárási jogaik védelme nem mindig megfelelő.

| (2) | Az Unióban, amelyben a jogállamiság érvényesül, biztosítani kell, hogy az eljárási jogok és kötelezettségek meghatározása, kialakítása és teljesülése mindig megfelelő legyen. A polgárok magas szintű átláthatóságot, hatékonyságot, gyors végrehajtást és reagáló képességet várhatnak el az Unió intézményeitől, szerveitől és hivatalaitól. A polgárok emellett megfelelő tájékoztatásra is jogosultak az ügyükben a további lépések megtételének lehetőségeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az Unióban, amelyben a jogállamiság érvényesül, biztosítani kell, hogy az eljárási jogok és kötelezettségek meghatározása, kialakítása és teljesülése mindig megfelelő legyen. A polgárok magas szintű átláthatóságot, hatékonyságot, gyors végrehajtást és reagáló képességet várhatnak el az Unió intézményeitől, szerveitől és hivatalaitól. A polgárok emellett megfelelő tájékoztatásra is jogosultak az ügyükben a további lépések megtételének lehetőségeire vonatkozóan.

| (3) | Az Uniónak a megfelelő ügyintézésre vonatkozó meglévő szabályai és elvei igen sokféle jogforrásban elszórtan találhatók meg: az elsődleges jogban, a másodlagos jogban, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában, a nem kötelező erejű szabályokban és az uniós intézmények egyoldalú kötelezettségvállalásaiban. |
| --- | --- |

(3)

Az Uniónak a megfelelő ügyintézésre vonatkozó meglévő szabályai és elvei igen sokféle jogforrásban elszórtan találhatók meg: az elsődleges jogban, a másodlagos jogban, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában, a nem kötelező erejű szabályokban és az uniós intézmények egyoldalú kötelezettségvállalásaiban.

| (4) | Az évek során az Unió számos ágazati közigazgatási eljárást dolgozott ki kötelező erejű rendelkezések és nem kötelező erejű szabályok formájában, ugyanakkor nem feltétlenül vette figyelembe a rendszer általános koherenciáját. Az eljárások bonyolult sokfélesége hiányosságokat és következetlenségeket eredményezett az eljárásokban. |
| --- | --- |

(4)

Az évek során az Unió számos ágazati közigazgatási eljárást dolgozott ki kötelező erejű rendelkezések és nem kötelező erejű szabályok formájában, ugyanakkor nem feltétlenül vette figyelembe a rendszer általános koherenciáját. Az eljárások bonyolult sokfélesége hiányosságokat és következetlenségeket eredményezett az eljárásokban.

| (5) | Az a tény, hogy az Uniónak nincs koherens és átfogó, kodifikált közigazgatási jogi szabályrendszere, a polgárok számára megnehezíti az uniós jog értelmében fennálló közigazgatási jogaik megértését. |
| --- | --- |

(5)

Az a tény, hogy az Uniónak nincs koherens és átfogó, kodifikált közigazgatási jogi szabályrendszere, a polgárok számára megnehezíti az uniós jog értelmében fennálló közigazgatási jogaik megértését.

| (6) | 2000 áprilisában az európai ombudsman a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatot javasolt az intézményeknek abban a meggyőződésben, hogy ugyanazon helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatnak kellene vonatkoznia minden uniós intézményre, szervre és hivatalra. |
| --- | --- |

(6)

2000 áprilisában az európai ombudsman a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatot javasolt az intézményeknek abban a meggyőződésben, hogy ugyanazon helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatnak kellene vonatkoznia minden uniós intézményre, szervre és hivatalra.

| (7) | 2001. szeptember 6-i állásfoglalásában a Parlament módosításokkal jóváhagyta az európai ombudsman szabályzattervezetét, és felkérte a Bizottságot arra, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikke alapján terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatról. |
| --- | --- |

(7)

2001. szeptember 6-i állásfoglalásában a Parlament módosításokkal jóváhagyta az európai ombudsman szabályzattervezetét, és felkérte a Bizottságot arra, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikke alapján terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatról.

| (8) | A különböző intézmények által ezt követően elfogadott – többnyire az ombudsman szabályzatán alapuló – meglévő belső magatartási kódexek korlátozott hatást fejtenek ki, eltérnek egymástól és jogilag nem kötelező erejűek. |
| --- | --- |

(8)

A különböző intézmények által ezt követően elfogadott – többnyire az ombudsman szabályzatán alapuló – meglévő belső magatartási kódexek korlátozott hatást fejtenek ki, eltérnek egymástól és jogilag nem kötelező erejűek.

| (9) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése biztosította az Unió számára a közigazgatási eljárásról szóló rendelet elfogadásnak jogalapját. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 298. cikke rendeletek elfogadásáról rendelkezik annak biztosítása céljából, hogy feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a továbbiakban: a Charta) a Szerződésekkel megegyező jogi kötőerővel ruházta fel. |
| --- | --- |

(9)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése biztosította az Unió számára a közigazgatási eljárásról szóló rendelet elfogadásnak jogalapját. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 298. cikke rendeletek elfogadásáról rendelkezik annak biztosítása céljából, hogy feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a továbbiakban: a Charta) a Szerződésekkel megegyező jogi kötőerővel ruházta fel.

| (10) | A Charta V. címének (A polgárok jogai) 41. cikke tartalmazza a megfelelő ügyintézéshez való jogot; e cikk rendelkezése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A Charta 41. cikke ezenkívül – nem kimerítő módon – felsorol néhány, a megfelelő ügyintézéshez való jog fogalommeghatározásába beleértendő jogot, ilyen a meghallgatáshoz való jog, mindenkinek a személyére vonatkozó iratokba való betekintéshez fűződő joga, az igazgatási szervek azon kötelezettsége, hogy döntéseiket indokolják, továbbá az intézmények és az alkalmazottaik által feladatuk teljesítése során okozott károk megtérítésének lehetősége és a nyelvi jogok. |
| --- | --- |

(10)

A Charta V. címének (A polgárok jogai) 41. cikke tartalmazza a megfelelő ügyintézéshez való jogot; e cikk rendelkezése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A Charta 41. cikke ezenkívül – nem kimerítő módon – felsorol néhány, a megfelelő ügyintézéshez való jog fogalommeghatározásába beleértendő jogot, ilyen a meghallgatáshoz való jog, mindenkinek a személyére vonatkozó iratokba való betekintéshez fűződő joga, az igazgatási szervek azon kötelezettsége, hogy döntéseiket indokolják, továbbá az intézmények és az alkalmazottaik által feladatuk teljesítése során okozott károk megtérítésének lehetősége és a nyelvi jogok.

| (11) | A hatékony uniós közigazgatás a közérdek szempontjából létfontosságú. A túl sok szabály és eljárás, illetve azok hiánya is vezethet hivatali visszássághoz, ami az egymásnak ellentmondó, következetlen vagy nem egyértelmű szabályok és eljárások létezéséből is fakadhat. |
| --- | --- |

(11)

A hatékony uniós közigazgatás a közérdek szempontjából létfontosságú. A túl sok szabály és eljárás, illetve azok hiánya is vezethet hivatali visszássághoz, ami az egymásnak ellentmondó, következetlen vagy nem egyértelmű szabályok és eljárások létezéséből is fakadhat.

| (12) | A megfelelő felépítésű és következetes közigazgatási eljárások a hatékony ügyintézést, valamint az uniós jog általános alapelveként és a Charta 41. cikke szerint garantált megfelelő ügyintézéshez való jog megfelelő érvényesítését egyaránt támogatják. |
| --- | --- |

(12)

A megfelelő felépítésű és következetes közigazgatási eljárások a hatékony ügyintézést, valamint az uniós jog általános alapelveként és a Charta 41. cikke szerint garantált megfelelő ügyintézéshez való jog megfelelő érvényesítését egyaránt támogatják.

| (13) | 2013. január 15-i állásfoglalásában az Európai Parlament a megfelelő ügyintézéshez való jog nyitott, hatékony és független európai közigazgatás útján történő garantálása érdekében az európai közigazgatási eljárásjogról szóló rendelet elfogadására szólított fel. Az Unió intézményei, szervei és hivatalai közös közigazgatási eljárási szabályrendszerének létrehozása javítaná a jogbiztonságot, pótolná az Unió jogrendszerének hiányosságait, és ezáltal hozzájárulna a jogállamiság elvének való megfeleléshez. |
| --- | --- |

(13)

2013. január 15-i állásfoglalásában az Európai Parlament a megfelelő ügyintézéshez való jog nyitott, hatékony és független európai közigazgatás útján történő garantálása érdekében az európai közigazgatási eljárásjogról szóló rendelet elfogadására szólított fel. Az Unió intézményei, szervei és hivatalai közös közigazgatási eljárási szabályrendszerének létrehozása javítaná a jogbiztonságot, pótolná az Unió jogrendszerének hiányosságait, és ezáltal hozzájárulna a jogállamiság elvének való megfeleléshez.

| (14) | E rendelet célja olyan eljárási szabályok létrehozása, amelyeket az uniós közigazgatásnak be kell tartania az igazgatási tevékenységeinek végrehajtása során. Ezen eljárási szabályok célja, hogy biztosítsák egyrészt a nyitott, hatékony és független közigazgatást, másrészt a megfelelő ügyintézéshez való jog megfelelő érvényesülését. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet célja olyan eljárási szabályok létrehozása, amelyeket az uniós közigazgatásnak be kell tartania az igazgatási tevékenységeinek végrehajtása során. Ezen eljárási szabályok célja, hogy biztosítsák egyrészt a nyitott, hatékony és független közigazgatást, másrészt a megfelelő ügyintézéshez való jog megfelelő érvényesülését.

| (15) | Az EUMSZ 298. cikkével összhangban ez a rendelet nem alkalmazandó a tagállamok közigazgatására. Ez a rendelet nem alkalmazandó továbbá a jogalkotási eljárásokra, a bírósági eljárásokra, valamint a közvetlenül a Szerződéseken alapuló nem jogalkotási aktusok, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási aktusok elfogadásához vezető eljárásokra. |
| --- | --- |

(15)

Az EUMSZ 298. cikkével összhangban ez a rendelet nem alkalmazandó a tagállamok közigazgatására. Ez a rendelet nem alkalmazandó továbbá a jogalkotási eljárásokra, a bírósági eljárásokra, valamint a közvetlenül a Szerződéseken alapuló nem jogalkotási aktusok, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási aktusok elfogadásához vezető eljárásokra.

| (16) | Ez a rendelet a konkrét közigazgatási eljárásokról rendelkező uniós jogi aktusok sérelme nélkül alkalmazandó az uniós közigazgatásra. Az ágazatspecifikus közigazgatási eljárások azonban nem teljesen koherensek és kimerítőek. Az uniós közigazgatás igazgatási tevékenységei általános koherenciájának, valamint a megfelelő ügyintézéshez való jog maximális tiszteletben tartásának biztosítása érdekében a konkrét közigazgatási eljárási jogokról rendelkező jogi aktusokat ezért e rendelettel összhangban kell értelmezni, és a hiányosságaikat e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel kell pótolni. Ez a rendelet az uniós jog szerinti valamennyi közigazgatási eljárásra vonatkozóan állapít meg alapszabályként jogokat és kötelezettségeket, ezáltal mérsékli az alkalmazandó eljárási szabályoknak az ágazatspecifikus jogszabályokból fakadó széttagoltságát. |
| --- | --- |

(16)

Ez a rendelet a konkrét közigazgatási eljárásokról rendelkező uniós jogi aktusok sérelme nélkül alkalmazandó az uniós közigazgatásra. Az ágazatspecifikus közigazgatási eljárások azonban nem teljesen koherensek és kimerítőek. Az uniós közigazgatás igazgatási tevékenységei általános koherenciájának, valamint a megfelelő ügyintézéshez való jog maximális tiszteletben tartásának biztosítása érdekében a konkrét közigazgatási eljárási jogokról rendelkező jogi aktusokat ezért e rendelettel összhangban kell értelmezni, és a hiányosságaikat e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel kell pótolni. Ez a rendelet az uniós jog szerinti valamennyi közigazgatási eljárásra vonatkozóan állapít meg alapszabályként jogokat és kötelezettségeket, ezáltal mérsékli az alkalmazandó eljárási szabályoknak az ágazatspecifikus jogszabályokból fakadó széttagoltságát.

| (17) | Az e rendeletben megállapított közigazgatási eljárási szabályok célja a megfelelő ügyintézés számos különféle jogforrásban – az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának fényében – létrehozott alapelveinek végrehajtása. Ezek az alapelvek az alábbiakban szerepelnek, és megfogalmazásuknak elő kell mozdítania e rendelet értelmezését. |
| --- | --- |

(17)

Az e rendeletben megállapított közigazgatási eljárási szabályok célja a megfelelő ügyintézés számos különféle jogforrásban – az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának fényében – létrehozott alapelveinek végrehajtása. Ezek az alapelvek az alábbiakban szerepelnek, és megfogalmazásuknak elő kell mozdítania e rendelet értelmezését.

| (18) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében foglalt jogállamiság elve az Unió legalapvetőbb értéke. Ezen elv szerint az Unió minden fellépésének a Szerződéseken kell alapulnia a hatáskör-átruházás elvével összhangban. Ezen túlmenően a jogállamiság elvéből következő jogszerűség elve megköveteli, hogy az uniós közigazgatás tevékenységeinek végrehajtása a jogszabályok teljes körű betartásával történjen. |
| --- | --- |

(18)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében foglalt jogállamiság elve az Unió legalapvetőbb értéke. Ezen elv szerint az Unió minden fellépésének a Szerződéseken kell alapulnia a hatáskör-átruházás elvével összhangban. Ezen túlmenően a jogállamiság elvéből következő jogszerűség elve megköveteli, hogy az uniós közigazgatás tevékenységeinek végrehajtása a jogszabályok teljes körű betartásával történjen.

| (19) | Az uniós jog szerinti jogi aktusoknak eleget kell tenniük az arányosság elvének. Ez megköveteli, hogy az uniós közigazgatás intézkedései megfelelőek és szükségesek legyenek a kérdéses intézkedés jogos célkitűzéseinek megvalósításához: amennyiben több, potenciálisan megfelelő intézkedés közül lehet választani, a legkevésbé terhelő lehetőséget kell választani, és a közigazgatás által kirótt terhek nem lehetnek aránytalanok a kitűzött célokhoz képest. |
| --- | --- |

(19)

Az uniós jog szerinti jogi aktusoknak eleget kell tenniük az arányosság elvének. Ez megköveteli, hogy az uniós közigazgatás intézkedései megfelelőek és szükségesek legyenek a kérdéses intézkedés jogos célkitűzéseinek megvalósításához: amennyiben több, potenciálisan megfelelő intézkedés közül lehet választani, a legkevésbé terhelő lehetőséget kell választani, és a közigazgatás által kirótt terhek nem lehetnek aránytalanok a kitűzött célokhoz képest.

| (20) | A megfelelő ügyintézéshez való jog megköveteli, hogy az uniós közigazgatás a pártatlanságot, a méltányosságot és időszerűséget garantáló közigazgatási eljárások szerint hozzon közigazgatási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(20)

A megfelelő ügyintézéshez való jog megköveteli, hogy az uniós közigazgatás a pártatlanságot, a méltányosságot és időszerűséget garantáló közigazgatási eljárások szerint hozzon közigazgatási intézkedéseket.

| (21) | A megfelelő ügyintézéshez való jog megköveteli, hogy a felek értesítést kapjanak a közigazgatási eljárás megindítására vonatkozó határozatokról, és e határozatok közöljék azokat az információkat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a felek gyakorolhassák jogaikat a közigazgatási eljárás során. Kellően indokolt és kivételes esetekben, amennyiben a közérdek megköveteli, az uniós közigazgatás elhalaszthatja vagy elhagyhatja az értesítést. |
| --- | --- |

(21)

A megfelelő ügyintézéshez való jog megköveteli, hogy a felek értesítést kapjanak a közigazgatási eljárás megindítására vonatkozó határozatokról, és e határozatok közöljék azokat az információkat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a felek gyakorolhassák jogaikat a közigazgatási eljárás során. Kellően indokolt és kivételes esetekben, amennyiben a közérdek megköveteli, az uniós közigazgatás elhalaszthatja vagy elhagyhatja az értesítést.

| (22) | A felek valamelyikének kérelme alapján indított közigazgatási eljárás esetén a megfelelő ügyintézéshez való jog a kérelem átvételének írásbeli elismerésével kapcsolatos kötelezettséget ró az uniós közigazgatásra. Az átvételi elismervényen fel kell tüntetni azokat az információkat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a felek gyakorolhassák a védelemhez való jogaikat a közigazgatási eljárás során. Az uniós közigazgatásnak azonban jogosultnak kell lennie a céltalan vagy visszaélésszerű kérelmek elutasítására, mivel azok veszélyeztethetik az ügyintézési hatékonyságot. |
| --- | --- |

(22)

A felek valamelyikének kérelme alapján indított közigazgatási eljárás esetén a megfelelő ügyintézéshez való jog a kérelem átvételének írásbeli elismerésével kapcsolatos kötelezettséget ró az uniós közigazgatásra. Az átvételi elismervényen fel kell tüntetni azokat az információkat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a felek gyakorolhassák a védelemhez való jogaikat a közigazgatási eljárás során. Az uniós közigazgatásnak azonban jogosultnak kell lennie a céltalan vagy visszaélésszerű kérelmek elutasítására, mivel azok veszélyeztethetik az ügyintézési hatékonyságot.

| (23) | A jogbiztonság érdekében a közigazgatási eljárásokat az események bekövetkezésétől számított ésszerű időn belül meg kell indítani. Ezért ennek a rendeletnek tartalmaznia kell elévülési időre vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(23)

A jogbiztonság érdekében a közigazgatási eljárásokat az események bekövetkezésétől számított ésszerű időn belül meg kell indítani. Ezért ennek a rendeletnek tartalmaznia kell elévülési időre vonatkozó rendelkezéseket.

| (24) | A megfelelő ügyintézéshez való jog megköveteli, hogy az uniós közigazgatás gondossági kötelezettséget teljesítsen, amely arra kötelezi a közigazgatást, hogy az eljárás minden szakaszában gondosan és pártatlanul, valamennyi releváns érdek figyelembevételével alakítsa ki és vizsgálja felül az ügyek valamennyi releváns ténybeli és jogi elemét. E célból az uniós közigazgatást fel kell hatalmazni a felek, a tanúk és a szakértők vallomásának felvételére, iratok bekérésére és látogatások vagy vizsgálatok lebonyolítására. A szakértők kiválasztásakor az uniós közigazgatásnak biztosítania kell, hogy szakmailag kompetensek legyenek és ne érintse őket összeférhetetlenség. |
| --- | --- |

(24)

A megfelelő ügyintézéshez való jog megköveteli, hogy az uniós közigazgatás gondossági kötelezettséget teljesítsen, amely arra kötelezi a közigazgatást, hogy az eljárás minden szakaszában gondosan és pártatlanul, valamennyi releváns érdek figyelembevételével alakítsa ki és vizsgálja felül az ügyek valamennyi releváns ténybeli és jogi elemét. E célból az uniós közigazgatást fel kell hatalmazni a felek, a tanúk és a szakértők vallomásának felvételére, iratok bekérésére és látogatások vagy vizsgálatok lebonyolítására. A szakértők kiválasztásakor az uniós közigazgatásnak biztosítania kell, hogy szakmailag kompetensek legyenek és ne érintse őket összeférhetetlenség.

| (25) | Az uniós közigazgatás általi vizsgálat során a feleket együttműködési kötelezettségnek kell terhelnie, melynek keretében segíteniük kell a közigazgatást az ügy tényállásának és körülményeinek megállapításában. A felek együttműködésre való felkérésekor az uniós közigazgatásnak ésszerű határidőt kell biztosítania számukra a válaszadásra, és emlékeztetnie kell őket az önvád tilalmára, amennyiben a közigazgatási eljárás szankcióhoz vezethet. |
| --- | --- |

(25)

Az uniós közigazgatás általi vizsgálat során a feleket együttműködési kötelezettségnek kell terhelnie, melynek keretében segíteniük kell a közigazgatást az ügy tényállásának és körülményeinek megállapításában. A felek együttműködésre való felkérésekor az uniós közigazgatásnak ésszerű határidőt kell biztosítania számukra a válaszadásra, és emlékeztetnie kell őket az önvád tilalmára, amennyiben a közigazgatási eljárás szankcióhoz vezethet.

| (26) | Az uniós közigazgatás általi elfogulatlan bánásmódhoz való jog a megfelelő ügyintézéshez való alapvető jog következménye, és magában foglalja, hogy a személyzet tagjai tartózkodnak a közigazgatási eljárásban való részvételtől, amennyiben ahhoz közvetlenül vagy közvetve személyes érdekük fűződik, ideértve különösen a pártatlanságukat veszélyeztető családi vagy pénzügyi érdeket. |
| --- | --- |

(26)

Az uniós közigazgatás általi elfogulatlan bánásmódhoz való jog a megfelelő ügyintézéshez való alapvető jog következménye, és magában foglalja, hogy a személyzet tagjai tartózkodnak a közigazgatási eljárásban való részvételtől, amennyiben ahhoz közvetlenül vagy közvetve személyes érdekük fűződik, ideértve különösen a pártatlanságukat veszélyeztető családi vagy pénzügyi érdeket.

| (27) | A megfelelő ügyintézéshez való jog megkövetelheti, hogy a közigazgatás bizonyos körülmények között vizsgálatokat folytasson, amennyiben ez az uniós jog szerinti kötelezettségek vagy célkitűzések teljesítéséhez szükséges. A felek jogainak védelme érdekében e vizsgálatoknak tiszteletben kell tartaniuk bizonyos feltételeket és eljárásokat. |
| --- | --- |

(27)

A megfelelő ügyintézéshez való jog megkövetelheti, hogy a közigazgatás bizonyos körülmények között vizsgálatokat folytasson, amennyiben ez az uniós jog szerinti kötelezettségek vagy célkitűzések teljesítéséhez szükséges. A felek jogainak védelme érdekében e vizsgálatoknak tiszteletben kell tartaniuk bizonyos feltételeket és eljárásokat.

| (28) | A személyek ellen indított, őket esetlegesen hátrányosan érintő intézkedéssel záruló eljárások során teljesülnie kell a meghallgatáshoz való jognak. Ezt jogalkotási intézkedés nem zárhatja ki, illetve nem korlátozhatja. A meghallgatáshoz való jog megköveteli, hogy az érintett személy pontos és teljes körű követeléskimutatást és kifogásközlést kapjon, és lehetősége legyen a tények helytállóságával és relevanciájával, valamint a felhasznált iratokkal kapcsolatos észrevételei megtételére. |
| --- | --- |

(28)

A személyek ellen indított, őket esetlegesen hátrányosan érintő intézkedéssel záruló eljárások során teljesülnie kell a meghallgatáshoz való jognak. Ezt jogalkotási intézkedés nem zárhatja ki, illetve nem korlátozhatja. A meghallgatáshoz való jog megköveteli, hogy az érintett személy pontos és teljes körű követeléskimutatást és kifogásközlést kapjon, és lehetősége legyen a tények helytállóságával és relevanciájával, valamint a felhasznált iratokkal kapcsolatos észrevételei megtételére.

| (29) | A megfelelő ügyintézéshez való jog magában foglalja a közigazgatási eljárás feleinek azon jogát, hogy hozzáférhessenek saját aktájukhoz, ami szintén alapvető követelmény a meghallgatáshoz való jog érvényesítéséhez. Ha a bizalmas adatkezeléshez, illetőleg a szakmai és üzleti titokhoz fűződő jogos érdekek védelme nem teszi lehetővé az aktához való teljes körű hozzáférést, a felek számára legalább az akta tartalmát kell megfelelően összefoglalni. A saját aktákhoz való hozzáférés megkönnyítése, és ezáltal az átlátható információkezelés biztosítása érdekében az uniós közigazgatásnak nyilvántartást kell vezetnie a beérkező és a kimenő leveleiről, a hozzá beérkezett iratokról és az általa hozott intézkedésekről, valamint mutatót kell készítenie az iktatott aktákról. |
| --- | --- |

(29)

A megfelelő ügyintézéshez való jog magában foglalja a közigazgatási eljárás feleinek azon jogát, hogy hozzáférhessenek saját aktájukhoz, ami szintén alapvető követelmény a meghallgatáshoz való jog érvényesítéséhez. Ha a bizalmas adatkezeléshez, illetőleg a szakmai és üzleti titokhoz fűződő jogos érdekek védelme nem teszi lehetővé az aktához való teljes körű hozzáférést, a felek számára legalább az akta tartalmát kell megfelelően összefoglalni. A saját aktákhoz való hozzáférés megkönnyítése, és ezáltal az átlátható információkezelés biztosítása érdekében az uniós közigazgatásnak nyilvántartást kell vezetnie a beérkező és a kimenő leveleiről, a hozzá beérkezett iratokról és az általa hozott intézkedésekről, valamint mutatót kell készítenie az iktatott aktákról.

| (30) | Az uniós közigazgatásnak ésszerű határidőn belül közigazgatási aktusokat kell elfogadnia. A lassú ügyintézés nem megfelelő ügyintézés. A közigazgatási aktusok késedelmes elfogadását meg kell indokolni, és a közigazgatási eljárás feleit megfelelően tájékoztatni kell erről, továbbá közölni kell velük a közigazgatási aktus elfogadásának várható napját. |
| --- | --- |

(30)

Az uniós közigazgatásnak ésszerű határidőn belül közigazgatási aktusokat kell elfogadnia. A lassú ügyintézés nem megfelelő ügyintézés. A közigazgatási aktusok késedelmes elfogadását meg kell indokolni, és a közigazgatási eljárás feleit megfelelően tájékoztatni kell erről, továbbá közölni kell velük a közigazgatási aktus elfogadásának várható napját.

| (31) | A megfelelő ügyintézéshez való jog azt a kötelezettséget rója az uniós közigazgatásra, hogy egyértelműen közölje közigazgatási aktusainak indokait. Az indokolásban meg kell jelölni az aktus jogalapját, az elfogadásához vezető általános helyzetet, valamint az elérni kívánt általános célkitűzéseit. Az indokolásban egyértelműen és kétséget kizáróan közölni kell az aktust elfogadó illetékes hatóság érvelését, oly módon, hogy lehetővé tegye az érintett felek számára annak eldöntését, hogy kívánják-e bírósági felülvizsgálat iránti kérelem útján védeni jogaikat. |
| --- | --- |

(31)

A megfelelő ügyintézéshez való jog azt a kötelezettséget rója az uniós közigazgatásra, hogy egyértelműen közölje közigazgatási aktusainak indokait. Az indokolásban meg kell jelölni az aktus jogalapját, az elfogadásához vezető általános helyzetet, valamint az elérni kívánt általános célkitűzéseit. Az indokolásban egyértelműen és kétséget kizáróan közölni kell az aktust elfogadó illetékes hatóság érvelését, oly módon, hogy lehetővé tegye az érintett felek számára annak eldöntését, hogy kívánják-e bírósági felülvizsgálat iránti kérelem útján védeni jogaikat.

| (32) | A hatékony jogorvoslathoz való jog szerint sem az Unió, sem a tagállamok nem lehetetleníthetik el és nem nehezíthetik meg túlságosan az uniós jog által biztosított jogok gyakorlását. Inkább tényleges és hatékony bírói jogvédelmet kötelesek biztosítani, és nem alkalmazhatnak olyan szabályt vagy eljárást, amely akár ideiglenesen is akadályozhatja az uniós jog teljes hatékonyságát. |
| --- | --- |

(32)

A hatékony jogorvoslathoz való jog szerint sem az Unió, sem a tagállamok nem lehetetleníthetik el és nem nehezíthetik meg túlságosan az uniós jog által biztosított jogok gyakorlását. Inkább tényleges és hatékony bírói jogvédelmet kötelesek biztosítani, és nem alkalmazhatnak olyan szabályt vagy eljárást, amely akár ideiglenesen is akadályozhatja az uniós jog teljes hatékonyságát.

| (33) | A hatékony jogorvoslathoz való jog gyakorlásának megkönnyítése érdekében az uniós közigazgatásnak igazgatási intézkedéseiben meg kell neveznie azokat a jogorvoslati lehetőségeket, amelyek azon felek rendelkezésére állnak, akiknek jogait és érdekeit a szóban forgó intézkedések érintik. Amellett, hogy lehetőséget biztosítunk az adott fél számára, hogy bírósági eljárást indítson vagy panaszt nyújtson be az európai ombudsmanhoz, fel kell jogosítanunk arra is, hogy közigazgatási felülvizsgálatot kérjen, valamint tájékoztatást kell kapnia az eljárásról és az ilyen kérelem benyújtására vonatkozó határidőről is. |
| --- | --- |

(33)

A hatékony jogorvoslathoz való jog gyakorlásának megkönnyítése érdekében az uniós közigazgatásnak igazgatási intézkedéseiben meg kell neveznie azokat a jogorvoslati lehetőségeket, amelyek azon felek rendelkezésére állnak, akiknek jogait és érdekeit a szóban forgó intézkedések érintik. Amellett, hogy lehetőséget biztosítunk az adott fél számára, hogy bírósági eljárást indítson vagy panaszt nyújtson be az európai ombudsmanhoz, fel kell jogosítanunk arra is, hogy közigazgatási felülvizsgálatot kérjen, valamint tájékoztatást kell kapnia az eljárásról és az ilyen kérelem benyújtására vonatkozó határidőről is.

| (34) | A közigazgatási felülvizsgálatra irányuló kérelem nem érinti a fél bírósági jogorvoslathoz való jogát. A bírósági felülvizsgálat iránti kérelem határideje céljából az igazgatási intézkedés akkor tekintendő véglegesnek, ha a fél az adott határidőn belül nem nyújt be közigazgatási felülvizsgálat iránti kérelmet, vagy amennyiben a fél benyújt ilyen kérelmet, az az igazgatási intézkedés számít véglegesnek, amely a közigazgatási felülvizsgálatot lezárja. |
| --- | --- |

(34)

A közigazgatási felülvizsgálatra irányuló kérelem nem érinti a fél bírósági jogorvoslathoz való jogát. A bírósági felülvizsgálat iránti kérelem határideje céljából az igazgatási intézkedés akkor tekintendő véglegesnek, ha a fél az adott határidőn belül nem nyújt be közigazgatási felülvizsgálat iránti kérelmet, vagy amennyiben a fél benyújt ilyen kérelmet, az az igazgatási intézkedés számít véglegesnek, amely a közigazgatási felülvizsgálatot lezárja.

| (35) | Az átláthatóság elve és a jogbiztonság elve szerint a közigazgatási eljárás feleinek képeseknek kell lenniük a nekik címzett közigazgatási aktusokból fakadó jogaik és kötelezettségeik egyértelmű értelmezésére. Az uniós közigazgatásnak ezért gondoskodnia kell arról, hogy közigazgatási aktusainak szövegezése egyértelmű, egyszerű és érthető nyelven történjen, és azok a felek értesítését követően hatályba lépjenek. E kötelezettség teljesítésekor az uniós közigazgatásnak megfelelően kell alkalmaznia információs és kommunikációs technológiákat, és alkalmazkodnia kell azok fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(35)

Az átláthatóság elve és a jogbiztonság elve szerint a közigazgatási eljárás feleinek képeseknek kell lenniük a nekik címzett közigazgatási aktusokból fakadó jogaik és kötelezettségeik egyértelmű értelmezésére. Az uniós közigazgatásnak ezért gondoskodnia kell arról, hogy közigazgatási aktusainak szövegezése egyértelmű, egyszerű és érthető nyelven történjen, és azok a felek értesítését követően hatályba lépjenek. E kötelezettség teljesítésekor az uniós közigazgatásnak megfelelően kell alkalmaznia információs és kommunikációs technológiákat, és alkalmazkodnia kell azok fejlődéséhez.

| (36) | Az átláthatóság és az ügyintézési hatékonyság érdekében az uniós közigazgatásnak gondoskodnia kell arról, hogy az illetékes hatóság kijavítsa a közigazgatási aktusaiban előforduló elírásokat, illetve számtani vagy hasonló hibákat. |
| --- | --- |

(36)

Az átláthatóság és az ügyintézési hatékonyság érdekében az uniós közigazgatásnak gondoskodnia kell arról, hogy az illetékes hatóság kijavítsa a közigazgatási aktusaiban előforduló elírásokat, illetve számtani vagy hasonló hibákat.

| (37) | A jogállamiság elvéből következő jogszerűség elve a jogellenes közigazgatási aktusok helyesbítésének vagy visszavonásának kötelezettségét rója az uniós közigazgatásra. Tekintettel azonban arra, hogy a közigazgatási aktusok helyesbítése vagy visszavonása ütközhet a jogos elvárások védelmével és a jogbiztonság elvével, az uniós közigazgatásnak gondosan és pártatlanul kell értékelnie a helyesbítés vagy a visszavonás más felekre kifejtett joghatásait, és ezen értékelés következtetéseit bele kell foglalnia a helyesbítő vagy a visszavonó aktus indokolásába. |
| --- | --- |

(37)

A jogállamiság elvéből következő jogszerűség elve a jogellenes közigazgatási aktusok helyesbítésének vagy visszavonásának kötelezettségét rója az uniós közigazgatásra. Tekintettel azonban arra, hogy a közigazgatási aktusok helyesbítése vagy visszavonása ütközhet a jogos elvárások védelmével és a jogbiztonság elvével, az uniós közigazgatásnak gondosan és pártatlanul kell értékelnie a helyesbítés vagy a visszavonás más felekre kifejtett joghatásait, és ezen értékelés következtetéseit bele kell foglalnia a helyesbítő vagy a visszavonó aktus indokolásába.

| (38) | Az uniós polgárok jogosultak arra, hogy a Szerződések nyelveinek valamelyikén írásban forduljanak az Unió intézményeihez, szerveihez és hivatalaihoz, és ugyanazon a nyelven kapjanak választ. Az uniós közigazgatásnak tiszteletben tartania a felek nyelvi jogait, mégpedig annak biztosításával, hogy a közigazgatási eljárás lefolytatásának nyelve a Szerződések valamelyik, az érintett fél által választott nyelve legyen. Az uniós közigazgatás által indított közigazgatási eljárás esetén az első értesítést a Szerződések nyelvei közül olyan nyelven kell szövegezni, amely megfelel az érintett fél tartózkodási helye szerinti tagállamnak. |
| --- | --- |

(38)

Az uniós polgárok jogosultak arra, hogy a Szerződések nyelveinek valamelyikén írásban forduljanak az Unió intézményeihez, szerveihez és hivatalaihoz, és ugyanazon a nyelven kapjanak választ. Az uniós közigazgatásnak tiszteletben tartania a felek nyelvi jogait, mégpedig annak biztosításával, hogy a közigazgatási eljárás lefolytatásának nyelve a Szerződések valamelyik, az érintett fél által választott nyelve legyen. Az uniós közigazgatás által indított közigazgatási eljárás esetén az első értesítést a Szerződések nyelvei közül olyan nyelven kell szövegezni, amely megfelel az érintett fél tartózkodási helye szerinti tagállamnak.

| (39) | Az átláthatóság elve és az iratokhoz való hozzáféréshez való jog különös jelentőséggel bír az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott jogalkotási aktusokat nem sértő közigazgatási eljárás során. Ezen elvek korlátozása szigorúan értelmezendő, annak érdekében, hogy eleget tegyen a Charta 52. cikkének (1) bekezdésében foglalt kritériumoknak, ezért annak jogszabályi rendelkezés tárgyát kell képeznie és tiszteletben kell tartania a jogok és kötelezettségek lényegét, valamint az arányosság elve alá kell tartoznia. |
| --- | --- |

(39)

Az átláthatóság elve és az iratokhoz való hozzáféréshez való jog különös jelentőséggel bír az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott jogalkotási aktusokat nem sértő közigazgatási eljárás során. Ezen elvek korlátozása szigorúan értelmezendő, annak érdekében, hogy eleget tegyen a Charta 52. cikkének (1) bekezdésében foglalt kritériumoknak, ezért annak jogszabályi rendelkezés tárgyát kell képeznie és tiszteletben kell tartania a jogok és kötelezettségek lényegét, valamint az arányosság elve alá kell tartoznia.

| (40) | A személyes adatok védelméhez való jog azt feltételezi, hogy – az EUMSZ 16. cikke alapján elfogadott jogalkotási aktusok sérelme nélkül – az uniós közigazgatás által felhasznált adatoknak pontosaknak, naprakészeknek és jogszerűen nyilvántartottaknak kell lenniük. |
| --- | --- |

(40)

A személyes adatok védelméhez való jog azt feltételezi, hogy – az EUMSZ 16. cikke alapján elfogadott jogalkotási aktusok sérelme nélkül – az uniós közigazgatás által felhasznált adatoknak pontosaknak, naprakészeknek és jogszerűen nyilvántartottaknak kell lenniük.

| (41) | A bizalomvédelem elve a jogállamiságból fakad, és magában foglalja, hogy a közigazgatási szervek intézkedései kizárólag akkor ütközhetnek a szerzett jogokkal és a végleges jogi helyzetekkel, ha az a közérdek miatt feltétlenül szükséges. A közigazgatási aktusok helyesbítése vagy visszavonása esetén a jogos elvárásokat megfelelően figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(41)

A bizalomvédelem elve a jogállamiságból fakad, és magában foglalja, hogy a közigazgatási szervek intézkedései kizárólag akkor ütközhetnek a szerzett jogokkal és a végleges jogi helyzetekkel, ha az a közérdek miatt feltétlenül szükséges. A közigazgatási aktusok helyesbítése vagy visszavonása esetén a jogos elvárásokat megfelelően figyelembe kell venni.

| (42) | A jogbiztonság elve megköveteli, hogy az uniós szabályozás egyértelmű és pontos legyen. Ez az elv annak biztosítását célozza, hogy az uniós jog hatálya alá tartozó helyzetek és jogviszonyok előre láthatóak maradjanak, azaz az egyéneknek képeseknek kell lenniük arra, hogy kétséget kizáróan meggyőződjenek jogaikról és kötelezettségeikről, és megfelelő lépéseket tegyenek. A jogbiztonság elve szerint visszamenőleges intézkedések kizárólag jogilag indokolt körülmények között tehetők. |
| --- | --- |

(42)

A jogbiztonság elve megköveteli, hogy az uniós szabályozás egyértelmű és pontos legyen. Ez az elv annak biztosítását célozza, hogy az uniós jog hatálya alá tartozó helyzetek és jogviszonyok előre láthatóak maradjanak, azaz az egyéneknek képeseknek kell lenniük arra, hogy kétséget kizáróan meggyőződjenek jogaikról és kötelezettségeikről, és megfelelő lépéseket tegyenek. A jogbiztonság elve szerint visszamenőleges intézkedések kizárólag jogilag indokolt körülmények között tehetők.

| (43) | Az uniós közigazgatás tevékenységei általános koherenciájának biztosítása érdekében az általános hatályú közigazgatási aktusoknak eleget kell tenniük a megfelelő ügyintézés e rendeletben foglalt elveinek. |
| --- | --- |

(43)

Az uniós közigazgatás tevékenységei általános koherenciájának biztosítása érdekében az általános hatályú közigazgatási aktusoknak eleget kell tenniük a megfelelő ügyintézés e rendeletben foglalt elveinek.

| (44) | E rendelet értelmezése során figyelembe kell venni különösen az egyenlő bánásmódot és a megkülönböztetésmentességet, amelyek a jogállamiság, valamint a hatékony és független európai közigazgatás elveinek elsődleges következményeiként alkalmazandóak az igazgatási tevékenységekre, |
| --- | --- |

(44)

E rendelet értelmezése során figyelembe kell venni különösen az egyenlő bánásmódot és a megkülönböztetésmentességet, amelyek a jogállamiság, valamint a hatékony és független európai közigazgatás elveinek elsődleges következményeiként alkalmazandóak az igazgatási tevékenységekre,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és célkitűzés

(1)   Ez a rendelet megállapítja az uniós közigazgatás igazgatási tevékenységeire irányadó eljárási szabályokat.

(2)   E rendelet célja, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében rögzített megfelelő ügyintézéshez való jogot nyitott, hatékony és független közigazgatás útján garantálja.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak igazgatási tevékenységeire alkalmazandó.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó az uniós közigazgatás tevékenységeire az alábbiak során:

| a) | jogalkotási eljárások; |
| --- | --- |

a)

jogalkotási eljárások;

| b) | bírósági eljárások; |
| --- | --- |

b)

bírósági eljárások;

| c) | közvetlenül a Szerződéseken alapuló nem jogalkotási aktusok, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási aktusok elfogadásához vezető eljárások. |
| --- | --- |

c)

közvetlenül a Szerződéseken alapuló nem jogalkotási aktusok, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási aktusok elfogadásához vezető eljárások.

(3)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a tagállamok közigazgatására.

3. cikk

E rendelet és más uniós jogi aktusok közötti kapcsolat

Ez a rendelet más, konkrét közigazgatási eljárási szabályokról rendelkező uniós jogi aktusok sérelme nélkül alkalmazandó. Ez a rendelet kiegészíti ezeket az uniós jogi aktusokat, amelyek a rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban értelmezendőek.

4. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „uniós közigazgatás”: az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak igazgatása; |
| --- | --- |

a)

„uniós közigazgatás”: az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak igazgatása;

| b) | „igazgatási tevékenységek”: az uniós közigazgatás által az uniós jogszabályok végrehajtása érdekében folytatott tevékenységek, a 2. cikk (2) bekezdésében említett eljárások kivételével; |
| --- | --- |

b)

„igazgatási tevékenységek”: az uniós közigazgatás által az uniós jogszabályok végrehajtása érdekében folytatott tevékenységek, a 2. cikk (2) bekezdésében említett eljárások kivételével;

| c) | „közigazgatási eljárás”: az az eljárás, amelynek útján az uniós közigazgatás közigazgatási aktusokat készít elő, fogad el, hajt végre és juttat érvényre; |
| --- | --- |

c)

„közigazgatási eljárás”: az az eljárás, amelynek útján az uniós közigazgatás közigazgatási aktusokat készít elő, fogad el, hajt végre és juttat érvényre;

| d) | „a személyzet tagja”: a személyzeti szabályzat 1a. cikke szerinti tisztviselő, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 1. cikkének elsőtől harmadik francia bekezdésében meghatározott alkalmazott; |
| --- | --- |

d)

„a személyzet tagja”: a személyzeti szabályzat 1a. cikke szerinti tisztviselő, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 1. cikkének elsőtől harmadik francia bekezdésében meghatározott alkalmazott;

| e) | „illetékes hatóság”: az Unió intézménye, szerve vagy hivatala, illetve azok szervezeti egysége vagy az uniós közigazgatáson belül álláshelyet betöltő személy, aki vagy amely az alkalmazandó jogszabályok szerint felel a közigazgatási eljárásért; |
| --- | --- |

e)

„illetékes hatóság”: az Unió intézménye, szerve vagy hivatala, illetve azok szervezeti egysége vagy az uniós közigazgatáson belül álláshelyet betöltő személy, aki vagy amely az alkalmazandó jogszabályok szerint felel a közigazgatási eljárásért;

| f) | „fél”: az a természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek a jogállását befolyásolhatja a közigazgatási eljárás kimenetele. |
| --- | --- |

f)

„fél”: az a természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek a jogállását befolyásolhatja a közigazgatási eljárás kimenetele.

II. FEJEZET

A KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

5. cikk

A közigazgatási eljárás megindítása

Közigazgatási eljárást az uniós közigazgatás a saját kezdeményezésére vagy valamely fél kérelmére indíthat.

6. cikk

Az eljárás uniós közigazgatás általi megindítása

(1)   Közigazgatási eljárást az uniós közigazgatás a saját kezdeményezésére indíthat az illetékes hatóság határozata értelmében. Az illetékes hatóság az eljárás megindításával kapcsolatos határozat meghozatala előtt megvizsgálja az ügy konkrét körülményeit.

(2)   A közigazgatási eljárás megindításról szóló határozatról értesíteni kell a feleket. A határozat az értesítés előtt nem hozható nyilvánosságra.

(3)   Az értesítés kizárólag akkor halasztható vagy hagyható el, ha az a közérdek miatt szigorúan szükséges. Az értesítés elhalasztásáról vagy elhagyásáról szóló határozatot megfelelően meg kell indokolni.

(4)   A közigazgatási eljárás megindításáról szóló határozatban a következőket kell feltüntetni:

| a) | hivatkozási szám és a dátum; |
| --- | --- |

a)

hivatkozási szám és a dátum;

| b) | az eljárás tárgya és célja; |
| --- | --- |

b)

az eljárás tárgya és célja;

| c) | a legfontosabb eljárási lépések leírása; |
| --- | --- |

c)

a legfontosabb eljárási lépések leírása;

| d) | a személyzet felelős tagjának neve és elérhetőségei; |
| --- | --- |

d)

a személyzet felelős tagjának neve és elérhetőségei;

| e) | az illetékes hatóság; |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóság;

| f) | a közigazgatási aktus elfogadásának határideje és a közigazgatási aktus határidőn belüli elfogadásának elmaradásából fakadó következmények; |
| --- | --- |

f)

a közigazgatási aktus elfogadásának határideje és a közigazgatási aktus határidőn belüli elfogadásának elmaradásából fakadó következmények;

| g) | a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek; |
| --- | --- |

g)

a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek;

| h) | a 28. cikkben említett honlap címe, ha létezik ilyen honlap. |
| --- | --- |

h)

a 28. cikkben említett honlap címe, ha létezik ilyen honlap.

(5)   A közigazgatási eljárás megindításáról szóló határozatot a Szerződések azon nyelvein kell szövegezni, amelyek megfelelnek a felek tartózkodási helye szerinti tagállamoknak.

(6)   A közigazgatási eljárást az alapjául szolgáló esemény napját követő ésszerű időn belül meg kell indítani. Az eljárás semmilyen esetben sem indítható meg az esemény napját követő 10 év eltelte után.

7. cikk

Eljárásindítás kérelem alapján

(1)   Közigazgatási eljárást a felek indíthatnak.

(2)   A kérelmekre nem vonatkozhatnak szükségtelen formai követelmények. A kérelmeken egyértelműen fel kell tüntetni az érintett fél nevét, értesítési címét, a kérelem tárgyát, a kérelem szempontjából releváns tényeket és indokokat, a dátumot és a helyszínt, valamint a címzett illetékes hatóságot. A kérelmeket papíralapon vagy elektronikus úton, írásban kell benyújtani. A kérelmeket a Szerződések nyelveinek valamelyikén kell szövegezni.

(3)   A kérelmek átvételét írásban kell elismerni. Az átvételi elismervényt a kérelem nyelvén kell szövegezni, és azon a következőket kell feltüntetni:

| a) | hivatkozási szám és a dátum; |
| --- | --- |

a)

hivatkozási szám és a dátum;

| b) | a kérelem beérkezésének dátuma; |
| --- | --- |

b)

a kérelem beérkezésének dátuma;

| c) | a legfontosabb eljárási lépések leírása; |
| --- | --- |

c)

a legfontosabb eljárási lépések leírása;

| d) | a személyzet felelős tagjának neve és elérhetőségei; |
| --- | --- |

d)

a személyzet felelős tagjának neve és elérhetőségei;

| e) | a közigazgatási aktus elfogadásának határideje és a közigazgatási aktus határidőn belüli elfogadásának elmaradásából fakadó következmények; |
| --- | --- |

e)

a közigazgatási aktus elfogadásának határideje és a közigazgatási aktus határidőn belüli elfogadásának elmaradásából fakadó következmények;

| f) | a 28. cikkben említett honlap címe, ha létezik ilyen honlap. |
| --- | --- |

f)

a 28. cikkben említett honlap címe, ha létezik ilyen honlap.

(4)   Amennyiben a kérelem nem tesz eleget a (2) bekezdésben meghatározott egy vagy több követelménynek, az átvételi elismervényen fel kell tüntetni a hiba kijavításának vagy a hiányzó iratok pótlásának ésszerű határidejét. A céltalan vagy nyilvánvalóan megalapozatlan kérelmek rövid indokolással ellátott átvételi elismervény kiállításával elfogadhatatlan kérelmekként elutasíthatók. Átvételi elismervény nem küldhető olyan esetekben, ha ugyanaz a kérelmező visszaélésszerűen több, egymást követő kérelmet nyújt be.

(5)   Ha a kérelmet olyan hatóságnak címzik, amely nem illetékes a kezelésére, ez a hatóság továbbítja az illetékes hatóságnak, és az átvételi elismervényen feltünteti azt az illetékes hatóságot, amelynek a kérelmet továbbította, vagy feltünteti azt, hogy az ügy nem tartozik az uniós közigazgatás hatáskörébe.

(6)   Ha az illetékes hatóság közigazgatási eljárást folytat, adott esetben a 6. cikk (2)–(4) bekezdése alkalmazandó.

III. FEJEZET

A KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁS LEBONYOLÍTÁSA

8. cikk

Eljárási jogok

A feleket a következő jogok illetik meg az eljárás lebonyolításával kapcsolatban:

| a) | az eljáráshoz kapcsolódó összes releváns információhoz egyértelmű és érthető módon hozzájuthatnak; |
| --- | --- |

a)

az eljáráshoz kapcsolódó összes releváns információhoz egyértelmű és érthető módon hozzájuthatnak;

| b) | amennyiben lehetséges és megfelelő, távolról és elektronikus úton kommunikálhatnak és teljesíthetik az összes eljárási formalitást; |
| --- | --- |

b)

amennyiben lehetséges és megfelelő, távolról és elektronikus úton kommunikálhatnak és teljesíthetik az összes eljárási formalitást;

| c) | használhatják a Szerződések nyelveinek bármelyikét, és a Szerződések általuk választott nyelvén lehet hozzájuk fordulni; |
| --- | --- |

c)

használhatják a Szerződések nyelveinek bármelyikét, és a Szerződések általuk választott nyelvén lehet hozzájuk fordulni;

| d) | értesítést kaphatnak az őket esetlegesen érintő valamennyi eljárási lépésről és határozatról; |
| --- | --- |

d)

értesítést kaphatnak az őket esetlegesen érintő valamennyi eljárási lépésről és határozatról;

| e) | ügyvéddel vagy más, általuk választott személlyel képviseltethetik magukat; |
| --- | --- |

e)

ügyvéddel vagy más, általuk választott személlyel képviseltethetik magukat;

| f) | csak az ésszerű és a kérdéses eljárás költségeivel arányos díjakat kell megfizetniük. |
| --- | --- |

f)

csak az ésszerű és a kérdéses eljárás költségeivel arányos díjakat kell megfizetniük.

9. cikk

A gondos és pártatlan vizsgálatra vonatkozó kötelezettség

(1)   Az illetékes hatóság gondosan és pártatlanul vizsgálja meg az ügyet. Az illetékes hatóság minden releváns tényezőt figyelembe vesz és minden szükséges információt összegyűjt a határozat elfogadása érdekében.

(2)   A szükséges információk összegyűjtése érdekében az illetékes hatóság adott esetben:

| a) | felveheti a felek, a tanúk és a szakértők vallomását, |
| --- | --- |

a)

felveheti a felek, a tanúk és a szakértők vallomását,

| b) | iratokat és nyilvántartásokat kérhet be, |
| --- | --- |

b)

iratokat és nyilvántartásokat kérhet be,

| c) | látogatást tehet és vizsgálatot folytathat. |
| --- | --- |

c)

látogatást tehet és vizsgálatot folytathat.

(3)   A felek benyújthatják az általuk megfelelőnek ítélt bizonyítékokat.

10. cikk

Együttműködési kötelezettség

(1)   A felek segítséget nyújtanak az illetékes hatóságnak az ügy tényállásának és körülményeinek megállapításában.

(2)   A felek számára ésszerű határidőt biztosítanak az együttműködési kérelemre történő válaszadásra, figyelembe véve a kérelem hosszúságát és összetettségét, valamint a vizsgálat követelményeit.

(3)   Amennyiben a közigazgatási eljárás szankcióhoz vezethet, a feleket emlékeztetni kell az önvád tilalmára.

11. cikk

Tanúk és szakértők

Az illetékes hatóság kezdeményezésére vagy a felek javaslatára tanúk és szakértők hallgathatók meg. Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy szakmailag kompetens és összeférhetetlenséggel nem érintett szakértőket válasszon.

12. cikk

Vizsgálatok

(1)   Vizsgálatok akkor folytathatók le, amennyiben valamely uniós jogi aktus vizsgálati hatáskört hoz létre, és amennyiben az uniós jog szerint ez szükséges valamely kötelezettség vagy célkitűzés teljesítéséhez.

(2)   A vizsgálatokat az azokra – a megtehető intézkedések és az átkutatható helyiségek tekintetében – felhatalmazást vagy engedélyt adó jogi aktusban megállapított előírások szerint és korlátokon belül folytatják le. A vizsgálóbiztosok kizárólag a személyazonosságukat és a beosztásukat feltüntető írásbeli engedély bemutatásával gyakorolják hatáskörüket.

(3)   A vizsgálatért felelős hatóság a vizsgálatnak alávetett felet értesíti a vizsgálat dátumáról és kezdő időpontjáról. Ez a fél jogosult arra, hogy jelen legyen a vizsgálat során, valamint arra, hogy véleményt nyilvánítson és kérdéseket tegyen fel a vizsgálattal kapcsolatban. Amennyiben a közérdek miatt szigorúan szükséges, a vizsgálatért felelős hatóság megfelelő indokok alapján elhalaszthatja vagy elhagyhatja az értesítést.

(4)   A vizsgálat során a jelen lévő felek a lehetséges mértékben tájékoztatást kapnak a vizsgálat tárgyáról és céljáról, a vizsgálatra irányadó eljárásról és szabályokról, valamint a vizsgálat nyomonkövetési intézkedéseiről és lehetséges következményeiről. A vizsgálat lefolytatása nem okozhat indokolatlan kellemetlenséget a vizsgálat tárgya vagy az azt birtokló személy számára.

(5)   A vizsgálóbiztosok haladéktalanul jelentést készítenek a vizsgálatról, amelyben összefoglalják, hogy a vizsgálat mivel járul hozzá a vizsgálat céljának eléréséhez, és amelyben lejegyzik a lényeges észrevételeket. A vizsgálatért felelős hatóság a vizsgálati jelentés egy-egy példányát megküldi a vizsgálat során jelenlétre jogosult feleknek.

(6)   A vizsgálatért felelős hatóság a vizsgálat lefolytatásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságaival szoros együttműködésben készíti elő és folytatja le a vizsgálatot, kivéve, ha maga a tagállam a vizsgálat tárgya, vagy ha ez veszélyeztetné a vizsgálat célját.

(7)   A vizsgálatért felelős hatóság a vizsgálat lefolytatása és a vizsgálati jelentés kidolgozása során figyelembe veszi az érintett tagállam nemzeti jogának azon eljárásjogi követelményeit, amelyek meghatározzák a vizsgálati jelentés tervezett felhasználása szerinti tagállam közigazgatási vagy bírósági eljárásai során elfogadható bizonyítékokat.

13. cikk

Összeférhetetlenség

(1)   A személyzet tagja nem vesz részt olyan közigazgatási eljárásban, amelyhez közvetlenül vagy közvetve személyes érdeke fűződik, ideértve különösen a pártatlanságát veszélyeztető családi vagy pénzügyi érdekeltséget.

(2)   A személyzet érintett tagja közli az összeférhetetlenséget az illetékes hatósággal, amely – az ügy konkrét körülményeire tekintettel – határozatot hoz arról, hogy ezt a személyt ki kell-e zárni a közigazgatási eljárásból.

(3)   Összeférhetetlenség indoka alapján bármely fél kérheti, hogy a személyzet tagját zárják ki a közigazgatási eljárásban való részvételből. E célból indokolással ellátott írásbeli kérelmet nyújt be az illetékes hatóságnak, amely a személyzet érintett tagjának meghallgatását követően határozatot hoz.

14. cikk

Meghallgatáshoz való jog

(1)   A felek az őket esetlegesen hátrányosan érintő egyedi intézkedések meghozatala előtt jogosultak meghallgatásra.

(2)   A felek számára elegendő információt és kellő időt kell biztosítani ügyük előkészítésére.

(3)   A felek lehetőséget kapnak arra, hogy – szükség esetén és amennyiben úgy döntenek, az általuk választott személy segítségével – írásban vagy szóban kifejezésre juttassák álláspontjukat.

15. cikk

Iratbetekintési jog

(1)   Az érintett felek számára a bizalmas adatkezeléshez, illetőleg a szakmai és üzleti titokhoz fűződő jogos érdekek tiszteletben tartása mellett teljes körű hozzáférést kell biztosítani az aktához. E jog korlátozását megfelelően meg kell indokolni.

(2)   Amennyiben nem biztosítható teljes körű hozzáférés az akta egészéhez, a felek számára megfelelően össze kell foglalni az iratok tartalmát.

16. cikk

Nyilvántartási kötelezettség

(1)   Az uniós közigazgatás minden egyes akta esetében nyilvántartást vezet a beérkező és a kimenő leveleiről, a hozzá beérkezett iratokról és az általa hozott intézkedésekről. Az uniós közigazgatás mutatót készít az általa őrzött aktákról.

(2)   A nyilvántartásokat az adatvédelemhez való jog teljes körű tiszteletben tartásával kell vezetni.

17. cikk

Határidők

(1)   A közigazgatási aktusok elfogadására és a közigazgatási eljárások lefolytatására ésszerű határidőn belül és indokolatlan késedelem nélkül kerül sor. A közigazgatási aktus elfogadásának határideje nem haladhatja meg a következőktől számított három hónapot:

| a) | a közigazgatási eljárást megindító határozatról szóló értesítés, ha az eljárást az uniós közigazgatás kezdeményezte, vagy |
| --- | --- |

a)

a közigazgatási eljárást megindító határozatról szóló értesítés, ha az eljárást az uniós közigazgatás kezdeményezte, vagy

| b) | a kérelem átvételi elismervénye, ha a közigazgatási eljárás kérelem alapján indult. |
| --- | --- |

b)

a kérelem átvételi elismervénye, ha a közigazgatási eljárás kérelem alapján indult.

(2)   Ha a vonatkozó határidőn belül nem fogadható el közigazgatási aktus, az érintett felek tájékoztatást kapnak erről és a késedelem indokairól, valamint a közigazgatási aktus elfogadásának várható dátumáról. Az illetékes hatóság kérésre választ ad az ügy elbírálásának előrehaladásával kapcsolatos kérdésekre.

(3)   Ha az uniós közigazgatás nem ismeri el a kérelem átvételét három hónapon belül, a kérelem elutasítottnak tekintendő.

(4)   A határidők kiszámítása az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletnek (1) megfelelően történik.

IV. FEJEZET

A KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁS LEZÁRÁSA

18. cikk

A közigazgatási aktusok formája

A közigazgatási aktusok az illetékes hatóság által aláírt írásbeli aktusok. A közigazgatási aktusokat egyértelműen, egyszerűen és érthetően kell megszövegezni.

19. cikk

Indokolási kötelezettség

(1)   A közigazgatási aktusok egyértelműen feltüntetik az alapul szolgáló okokat.

(2)   A közigazgatási aktusok tartalmazzák a jogalapjukat, a releváns tényeket, valamint a különböző releváns érdekek figyelembevételének módját.

(3)   A közigazgatási aktusok a felek helyzete szempontjából releváns egyedi indokolást tartalmaznak. Ha ez az érintett személyek nagy száma miatt nem lehetséges, általános indokolás is elegendő. Ebben az esetben azonban a kifejezetten egyedi indokolást kérő felek számára biztosítani kell azt.

20. cikk

Jogorvoslati lehetőségek

(1)   A közigazgatási aktusok egyértelműen kimondják a közigazgatási felülvizsgálat lehetőségét.

(2)   A felek jogosultak arra, hogy közigazgatási felülvizsgálatot kérjenek a jogaikat és az érdekeiket hátrányosan érintő közigazgatási aktusok ellen. A közigazgatási felülvizsgálat iránti kérelmet a felettes hatósághoz, és ha ez nem lehetséges, ugyanahhoz a közigazgatási hatósághoz kell benyújtani, amely a közigazgatási aktust elfogadta.

(3)   A közigazgatási aktusok ismertetik a közigazgatási felülvizsgálat iránti kérelem benyújtása esetén követendő eljárást, valamint az illetékes hatóság, illetőleg a személyzet azon tagjának nevét és hivatali címét, amelyhez vagy akihez a felülvizsgálati kérelmet be kell nyújtani. Az aktus a kérelem benyújtási határidejét is tartalmazza. Amennyiben a határidőn belül nem nyújtanak be kérelmet, az igazgatási intézkedés véglegesnek tekintendő.

(4)   Az uniós jog konkrét rendelkezése esetén a közigazgatási aktusok egyértelműen utalnak arra a lehetőségre, hogy bírósági eljárás indítható vagy panasz nyújtható be az európai ombudsmanhoz.

21. cikk

Közigazgatási aktusokról szóló értesítés

A felek jogait és érdekeit érintő közigazgatási aktusokról az elfogadásukat követően írásban kell értesíteni a feleket. A közigazgatási aktusok az érintett fél esetében a neki címzett értesítést követően lépnek hatályba.

V. FEJEZET

AKTUSOK HELYESBÍTÉSE ÉS VISSZAVONÁSA

22. cikk

Közigazgatási aktusokban előforduló hibák kijavítása

(1)   Az elírásokat, a számtani vagy hasonló hibákat az illetékes hatóság a saját kezdeményezésére vagy az érintett fél kérelme alapján kijavítja.

(2)   A felek a javítások végrehajtása előtt tájékoztatásban részesülnek, és a javítás az értesítést követően lép hatályba. Ha ez az érintett felek nagy száma miatt nem lehetséges, meg kell hozni a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy valamennyi fél indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatásban részesüljön.

23. cikk

A felek valamelyikét hátrányosan érintő közigazgatási aktusok helyesbítése vagy visszavonása

(1)   Az illetékes hatóság a saját kezdeményezésére vagy az érintett fél kérelme alapján helyesbíti vagy visszavonja a felek valamelyikét hátrányosan érintő jogellenes közigazgatási aktust. A helyesbítés vagy a visszavonás visszamenőleges hatállyal bír.

(2)   Az illetékes hatóság a saját kezdeményezésére vagy az érintett fél kérelme alapján helyesbíti vagy visszavonja a felek valamelyikét hátrányosan érintő jogszerű közigazgatási aktust, ha az adott aktus elfogadásához vezető okok már nem állnak fenn. A helyesbítés vagy a visszavonás nem bír visszamenőleges hatállyal.

(3)   A helyesbítés vagy a visszavonás a fél értesítésekor lép hatályba.

(4)   Amennyiben egy közigazgatási aktus a felek valamelyikét hátrányosan érinti, ugyanakkor más feleket előnyben részesít, értékelést kell készíteni az összes félre kifejtett lehetséges hatásról, és a következtetéseket bele kell foglalni a helyesbítő vagy visszavonó aktus indokolásába.

24. cikk

A felek valamelyikét előnyben részesítő közigazgatási aktusok helyesbítése vagy visszavonása

(1)   Az illetékes hatóság a saját kezdeményezésére vagy az érintett fél kérelme alapján helyesbíti vagy visszavonja a felek valamelyikét előnyben részesítő jogellenes közigazgatási aktust.

(2)   Megfelelően figyelembe kell venni a helyesbítés vagy visszavonás azon felekre jelentkező következményeit, akik vagy amelyek jogosan várhatták el az aktus jogszerűségét. Amennyiben e feleket a határozat jogszerűségébe vetett bizalom miatt veszteség éri, az illetékes hatóság értékeli, hogy jogosultak-e kártérítésre.

(3)   A helyesbítés vagy a visszavonás kizárólag akkor bír visszamenőleges hatállyal, ha arra ésszerű időn belül kerül sor. Ha valamelyik fél jogosan várhatja el az aktus jogszerűségét, és azzal érvel, hogy azt helyben kell hagyni, a helyesbítés vagy a visszavonás nem bír visszamenőleges hatállyal az adott félre nézve.

(4)   Az illetékes hatóság a saját kezdeményezésére vagy egy másik fél kérelme alapján helyesbítheti vagy visszavonhatja a felek valamelyikét előnyben részesítő jogszerű közigazgatási aktust, ha az aktushoz vezető okok már nem állnak fenn. Más felek jogos elvárásait megfelelően figyelembe kell venni.

(5)   A helyesbítés vagy a visszavonás a fél értesítésekor lép hatályba.

25. cikk

A hibajavítások, a helyesbítés és a visszavonás lebonyolítása

E rendelet III., IV. és VI. fejezetének vonatkozó rendelkezései a közigazgatási aktusok hibajavítására, helyesbítésére és visszavonására is alkalmazandók.

VI. FEJEZET

ÁLTALÁNOS HATÁLYÚ KÖZIGAZGATÁSI AKTUSOK

26. cikk

Az eljárási jogok tiszteletben tartása

Az uniós közigazgatás által elfogadott általános hatályú közigazgatási aktusok eleget tesznek az e rendeletben előírt eljárási jogoknak.

27. cikk

Jogalap, indokolás és közzététel

(1)   Az uniós közigazgatás által elfogadott általános hatályú közigazgatási aktusok tartalmazzák a jogalapjukat és egyértelműen közlik az alapul szolgáló okokat.

(2)   E közigazgatási aktusok az érintettek számára közvetlenül hozzáférhető módon történő közzétételük napjától lépnek hatályba.

VII. FEJEZET

TÁJÉKOZTATÁS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

28. cikk

A közigazgatási eljárások szabályaira vonatkozó online tájékoztatás

(1)   Az uniós közigazgatás a lehetséges és ésszerű esetekben eseti honlapon mozdítja elő a létező közigazgatási eljárásokra vonatkozó, naprakész online tájékoztatást. A kérelmezési eljárások prioritásként kezelendők.

(2)   Az online tájékoztatás az alábbiakat foglalja magában:

| a) | az alkalmazandó jogszabályokra mutató hivatkozás, |
| --- | --- |

a)

az alkalmazandó jogszabályokra mutató hivatkozás,

| b) | a főbb jogi követelmények rövid kifejtése és közigazgatási értelmezése, |
| --- | --- |

b)

a főbb jogi követelmények rövid kifejtése és közigazgatási értelmezése,

| c) | a legfontosabb eljárási lépések leírása, |
| --- | --- |

c)

a legfontosabb eljárási lépések leírása,

| d) | a végleges aktus elfogadására hatáskörrel rendelkező hatóság megnevezése, |
| --- | --- |

d)

a végleges aktus elfogadására hatáskörrel rendelkező hatóság megnevezése,

| e) | az aktus elfogadására rendelkezésre álló határidő feltüntetése, |
| --- | --- |

e)

az aktus elfogadására rendelkezésre álló határidő feltüntetése,

| f) | a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek feltüntetése, |
| --- | --- |

f)

a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek feltüntetése,

| g) | a felek által az eljárás keretében az uniós közigazgatással folytatott kommunikációjuk során felhasználható formanyomtatványokra mutató hivatkozás. |
| --- | --- |

g)

a felek által az eljárás keretében az uniós közigazgatással folytatott kommunikációjuk során felhasználható formanyomtatványokra mutató hivatkozás.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott online tájékoztatás egyértelmű és egyszerű. A tájékoztatás díjmentesen hozzáférhető.

29. cikk

Értékelés

A Bizottság ...-ig [a hatálybalépést követő xx évvel] e rendelet érvényesülésének értékeléséről szóló jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

30. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező.

Kelt ..., ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A Tanács 1182/71/EGK, Euratom rendelete (1971. június 3.) az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).

1

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/140 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/140

---

P8_TA(2016)0280

Az európai vasúti beszállító ipar versenyképessége

Az Európai Parlament 2016. június 9-i állásfoglalása az európai vasúti beszállító ipar versenyképességéről (2015/2887(RSP))

(2018/C 086/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2012)0582),

| — | tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című bizottsági közleményre (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című bizottsági közleményre (COM(2014)0014),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleményére (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleményére (COM(2015)0497),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144),

| — | tekintettel a Bizottság „A vasúti beszállító ipar ágazati áttekintése és versenyképességének felmérése” című tanulmányára (ENTR 06/054), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A vasúti beszállító ipar ágazati áttekintése és versenyképességének felmérése” című tanulmányára (ENTR 06/054),

| — | tekintettel a „Közúti szállítmányozás: Miért választják az uniós fuvaroztatók inkább a közutat mint a vasutat” című európai parlamenti tanulmányra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közúti szállítmányozás: Miért választják az uniós fuvaroztatók inkább a közutat mint a vasutat” című európai parlamenti tanulmányra;

| — | tekintettel a vasúti beszállító ipar versenyképességével kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000067/2016 – B8-0704/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vasúti beszállító ipar versenyképességével kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000067/2016 – B8-0704/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

Az európai vasúti beszállító ágazat sajátos jellege és stratégiai jelentősége az európai ipar reneszánsza szempontjából

| 1. | hangsúlyozza, hogy az európai vasúti beszállító ipar, amely a mozdonyok és vasúti járművek, valamint vasúti pálya-, villamosítási, jelző és távközlési berendezések gyártását, valamint a karbantartási és alkatrész-szállítási szolgáltatásokat öleli fel, és amely számos kkv-t és az ágazat vezető vállalatait foglalja magában, 400 000 munkavállalót foglalkoztat, éves forgalmának 2,7 %-át kutatásra és fejlesztésre fordítja, és a vasúti beszállító ipar világpiacának 46 %-át lefedi; hangsúlyozza, hogy a teljes vasúti ágazat, az üzemeltetőket és az infrastruktúrát is beleértve, közvetlenül 1 millió, közvetve pedig 1,2 millió munkahelyért felel az Európai Unióban; rámutat arra, hogy ezek a számok egyértelműen jelzik a vasúti beszállító ipar jelentőségét az európai ipari növekedés, a munkahelyteremtés és az innováció szempontjából, valamint a 20 %-os újraiparosítási célkitűzés eléréséhez történő hozzájárulását; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az európai vasúti beszállító ipar, amely a mozdonyok és vasúti járművek, valamint vasúti pálya-, villamosítási, jelző és távközlési berendezések gyártását, valamint a karbantartási és alkatrész-szállítási szolgáltatásokat öleli fel, és amely számos kkv-t és az ágazat vezető vállalatait foglalja magában, 400 000 munkavállalót foglalkoztat, éves forgalmának 2,7 %-át kutatásra és fejlesztésre fordítja, és a vasúti beszállító ipar világpiacának 46 %-át lefedi; hangsúlyozza, hogy a teljes vasúti ágazat, az üzemeltetőket és az infrastruktúrát is beleértve, közvetlenül 1 millió, közvetve pedig 1,2 millió munkahelyért felel az Európai Unióban; rámutat arra, hogy ezek a számok egyértelműen jelzik a vasúti beszállító ipar jelentőségét az európai ipari növekedés, a munkahelyteremtés és az innováció szempontjából, valamint a 20 %-os újraiparosítási célkitűzés eléréséhez történő hozzájárulását;

| 2. | hangsúlyozza az ágazat sajátos jellegét, amelyet különösen az akár 50 évet elérő élettartamú berendezések gyártása, a nagy tőkeigény, a közbeszerzésektől való jelentős függés és az igen szigorú biztonsági szabványoknak való megfelelés kötelezettsége jellemez; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az ágazat sajátos jellegét, amelyet különösen az akár 50 évet elérő élettartamú berendezések gyártása, a nagy tőkeigény, a közbeszerzésektől való jelentős függés és az igen szigorú biztonsági szabványoknak való megfelelés kötelezettsége jellemez;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a vasút jelentős mértékben hozzájárul az éghajlatváltozás enyhítéséhez és az egyéb olyan megatrendekkel való megbirkózáshoz, mint amilyen az urbanizáció és a demográfiai változás; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy a személy- és áruszállítás tekintetében a vasútra történő modális váltással kapcsolatos, a közlekedésről szóló 2011. évi fehér könyvben meghatározott célokat konkrét szakpolitikai lépésekkel és célzott beruházásokkal támogassa; rámutat arra, hogy a COP 21 konferencia eredményeivel és az Unió 2030-as éghajlati és energiaügyi célkitűzéseivel összhangban a közlekedés célul kitűzött dekarbonizációjához el kell mozdulni a vasút és az egyéb fenntartható, energiahatékony, villamosított közlekedési módok felé; ennek fényében felkéri a Bizottságot, hogy használja ki a lehetőséget, és a közlekedés dekarbonizációjáról szóló közelgő közleményében tegyen javaslatot új intézkedésekre, amelyek célja az energiahatékony technológiák vasúti beszállító ipar számára történő fejlesztésének támogatása; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a vasút jelentős mértékben hozzájárul az éghajlatváltozás enyhítéséhez és az egyéb olyan megatrendekkel való megbirkózáshoz, mint amilyen az urbanizáció és a demográfiai változás; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy a személy- és áruszállítás tekintetében a vasútra történő modális váltással kapcsolatos, a közlekedésről szóló 2011. évi fehér könyvben meghatározott célokat konkrét szakpolitikai lépésekkel és célzott beruházásokkal támogassa; rámutat arra, hogy a COP 21 konferencia eredményeivel és az Unió 2030-as éghajlati és energiaügyi célkitűzéseivel összhangban a közlekedés célul kitűzött dekarbonizációjához el kell mozdulni a vasút és az egyéb fenntartható, energiahatékony, villamosított közlekedési módok felé; ennek fényében felkéri a Bizottságot, hogy használja ki a lehetőséget, és a közlekedés dekarbonizációjáról szóló közelgő közleményében tegyen javaslatot új intézkedésekre, amelyek célja az energiahatékony technológiák vasúti beszállító ipar számára történő fejlesztésének támogatása;

| 4. | megállapítja, hogy a vasúti beszállító iparnak, amely a világpiacon technológiai és innovációs téren vezető szerepet tölt be, kulcsszerepe van a Bizottság iparosításra vonatkozó 20 %-os céljának elérésében; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a vasúti beszállító iparnak, amely a világpiacon technológiai és innovációs téren vezető szerepet tölt be, kulcsszerepe van a Bizottság iparosításra vonatkozó 20 %-os céljának elérésében;

| 5. | megjegyzi, hogy az európai vasúti beszállító ipar számos kedvező tényezőre támaszkodhat – nemcsak a szállítási mód jó környezeti teljesítményére, hanem jelentős piacra és a tömegszállítás elősegítésének képességére is; megjegyzi ugyanakkor, hogy ez az ágazat ma hármas – intermodális, nemzetközi, sőt néha vállalaton belüli – konkurenciával néz szembe; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az európai vasúti beszállító ipar számos kedvező tényezőre támaszkodhat – nemcsak a szállítási mód jó környezeti teljesítményére, hanem jelentős piacra és a tömegszállítás elősegítésének képességére is; megjegyzi ugyanakkor, hogy ez az ágazat ma hármas – intermodális, nemzetközi, sőt néha vállalaton belüli – konkurenciával néz szembe;

Az európai vasúti beszállító ipar globális vezető szerepének fenntartása

| 6. | rámutat arra, hogy a vasúti beszállító ipar által hozzáférhető nemzetközi piacok évi növekedési üteme 2019-ig várhatóan 2,8 % lesz; hangsúlyozza, hogy míg az Unió nagyrészt nyitott a harmadik országokból származó versenytársak előtt, a harmadik országok az európai vasúti beszállító iparral szemben számos megkülönböztető korlátot tartanak fenn; hangsúlyozza, hogy az Unión kívüli, főleg kínai versenytársak gyorsan és agresszíven terjeszkednek Európában és a világ egyéb régióiban, gyakran származási országaik határozott politikai és pénzügyi támogatását élvezve (például az OECD szabályainak hatályán kívül eső, bőkezű exporthitelek segítségével); hangsúlyozza, hogy e gyakorlatok az európai munkahelyeket veszélyeztető, tisztességtelen versenyt termthetnek; ezért rámutat arra, hogy a globális versenyben tisztességes és azonos versenyfeltételekre, valamint kölcsönös piaci hozzáférésre van szükség az európai munkahelyek elvesztésével kapcsolatos kockázatok elhárítása és az európai ipar szakismeretének megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy a vasúti beszállító ipar által hozzáférhető nemzetközi piacok évi növekedési üteme 2019-ig várhatóan 2,8 % lesz; hangsúlyozza, hogy míg az Unió nagyrészt nyitott a harmadik országokból származó versenytársak előtt, a harmadik országok az európai vasúti beszállító iparral szemben számos megkülönböztető korlátot tartanak fenn; hangsúlyozza, hogy az Unión kívüli, főleg kínai versenytársak gyorsan és agresszíven terjeszkednek Európában és a világ egyéb régióiban, gyakran származási országaik határozott politikai és pénzügyi támogatását élvezve (például az OECD szabályainak hatályán kívül eső, bőkezű exporthitelek segítségével); hangsúlyozza, hogy e gyakorlatok az európai munkahelyeket veszélyeztető, tisztességtelen versenyt termthetnek; ezért rámutat arra, hogy a globális versenyben tisztességes és azonos versenyfeltételekre, valamint kölcsönös piaci hozzáférésre van szükség az európai munkahelyek elvesztésével kapcsolatos kockázatok elhárítása és az európai ipar szakismeretének megőrzése érdekében;

| 7. | kiemeli, hogy számos uniós vállalat – főleg kkv – még az európai vasúti piacon belül is nehéznek és költségesnek találja a határokon átnyúló működést, a mind adminisztratív, mind műszaki téren széttöredezett piac miatt; meggyőződése, hogy az egységes európai vasúti térség létrehozása döntő jelentőségű lesz az európai vasúti beszállító ipar világszintű vezető szerepének fenntartása szempontjából; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy számos uniós vállalat – főleg kkv – még az európai vasúti piacon belül is nehéznek és költségesnek találja a határokon átnyúló működést, a mind adminisztratív, mind műszaki téren széttöredezett piac miatt; meggyőződése, hogy az egységes európai vasúti térség létrehozása döntő jelentőségű lesz az európai vasúti beszállító ipar világszintű vezető szerepének fenntartása szempontjából;

Az európai vasúti ágazat innovációs tervének megújítása

| 8. | elismeri, hogy a vasúti beszállító iparw kulcsfontosságú iparág az európai versenyképesség és innovációs képesség szempontjából; intézkedések bevezetését sürgeti, hogy az ágazatban Európa továbbra is fenntartsa technológiai és innovációs előnyét; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy a vasúti beszállító iparw kulcsfontosságú iparág az európai versenyképesség és innovációs képesség szempontjából; intézkedések bevezetését sürgeti, hogy az ágazatban Európa továbbra is fenntartsa technológiai és innovációs előnyét;

| 9. | üdvözli a Shift2Rail (S2R) közös vállalkozás megalapítására vonatkozó döntést, valamint az első ajánlati felhívások közelmúltbeli közzétételét; kéri a Shift2Rail valamennyi K+F tevékenységének gyors és kellő időben történő végrehajtását; helyteleníti, hogy a Shift2Rail-ben alacsony a kkv-k részvételi aránya, aminek részben a magas költségek és az eszköz összetettsége az oka; sürgeti az irányító testületet, hogy elemezze a kkv-k részvételét a társult tagságra irányuló második felhívás során, és jobban vonja be őket, és fontolja meg külön felhívások közzétételét kifejezetten a kkv-k számára; kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a rendeletnek a kkv-k és a régiók kiegyensúlyozott képviseletére vonatkozó rendelkezéseit tartsák tiszteletben; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a Shift2Rail (S2R) közös vállalkozás megalapítására vonatkozó döntést, valamint az első ajánlati felhívások közelmúltbeli közzétételét; kéri a Shift2Rail valamennyi K+F tevékenységének gyors és kellő időben történő végrehajtását; helyteleníti, hogy a Shift2Rail-ben alacsony a kkv-k részvételi aránya, aminek részben a magas költségek és az eszköz összetettsége az oka; sürgeti az irányító testületet, hogy elemezze a kkv-k részvételét a társult tagságra irányuló második felhívás során, és jobban vonja be őket, és fontolja meg külön felhívások közzétételét kifejezetten a kkv-k számára; kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a rendeletnek a kkv-k és a régiók kiegyensúlyozott képviseletére vonatkozó rendelkezéseit tartsák tiszteletben;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az európai vasúti beszállító ipar nemzetközi versenyképessége megtartásának elengedhetetlen alapja az innovációs képesség, a kutatásba és fejlesztésbe történő befektetés, a piac széttagoltságának megszüntetése és a klaszterek kialakítása; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az európai vasúti beszállító ipar nemzetközi versenyképessége megtartásának elengedhetetlen alapja az innovációs képesség, a kutatásba és fejlesztésbe történő befektetés, a piac széttagoltságának megszüntetése és a klaszterek kialakítása;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy teljes egészében mobilizálja a különböző uniós finanszírozási eszközöket, tárja fel és használja ki a Shift2Rail finanszírozását lehetővé tevő további forrásokat, illetve kutassa fel az uniós pénzeszközök és a magánberuházások közötti szinergiákat; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy használja ki a Shift2Rail-en kívüli, a vasúti technológiára vonatkozó finanszírozási eszközöket (például célzott vasúti kutatási felhívások a Horizont 2020 keretében a Shift2Rail-en kívül, InnovFin, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, strukturális alapok, ESBA), többek között egy olyan kísérleti Shift2Rail-rendszer révén, amely az uniós finanszírozást strukturális és egyéb uniós innovációs alapokkal párosítja; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy teljes egészében mobilizálja a különböző uniós finanszírozási eszközöket, tárja fel és használja ki a Shift2Rail finanszírozását lehetővé tevő további forrásokat, illetve kutassa fel az uniós pénzeszközök és a magánberuházások közötti szinergiákat; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy használja ki a Shift2Rail-en kívüli, a vasúti technológiára vonatkozó finanszírozási eszközöket (például célzott vasúti kutatási felhívások a Horizont 2020 keretében a Shift2Rail-en kívül, InnovFin, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, strukturális alapok, ESBA), többek között egy olyan kísérleti Shift2Rail-rendszer révén, amely az uniós finanszírozást strukturális és egyéb uniós innovációs alapokkal párosítja;

| 12. | felkéri a Bizottságot, hogy működjön együtt az ágazattal annak biztosítása érdekében, hogy a lehető legjobban használják fel az európai strukturális és beruházási alapokat (esb-alapok) – és a különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA) – a vasúti K+F projektek regionális szintű támogatására; ösztönzi továbbá a Bizottságot, hogy foglakozzon a vasúti beszállító ipar 2020 utáni jövőjével is; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot, hogy működjön együtt az ágazattal annak biztosítása érdekében, hogy a lehető legjobban használják fel az európai strukturális és beruházási alapokat (esb-alapok) – és a különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA) – a vasúti K+F projektek regionális szintű támogatására; ösztönzi továbbá a Bizottságot, hogy foglakozzon a vasúti beszállító ipar 2020 utáni jövőjével is;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a klaszterek az érdekelt felek – például közigazgatási hatóságok, egyetemek, kutatóintézetek, a vasúti beszállító ipar, a szociális partnerek és egyéb mobilitási ágazatok – helyi és regionális szinten történő összehozásának fontos eszközei; kéri a Bizottságot, hogy 2016 decemberéig dolgozzon ki egy növekedést célzó klaszterstratégiát; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a vasúti klaszterek által kifejlesztett innovációs projektek és egyéb olyan kezdeményezések támogatását, amelyek helyi, regionális, nemzeti és európai szinten összekapcsolják a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-kat, nagyobb vállalatokat és kutatóintézeteket; felhívja a figyelmet arra, hogy a klaszterek kialakításához állami finanszírozási lehetőségekre lesz szükség; ebben a tekintetben megemlíti az új finanszírozási eszközökből (ESBA stb.) adódó lehetőségeket; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a klaszterek az érdekelt felek – például közigazgatási hatóságok, egyetemek, kutatóintézetek, a vasúti beszállító ipar, a szociális partnerek és egyéb mobilitási ágazatok – helyi és regionális szinten történő összehozásának fontos eszközei; kéri a Bizottságot, hogy 2016 decemberéig dolgozzon ki egy növekedést célzó klaszterstratégiát; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a vasúti klaszterek által kifejlesztett innovációs projektek és egyéb olyan kezdeményezések támogatását, amelyek helyi, regionális, nemzeti és európai szinten összekapcsolják a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-kat, nagyobb vállalatokat és kutatóintézeteket; felhívja a figyelmet arra, hogy a klaszterek kialakításához állami finanszírozási lehetőségekre lesz szükség; ebben a tekintetben megemlíti az új finanszírozási eszközökből (ESBA stb.) adódó lehetőségeket;

| 14. | úgy véli, hogy a Bizottságnak fontolóra kellene vennie egy olyan európai szintű fórum létrehozását, amely a bevált gyakorlatok megosztása és a partnerségek kialakításának megkönnyítése érdekében kapcsolatba hozná egymással a vasúti ágazattal, különösen a digitalizációval kapcsolatos innovatív ötletekkel rendelkező, már létező vállalatokat, induló és spin-off vállalkozásokat; úgy véli, hogy a Bizottságnak mérlegelnie kell, milyen módon lehet ösztönözni a nagyvállalatok és a kkv-k közötti, a vasúti beszállító iparral kapcsolatos kutatási projektekben folytatandó együttműködést; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a Bizottságnak fontolóra kellene vennie egy olyan európai szintű fórum létrehozását, amely a bevált gyakorlatok megosztása és a partnerségek kialakításának megkönnyítése érdekében kapcsolatba hozná egymással a vasúti ágazattal, különösen a digitalizációval kapcsolatos innovatív ötletekkel rendelkező, már létező vállalatokat, induló és spin-off vállalkozásokat; úgy véli, hogy a Bizottságnak mérlegelnie kell, milyen módon lehet ösztönözni a nagyvállalatok és a kkv-k közötti, a vasúti beszállító iparral kapcsolatos kutatási projektekben folytatandó együttműködést;

| 15. | úgy véli, hogy a kutatási tevékenységeknek egyrészt a vasút teljesítményének növelését és működési költségeinek csökkentését szolgáló digitalizációra kellene összpontosítaniuk (például automatizálás, érzékelők és nyomon követési eszközök, átjárhatóság – többek között az ERTMS/ETCS révén –, az űrtechnológiák használata – többek között az Európai Űrügynökséggel együttműködésben –, a nagy adathalmazok használata, valamint a kiberbiztonság); úgy véli, hogy e tevékenységeknek másrészt összpontosítaniuk kellene az erőforrás- és az energiahatékonyság növelésére, például könnyebb anyagok és alternatív üzemanyagok révén; úgy véli, hogy harmadsorban az olyan fejlesztésekre kellene összpontosítani, amelyek vonzóbbá és elfogadottabbá teszik a vasúti közlekedést (például a megbízhatóság növelése, a zajcsökkentés, a multimodális szállítás zökkenőmentessé tétele, valamint az integrált jegyértékesítési rendszer); hangsúlyozza, hogy az innovációs erőfeszítések nem hagyhatják figyelmen kívül az infrastruktúrát, amely a vasút versenyképességének alapvető eleme; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a kutatási tevékenységeknek egyrészt a vasút teljesítményének növelését és működési költségeinek csökkentését szolgáló digitalizációra kellene összpontosítaniuk (például automatizálás, érzékelők és nyomon követési eszközök, átjárhatóság – többek között az ERTMS/ETCS révén –, az űrtechnológiák használata – többek között az Európai Űrügynökséggel együttműködésben –, a nagy adathalmazok használata, valamint a kiberbiztonság); úgy véli, hogy e tevékenységeknek másrészt összpontosítaniuk kellene az erőforrás- és az energiahatékonyság növelésére, például könnyebb anyagok és alternatív üzemanyagok révén; úgy véli, hogy harmadsorban az olyan fejlesztésekre kellene összpontosítani, amelyek vonzóbbá és elfogadottabbá teszik a vasúti közlekedést (például a megbízhatóság növelése, a zajcsökkentés, a multimodális szállítás zökkenőmentessé tétele, valamint az integrált jegyértékesítési rendszer); hangsúlyozza, hogy az innovációs erőfeszítések nem hagyhatják figyelmen kívül az infrastruktúrát, amely a vasút versenyképességének alapvető eleme;

| 16. | szorgalmazza egy más közlekedési módokkal összehangolt integrált e-jegyértékesítési rendszer és az egységes jegyértékesítő szolgáltatók által nyújtott egyéb lehetséges szolgáltatások gyors bevezetését; |
| --- | --- |

16.

szorgalmazza egy más közlekedési módokkal összehangolt integrált e-jegyértékesítési rendszer és az egységes jegyértékesítő szolgáltatók által nyújtott egyéb lehetséges szolgáltatások gyors bevezetését;

| 17. | felhívja a figyelmet az egységes piacon kialakítandó korszerű vasúti, villamos- és egyéb sínek, valamint a szükséges kiegészítő tartozékok megvalósításának sürgető szükségességére; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet az egységes piacon kialakítandó korszerű vasúti, villamos- és egyéb sínek, valamint a szükséges kiegészítő tartozékok megvalósításának sürgető szükségességére;

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Parlament 2015. június 9-i, a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiájáról szóló állásfoglalásában (1) foglalt ajánlásokkal összhangban biztosítsa az európai vasúti beszállítók szellemitulajdon-jogainak oltalmát nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Parlament 2015. június 9-i, a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiájáról szóló állásfoglalásában (1) foglalt ajánlásokkal összhangban biztosítsa az európai vasúti beszállítók szellemitulajdon-jogainak oltalmát nemzetközi szinten;

A megfelelő szakértelem biztosítása az időtálló vasúti beszállító ipar számára

| 19. | olyan európai képzési és oktatási stratégiát szorgalmaz, amely kapcsolatba hozza a vasúti beszállítással foglalkozó vállalatokat, kutatóintézeteket és szociális partnereket, hogy közösen vizsgálják ki, milyen szakismeretre van szükség a fenntartható és innovatív vasúti beszállító ipar számára; úgy véli, hogy ezzel összefüggésben el kellene indítani a vasúttal foglalkozó európai ágazati képzési tanács lehetséges létrehozására irányuló megvalósíthatósági tanulmány elkészítését; sürgeti a tagállamokat vagy érintett regionális testületeket, hogy alakítsanak ki keretet folyamatos képzések nyújtására, a képzéshez való személyes jog formájában, amelyek biztosítják hogy a képzett munkaerő lépést tartson az ágazat növekvő szükségleteivel és igazodjon az új piaci körülményekhez, illetve elbocsátás esetén áthelyezhető legyen valamely másik ipari ágazatba; |
| --- | --- |

19.

olyan európai képzési és oktatási stratégiát szorgalmaz, amely kapcsolatba hozza a vasúti beszállítással foglalkozó vállalatokat, kutatóintézeteket és szociális partnereket, hogy közösen vizsgálják ki, milyen szakismeretre van szükség a fenntartható és innovatív vasúti beszállító ipar számára; úgy véli, hogy ezzel összefüggésben el kellene indítani a vasúttal foglalkozó európai ágazati képzési tanács lehetséges létrehozására irányuló megvalósíthatósági tanulmány elkészítését; sürgeti a tagállamokat vagy érintett regionális testületeket, hogy alakítsanak ki keretet folyamatos képzések nyújtására, a képzéshez való személyes jog formájában, amelyek biztosítják hogy a képzett munkaerő lépést tartson az ágazat növekvő szükségleteivel és igazodjon az új piaci körülményekhez, illetve elbocsátás esetén áthelyezhető legyen valamely másik ipari ágazatba;

| 20. | rámutat arra, hogy az idősödő munkaerő miatt a vasúti beszállító iparban a szakképzett munkaerő tekintetében hiány tapasztalható; ezért üdvözöl minden olyan erőfeszítést, amely az egész életen át tartó tanulás és a műszaki szakértelem előmozdítására irányul; szorgalmazza egy olyan kampány elindítását, amely a fiatal mérnökök körében növeli a vasúti beszállító ipar ismertségét és vonzerejét (például ESZA-források segítségével); rámutat arra, hogy az ágazatban különösen alacsony a női munkavállalók aránya, és ezért hangsúlyozza, hogy egy ilyen kampánynak különös figyelmet kell szentelnie ezen egyensúlyhiány orvoslására; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a szociális párbeszédet, ezzel előmozdítva, hogy az ágazat a szociális innováció megkönnyítése és a hosszú távú minőségi munka révén vonzóbbá váljon a szakképzett munkaerő számára; |
| --- | --- |

20.

rámutat arra, hogy az idősödő munkaerő miatt a vasúti beszállító iparban a szakképzett munkaerő tekintetében hiány tapasztalható; ezért üdvözöl minden olyan erőfeszítést, amely az egész életen át tartó tanulás és a műszaki szakértelem előmozdítására irányul; szorgalmazza egy olyan kampány elindítását, amely a fiatal mérnökök körében növeli a vasúti beszállító ipar ismertségét és vonzerejét (például ESZA-források segítségével); rámutat arra, hogy az ágazatban különösen alacsony a női munkavállalók aránya, és ezért hangsúlyozza, hogy egy ilyen kampánynak különös figyelmet kell szentelnie ezen egyensúlyhiány orvoslására; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a szociális párbeszédet, ezzel előmozdítva, hogy az ágazat a szociális innováció megkönnyítése és a hosszú távú minőségi munka révén vonzóbbá váljon a szakképzett munkaerő számára;

| 21. | úgy véli, hogy a megfelelően kiválasztott készségek átadása elengedhetetlen befektetés ahhoz, hogy hosszú távon megmaradjon az európai vasúti beszállító ágazat globális technológiai vezető szerepe és innovációs képessége; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a megfelelően kiválasztott készségek átadása elengedhetetlen befektetés ahhoz, hogy hosszú távon megmaradjon az európai vasúti beszállító ágazat globális technológiai vezető szerepe és innovációs képessége;

A kkv-k támogatása

| 22. | úgy véli, hogy a vasúti beszállító iparban a finanszírozáshoz való hozzáférés a kkv-k előtt álló egyik legfőbb kihívás; hangsúlyozza a COSME és a strukturális alapok által a kkv-k – többek között garanciák és tőkefinanszírozási eszközök formájában történő – finanszírozáshoz jutásának elősegítésében nyújtott hozzáadott értéket, és kiemeli, hogy még inkább elő kell mozdítani ezen eszközök használatát; üdvözli, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap a kkv-kra és a közepes piaci tőkeértékű vállalatokra összpontosít, de hangsúlyozza, hogy az alapnak teljesítenie kell az ígéretét, és rámutat arra, hogy fel kell tárni az alternatív finanszírozási forrásokat is; üdvözli a Horizont 2020 stratégiához tartozó kkv-eszközt, ugyanakkor hangsúlyozza a túljegyzés és az alacsony sikerarány problémáját; kéri a Bizottságot, hogy a Horizont 2020 félidős felülvizsgálata során foglalkozzon ezzel a problémával; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a kkv-k rendelkezésére álló uniós pénzügyi eszközök és források nagyobb arányú felhasználását; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a vasúti beszállító iparban a finanszírozáshoz való hozzáférés a kkv-k előtt álló egyik legfőbb kihívás; hangsúlyozza a COSME és a strukturális alapok által a kkv-k – többek között garanciák és tőkefinanszírozási eszközök formájában történő – finanszírozáshoz jutásának elősegítésében nyújtott hozzáadott értéket, és kiemeli, hogy még inkább elő kell mozdítani ezen eszközök használatát; üdvözli, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap a kkv-kra és a közepes piaci tőkeértékű vállalatokra összpontosít, de hangsúlyozza, hogy az alapnak teljesítenie kell az ígéretét, és rámutat arra, hogy fel kell tárni az alternatív finanszírozási forrásokat is; üdvözli a Horizont 2020 stratégiához tartozó kkv-eszközt, ugyanakkor hangsúlyozza a túljegyzés és az alacsony sikerarány problémáját; kéri a Bizottságot, hogy a Horizont 2020 félidős felülvizsgálata során foglalkozzon ezzel a problémával; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a kkv-k rendelkezésére álló uniós pénzügyi eszközök és források nagyobb arányú felhasználását;

| 23. | felhívja a figyelmet arra, hogy a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-k gyakran egy vállalattól függenek; hangsúlyozza, hogy a kkv-k egyrészt a forráshiány, másrészt a határokon átnyúló tevékenységgel járó, megnövekedett kockázatok miatt tartózkodnak a terjeszkedéstől; felszólítja a Bizottságot, hogy az Enterprise Europe Network keretein belül alakítson ki vasúti ágazati csoportokat, amelyek tanácsadást és képzést nyújthatnának a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-knak a különböző innovációfinanszírozási eszközökről, támogatásokról, a nemzetközivé válásról és arról, hogyan találják meg és szólítsák meg a potenciális üzleti partnereket és azokat a partnereket, akikkel uniós finanszírozású közös kutatási projektekre pályázhatnak; |
| --- | --- |

23.

felhívja a figyelmet arra, hogy a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-k gyakran egy vállalattól függenek; hangsúlyozza, hogy a kkv-k egyrészt a forráshiány, másrészt a határokon átnyúló tevékenységgel járó, megnövekedett kockázatok miatt tartózkodnak a terjeszkedéstől; felszólítja a Bizottságot, hogy az Enterprise Europe Network keretein belül alakítson ki vasúti ágazati csoportokat, amelyek tanácsadást és képzést nyújthatnának a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-knak a különböző innovációfinanszírozási eszközökről, támogatásokról, a nemzetközivé válásról és arról, hogyan találják meg és szólítsák meg a potenciális üzleti partnereket és azokat a partnereket, akikkel uniós finanszírozású közös kutatási projektekre pályázhatnak;

| 24. | felkéri a Bizottságot, hogy a különböző uniós finanszírozási források közötti szinergiákkal összefüggésben még jobban használja ki a kkv-k nemzetközivé válását elősegítő meglévő támogatási programokat, és tegye azokat láthatóbbá az európai vasúti beszállító iparban működő kkv-k körében; felszólítja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább az egyes külföldi piacokra való belépéssel kapcsolatos képzési programokat, és széles körben kommunikálja ezeket a programokat az európai vasúti beszállító iparban működő kkv-k felé; |
| --- | --- |

24.

felkéri a Bizottságot, hogy a különböző uniós finanszírozási források közötti szinergiákkal összefüggésben még jobban használja ki a kkv-k nemzetközivé válását elősegítő meglévő támogatási programokat, és tegye azokat láthatóbbá az európai vasúti beszállító iparban működő kkv-k körében; felszólítja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább az egyes külföldi piacokra való belépéssel kapcsolatos képzési programokat, és széles körben kommunikálja ezeket a programokat az európai vasúti beszállító iparban működő kkv-k felé;

| 25. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontoljanak meg minden lehetőséget a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-k támogatására, többek között a kisvállalkozói intézkedéscsomag esetleges célzott felülvizsgálata keretében, különös figyelmet fordítva a vasúti beszállító iparhoz hasonló ipari alszektorok szükségleteire, ahol különösen fontos a magas hozzáadott értéket képviselő kkv-k részvétele; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontoljanak meg minden lehetőséget a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-k támogatására, többek között a kisvállalkozói intézkedéscsomag esetleges célzott felülvizsgálata keretében, különös figyelmet fordítva a vasúti beszállító iparhoz hasonló ipari alszektorok szükségleteire, ahol különösen fontos a magas hozzáadott értéket képviselő kkv-k részvétele;

| 26. | aggodalmának ad hangot a vasúti beszállító iparban működő kkv-k számára történő fizetés lassúsága miatt; felkéri a Bizottságot, hogy ellenőrizze a késedelmes fizetésekről szóló 2011/7/EU irányelv helyes végrehajtását; |
| --- | --- |

26.

aggodalmának ad hangot a vasúti beszállító iparban működő kkv-k számára történő fizetés lassúsága miatt; felkéri a Bizottságot, hogy ellenőrizze a késedelmes fizetésekről szóló 2011/7/EU irányelv helyes végrehajtását;

Az európai piaci környezet javítása a beszállítók számára, valamint a vasúti termékekre irányuló kereslet ösztönzése

| 27. | üdvözli a negyedik vasúti csomag műszaki pillérének elfogadását, és kéri annak gyors végrehajtását, mivel az a vasúti termékek valódi egységes piaca előmozdításának fő eleme; hangsúlyozza, hogy a fokozott átjárhatóság és az Európai Vasúti Ügynökség (ERA) szerepének erősítése megkönnyíti a hálózat harmonizációját, és ezért lehetőségeket rejt magában a vasúti járművek és az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) kifejlesztésével és engedélyezésével járó költségek csökkentésére; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az ERA-t elegendő személyi és pénzügyi erőforrásokkal lássák el annak érdekében, hogy el tudja látni új, kibővített feladatkörét; úgy véli, hogy a negyedik vasúti csomag politikai pillére fogja meghatározni a fuvarozók, és általában véve a megbízók versenyképességét; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a negyedik vasúti csomag műszaki pillérének elfogadását, és kéri annak gyors végrehajtását, mivel az a vasúti termékek valódi egységes piaca előmozdításának fő eleme; hangsúlyozza, hogy a fokozott átjárhatóság és az Európai Vasúti Ügynökség (ERA) szerepének erősítése megkönnyíti a hálózat harmonizációját, és ezért lehetőségeket rejt magában a vasúti járművek és az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) kifejlesztésével és engedélyezésével járó költségek csökkentésére; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az ERA-t elegendő személyi és pénzügyi erőforrásokkal lássák el annak érdekében, hogy el tudja látni új, kibővített feladatkörét; úgy véli, hogy a negyedik vasúti csomag politikai pillére fogja meghatározni a fuvarozók, és általában véve a megbízók versenyképességét;

| 28. | hangsúlyozza a versenyképes vasúti áruszállítási hálózatról szóló rendelet teljes körű, hatékony és egységes végrehajtásának szükségességét, ami az utasok és az ágazat számára egyaránt előnyös; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a versenyképes vasúti áruszállítási hálózatról szóló rendelet teljes körű, hatékony és egységes végrehajtásának szükségességét, ami az utasok és az ágazat számára egyaránt előnyös;

| 29. | felkéri a Bizottságot, hogy értékelje újra a piaci fogalommeghatározásokat és a jelenlegi uniós versenyjogi szabálykészletet, hogy azok figyelembe vegyék a globális vasúti beszállító ipar piacának átalakulását; felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg, hogyan kell aktualizálni e meghatározásokat és szabályokat ahhoz, hogy kezelni lehessen a globális piacon zajló összeolvadások – például a CNR és a CSR egyesülése – problémáját, valamint hogy lehetővé váljon stratégiai partnerségek és szövetségek kialakítása az európai vasúti beszállító ipar részéről; |
| --- | --- |

29.

felkéri a Bizottságot, hogy értékelje újra a piaci fogalommeghatározásokat és a jelenlegi uniós versenyjogi szabálykészletet, hogy azok figyelembe vegyék a globális vasúti beszállító ipar piacának átalakulását; felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg, hogyan kell aktualizálni e meghatározásokat és szabályokat ahhoz, hogy kezelni lehessen a globális piacon zajló összeolvadások – például a CNR és a CSR egyesülése – problémáját, valamint hogy lehetővé váljon stratégiai partnerségek és szövetségek kialakítása az európai vasúti beszállító ipar részéről;

| 30. | szorgalmazza, hogy az érdekelt felek (az európai vasúti beszállító ipart is beleértve) a CEN/CENELEC vezetése alatt mozdítsák elő a vasúti ágazat további európai szabványosítását; reméli, hogy a Bizottság által javasolt új közös szabványosítási kezdeményezés kulcsszerepet fog játszani ezen a téren; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy több kkv-t vonjanak be az európai szabványosításba; |
| --- | --- |

30.

szorgalmazza, hogy az érdekelt felek (az európai vasúti beszállító ipart is beleértve) a CEN/CENELEC vezetése alatt mozdítsák elő a vasúti ágazat további európai szabványosítását; reméli, hogy a Bizottság által javasolt új közös szabványosítási kezdeményezés kulcsszerepet fog játszani ezen a téren; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy több kkv-t vonjanak be az európai szabványosításba;

| 31. | szorgalmazza a 2014-es uniós közbeszerzési irányelvek gyors végrehajtását; emlékezteti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ezek az irányelvek arra kötelezik az ajánlatkérő szerveket, hogy az odaítélésre vonatkozó döntéseiket a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat (MEAT) elvére alapozzák, az életciklusköltségre, valamint a környezetvédelmi és társadalmi fenntarthatóságra összpontosítva, és ezáltal hozzájárulva a bér- és szociális dömping megakadályozásához, valamint potenciálisan erősítve a regionális gazdasági szerkezetet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állandó gyakorlatként általánosan mozdítsák elő a teljes életciklusköltség elemzését a hosszú távú befektetésekben, nyújtsanak iránymutatást ezzel kapcsolatban az ajánlatkérő szerveknek, és ellenőrizzék alkalmazását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emlékeztessék az ajánlatkérő hatóságokat arra, hogy a felülvizsgált európai közbeszerzési keret tartalmaz egy olyan rendelkezést, amely lehetővé teszi azon ajánlatok elutasítását, amelyek esetében az érték több mint 50 %-át az Unió kívül állítják elő (a 2014/25/EU irányelv 85. cikke); |
| --- | --- |

31.

szorgalmazza a 2014-es uniós közbeszerzési irányelvek gyors végrehajtását; emlékezteti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ezek az irányelvek arra kötelezik az ajánlatkérő szerveket, hogy az odaítélésre vonatkozó döntéseiket a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat (MEAT) elvére alapozzák, az életciklusköltségre, valamint a környezetvédelmi és társadalmi fenntarthatóságra összpontosítva, és ezáltal hozzájárulva a bér- és szociális dömping megakadályozásához, valamint potenciálisan erősítve a regionális gazdasági szerkezetet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állandó gyakorlatként általánosan mozdítsák elő a teljes életciklusköltség elemzését a hosszú távú befektetésekben, nyújtsanak iránymutatást ezzel kapcsolatban az ajánlatkérő szerveknek, és ellenőrizzék alkalmazását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emlékeztessék az ajánlatkérő hatóságokat arra, hogy a felülvizsgált európai közbeszerzési keret tartalmaz egy olyan rendelkezést, amely lehetővé teszi azon ajánlatok elutasítását, amelyek esetében az érték több mint 50 %-át az Unió kívül állítják elő (a 2014/25/EU irányelv 85. cikke);

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy felügyelje az EU tagállamaiban végzett nem európai vasúti befektetéseket, és biztosítsa a közbeszerzésekre, például a rendellenesen alacsony ajánlatokra és a tisztességtelen versenyre vonatkozó európai szabályozás tiszteletben tartását; felkéri a Bizottságot, hogy folytasson vizsgálatot azon lehetséges nem európai jelöltekre vonatkozóan, akik harmadik ország kormányának támogatásait élvezve nyújtanának be ajánlatot az Unióban; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy felügyelje az EU tagállamaiban végzett nem európai vasúti befektetéseket, és biztosítsa a közbeszerzésekre, például a rendellenesen alacsony ajánlatokra és a tisztességtelen versenyre vonatkozó európai szabályozás tiszteletben tartását; felkéri a Bizottságot, hogy folytasson vizsgálatot azon lehetséges nem európai jelöltekre vonatkozóan, akik harmadik ország kormányának támogatásait élvezve nyújtanának be ajánlatot az Unióban;

A vasúti projektekbe történő beruházások fellendítése

| 33. | elvárja a létező uniós finanszírozási eszközök (például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és a strukturális alapok) teljes mértékű kihasználását, hogy serkentsék a vasúti projektekre irányuló keresletet (beleértve az Unión kívüli beruházások uniós finanszírozási eszközeit is, például az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt és Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt); kiemeli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) mint a magántőke vasúti ágazatba történő bevonására szolgáló eszköz sikeres megvalósításának jelentőségét, és szorgalmazza annak további feltárását, hogy hogyan lehet mozgósítani a vasúti projektekre irányuló magánberuházásokat; fontos szerepet tulajdonít a nemzeti és európai szintű állami fejlesztési bankoknak a vasúti beszállító ágazat támogatásában; kéri a Bizottságot, hogy a multilaterális fejlesztési bankokkal együtt tegyen azért, hogy támogassa a köz- és magánszervezeteket annak érdekében, hogy világszerte beruházásokat hajtsanak végre a legfenntarthatóbb és energiahatékony vasúti berendezések terén; felkéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy az ESBA keretében újonnan létrehozott Európai Beruházási Tanácsadó Platformon keresztül fokozza a vasúti projekteknek nyújtott tanácsadási támogatást, hogy segítsen azoknak a befektetések bevonásában; úgy véli, hogy az európai vasúti ágazat továbbra is nagymértékben az állami beruházásoktól függ; sürgeti ezért a tagállamokat és az állami hatóságokat, hogy hajtsanak végre jelentős beruházásokat fő vasúti vonalaik és városi vasúti rendszereik tekintetében, valamint – amennyiben lehetséges – növeljék a vasúti projektek esetében a kohéziós alapok felhasználási arányát; ugyanakkor, tekintettel erre a függőségre és a számos európai országban a közpénzekre nehezedő nyomásra, kéri, hogy minden lehetséges – akár szabályozási, akár költségvetési – eszközt mozgósítsanak a magántőke vasúti ágazatba történő bevonása érdekében; |
| --- | --- |

33.

elvárja a létező uniós finanszírozási eszközök (például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és a strukturális alapok) teljes mértékű kihasználását, hogy serkentsék a vasúti projektekre irányuló keresletet (beleértve az Unión kívüli beruházások uniós finanszírozási eszközeit is, például az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt és Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt); kiemeli az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) mint a magántőke vasúti ágazatba történő bevonására szolgáló eszköz sikeres megvalósításának jelentőségét, és szorgalmazza annak további feltárását, hogy hogyan lehet mozgósítani a vasúti projektekre irányuló magánberuházásokat; fontos szerepet tulajdonít a nemzeti és európai szintű állami fejlesztési bankoknak a vasúti beszállító ágazat támogatásában; kéri a Bizottságot, hogy a multilaterális fejlesztési bankokkal együtt tegyen azért, hogy támogassa a köz- és magánszervezeteket annak érdekében, hogy világszerte beruházásokat hajtsanak végre a legfenntarthatóbb és energiahatékony vasúti berendezések terén; felkéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy az ESBA keretében újonnan létrehozott Európai Beruházási Tanácsadó Platformon keresztül fokozza a vasúti projekteknek nyújtott tanácsadási támogatást, hogy segítsen azoknak a befektetések bevonásában; úgy véli, hogy az európai vasúti ágazat továbbra is nagymértékben az állami beruházásoktól függ; sürgeti ezért a tagállamokat és az állami hatóságokat, hogy hajtsanak végre jelentős beruházásokat fő vasúti vonalaik és városi vasúti rendszereik tekintetében, valamint – amennyiben lehetséges – növeljék a vasúti projektek esetében a kohéziós alapok felhasználási arányát; ugyanakkor, tekintettel erre a függőségre és a számos európai országban a közpénzekre nehezedő nyomásra, kéri, hogy minden lehetséges – akár szabályozási, akár költségvetési – eszközt mozgósítsanak a magántőke vasúti ágazatba történő bevonása érdekében;

| 34. | rámutat arra, hogy a vasúti ágazat komplex összefüggései megnehezítik azt, hogy a hitelezők megértsék a kockázatokat, és ennélfogva olcsón hitelezzenek; felkéri a Bizottságot, hogy hozza létre a vasúti beszállító ágazat finanszírozási fórumát azzal a céllal, hogy fokozza a kapcsolatokat és a tudásmegosztást a vasúti beszállító ágazat és a pénzügyi szektor között, javítva ezzel a bankok ágazattal kapcsolatos ismereteit, valamint azt, hogy a bankok megértsék a kockázatokat és csökkentsék a finanszírozási költségeket; |
| --- | --- |

34.

rámutat arra, hogy a vasúti ágazat komplex összefüggései megnehezítik azt, hogy a hitelezők megértsék a kockázatokat, és ennélfogva olcsón hitelezzenek; felkéri a Bizottságot, hogy hozza létre a vasúti beszállító ágazat finanszírozási fórumát azzal a céllal, hogy fokozza a kapcsolatokat és a tudásmegosztást a vasúti beszállító ágazat és a pénzügyi szektor között, javítva ezzel a bankok ágazattal kapcsolatos ismereteit, valamint azt, hogy a bankok megértsék a kockázatokat és csökkentsék a finanszírozási költségeket;

| 35. | úgy véli, hogy nem szabad elhanyagolni a meglévő vasúti berendezések karbantartását és korszerűsítését; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nagyobb léptékben ösztönözzék a régi berendezések korszerű és fenntartható termékekkel való felváltását; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy nem szabad elhanyagolni a meglévő vasúti berendezések karbantartását és korszerűsítését; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nagyobb léptékben ösztönözzék a régi berendezések korszerű és fenntartható termékekkel való felváltását;

| 36. | üdvözli a nagyvárosi területek városi rendszereivel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását lehetővé tévő Eltis városi mobilitási megfigyelőközpont online platformjának nyújtott uniós támogatást; kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a fenntartható városi mobilitási rendszerek különböző finanszírozási lehetőségeivel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását, és a jövendő fenntartható városi mobilitási tervek európai platformja keretében mozdítsa ezeket elő; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a nagyvárosi területek városi rendszereivel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását lehetővé tévő Eltis városi mobilitási megfigyelőközpont online platformjának nyújtott uniós támogatást; kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a fenntartható városi mobilitási rendszerek különböző finanszírozási lehetőségeivel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását, és a jövendő fenntartható városi mobilitási tervek európai platformja keretében mozdítsa ezeket elő;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy az ERA-val együttműködésben segítsen az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer Unión belüli, harmonizáltabb kiépítésének fokozásában, valamint a rendszer Unión kívüli népszerűsítésében; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy az ERA-val együttműködésben segítsen az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer Unión belüli, harmonizáltabb kiépítésének fokozásában, valamint a rendszer Unión kívüli népszerűsítésében;

| 38. | üdvözli a vasúti ágazatban a Galileo és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) bevezetésére irányuló erőfeszítéseket; ezzel összefüggésben elismeri az Európai GNSS Ügynökség szerepét és azt, hogy az sikeresen irányítja a hetedik keretprogramhoz és a Horizont 2020 programhoz tartozó projekteket; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a vasúti ágazatban a Galileo és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) bevezetésére irányuló erőfeszítéseket; ezzel összefüggésben elismeri az Európai GNSS Ügynökség szerepét és azt, hogy az sikeresen irányítja a hetedik keretprogramhoz és a Horizont 2020 programhoz tartozó projekteket;

A vasúti beszállító ipar globális versenyképességének megerősítése

| 39. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodások (beleértve a Japánnal, Kínával és az USA-val folyamatban lévő tárgyalásokat is) és a már létező megállapodások felülvizsgálatai tartalmazzanak olyan konkrét rendelkezéseket, amelyek jelentősen növelik az európai vasúti beszállító ipar piaci hozzáférését, különös tekintettel a közbeszerzésekre, és amelyek többek között kezelik a megnövekedett lokalizációs előírások problémáját is, és biztosítják a vasúti beszállító ipar számára a külföldi piacokra való kölcsönös belépést; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az egyenlő versenyfeltételeket az európai és Európán kívüli piaci szereplők számára; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodások (beleértve a Japánnal, Kínával és az USA-val folyamatban lévő tárgyalásokat is) és a már létező megállapodások felülvizsgálatai tartalmazzanak olyan konkrét rendelkezéseket, amelyek jelentősen növelik az európai vasúti beszállító ipar piaci hozzáférését, különös tekintettel a közbeszerzésekre, és amelyek többek között kezelik a megnövekedett lokalizációs előírások problémáját is, és biztosítják a vasúti beszállító ipar számára a külföldi piacokra való kölcsönös belépést; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az egyenlő versenyfeltételeket az európai és Európán kívüli piaci szereplők számára;

| 40. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb koherenciát az EU kereskedelmi politikája és az iparpolitika között, oly módon, hogy a kereskedelmi stratégia vegye figyelembe az európai ipar igényeit, és az újgenerációs kereskedelmi megállapodások ne vonjanak maguk után újabb áthelyezéseket és nagyobb iparleépítést az EU-ban; |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb koherenciát az EU kereskedelmi politikája és az iparpolitika között, oly módon, hogy a kereskedelmi stratégia vegye figyelembe az európai ipar igényeit, és az újgenerációs kereskedelmi megállapodások ne vonjanak maguk után újabb áthelyezéseket és nagyobb iparleépítést az EU-ban;

| 41. | sürgeti a Bizottságot, hogy törekedjen az olyan fontosabb nem vámjellegű akadályok megszüntetésére, amelyek akadályozzák az európai vasúti beszállító ipar külső piacokhoz való hozzáférését, mint amilyenek például a beruházási korlátok (elsősorban a közös vállalkozásokra vonatkozó kötelezettségek), valamint az átláthatóság hiánya és a megkülönböztetés a közbeszerzések odaítélése során (elsősorban a helyi tartalomra vonatkozó követelmények egyre terhesebbé válása); |
| --- | --- |

41.

sürgeti a Bizottságot, hogy törekedjen az olyan fontosabb nem vámjellegű akadályok megszüntetésére, amelyek akadályozzák az európai vasúti beszállító ipar külső piacokhoz való hozzáférését, mint amilyenek például a beruházási korlátok (elsősorban a közös vállalkozásokra vonatkozó kötelezettségek), valamint az átláthatóság hiánya és a megkülönböztetés a közbeszerzések odaítélése során (elsősorban a helyi tartalomra vonatkozó követelmények egyre terhesebbé válása);

| 42. | hangsúlyozza, hogy a „nemzetközi közbeszerzési eszközről” szóló tárgyalások és a piacvédelmi eszközökről szóló rendeletek felülvizsgálata jelentőséggel bír az európai vasúti beszállító ipar szempontjából és hatással is van rá, és felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ezt vegye figyelembe, valamint hogy szorosan működjön együtt az Európai Parlamenttel annak érdekében, hogy ezen eszközökre vonatkozóan gyors megállapodás szülessen; felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe azt a hatást, amelyet az állam által irányított vagy egyéb nem piaci alapú gazdaságok piacgazdasági státuszának elismerése fejthet ki a piacvédelmi eszközök működésére és az európai vasúti beszállító ipar versenyképességére; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a „nemzetközi közbeszerzési eszközről” szóló tárgyalások és a piacvédelmi eszközökről szóló rendeletek felülvizsgálata jelentőséggel bír az európai vasúti beszállító ipar szempontjából és hatással is van rá, és felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ezt vegye figyelembe, valamint hogy szorosan működjön együtt az Európai Parlamenttel annak érdekében, hogy ezen eszközökre vonatkozóan gyors megállapodás szülessen; felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe azt a hatást, amelyet az állam által irányított vagy egyéb nem piaci alapú gazdaságok piacgazdasági státuszának elismerése fejthet ki a piacvédelmi eszközök működésére és az európai vasúti beszállító ipar versenyképességére;

| 43. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan következetes uniós kereskedelmi stratégiát, amely biztosítja a kölcsönösség elvének tiszteletben tartását, különösen Japánnal, Kínával és az Egyesült Államokkal kapcsolatban, és támogassa a vasúti beszállító ipar, különösen a kkv-k nemzetközibbé válását, például az európai normák és technológiák – például az ERTMS – nemzetközi szintű előmozdítása, valamint annak áttekintése révén, hogy miként lehetne jobban oltalmazni az európai vasúti beszállító ipar szellemitulajdon-jogait (például az Európai IPR Helpdesk szélesebb körű népszerűsítésével); |
| --- | --- |

43.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan következetes uniós kereskedelmi stratégiát, amely biztosítja a kölcsönösség elvének tiszteletben tartását, különösen Japánnal, Kínával és az Egyesült Államokkal kapcsolatban, és támogassa a vasúti beszállító ipar, különösen a kkv-k nemzetközibbé válását, például az európai normák és technológiák – például az ERTMS – nemzetközi szintű előmozdítása, valamint annak áttekintése révén, hogy miként lehetne jobban oltalmazni az európai vasúti beszállító ipar szellemitulajdon-jogait (például az Európai IPR Helpdesk szélesebb körű népszerűsítésével);

| 44. | kéri a Bizottságot, hogy segítsen felszámolni valamennyi vámjellegű és nem vámjellegű akadályt, egyszerűsíteni a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-k számára a kereskedelmi eljárásokat, valamint biztosítani, hogy a harmadik piacokon meglévő valamennyi korlátozó kereskedelmi gyakorlat fokozatosan megszűnjön; kéri a Bizottságot, hogy lépjen fel annak érdekében, hogy az európai kkv-k ideiglenesen harmadik országba kiküldött munkavállalói könnyebben kaphassanak munkavállalói vízumot, hogy csökkenjenek a kkv-kat terhelő gazdasági ügyletek; |
| --- | --- |

44.

kéri a Bizottságot, hogy segítsen felszámolni valamennyi vámjellegű és nem vámjellegű akadályt, egyszerűsíteni a vasúti beszállító iparban tevékenykedő kkv-k számára a kereskedelmi eljárásokat, valamint biztosítani, hogy a harmadik piacokon meglévő valamennyi korlátozó kereskedelmi gyakorlat fokozatosan megszűnjön; kéri a Bizottságot, hogy lépjen fel annak érdekében, hogy az európai kkv-k ideiglenesen harmadik országba kiküldött munkavállalói könnyebben kaphassanak munkavállalói vízumot, hogy csökkenjenek a kkv-kat terhelő gazdasági ügyletek;

| 45. | hangsúlyozza, hogy egyes harmadik országok jelenleg elfogadhatatlan torzító kereskedelmi intézkedéseket vezetnek be, amelyek a lehetséges ügyfelek részére biztosított pénzügyi feltételek révén túlzott mértékben támogatják nemzeti exportőreik kivitelét; felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy győzze meg a kínai kormányt arról, hogy csatlakozzon az exporthitelekről szóló OECD-megállapodáshoz és annak a vasútról szóló külön fejezetéhez; kéri ezzel párhuzamosan a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az exporthitelezéssel foglalkozó nemzetközi munkacsoporton (IWG) belül az exporthitelezésre vonatkozó új, világszintű iránymutatásokkal kapcsolatban folytatott munkáját; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy egyes harmadik országok jelenleg elfogadhatatlan torzító kereskedelmi intézkedéseket vezetnek be, amelyek a lehetséges ügyfelek részére biztosított pénzügyi feltételek révén túlzott mértékben támogatják nemzeti exportőreik kivitelét; felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy győzze meg a kínai kormányt arról, hogy csatlakozzon az exporthitelekről szóló OECD-megállapodáshoz és annak a vasútról szóló külön fejezetéhez; kéri ezzel párhuzamosan a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az exporthitelezéssel foglalkozó nemzetközi munkacsoporton (IWG) belül az exporthitelezésre vonatkozó új, világszintű iránymutatásokkal kapcsolatban folytatott munkáját;

Az ágazat stratégiai politikai támogatásának javítása

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé közleményt egy Európa újraiparosítását célzó és többek között a fenntarthatóságon, az energiahatékonyságon és az erőforrás-hatékonyságon alapuló koherens uniós iparpolitikai stratégiáról; kéri a Bizottságot, hogy dokumentumában vázolja a fontos ipari ágazatokra, többek között a vasúti beszállítói iparra vonatkozó stratégiáját; úgy véli, a stratégiába azzal kapcsolatos ötleteket is be kell építeni, hogy hogyan lehetne az Unióban magas szinten tartani a vertikális termelést; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé közleményt egy Európa újraiparosítását célzó és többek között a fenntarthatóságon, az energiahatékonyságon és az erőforrás-hatékonyságon alapuló koherens uniós iparpolitikai stratégiáról; kéri a Bizottságot, hogy dokumentumában vázolja a fontos ipari ágazatokra, többek között a vasúti beszállítói iparra vonatkozó stratégiáját; úgy véli, a stratégiába azzal kapcsolatos ötleteket is be kell építeni, hogy hogyan lehetne az Unióban magas szinten tartani a vertikális termelést;

| 47. | kéri a Bizottságot, hogy az illetékes biztosok, európai parlamenti képviselők, a Tanács, a tagállamok, a vasúti ágazat, a szakszervezetek, a kutatóintézetek, az Európai Vasúti Ügynökség és az európai szabványügyi szervek részvételével szervezzen magas szintű ágazati párbeszédet a vasúti beszállítói iparról; rámutat arra, hogy a vasúti beszállító iparról szóló rendszeres ágazati párbeszéd európai szintű strukturális eszmecserét tenne lehetővé az ágazat előtt álló horizontális kihívásokról, valamint az uniós szakpolitikáknak az ágazat versenyképességére gyakorolt hatásairól; |
| --- | --- |

47.

kéri a Bizottságot, hogy az illetékes biztosok, európai parlamenti képviselők, a Tanács, a tagállamok, a vasúti ágazat, a szakszervezetek, a kutatóintézetek, az Európai Vasúti Ügynökség és az európai szabványügyi szervek részvételével szervezzen magas szintű ágazati párbeszédet a vasúti beszállítói iparról; rámutat arra, hogy a vasúti beszállító iparról szóló rendszeres ágazati párbeszéd európai szintű strukturális eszmecserét tenne lehetővé az ágazat előtt álló horizontális kihívásokról, valamint az uniós szakpolitikáknak az ágazat versenyképességére gyakorolt hatásairól;

| 48. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a vasúti beszállító ipar versenyképességét befolyásoló politika a különböző érintett szakpolitikai területek igazgatásai közötti hatékony kommunikáció és egyeztetés eredménye legyen; |
| --- | --- |

48.

kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a vasúti beszállító ipar versenyképességét befolyásoló politika a különböző érintett szakpolitikai területek igazgatásai közötti hatékony kommunikáció és egyeztetés eredménye legyen;

| 49. | úgy véli, hogy az európai vasúti beszállító ipar megerősítéséhez és fejlesztéséhez szükség van a Tanács politikai támogatására; ezért felszólítja a Versenyképességi Tanácsot, hogy az európai vasúti beszállító ipar kérdését konkrétan tűzze a napirendjére; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy az európai vasúti beszállító ipar megerősítéséhez és fejlesztéséhez szükség van a Tanács politikai támogatására; ezért felszólítja a Versenyképességi Tanácsot, hogy az európai vasúti beszállító ipar kérdését konkrétan tűzze a napirendjére;

o

o o

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0219.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2016. június 7., kedd

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/147

---

P8_TA(2016)0238

A dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolása: jegyzőkönyv a WHO keretegyezményéhez ***

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezések kivételével az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14384/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14384/2015),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15044/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15044/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 33., 113., 114. és 207. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával valamint 218. cikke (8) bekezdése második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0118/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 33., 113., 114. és 207. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával valamint 218. cikke (8) bekezdése második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0118/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére és 108. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére és 108. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0154/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0154/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egészségügyi Világszervezetnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egészségügyi Világszervezetnek.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/148 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/148

---

P8_TA(2016)0239

A kerekes járművekre vonatkozó egységes műszaki előírások: az ENSZ EGB-megállapodás ***

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) 3. felülvizsgált változatának megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13954/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13954/2015),

| — | tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) 3. felülvizsgálatára (13954/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) 3. felülvizsgálatára (13954/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0112/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0112/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0185/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0185/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/149 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/149

---

P8_TA(2016)0240

Az EU, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás (Horvátország csatlakozása) ***

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12594/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12594/2014),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre (12595/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre (12595/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0180/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0180/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0155/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0155/2016),

| 1. | egyetért a kiegészítő jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a kiegészítő jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Kolumbiai Köztársaság és a Perui Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Kolumbiai Köztársaság és a Perui Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/150

---

P8_TA(2016)0241

Megerősített együttműködés a nemzetközi párok vagyonjogi rendszerei terén ***

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi párok vagyonjogi rendszerei tekintetében a joghatóság, az alkalmazandó jog, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása területén létrehozandó, a házassági vagyonjogi rendszerekre és a bejegyzett élettársi kapcsolatok vagyonjogi vonatkozásaira egyaránt kiterjedő megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08112/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08112/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 329. cikkének (1) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0184/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 329. cikkének (1) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0184/2016),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 20. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 326. és 327. cikkében támasztott feltételekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 20. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 326. és 327. cikkében támasztott feltételekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 85. cikkére és 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 85. cikkére és 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0192/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0192/2016),

| 1. | egyetért a nemzetközi párok vagyonjogi rendszerei tekintetében a joghatóság, az alkalmazandó jog, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása területén létrehozandó, a házassági vagyonjogi rendszerekre és a bejegyzett élettársi kapcsolatok vagyonjogi vonatkozásaira egyaránt kiterjedő megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezettel; |
| --- | --- |

1.

egyetért a nemzetközi párok vagyonjogi rendszerei tekintetében a joghatóság, az alkalmazandó jog, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása területén létrehozandó, a házassági vagyonjogi rendszerekre és a bejegyzett élettársi kapcsolatok vagyonjogi vonatkozásaira egyaránt kiterjedő megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezettel;

| 2. | utasítja elnökét, hogy de továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy de továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/151

---

P8_TA(2016)0242

A dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolása: jegyzőkönyv a WHO keretegyezményéhez (büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés) ***

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel és a bűncselekményi tényállások meghatározásával kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései tekintetében az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14387/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14387/2015),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15044/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15044/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke (1) bekezdésével és 83. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0119/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke (1) bekezdésével és 83. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0119/2016),

| — | tekintettel a dohánytermékekre vonatkozó megállapodásról (PMI megállapodás) szóló, 2016. március 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohánytermékekre vonatkozó megállapodásról (PMI megállapodás) szóló, 2016. március 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére és 108. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére és 108. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0198/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0198/2016),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Europolnak, az Eurojustnak és az OLAF-nak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Europolnak, az Eurojustnak és az OLAF-nak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0082.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/152

---

P8_TA(2016)0243

A pénzügyi eszközök piaca ***I

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv egyes időpontok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 086/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0056), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0056),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0026/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0026/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2016. április 29-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2016. április 29-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 26-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 26-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. május 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. május 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0126/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0126/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2016)0033

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 7-én került elfogadásra a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1034 irányelv.)

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/153 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/153

---

P8_TA(2016)0244

A pénzügyi eszközök piacai, a piaci visszaélések és az értékpapír-kiegyenlítés ***I

Az Európai Parlament 2016. június 7-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU rendelet és az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról szóló 909/2014/EU rendelet egyes időpontok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 086/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0057), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0057),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0027/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0027/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2016. április 29-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2016. április 29-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 26-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 26-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. május 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. május 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0125/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0125/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2016)0034

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 7-én került elfogadásra a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU rendelet és az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról szóló 909/2014/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1033 rendelet.)

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/154 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/154

---

P8_TA(2016)0245

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Rimantas Šadžius

Az Európai Parlament 2016. június 7-i határozata Rimantas Šadžiusnak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 086/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0126/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0126/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0183/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0183/2016),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2016. május 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. május 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Rimantas Šadžius számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Rimantas Šadžius számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

2016. június 8., szerda

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/155

---

P8_TA(2016)0253

A pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállítása: feladatai, összetétele és mandátumának időtartama

Az Európai Parlament 2016. június 8-i határozata a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról (2016/2726(RSO))

(2018/C 086/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 337 képviselő által benyújtott, a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállítására irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 337 képviselő által benyújtott, a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállítására irányuló kérelemre,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkére,

| — | tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. december 9-i 2014/107/EU tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. december 9-i 2014/107/EU tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek a letétkezelői funkciók, a javadalmazási politikák és a szankciók tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. július 23-i 2014/91/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek a letétkezelői funkciók, a javadalmazási politikák és a szankciók tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. július 23-i 2014/91/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (9),

| — | tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatára vonatkozó egyedi követelményekről és a 2005/909/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 537/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatára vonatkozó egyedi követelményekről és a 2005/909/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 537/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12),

| — | tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK irányelv módosításáról szóló, 2014. április 16-i 2014/56/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK irányelv módosításáról szóló, 2014. április 16-i 2014/56/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13),

| — | tekintettel a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14),

| — | tekintettel a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2005/56/EK és a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. június 13-i 2012/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2005/56/EK és a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. június 13-i 2012/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (15),

| — | tekintettel a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekről szóló, 2012. december 6-i 2012/771/EU bizottsági ajánlásra (16) és az agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 6-i 2012/772/EU bizottsági ajánlásra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekről szóló, 2012. december 6-i 2012/771/EU bizottsági ajánlásra (16) és az agresszív adótervezésről szóló, 2012. december 6-i 2012/772/EU bizottsági ajánlásra (17),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az eredményes adóztatás külügyi stratégiájáról szóló, 2016. január 28-i közleményére (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az eredményes adóztatás külügyi stratégiájáról szóló, 2016. január 28-i közleményére (COM(2016)0024),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottságot állít fel; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottságot állít fel;

| 2. | úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság:






  — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem érvényesítette, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették hatékonyan a 2005/60/EK irányelvet, figyelembe véve az (EU) 2015/849 irányelv időben történő és hatékony végrehajtásának kötelezettségét; |
| --- | --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság:

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem érvényesítette, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették hatékonyan a 2005/60/EK irányelvet, figyelembe véve az (EU) 2015/849 irányelv időben történő és hatékony végrehajtásának kötelezettségét;

| — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy a tagállami hatóságok állítólagosan elmulasztották alkalmazni a közigazgatási szankciókat és más közigazgatási intézkedéseket a 2005/60/EK irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezéseket súlyosan megsértő intézmények esetében, a 2013/36/EU irányelv által előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy a tagállami hatóságok állítólagosan elmulasztották alkalmazni a közigazgatási szankciókat és más közigazgatási intézkedéseket a 2005/60/EK irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezéseket súlyosan megsértő intézmények esetében, a 2013/36/EU irányelv által előírtaknak megfelelően;

| — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem érvényesítette, a tagállami hatóságok pedig nem hajtották végre hatékonyan a 2011/16/EU irányelvet, különösen annak 9. cikke (1) bekezdését, melynek értelmében spontán közölni kell adóügyi információkat egy másik tagállammal, ha okkal feltételezik, hogy a másik tagállamban adóbevétel-kiesés következhet be, figyelembe véve a 2014/107/EU irányelv időben történő és hatékony végrehajtására és érvényesítésére vonatkozó kötelezettséget; ennek érdekében és az említett állítólagos jogsértések és hivatali visszásságok más jogalapokon történő kivizsgálása érdekében felhasználja az összes vonatkozó dokumentumhoz való hozzáférést, beleértve a magatartási kódexszel foglalkozó csoport valamennyi vonatkozó dokumentumát, amelyeket a TAXE 1 és TAXE 2 különbizottságok szereztek be; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem érvényesítette, a tagállami hatóságok pedig nem hajtották végre hatékonyan a 2011/16/EU irányelvet, különösen annak 9. cikke (1) bekezdését, melynek értelmében spontán közölni kell adóügyi információkat egy másik tagállammal, ha okkal feltételezik, hogy a másik tagállamban adóbevétel-kiesés következhet be, figyelembe véve a 2014/107/EU irányelv időben történő és hatékony végrehajtására és érvényesítésére vonatkozó kötelezettséget; ennek érdekében és az említett állítólagos jogsértések és hivatali visszásságok más jogalapokon történő kivizsgálása érdekében felhasználja az összes vonatkozó dokumentumhoz való hozzáférést, beleértve a magatartási kódexszel foglalkozó csoport valamennyi vonatkozó dokumentumát, amelyeket a TAXE 1 és TAXE 2 különbizottságok szereztek be;

| — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy a tagállamok állítólagosan elmulasztották érvényesíteni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az e határozat által meghatározott vizsgálat hatálya szempontjából releváns rendelkezéseit; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy a tagállamok állítólagosan elmulasztották érvényesíteni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az e határozat által meghatározott vizsgálat hatálya szempontjából releváns rendelkezéseit;

| — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették a 2014/91/EU irányelvet; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették a 2014/91/EU irányelvet;

| — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették a 2011/61/EU irányelvet és a 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették a 2011/61/EU irányelvet és a 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet;

| — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették a 2009/138/EK irányelvet; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették a 2009/138/EK irányelvet;

| — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették hatékonyan a 2006/43/EK irányelvet, figyelembe véve az 537/2014/EU rendelet és a 2014/56/EU irányelv időben történő és hatékony végrehajtására vonatkozó kötelezettséget; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették hatékonyan a 2006/43/EK irányelvet, figyelembe véve az 537/2014/EU rendelet és a 2014/56/EU irányelv időben történő és hatékony végrehajtására vonatkozó kötelezettséget;

| — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy a tagállamok állítólagosan nem ültették át a 2013/34/EU irányelvet; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy a tagállamok állítólagosan nem ültették át a 2013/34/EU irányelvet;

| — | kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették ténylegesen a 2012/17/EU irányelvet; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja azon feltételezést, hogy állítólagosan a Bizottság nem juttatta érvényre, a tagállamok pedig nem hajtották végre és nem érvényesítették ténylegesen a 2012/17/EU irányelvet;

| — | kivizsgálja az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködésre vonatkozó kötelezettség valamely tagállam, illetve társult és függő területei általi, az e határozat által meghatározott vizsgálat hatálya szempontjából releváns lehetséges megsértését; ennek érdekében különösen értékeli, hogy származhat-e ilyen jogsértés azon megfelelő intézkedések meghozatalának állítólagos elmulasztásából, melyek célja megelőzni az olyan eszközök működését, amelyek lehetővé teszik végső tényleges tulajdonosaiknak, hogy elrejtőzzenek a pénzintézetek és más közvetítők, ügyvédek, vagyonkezelői és vállalati szolgáltatók elől vagy olyan más eszközök és közvetítők működését, amelyek lehetővé teszik a pénzmosás, valamint az adókijátszás és adókikerülés megkönnyítését más tagállamokban (beleértve a vagyonkezelők, az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságok és a virtuális valuták szerepének vizsgálatát), ugyanakkor figyelembe véve a tagállami szinten jelenleg zajló munkaprogramokat, amelyek célja ezeknek a kérdéseknek a kezelése és hatásaik enyhítése; |
| --- | --- |

—

kivizsgálja az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködésre vonatkozó kötelezettség valamely tagállam, illetve társult és függő területei általi, az e határozat által meghatározott vizsgálat hatálya szempontjából releváns lehetséges megsértését; ennek érdekében különösen értékeli, hogy származhat-e ilyen jogsértés azon megfelelő intézkedések meghozatalának állítólagos elmulasztásából, melyek célja megelőzni az olyan eszközök működését, amelyek lehetővé teszik végső tényleges tulajdonosaiknak, hogy elrejtőzzenek a pénzintézetek és más közvetítők, ügyvédek, vagyonkezelői és vállalati szolgáltatók elől vagy olyan más eszközök és közvetítők működését, amelyek lehetővé teszik a pénzmosás, valamint az adókijátszás és adókikerülés megkönnyítését más tagállamokban (beleértve a vagyonkezelők, az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságok és a virtuális valuták szerepének vizsgálatát), ugyanakkor figyelembe véve a tagállami szinten jelenleg zajló munkaprogramokat, amelyek célja ezeknek a kérdéseknek a kezelése és hatásaik enyhítése;

| — | előterjeszti az általa az ezen kérdésben szükségesnek ítélt ajánlásokat, beleértve a Bizottság jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekre és az agresszív adótervezésre vonatkozó fent említett, 2012. december 6-i ajánlásainak tagállamok általi végrehajtását, továbbá értékeli a Bizottság eredményes adóztatásra vonatkozó külügyi stratégiáját, valamint az uniós és a tagállami jogi keret és a harmadik országok adórendszerei közötti kapcsolatokat (pl. kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodások és információcsere-egyezmények, szabadkereskedelmi megállapodások), valamint a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk átláthatóságának előmozdítása érdekében nemzetközi szinten (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, G20, Pénzügyi Akció Munkacsoport és Egyesült Nemzetek Szervezete) tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

—

előterjeszti az általa az ezen kérdésben szükségesnek ítélt ajánlásokat, beleértve a Bizottság jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekre és az agresszív adótervezésre vonatkozó fent említett, 2012. december 6-i ajánlásainak tagállamok általi végrehajtását, továbbá értékeli a Bizottság eredményes adóztatásra vonatkozó külügyi stratégiáját, valamint az uniós és a tagállami jogi keret és a harmadik országok adórendszerei közötti kapcsolatokat (pl. kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodások és információcsere-egyezmények, szabadkereskedelmi megállapodások), valamint a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk átláthatóságának előmozdítása érdekében nemzetközi szinten (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, G20, Pénzügyi Akció Munkacsoport és Egyesült Nemzetek Szervezete) tett erőfeszítéseket;

| 3. | úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság a jelen határozat elfogadásától számított 12 hónapon belül végleges jelentést nyújt be; |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság a jelen határozat elfogadásától számított 12 hónapon belül végleges jelentést nyújt be;

| 4. | úgy határoz, hogy munkája során a vizsgálóbizottságnak figyelembe kell vennie a megbízatása időtartama alatt bekövetkező, hatáskörébe tartozó minden vonatkozó fejleményt; |
| --- | --- |

4.

úgy határoz, hogy munkája során a vizsgálóbizottságnak figyelembe kell vennie a megbízatása időtartama alatt bekövetkező, hatáskörébe tartozó minden vonatkozó fejleményt;

| 5. | úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság és a TAXE 2 különbizottság által megfogalmazott ajánlásokkal a megfelelő állandó bizottságoknak kell foglalkozniuk; |
| --- | --- |

5.

úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság és a TAXE 2 különbizottság által megfogalmazott ajánlásokkal a megfelelő állandó bizottságoknak kell foglalkozniuk;

| 6. | úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság 65 tagból áll; |
| --- | --- |

6.

úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság 65 tagból áll;

| 7. | utasítja elnökét, hogy gondoskodjon e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy gondoskodjon e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.

---

(1)  HL L 113., 1995.5.19., 1. o.

(2)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

(3)  HL L 141., 2015.6.5., 73. o.

(4)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

(5)  HL L 64., 2011.3.11., 1. o.

(6)  HL L 359., 2014.12.16., 1. o.

(7)  HL L 257., 2014.8.28., 186. o.

(8)  HL L 174., 2011.7.1., 1. o.

(9)  HL L 83., 2013.3.22., 1. o.

(10)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

(11)  HL L 157., 2006.6.9., 87. o.

(12)  HL L 158., 2014.5.27., 77. o.

(13)  HL L 158., 2014.5.27., 196. o.

(14)  HL L 182., 2013.6.29., 19. o.

(15)  HL L 156., 2012.6.16., 1. o.

(16)  HL L 338., 2012.12.12., 37. o.

(17)  HL L 338., 2012.12.12., 41. o.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/159 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/159

---

P8_TA(2016)0254

Az EU és Palau közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Palaui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12080/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12080/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Palaui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12077/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Palaui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12077/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0400/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0400/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0177/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0177/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Palaui Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Palaui Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/160 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/160

---

P8_TA(2016)0255

Az EU és Tonga közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12089/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12089/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12087/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12087/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0374/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0374/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0179/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0179/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Tongai Királyság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Tongai Királyság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/161 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/161

---

P8_TA(2016)0256

Az EU és Kolumbia közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12095/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12095/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12094/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12094/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0390/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0390/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0178/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0178/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Kolumbiai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Kolumbiai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/162 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/162

---

P8_TA(2016)0257

Az információtechnológiai termékek kereskedelmének kiterjesztése ***

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az információtechnológiai termékek kereskedelmének kiterjesztésére vonatkozó megállapodásnak az Európai Unió nevében, nyilatkozat formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06925/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06925/2016),

| — | tekintettel a WTO-nak az információtechnológiai termékek kereskedelmének kiterjesztéséről szóló, 2015. december 16-i miniszteri nyilatkozatára (06926/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO-nak az információtechnológiai termékek kereskedelmének kiterjesztéséről szóló, 2015. december 16-i miniszteri nyilatkozatára (06926/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0141/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0141/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0186/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0186/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Kereskedelmi Világszervezetnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Kereskedelmi Világszervezetnek.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/163 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/163

---

P8_TA(2016)0258

Az α-PVP ellenőrzési intézkedéseknek való alávetése *

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az 1-fenil-2-(1-pirrolidin-1-il)pentán-1-on (α-pirrolidin-valerofenon, α-PVP) új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 086/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (15386/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (15386/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0115/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0115/2016),

| — | tekintettel az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló, 2005. május 10-i 2005/387/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló, 2005. május 10-i 2005/387/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0175/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0175/2016),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 127., 2005.5.20., 32. o.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/164

---

P8_TA(2016)0259

A veszélyes és ártalmas anyagokról szóló egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyv – a polgári jogi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos szempontok kivételével – megerősítése és az ahhoz való csatlakozás

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek – a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos szempontok kivételével – a tagállamok által az Európai Unió érdekében történő megerősítéséről és az ahhoz való csatlakozásról szóló tanácsi határozattervezetről (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

(2018/C 086/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13806/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13806/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0410/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0410/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bíróság 2014. október 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság 2014. október 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló 1996. évi nemzetközi egyezményre („1996. évi HNS-egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló 1996. évi nemzetközi egyezményre („1996. évi HNS-egyezmény”),

| — | tekintettel az 1996. évi HNS-egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvre („2010. évi HNS-egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996. évi HNS-egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvre („2010. évi HNS-egyezmény”),

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2015)0304), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2015)0304),

| — | tekintettel a 2002. november 18-i 2002/971/EK tanácsi határozatra, amely felhatalmazza a tagállamokat, hogy a Közösség érdekében megerősítsék az 1996. évi HNS-egyezményt, illetve csatlakozzanak ahhoz (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002. november 18-i 2002/971/EK tanácsi határozatra, amely felhatalmazza a tagállamokat, hogy a Közösség érdekében megerősítsék az 1996. évi HNS-egyezményt, illetve csatlakozzanak ahhoz (2),

| — | tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (3) (környezeti felelősségről szóló irányelv vagy ELD), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (3) (környezeti felelősségről szóló irányelv vagy ELD),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Állandó Képviselők Bizottsága és a Tanács 2015. november 20-i és december 8-i jegyzőkönyvéhez fűzött nyilatkozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Állandó Képviselők Bizottsága és a Tanács 2015. november 20-i és december 8-i jegyzőkönyvéhez fűzött nyilatkozatára (4),

| — | tekintettel a hajózási ágazat 2015. szeptember 18-i dokumentumára, amely arra sürgeti a tagállamokat, hogy a Bizottság javasolt megközelítésével összhangban a lehető leghamarabb erősítsék meg a 2010. évi HNS-egyezményt vagy csatlakozzanak ahhoz (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hajózási ágazat 2015. szeptember 18-i dokumentumára, amely arra sürgeti a tagállamokat, hogy a Bizottság javasolt megközelítésével összhangban a lehető leghamarabb erősítsék meg a 2010. évi HNS-egyezményt vagy csatlakozzanak ahhoz (5),

| — | tekintettel a BIO Intelligence Service által az Európai Bizottság számára készített, „Study on ELD Effectiveness: scope and exceptions” („Tanulmány a környezeti felelősségről szóló irányelv hatékonyságáról: alkalmazási kör és kivételek”) című 2014. február 19-i végleges jelentésre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a BIO Intelligence Service által az Európai Bizottság számára készített, „Study on ELD Effectiveness: scope and exceptions” („Tanulmány a környezeti felelősségről szóló irányelv hatékonyságáról: alkalmazási kör és kivételek”) című 2014. február 19-i végleges jelentésre (6),

| — | tekintettel a Parlament Jogi Szolgálatának a fent említett tanácsi határozatra irányuló javaslat jogalapjáról szóló, 2016. február 11-i feljegyzésére (SJ-0066/16) és az azt követően az említett határozatjavaslat megfelelő jogalapjáról a Jogi Bizottság által 2016. február 19-én elfogadott, levél formájában megfogalmazott és az A8-0191/2016 jelentéshez csatolt véleményre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Jogi Szolgálatának a fent említett tanácsi határozatra irányuló javaslat jogalapjáról szóló, 2016. február 11-i feljegyzésére (SJ-0066/16) és az azt követően az említett határozatjavaslat megfelelő jogalapjáról a Jogi Bizottság által 2016. február 19-én elfogadott, levél formájában megfogalmazott és az A8-0191/2016 jelentéshez csatolt véleményre (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság időközi jelentésére (A8-0191/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság időközi jelentésére (A8-0191/2016),

| A. | mivel a 2010. évi HNS-egyezmény célja az elszámoltathatóságot, valamint megfelelő, azonnali és hatékony kártérítést biztosítani a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállítása miatt keletkezett személyi, vagyoni és környezeti veszteségekért és károkért a külön erre a célra szánt nemzetközi HNS kártérítési alapon keresztül; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2010. évi HNS-egyezmény célja az elszámoltathatóságot, valamint megfelelő, azonnali és hatékony kártérítést biztosítani a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállítása miatt keletkezett személyi, vagyoni és környezeti veszteségekért és károkért a külön erre a célra szánt nemzetközi HNS kártérítési alapon keresztül;

| B. | mivel ezért egyrészt célja, hogy rendelkezzen a „szennyező fizet” elvéről és a megelőzés és az óvatosság elvéről, azért hogy a lehetséges környezeti károk tekintetében megelőző intézkedéseket hozzanak, és ezáltal az Unió környezetvédelmi politikájának és általános elveinek hatálya alá tartozik, másrészt célja a tengeri szállítás által okozott károk ügyeinek szabályozása, továbbá az ilyen károk megelőzése és minimalizálása, és ezáltal az Unió közlekedéspolitikájának hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

B.

mivel ezért egyrészt célja, hogy rendelkezzen a „szennyező fizet” elvéről és a megelőzés és az óvatosság elvéről, azért hogy a lehetséges környezeti károk tekintetében megelőző intézkedéseket hozzanak, és ezáltal az Unió környezetvédelmi politikájának és általános elveinek hatálya alá tartozik, másrészt célja a tengeri szállítás által okozott károk ügyeinek szabályozása, továbbá az ilyen károk megelőzése és minimalizálása, és ezáltal az Unió közlekedéspolitikájának hatálya alá tartozik;

| C. | mivel a Bizottság javaslata (COM(2015)0304) szerint a 2010. évi HNS-egyezmény megkötése ezért átfedést jelentene a környezeti felelősségről szóló irányelv szabályainak hatályával; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság javaslata (COM(2015)0304) szerint a 2010. évi HNS-egyezmény megkötése ezért átfedést jelentene a környezeti felelősségről szóló irányelv szabályainak hatályával;

| D. | mivel a 2010. évi HNS-egyezmény hatálya átfedésben van a környezeti felelősségről szóló irányelv hatályával, a valamely részes állam joghatósága alá eső területen és parti tengereken keletkezett környezeti károk, egy részes állam kizárólagos gazdasági övezetében vagy azzal egyenértékű területén (a partvonaltól számított legfeljebb 200 tengeri mérföldön belül) a környezet szennyezése által keletkezett károk, valamint az ilyen károk megelőzése vagy minimálisra csökkentése érdekében tett megelőző intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2010. évi HNS-egyezmény hatálya átfedésben van a környezeti felelősségről szóló irányelv hatályával, a valamely részes állam joghatósága alá eső területen és parti tengereken keletkezett környezeti károk, egy részes állam kizárólagos gazdasági övezetében vagy azzal egyenértékű területén (a partvonaltól számított legfeljebb 200 tengeri mérföldön belül) a környezet szennyezése által keletkezett károk, valamint az ilyen károk megelőzése vagy minimálisra csökkentése érdekében tett megelőző intézkedések tekintetében;

| E. | mivel a 2010. évi HNS-egyezmény bevezeti a hajótulajdonos objektív felelősségét az egyezmény hatálya alá tartozó veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításából eredő károkért, valamint a biztosítás kötésének vagy más pénzügyi biztosíték létrehozásának kötelezettségét, hogy legyen fedezet a kártérítésre az egyezmény értelmében, amely e tekintetben megtiltja a hajótulajdonossal szemben az egyezménnyel összhangban álló követelések kivételével bármely más követelés támasztását (a 7. cikk (4) és (5) bekezdése); |
| --- | --- |

E.

mivel a 2010. évi HNS-egyezmény bevezeti a hajótulajdonos objektív felelősségét az egyezmény hatálya alá tartozó veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításából eredő károkért, valamint a biztosítás kötésének vagy más pénzügyi biztosíték létrehozásának kötelezettségét, hogy legyen fedezet a kártérítésre az egyezmény értelmében, amely e tekintetben megtiltja a hajótulajdonossal szemben az egyezménnyel összhangban álló követelések kivételével bármely más követelés támasztását (a 7. cikk (4) és (5) bekezdése);

| F. | mivel ezért fennáll a környezeti felelősségről szóló irányelv és a 2010. évi HNS-egyezmény közötti esetleges összeegyeztethetetlenség kockázata, és ez a kockázat a környezeti felelősségről szóló irányelv 4. cikkének (2) bekezdése révén kerülhető el, amely úgy rendelkezik, hogy az irányelv „nem alkalmazandó olyan esemény miatt bekövetkező környezeti kár vagy ilyen jellegű közvetlen kárveszély esetén, amelynek tekintetében a felelősség vagy a kártérítés az érintett tagállamban hatályban lévő, a IV. mellékletben felsorolt nemzetközi egyezmények bármelyikének alkalmazási körébe tartozik, beleértve azok jövőbeli módosításait is”; |
| --- | --- |

F.

mivel ezért fennáll a környezeti felelősségről szóló irányelv és a 2010. évi HNS-egyezmény közötti esetleges összeegyeztethetetlenség kockázata, és ez a kockázat a környezeti felelősségről szóló irányelv 4. cikkének (2) bekezdése révén kerülhető el, amely úgy rendelkezik, hogy az irányelv „nem alkalmazandó olyan esemény miatt bekövetkező környezeti kár vagy ilyen jellegű közvetlen kárveszély esetén, amelynek tekintetében a felelősség vagy a kártérítés az érintett tagállamban hatályban lévő, a IV. mellékletben felsorolt nemzetközi egyezmények bármelyikének alkalmazási körébe tartozik, beleértve azok jövőbeli módosításait is”;

| G. | mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv így kizárja alkalmazási köréből a 2010. HNS-egyezmény hatálya alá eső környezeti károkat vagy az ilyen jellegű közvetlen kárveszélyt – amint az egyezmény hatályba lép –, ezért hacsak valamennyi tagállam azonos időkereteken belül nem erősíti meg a HNS-egyezményt vagy csatlakozik ahhoz, fennáll a jogi szabályozás széttöredezettségének veszélye, azáltal, hogy egyes tagállamok a 2010. HNS-egyezmény, míg mások a környezeti felelősségről szóló irányelv hatálya alá fognak tartozni; ez a szennyezés károsultjai, így a parti közösségek, a halászok stb. számára is egyenlőtlenségeket teremt, továbbá a 2010. évi HNS-egyezmény szellemével is ellentétes lenne; |
| --- | --- |

G.

mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv így kizárja alkalmazási köréből a 2010. HNS-egyezmény hatálya alá eső környezeti károkat vagy az ilyen jellegű közvetlen kárveszélyt – amint az egyezmény hatályba lép –, ezért hacsak valamennyi tagállam azonos időkereteken belül nem erősíti meg a HNS-egyezményt vagy csatlakozik ahhoz, fennáll a jogi szabályozás széttöredezettségének veszélye, azáltal, hogy egyes tagállamok a 2010. HNS-egyezmény, míg mások a környezeti felelősségről szóló irányelv hatálya alá fognak tartozni; ez a szennyezés károsultjai, így a parti közösségek, a halászok stb. számára is egyenlőtlenségeket teremt, továbbá a 2010. évi HNS-egyezmény szellemével is ellentétes lenne;

| H. | mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet egyezményeinek alapelvei a 2010-es HNS-egyezmény alapjául is szolgálnak, és ezek a következők: a hajótulajdonos objektív felelőssége, a harmadik félnek okozott kár fedezetére szolgáló kötelező biztosítás, a sérülést szenvedett személyek azon joga, hogy közvetlenül a biztosítóhoz nyújtsák be igényüket, a felelősség korlátozása, valamint olaj, illetve veszélyes és ártalmas anyagok esetében egy külön kártérítési alap, amelyből a hajótulajdonos felelősségi korlátait meghaladó károk esetén kártérítést fizetnek; |
| --- | --- |

H.

mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet egyezményeinek alapelvei a 2010-es HNS-egyezmény alapjául is szolgálnak, és ezek a következők: a hajótulajdonos objektív felelőssége, a harmadik félnek okozott kár fedezetére szolgáló kötelező biztosítás, a sérülést szenvedett személyek azon joga, hogy közvetlenül a biztosítóhoz nyújtsák be igényüket, a felelősség korlátozása, valamint olaj, illetve veszélyes és ártalmas anyagok esetében egy külön kártérítési alap, amelyből a hajótulajdonos felelősségi korlátait meghaladó károk esetén kártérítést fizetnek;

| I. | az Unió egészének érdekében áll, hogy a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításából eredő környezeti károkra vonatkozóan homogén felelősségi rendszerrel rendelkezzen; |
| --- | --- |

I.

az Unió egészének érdekében áll, hogy a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításából eredő környezeti károkra vonatkozóan homogén felelősségi rendszerrel rendelkezzen;

| J. | mivel nem teljesen világos, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv 4. cikkének (2) bekezdése azt jelenti-e, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv egyáltalán nem alkalmazandó a 2010. évi HNS-egyezményt megerősítő tagállamokra, vagy hogy az alkalmazása csak annyiban kizárt, amennyiben a felelősség vagy a kártérítés az említett egyezmény hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

J.

mivel nem teljesen világos, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv 4. cikkének (2) bekezdése azt jelenti-e, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv egyáltalán nem alkalmazandó a 2010. évi HNS-egyezményt megerősítő tagállamokra, vagy hogy az alkalmazása csak annyiban kizárt, amennyiben a felelősség vagy a kártérítés az említett egyezmény hatálya alá tartozik;

| K. | mivel a 2010. évi HNS-egyezmény kártérítési rendszert hoz létre és ezáltal a környezeti felelősségről szóló irányelvhez képest kevésbé mélyreható egy olyan rendszer létrehozása terén, amely megköveteli a gazdasági szereplőktől – illetve előírja az illetékes hatóságok számára, hogy követeljék meg a gazdasági szereplőktől – a közvetlen környezeti kárveszély megelőzését, illetve a tényleges környezeti károk felszámolását; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2010. évi HNS-egyezmény kártérítési rendszert hoz létre és ezáltal a környezeti felelősségről szóló irányelvhez képest kevésbé mélyreható egy olyan rendszer létrehozása terén, amely megköveteli a gazdasági szereplőktől – illetve előírja az illetékes hatóságok számára, hogy követeljék meg a gazdasági szereplőktől – a közvetlen környezeti kárveszély megelőzését, illetve a tényleges környezeti károk felszámolását;

| L. | mivel a környezeti felelősségről szóló irányelvvel ellentétben a 2010. évi HNS-egyezmény szerint nem ítélhető meg kártérítés, amennyiben a kár nem gazdasági természetű; |
| --- | --- |

L.

mivel a környezeti felelősségről szóló irányelvvel ellentétben a 2010. évi HNS-egyezmény szerint nem ítélhető meg kártérítés, amennyiben a kár nem gazdasági természetű;

| M. | mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv nem írja elő a gazdasági szereplőknek, hogy rendelkezzenek kötelező pénzügyi biztosítékkal annak biztosítására, hogy képesek finanszírozni a környezeti károk megelőzését és felszámolását, kivéve, ha az adott tagállam a környezeti felelősségről szóló irányelvnél szigorúbb rendelkezéseket fogadott el; |
| --- | --- |

M.

mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv nem írja elő a gazdasági szereplőknek, hogy rendelkezzenek kötelező pénzügyi biztosítékkal annak biztosítására, hogy képesek finanszírozni a környezeti károk megelőzését és felszámolását, kivéve, ha az adott tagállam a környezeti felelősségről szóló irányelvnél szigorúbb rendelkezéseket fogadott el;

| N. | mivel a 2010. évi HNS-egyezmény egyértelműen kötelezi a tulajdonost arra, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó károkkal kapcsolatos felelőssége fedezetére biztosítással vagy más pénzügyi biztosítékkal rendelkezzen; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2010. évi HNS-egyezmény egyértelműen kötelezi a tulajdonost arra, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó károkkal kapcsolatos felelőssége fedezetére biztosítással vagy más pénzügyi biztosítékkal rendelkezzen;

| O. | mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a környezeti felelősségről szóló irányelv IV. mellékletében szereplő egyéb egyezményei hatékonynak bizonyultak, hiszen a felelősség egyértelmű telepítése révén – ami általában nem hagy bizonytalanságot azt illetően, hogy ki a felelős fél –, illetve kötelező biztosítási és gyors kártérítési – nem kizárólag környezeti károkra vonatkozó – mechanizmusok bevezetése révén sikerült megtalálniuk az egyensúlyt a környezeti és a kereskedelmi érdekek között; |
| --- | --- |

O.

mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a környezeti felelősségről szóló irányelv IV. mellékletében szereplő egyéb egyezményei hatékonynak bizonyultak, hiszen a felelősség egyértelmű telepítése révén – ami általában nem hagy bizonytalanságot azt illetően, hogy ki a felelős fél –, illetve kötelező biztosítási és gyors kártérítési – nem kizárólag környezeti károkra vonatkozó – mechanizmusok bevezetése révén sikerült megtalálniuk az egyensúlyt a környezeti és a kereskedelmi érdekek között;

| 1. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a következő ajánlásokat:






  i. | garantálja az uniós hatáskörök átruházására vonatkozó elv tiszteletben tartását az EUSZ 5. cikkének (1) bekezdése, valamint a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint, amely kimondja: „valamely uniós jogi aktus jogalapja megválasztásának olyan objektív elemeken kell alapulnia, amelyek alkalmasak a bírósági felülvizsgálatra, ilyen elemnek számít többek között a jogi aktus célja és tartalma” (8); |
| --- | --- | --- |

1.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a következő ajánlásokat:

i.

garantálja az uniós hatáskörök átruházására vonatkozó elv tiszteletben tartását az EUSZ 5. cikkének (1) bekezdése, valamint a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint, amely kimondja: „valamely uniós jogi aktus jogalapja megválasztásának olyan objektív elemeken kell alapulnia, amelyek alkalmasak a bírósági felülvizsgálatra, ilyen elemnek számít többek között a jogi aktus célja és tartalma” (8);

| ii. | fogadja el a levél formájában megfogalmazott 2016. február 19-i, a Jogi Bizottság által elfogadott véleményt, amely szerint:
  „mivel a javasolt tanácsi határozat célja felhatalmazni a tagállamokat arra, hogy az Unió nevében megerősítsék a 2010. évi HNS-jegyzőkönyvet, vagy csatlakozzanak ahhoz, és következésképpen kössék őket a 2010. évi HNS-egyezmény szabályai, továbbá figyelembe véve, hogy ez utóbbi nem csak a környezeti károkra terjed ki (érvényt szerezve azoknak az elveknek, hogy megelőző intézkedéseket kell tenni, valamint hogy szennyező fizessen), hanem a nem környezeti károk eseteire is – amely károkat mindkét esetben bizonyos anyagok tengeri szállítása okoz –, az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, 192. cikkének (1) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontja képezik a javaslat megfelelő jogalapját.”; |
| --- | --- |

ii.

fogadja el a levél formájában megfogalmazott 2016. február 19-i, a Jogi Bizottság által elfogadott véleményt, amely szerint:

„mivel a javasolt tanácsi határozat célja felhatalmazni a tagállamokat arra, hogy az Unió nevében megerősítsék a 2010. évi HNS-jegyzőkönyvet, vagy csatlakozzanak ahhoz, és következésképpen kössék őket a 2010. évi HNS-egyezmény szabályai, továbbá figyelembe véve, hogy ez utóbbi nem csak a környezeti károkra terjed ki (érvényt szerezve azoknak az elveknek, hogy megelőző intézkedéseket kell tenni, valamint hogy szennyező fizessen), hanem a nem környezeti károk eseteire is – amely károkat mindkét esetben bizonyos anyagok tengeri szállítása okoz –, az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, 192. cikkének (1) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontja képezik a javaslat megfelelő jogalapját.”;

| iii. | biztosítsa, hogy a közös uniós szabályok egységességét, integritását és hatékonyságát ne érintsék hátrányosan a 2010. évi HNS-egyezmény megerősítésével vagy az ahhoz való csatlakozással vállalt nemzetközi kötelezettségek, összhangban a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával (9); |
| --- | --- |

iii.

biztosítsa, hogy a közös uniós szabályok egységességét, integritását és hatékonyságát ne érintsék hátrányosan a 2010. évi HNS-egyezmény megerősítésével vagy az ahhoz való csatlakozással vállalt nemzetközi kötelezettségek, összhangban a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával (9);

| iv. | e tekintetben fokozottan vegye figyelembe a környezeti felelősségről szóló irányelv és a 2010. évi HNS-egyezmény között a valamely részes állam joghatósága alá eső területen és parti tengereken keletkezett környezeti károk, egy részes állam kizárólagos gazdasági övezetében vagy azzal egyenértékű területén (a partvonaltól számított 200 tengeri mérföldön belül) a környezet szennyezése által keletkezett károk, valamint az ilyen károk megelőzése vagy minimálisra csökkentése érdekében tett megelőző intézkedések (megelőző intézkedések, elsődleges helyreállítás és kiegészítő helyreállítás) tekintetében fennálló átfedéseket; |
| --- | --- |

iv.

e tekintetben fokozottan vegye figyelembe a környezeti felelősségről szóló irányelv és a 2010. évi HNS-egyezmény között a valamely részes állam joghatósága alá eső területen és parti tengereken keletkezett környezeti károk, egy részes állam kizárólagos gazdasági övezetében vagy azzal egyenértékű területén (a partvonaltól számított 200 tengeri mérföldön belül) a környezet szennyezése által keletkezett károk, valamint az ilyen károk megelőzése vagy minimálisra csökkentése érdekében tett megelőző intézkedések (megelőző intézkedések, elsődleges helyreállítás és kiegészítő helyreállítás) tekintetében fennálló átfedéseket;

| v. | gondoskodjék a környezeti felelősségről szóló irányelv és a 2010. évi HNS-egyezmény közötti összeütközések minimálisra csökkentéséről azáltal, hogy megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy a 2010. évi HNS-egyezmény 7. cikkének (4) és (5) bekezdése szerinti kizárólagossági záradékot – amelynek értelmében hajótulajdonossal szemben csak az említett egyezmény alapján lehet követelést támasztani – az egyezményt megerősítő vagy az ahhoz csatlakozó tagállamok teljes mértékben tiszteletben tartsák, összhangban a környezeti felelősségről szóló irányelv 4. cikkének (2) bekezdésével és IV. mellékletével; |
| --- | --- |

v.

gondoskodjék a környezeti felelősségről szóló irányelv és a 2010. évi HNS-egyezmény közötti összeütközések minimálisra csökkentéséről azáltal, hogy megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy a 2010. évi HNS-egyezmény 7. cikkének (4) és (5) bekezdése szerinti kizárólagossági záradékot – amelynek értelmében hajótulajdonossal szemben csak az említett egyezmény alapján lehet követelést támasztani – az egyezményt megerősítő vagy az ahhoz csatlakozó tagállamok teljes mértékben tiszteletben tartsák, összhangban a környezeti felelősségről szóló irányelv 4. cikkének (2) bekezdésével és IV. mellékletével;

| vi. | gondoskodjék a versenyhátrány létrehozásának és megszilárdításának a kockázata csökkentéséről olyan államok esetében, amelyek készen állnak a 2010. évi HNS-egyezményhez való csatlakozásra, az olyan államokkal szemben, akik adott esetben ezt a folyamatot lassítani kívánják és továbbra is kizárólag a környezeti felelősségről szóló irányelv hatálya alá kívánnak tartozni; |
| --- | --- |

vi.

gondoskodjék a versenyhátrány létrehozásának és megszilárdításának a kockázata csökkentéséről olyan államok esetében, amelyek készen állnak a 2010. évi HNS-egyezményhez való csatlakozásra, az olyan államokkal szemben, akik adott esetben ezt a folyamatot lassítani kívánják és továbbra is kizárólag a környezeti felelősségről szóló irányelv hatálya alá kívánnak tartozni;

| vii. | gondoskodjék a kétféle – egy uniós és egy nemzetközi – tengeri felelősségi szabályrendszer párhuzamos létezésének megszüntetéséről, ami az uniós jogszabályok széttöredezettségéhez vezetne, sőt veszélyeztetné a felelősség egyértelmű telepítését és hosszadalmas és költséges jogi eljárásokhoz vezetneaz áldozatok és a hajózási ágazat hátrányára; |
| --- | --- |

vii.

gondoskodjék a kétféle – egy uniós és egy nemzetközi – tengeri felelősségi szabályrendszer párhuzamos létezésének megszüntetéséről, ami az uniós jogszabályok széttöredezettségéhez vezetne, sőt veszélyeztetné a felelősség egyértelmű telepítését és hosszadalmas és költséges jogi eljárásokhoz vezetneaz áldozatok és a hajózási ágazat hátrányára;

| viii. | biztosítsa e tekintetben, hogy a tagállamokat világosan kötelezzék arra, hogy minden szükséges lépést tegyenek meg a konkrét eredmény elérése érdekében, nevezetesen hogy erősítsék meg a 2010. évi HNS-egyezményt vagy csatlakozzanak ahhoz ésszerű időn belül, amely nem lehet hosszabb mint a tanácsi határozat hatálybalépésétől számított két év; |
| --- | --- |

viii.

biztosítsa e tekintetben, hogy a tagállamokat világosan kötelezzék arra, hogy minden szükséges lépést tegyenek meg a konkrét eredmény elérése érdekében, nevezetesen hogy erősítsék meg a 2010. évi HNS-egyezményt vagy csatlakozzanak ahhoz ésszerű időn belül, amely nem lehet hosszabb mint a tanácsi határozat hatálybalépésétől számított két év;

| 2. | arra a következtetésre jut, hogy ez az állásfoglalás további lehetőség lenne a Tanács és a Bizottság számára, hogy kezeljék az (1) bekezdésben említett ajánlásokat; |
| --- | --- |

2.

arra a következtetésre jut, hogy ez az állásfoglalás további lehetőség lenne a Tanács és a Bizottság számára, hogy kezeljék az (1) bekezdésben említett ajánlásokat;

| 3. | utasítja elnökét, hogy kérje fel a Bizottságot és a Tanácsot további tárgyalások lefolytatására; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy kérje fel a Bizottságot és a Tanácsot további tárgyalások lefolytatására;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:E:2014:2303.

(2)  HL L 337., 2002.12.13., 55. o.

(3)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

(4)  Feljegyzés a 13142/15. napirendi ponthoz.

(5)  Online elérhető: http://www.ics-shipping.org/docs/default-source/Submissions/EU/hazardous-and-noxious-substances.pdf.

(6)  Online elérhető: http://ec.europa.eu/environment/legal/liability/pdf/BIO%20ELD%20Effectiveness_report.pdf.

(7)  PE576.992

(8)  A Bíróság C-130/10. sz., Európai Parlament kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2012. július 19-én hozott ítélete, ECLI:EU:C:2012:472., 42. pont.

(9)  A Bíróság 2/91. sz., 1993. március 19-i véleménye, ECLI:EU:C:1993:106., 25. pont; a Bíróság C-467/98. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra Dán Királyság ügyben hozott 2002. november 5-i ítélete, ECLI:EU:C:2002:625, 82. pont; a Bíróság 1/03. sz., 2006. február 7-i véleménye, ECLI:EU:C:2006:81., 120. és 126. pont; A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/168 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/168

---

P8_TA(2016)0260

A veszélyes és ártalmas anyagokról szóló egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek a polgári jogi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében történő megerősítése és az ahhoz való csatlakozás

Az Európai Parlament 2016. június 8-i állásfoglalása a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvnek – a polgári jogi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos szempontok tekintetében – a tagállamok által az Európai Unió érdekében történő megerősítéséről és az ahhoz való csatlakozásról szóló tanácsi határozattervezetről (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

(2018/C 086/36)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14112/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14112/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0409/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0409/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Bíróság 2014. október 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság 2014. október 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló 1996. évi nemzetközi egyezményre („1996. évi HNS-egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló 1996. évi nemzetközi egyezményre („1996. évi HNS-egyezmény”),

| — | tekintettel az 1996. évi HNS-egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvre („2010. évi HNS-egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996. évi HNS-egyezményhez csatolt 2010. évi jegyzőkönyvre („2010. évi HNS-egyezmény”),

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2015)0305), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2015)0305),

| — | tekintettel a 2002. november 18-i 2002/971/EK tanácsi határozatra, amely felhatalmazza a tagállamokat, hogy a Közösség érdekében megerősítsék az 1996. évi HNS-egyezményt, illetve csatlakozzanak ahhoz (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002. november 18-i 2002/971/EK tanácsi határozatra, amely felhatalmazza a tagállamokat, hogy a Közösség érdekében megerősítsék az 1996. évi HNS-egyezményt, illetve csatlakozzanak ahhoz (2),

| — | tekintettel a tagállamoknak a Közösség érdekében történő, az 1996. évi, a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezmény (HNS-egyezmény) megerősítésére vonatkozó felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2001)0674), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamoknak a Közösség érdekében történő, az 1996. évi, a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezmény (HNS-egyezmény) megerősítésére vonatkozó felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2001)0674),

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre („átdolgozott Brüsszel I. rendelet”) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre („átdolgozott Brüsszel I. rendelet”) (3),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Állandó Képviselők Bizottsága és a Tanács 2015. november 20-i és december 8-i jegyzőkönyvéhez fűzött nyilatkozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Állandó Képviselők Bizottsága és a Tanács 2015. november 20-i és december 8-i jegyzőkönyvéhez fűzött nyilatkozatára (4),

| — | tekintettel a hajózási ágazat 2015. szeptember 18-i dokumentumára, amely arra sürgeti a tagállamokat, hogy a Bizottság javasolt megközelítésével összhangban a lehető leghamarabb erősítsék meg a 2010. évi HNS-egyezményt vagy csatlakozzanak ahhoz (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hajózási ágazat 2015. szeptember 18-i dokumentumára, amely arra sürgeti a tagállamokat, hogy a Bizottság javasolt megközelítésével összhangban a lehető leghamarabb erősítsék meg a 2010. évi HNS-egyezményt vagy csatlakozzanak ahhoz (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság időközi jelentésére (A8-0190/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság időközi jelentésére (A8-0190/2016),

| A. | mivel a 2010. évi HNS-egyezmény célja az elszámoltathatóságot, valamint megfelelő, azonnali és hatékony kártérítést biztosítani a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállítása miatt keletkezett személyi, vagyoni és környezeti veszteségekért és károkért a külön erre a célra szánt nemzetközi HNS kártérítési alapon keresztül; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2010. évi HNS-egyezmény célja az elszámoltathatóságot, valamint megfelelő, azonnali és hatékony kártérítést biztosítani a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállítása miatt keletkezett személyi, vagyoni és környezeti veszteségekért és károkért a külön erre a célra szánt nemzetközi HNS kártérítési alapon keresztül;

| B. | mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet egyezményeinek, köztük a 2010-es HNS-egyezménynek a következők az alapelvei: a hajótulajdonos objektív felelőssége, a harmadik félnek okozott kár fedezetére szolgáló kötelező biztosítás, a sérülést szenvedett személyek azon joga, hogy közvetlenül a biztosítóhoz nyújtsák be igényüket, a kártérítési felelősség korlátozása, valamint olaj, illetve veszélyes és ártalmas anyagok esetében egy külön kártérítési alap, amelyből a hajótulajdonos felelősségi korlátait meghaladó károk esetén lehet kártérítést fizetni; |
| --- | --- |

B.

mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet egyezményeinek, köztük a 2010-es HNS-egyezménynek a következők az alapelvei: a hajótulajdonos objektív felelőssége, a harmadik félnek okozott kár fedezetére szolgáló kötelező biztosítás, a sérülést szenvedett személyek azon joga, hogy közvetlenül a biztosítóhoz nyújtsák be igényüket, a kártérítési felelősség korlátozása, valamint olaj, illetve veszélyes és ártalmas anyagok esetében egy külön kártérítési alap, amelyből a hajótulajdonos felelősségi korlátait meghaladó károk esetén lehet kártérítést fizetni;

| C. | mivel ezért egyrészt célja, hogy rendelkezzen a „szennyező fizet” elvéről és a megelőzés és az óvatosság elvéről, azért hogy a lehetséges környezeti károk tekintetében megelőző intézkedéseket hozzanak, és ezáltal az Unió környezetvédelmi politikájának és általános elveinek hatálya alá tartozik, másrészt célja a tengeri szállítás által okozott károk ügyeinek szabályozása, továbbá az ilyen károk megelőzése és minimalizálása, és ezáltal az Unió közlekedéspolitikájának hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

C.

mivel ezért egyrészt célja, hogy rendelkezzen a „szennyező fizet” elvéről és a megelőzés és az óvatosság elvéről, azért hogy a lehetséges környezeti károk tekintetében megelőző intézkedéseket hozzanak, és ezáltal az Unió környezetvédelmi politikájának és általános elveinek hatálya alá tartozik, másrészt célja a tengeri szállítás által okozott károk ügyeinek szabályozása, továbbá az ilyen károk megelőzése és minimalizálása, és ezáltal az Unió közlekedéspolitikájának hatálya alá tartozik;

| D. | mivel a 2010. évi HNS-egyezmény a részes államok bíróságainak joghatóságára vonatkozó szabályokat is tartalmaz olyan esetekre, amikor az egyezmény hatálya alá tartozó károsodást elszenvedő személyek lépnek fel kárigénnyel a hajótulajdonossal vagy annak biztosítójával, illetve a külön erre a célra szánt HNS kártérítési alappal szemben, továbbá szabályokat tartalmaz a részes államok bíróságai által meghozott ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2010. évi HNS-egyezmény a részes államok bíróságainak joghatóságára vonatkozó szabályokat is tartalmaz olyan esetekre, amikor az egyezmény hatálya alá tartozó károsodást elszenvedő személyek lépnek fel kárigénnyel a hajótulajdonossal vagy annak biztosítójával, illetve a külön erre a célra szánt HNS kártérítési alappal szemben, továbbá szabályokat tartalmaz a részes államok bíróságai által meghozott ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról;

| E. | mivel a Bizottság javaslata (COM(2015)0305) szerint a 2010. évi HNS-egyezmény megkötése ezért átfedést jelentene az átdolgozott Brüsszel I. rendelet szabályainak hatályával; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság javaslata (COM(2015)0305) szerint a 2010. évi HNS-egyezmény megkötése ezért átfedést jelentene az átdolgozott Brüsszel I. rendelet szabályainak hatályával;

| F. | mivel az átdolgozott Brüsszel I. rendelet többféle joghatósági jogalapot megenged, ugyanakkor a 2010. évi HNS-egyezmény IV. fejezete rendkívül korlátozó joghatósági, elismerési és végrehajtási rendszert határoz meg, hogy egyenlő feltételeket garantáljon a felperesek számára, illetve hogy a felelősségre és kártérítésre vonatkozó szabályok egységes alkalmazását biztosítsa; |
| --- | --- |

F.

mivel az átdolgozott Brüsszel I. rendelet többféle joghatósági jogalapot megenged, ugyanakkor a 2010. évi HNS-egyezmény IV. fejezete rendkívül korlátozó joghatósági, elismerési és végrehajtási rendszert határoz meg, hogy egyenlő feltételeket garantáljon a felperesek számára, illetve hogy a felelősségre és kártérítésre vonatkozó szabályok egységes alkalmazását biztosítsa;

| G. | mivel egyrészt a 2010. évi HNS-egyezmény joghatósági rendszerének sajátos jellege – amelynek célja, hogy a balesetek áldozatainak világos eljárási szabályokat és jogbiztonságot biztosítson, ezáltal hatékonyabbá téve a bíróságok előtti követeléseket –, másrészt az Unióra és a 2010. évi HNS-egyezmény más részes feleire eltérő joghatósági rendszer alkalmazásából fakadó jogi és gyakorlati nehézségek kivételt tesznek indokolttá az átdolgozott Brüsszel I. rendelet általános alkalmazása alól; |
| --- | --- |

G.

mivel egyrészt a 2010. évi HNS-egyezmény joghatósági rendszerének sajátos jellege – amelynek célja, hogy a balesetek áldozatainak világos eljárási szabályokat és jogbiztonságot biztosítson, ezáltal hatékonyabbá téve a bíróságok előtti követeléseket –, másrészt az Unióra és a 2010. évi HNS-egyezmény más részes feleire eltérő joghatósági rendszer alkalmazásából fakadó jogi és gyakorlati nehézségek kivételt tesznek indokolttá az átdolgozott Brüsszel I. rendelet általános alkalmazása alól;

| H. | mivel Dánia mentesül az EUMSZ harmadik része V. címének alkalmazása alól és nem vesz részt a javasolt tanácsi határozat elfogadásában a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos elemek tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel Dánia mentesül az EUMSZ harmadik része V. címének alkalmazása alól és nem vesz részt a javasolt tanácsi határozat elfogadásában a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos elemek tekintetében;

| I. | mivel a 2010. évi HNS-egyezmény és a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés uniós szabályai közötti átfedés képezte a 2002/971/EK határozat jogalapját, tekintettel arra, hogy a 2010. évi HNS-jegyzőkönyv az 1996. évi HNS-egyezményt módosította, értékelni kell a 2010. évi HNS-egyezmény hatását az uniós szabályokra a 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a környezeti felelősségről szóló irányelv) (6) hatálya és szabályai fényében, amely a 2002/971/EK határozat elfogadása óta az Unió jogrendjének részévé vált; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2010. évi HNS-egyezmény és a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés uniós szabályai közötti átfedés képezte a 2002/971/EK határozat jogalapját, tekintettel arra, hogy a 2010. évi HNS-jegyzőkönyv az 1996. évi HNS-egyezményt módosította, értékelni kell a 2010. évi HNS-egyezmény hatását az uniós szabályokra a 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a környezeti felelősségről szóló irányelv) (6) hatálya és szabályai fényében, amely a 2002/971/EK határozat elfogadása óta az Unió jogrendjének részévé vált;

| J. | mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv kizárja alkalmazási köréből a 2010. HNS-egyezmény hatálya alá eső környezeti károkat vagy az ilyen jellegű közvetlen kárveszélyt, amint az egyezmény hatályba lép (a környezeti felelősségről szóló irányelv 4. cikkének (2) bekezdése és IV. melléklete); |
| --- | --- |

J.

mivel a környezeti felelősségről szóló irányelv kizárja alkalmazási köréből a 2010. HNS-egyezmény hatálya alá eső környezeti károkat vagy az ilyen jellegű közvetlen kárveszélyt, amint az egyezmény hatályba lép (a környezeti felelősségről szóló irányelv 4. cikkének (2) bekezdése és IV. melléklete);

| K. | mivel a 2010. évi HNS-egyezmény bevezeti a hajótulajdonos objektív felelősségét az egyezmény hatálya alá tartozó veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításából eredő károkért, valamint a biztosítás kötésének vagy más pénzügyi biztosíték létrehozásának kötelezettségét, hogy legyen fedezet a kártérítésre az egyezmény értelmében, amely e tekintetben megtiltja a hajótulajdonossal szemben az egyezménnyel összhangban álló követelések kivételével bármely más követelés támasztását (7. cikk (4) és (5) bekezdése); |
| --- | --- |

K.

mivel a 2010. évi HNS-egyezmény bevezeti a hajótulajdonos objektív felelősségét az egyezmény hatálya alá tartozó veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításából eredő károkért, valamint a biztosítás kötésének vagy más pénzügyi biztosíték létrehozásának kötelezettségét, hogy legyen fedezet a kártérítésre az egyezmény értelmében, amely e tekintetben megtiltja a hajótulajdonossal szemben az egyezménnyel összhangban álló követelések kivételével bármely más követelés támasztását (7. cikk (4) és (5) bekezdése);

| L. | mivel hacsak valamennyi tagállam azonos időkereteken belül nem erősíti meg a HNS-egyezményt vagy csatlakozik ahhoz, fenn fog állni annak a kockázata, hogy a hajózási ágazatra egyszerre két különböző jogi szabályrendszer vonatkozik – egy uniós és egy nemzetközi –, ami a szennyezés károsultjai, így a parti közösségek, a halászok stb. számára is egyenlőtlenségeket teremthet, továbbá a 2010. évi HNS-egyezmény szellemével is ellentétes lenne; |
| --- | --- |

L.

mivel hacsak valamennyi tagállam azonos időkereteken belül nem erősíti meg a HNS-egyezményt vagy csatlakozik ahhoz, fenn fog állni annak a kockázata, hogy a hajózási ágazatra egyszerre két különböző jogi szabályrendszer vonatkozik – egy uniós és egy nemzetközi –, ami a szennyezés károsultjai, így a parti közösségek, a halászok stb. számára is egyenlőtlenségeket teremthet, továbbá a 2010. évi HNS-egyezmény szellemével is ellentétes lenne;

| M. | mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a környezeti felelősségről szóló irányelv IV. mellékletében szereplő egyéb egyezményei hatékonynak bizonyultak, hiszen a felelősség egyértelmű telepítése révén – ami általában nem hagy bizonytalanságot azt illetően, hogy ki a felelős fél –, illetve kötelező biztosítási és gyors kártérítési – nem kizárólag környezeti károkra vonatkozó – mechanizmusok bevezetése révén sikerült megtalálniuk az egyensúlyt a környezeti és a kereskedelmi érdekek között; |
| --- | --- |

M.

mivel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a környezeti felelősségről szóló irányelv IV. mellékletében szereplő egyéb egyezményei hatékonynak bizonyultak, hiszen a felelősség egyértelmű telepítése révén – ami általában nem hagy bizonytalanságot azt illetően, hogy ki a felelős fél –, illetve kötelező biztosítási és gyors kártérítési – nem kizárólag környezeti károkra vonatkozó – mechanizmusok bevezetése révén sikerült megtalálniuk az egyensúlyt a környezeti és a kereskedelmi érdekek között;

| 1. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a következő ajánlásokat:






  i. | biztosítsa, hogy a közös uniós szabályok egységességét, integritását és hatékonyságát ne érintsék hátrányosan a 2010. évi HNS-egyezmény megerősítésével vagy az ahhoz való csatlakozással vállalt nemzetközi kötelezettségek, összhangban a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával (7); |
| --- | --- | --- |

1.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a következő ajánlásokat:

i.

biztosítsa, hogy a közös uniós szabályok egységességét, integritását és hatékonyságát ne érintsék hátrányosan a 2010. évi HNS-egyezmény megerősítésével vagy az ahhoz való csatlakozással vállalt nemzetközi kötelezettségek, összhangban a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával (7);

| ii. | e tekintetben legyen nagyobb figyelemmel az átdolgozott Brüsszel I. rendelet és a 2010. évi HNS-egyezmény közötti átfedésekre az említett egyezmény értelmében a részes államok bíróságai előtti követelésekre és keresetekre alkalmazandó eljárási szabályokat illetően; |
| --- | --- |

ii.

e tekintetben legyen nagyobb figyelemmel az átdolgozott Brüsszel I. rendelet és a 2010. évi HNS-egyezmény közötti átfedésekre az említett egyezmény értelmében a részes államok bíróságai előtti követelésekre és keresetekre alkalmazandó eljárási szabályokat illetően;

| iii. | gondoskodjék a környezeti felelősségről szóló irányelv és a 2010. évi HNS-egyezmény közötti összeütközések minimálisra csökkentéséről azáltal, hogy megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy a 2010. évi HNS-egyezmény 7. cikkének (4) és (5) bekezdése szerinti kizárólagossági záradékot – amelynek értelmében hajótulajdonossal szemben csak az említett egyezmény alapján lehet követelést támasztani – az egyezményt megerősítő vagy az ahhoz csatlakozó tagállamok teljes mértékben tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

iii.

gondoskodjék a környezeti felelősségről szóló irányelv és a 2010. évi HNS-egyezmény közötti összeütközések minimálisra csökkentéséről azáltal, hogy megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy a 2010. évi HNS-egyezmény 7. cikkének (4) és (5) bekezdése szerinti kizárólagossági záradékot – amelynek értelmében hajótulajdonossal szemben csak az említett egyezmény alapján lehet követelést támasztani – az egyezményt megerősítő vagy az ahhoz csatlakozó tagállamok teljes mértékben tiszteletben tartsák;

| iv. | gondoskodjék azon kockázat csökkentéséről, hogy tartós versenyhátrányba hozza azokat az államokat, amelyek készek csatlakozni a 2010. évi HNS-egyezményhez, azokkal szemben, akik ezt a folyamatot késleltetnék és azt kívánják, hogy továbbra is csak a környezeti felelősségről szóló irányelv kösse őket; |
| --- | --- |

iv.

gondoskodjék azon kockázat csökkentéséről, hogy tartós versenyhátrányba hozza azokat az államokat, amelyek készek csatlakozni a 2010. évi HNS-egyezményhez, azokkal szemben, akik ezt a folyamatot késleltetnék és azt kívánják, hogy továbbra is csak a környezeti felelősségről szóló irányelv kösse őket;

| v. | gondoskodjék a kétféle – egy uniós és egy nemzetközi – tengeri felelősségi szabályrendszer párhuzamos létezésének megszüntetéséről, ami az uniós jog széttöredezettségéhez vezetne, sőt veszélyeztetné a felelősség egyértelmű telepítését és hosszadalmas és költséges jogi eljárásokhoz vezethet az áldozatok és a hajózási ágazat hátrányára; |
| --- | --- |

v.

gondoskodjék a kétféle – egy uniós és egy nemzetközi – tengeri felelősségi szabályrendszer párhuzamos létezésének megszüntetéséről, ami az uniós jog széttöredezettségéhez vezetne, sőt veszélyeztetné a felelősség egyértelmű telepítését és hosszadalmas és költséges jogi eljárásokhoz vezethet az áldozatok és a hajózási ágazat hátrányára;

| vi. | biztosítsa e tekintetben, hogy a tagállamokat világosan kötelezzék arra, hogy minden szükséges lépést tegyenek meg a konkrét eredmény elérése érdekében, nevezetesen hogy erősítsék meg a 2010. évi HNS-egyezményt vagy csatlakozzanak ahhoz ésszerű időn belül, amely nem lehet hosszabb mint a tanácsi határozat hatálybalépésétől számított két év; |
| --- | --- |

vi.

biztosítsa e tekintetben, hogy a tagállamokat világosan kötelezzék arra, hogy minden szükséges lépést tegyenek meg a konkrét eredmény elérése érdekében, nevezetesen hogy erősítsék meg a 2010. évi HNS-egyezményt vagy csatlakozzanak ahhoz ésszerű időn belül, amely nem lehet hosszabb mint a tanácsi határozat hatálybalépésétől számított két év;

| 2. | arra a következtetésre jut, hogy ez az állásfoglalás további lehetőség lenne a Tanács és a Bizottság számára, hogy kezeljék az (1) bekezdésben említett ajánlásokat; |
| --- | --- |

2.

arra a következtetésre jut, hogy ez az állásfoglalás további lehetőség lenne a Tanács és a Bizottság számára, hogy kezeljék az (1) bekezdésben említett ajánlásokat;

| 3. | utasítja elnökét, hogy kérje fel a Bizottságot és a Tanácsot további tárgyalások lefolytatására; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy kérje fel a Bizottságot és a Tanácsot további tárgyalások lefolytatására;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

(2)  HL L 337., 2002.12.13., 55. o.

(3)  HL L 351., 2012.12.20., 1. o.

(4)  Feljegyzés a 13142/15. napirendi ponthoz.

(5)  Online elérhető: http://www.ics-shipping.org/docs/default-source/Submissions/EU/hazardous-and-noxious-substances.pdf

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/35/EK irányelve (2004. április 21.) a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről (HL L 143., 2004.4.30., 56. o.).

(7)  A Bíróság 2/91. sz., 1993. március 19-i véleménye, ECLI:EU:C:1993:106., 25. pont; a Bíróság C-467/98. sz., az Európai Közösségek Bizottsága kontra Dán Királyság ügyben hozott 2002. november 5-i ítélete, ECLI:EU:C:2002:625, 82. pont; a Bíróság 1/03. sz., 2006. február 7-i véleménye, ECLI:EU:C:2006:81., 120. és 126. pont; a Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/172 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/172

---

P8_TA(2016)0261

Az EU és a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (Horvátország csatlakozása) ***

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13085/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13085/2014),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvtervezetre (13082/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvtervezetre (13082/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0009/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0009/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0148/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0148/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/173 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/173

---

P8_TA(2016)0262

Az EU és a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (egyetértés) ***

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 086/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05431/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05431/2015),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (15616/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (15616/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0061/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0061/2015),

| — | tekintettel a határozat tervezetéről szóló, 2016. június 8-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozat tervezetéről szóló, 2016. június 8-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0149/2016),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0263.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/174

---

P8_TA(2016)0264

A Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***I

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása a Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 086/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0067),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0032/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 1-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. június 1-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0187/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0187/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P8_TC1-COD(2016)0039

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 8-án került elfogadásra a Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/1112 határozat.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS KÖZÖS NYILATKOZATA

E határozat elfogadása nem sérti az Európai Parlament és a Tanács által a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 778/2013/EU határozattal egy időben elfogadott közös nyilatkozatot, amely továbbra is a harmadik országoknak és területeknek nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló valamennyi európai parlamenti és tanácsi határozatok alapjának tekintendő.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/176 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/176

---

P8_TA(2016)0265

Egyes adókikerülési gyakorlatok megakadályozását célzó szabályok *

Az Európai Parlament 2016. június 8-i jogalkotási állásfoglalása a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2018/C 086/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0026), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0026),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0031/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0031/2016),

| — | tekintettel a máltai parlament és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a máltai parlament és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0189/2016),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A nemzetközi adózás területén érvényben lévő jelenlegi politikai prioritások rávilágítanak arra, hogy biztosítani kell az adóknak a nyereség és az érték
  keletkezése
  helyén történő megfizetését. Ezért elengedhetetlen, hogy helyreálljon az adórendszerek igazságosságába vetett bizalom, és a kormányok hatékonyan gyakorolhassák adóügyi szuverenitásukat. Ezen új politikai célkitűzések alapján konkrét fellépésekre irányuló ajánlások kerültek megfogalmazásra a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) elleni kezdeményezése összefüggésében. Az igazságosabb adózás iránti igényre reagálva, a Bizottság 2015. június 17-i közleményében cselekvési tervet (3) határoz meg az Európai Unión belüli méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozóan (a továbbiakban: cselekvési terv). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A nemzetközi adózás területén érvényben lévő jelenlegi politikai prioritások rávilágítanak arra, hogy biztosítani kell az adóknak a nyereség és az érték
  keletkezése
  helyén történő megfizetését. Ezért elengedhetetlen, hogy helyreálljon az adórendszerek igazságosságába vetett bizalom, és a kormányok hatékonyan gyakorolhassák adóügyi szuverenitásukat. Ezen új politikai célkitűzések alapján konkrét fellépésekre irányuló ajánlások kerültek megfogalmazásra a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) elleni kezdeményezése összefüggésében. Az igazságosabb adózás iránti igényre reagálva, a Bizottság 2015. június 17-i közleményében cselekvési tervet (3) határoz meg az Európai Unión belüli méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozóan (a továbbiakban: cselekvési terv).

| (1) | A nemzetközi adózás területén érvényben lévő jelenlegi politikai prioritások rávilágítanak arra, hogy biztosítani kell az adóknak a nyereség
  keletkezése
  és az érték
  teremtése
  helyén történő megfizetését. Ezért elengedhetetlen, hogy helyreálljon az adórendszerek igazságosságába vetett bizalom, és a kormányok hatékonyan gyakorolhassák adóügyi szuverenitásukat. Ezen új politikai célkitűzések alapján konkrét fellépésekre irányuló ajánlások kerültek megfogalmazásra a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) elleni kezdeményezése összefüggésében. Az igazságosabb adózás iránti igényre reagálva, a Bizottság 2015. június 17-i közleményében cselekvési tervet határoz meg az Európai Unión belüli méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozóan (3) (a továbbiakban: cselekvési terv)
  , amelyben elismeri, hogy egy közös konszolidált társaságiadó-alap (a továbbiakban: KKTA) a megfelelő és méltányos hozzájárulási kulcs mellett valóban gyökeres változást okozhat a mesterséges BEPS-stratégiák elleni küzdelemben. Ennek fényében a Bizottságnak a lehető leghamarabb közzé kell tennie egy, a KKTA-ra vonatkozó ambiciózus javaslatot, a jogalkotónak pedig a lehető leggyorsabban le kell zárnia a tárgyalásokat e rendkívül fontos ügyben. Megfelelően figyelembe kell venni a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2012. április 19-i európai parlamenti álláspontot. |
| --- | --- |

(1)

A nemzetközi adózás területén érvényben lévő jelenlegi politikai prioritások rávilágítanak arra, hogy biztosítani kell az adóknak a nyereség
  keletkezése
  és az érték
  teremtése
  helyén történő megfizetését. Ezért elengedhetetlen, hogy helyreálljon az adórendszerek igazságosságába vetett bizalom, és a kormányok hatékonyan gyakorolhassák adóügyi szuverenitásukat. Ezen új politikai célkitűzések alapján konkrét fellépésekre irányuló ajánlások kerültek megfogalmazásra a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) elleni kezdeményezése összefüggésében. Az igazságosabb adózás iránti igényre reagálva, a Bizottság 2015. június 17-i közleményében cselekvési tervet határoz meg az Európai Unión belüli méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozóan (3) (a továbbiakban: cselekvési terv)
  , amelyben elismeri, hogy egy közös konszolidált társaságiadó-alap (a továbbiakban: KKTA) a megfelelő és méltányos hozzájárulási kulcs mellett valóban gyökeres változást okozhat a mesterséges BEPS-stratégiák elleni küzdelemben. Ennek fényében a Bizottságnak a lehető leghamarabb közzé kell tennie egy, a KKTA-ra vonatkozó ambiciózus javaslatot, a jogalkotónak pedig a lehető leggyorsabban le kell zárnia a tárgyalásokat e rendkívül fontos ügyben. Megfelelően figyelembe kell venni a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2012. április 19-i európai parlamenti álláspontot.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Az Unió úgy véli, hogy a csalás, az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem elsődleges politikai prioritás, mivel az agresszív adótervezés gyakorlata elfogadhatatlan a belső piac integritása és a társadalmi igazságosság szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Az Unió úgy véli, hogy a csalás, az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem elsődleges politikai prioritás, mivel az agresszív adótervezés gyakorlata elfogadhatatlan a belső piac integritása és a társadalmi igazságosság szempontjából.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | OECD-tagi minőségében a legtöbb tagállam elkötelezte magát amellett, hogy végrehajtja a 2015. október 5-én közzétett,
  az
  adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni 15 fellépés eredményeit. Az egységes piac jó működése érdekében ezért alapvető fontosságú, hogy a tagállamok – minimális követelményként – teljesítsék az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, tágabb értelemben pedig lépjenek fel az adókikerülési gyakorlatok visszaszorítása, valamint a méltányos és eredményes uniós adózás biztosítása érdekében, és mindezt megfelelően koherens és összehangolt módon tegyék. Egy szorosan integrált gazdaságok által alkotott piacon közös stratégiai megközelítésekre és összehangolt fellépésre van szükség a belső piac működésének javításához és a 
  BEPS
  elleni kezdeményezés pozitív hatásainak optimalizálásához. Ezen túlmenően csak egy közös keret segítségével lehet megakadályozni a piac feltöredezését, valamint véget vetni a jelenleg tapasztalható különbségeknek és piaci torzulásoknak. Végezetül pedig az Unió-szerte közös irányvonalat tükröző nemzeti végrehajtási intézkedések jogbiztonságot nyújtanának az adózók számára a tekintetben, hogy a szóban forgó intézkedések összeegyeztethetők az uniós joggal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

OECD-tagi minőségében a legtöbb tagállam elkötelezte magát amellett, hogy végrehajtja a 2015. október 5-én közzétett,
  az
  adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni 15 fellépés eredményeit. Az egységes piac jó működése érdekében ezért alapvető fontosságú, hogy a tagállamok – minimális követelményként – teljesítsék az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, tágabb értelemben pedig lépjenek fel az adókikerülési gyakorlatok visszaszorítása, valamint a méltányos és eredményes uniós adózás biztosítása érdekében, és mindezt megfelelően koherens és összehangolt módon tegyék. Egy szorosan integrált gazdaságok által alkotott piacon közös stratégiai megközelítésekre és összehangolt fellépésre van szükség a belső piac működésének javításához és a 
  BEPS
  elleni kezdeményezés pozitív hatásainak optimalizálásához. Ezen túlmenően csak egy közös keret segítségével lehet megakadályozni a piac feltöredezését, valamint véget vetni a jelenleg tapasztalható különbségeknek és piaci torzulásoknak. Végezetül pedig az Unió-szerte közös irányvonalat tükröző nemzeti végrehajtási intézkedések jogbiztonságot nyújtanának az adózók számára a tekintetben, hogy a szóban forgó intézkedések összeegyeztethetők az uniós joggal.

| (2) | OECD-tagi minőségében a legtöbb tagállam elkötelezte magát amellett, hogy végrehajtja a 2015. október 5-én közzétett,
  a tényleges
  adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni 15 fellépés eredményeit. Az egységes piac jó működése érdekében ezért alapvető fontosságú, hogy a tagállamok – minimális követelményként – teljesítsék az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, tágabb értelemben pedig lépjenek fel az adókikerülési gyakorlatok visszaszorítása, valamint a méltányos és eredményes uniós adózás biztosítása érdekében, és mindezt megfelelően koherens és összehangolt módon tegyék. Egy szorosan integrált gazdaságok által alkotott piacon közös stratégiai megközelítésekre és összehangolt fellépésre van szükség a belső piac működésének javításához és a 
  tényleges BEPS-stratégiák
  elleni kezdeményezés pozitív hatásainak optimalizálásához
  , megfelelően gondoskodva ugyanakkor a belső piacon működő vállalkozások versenyképességéről
  . Ezen túlmenően csak egy közös keret segítségével lehet megakadályozni a piac feltöredezését, valamint véget vetni a jelenleg tapasztalható különbségeknek és piaci torzulásoknak. Végezetül pedig az Unió-szerte közös irányvonalat tükröző nemzeti végrehajtási intézkedések jogbiztonságot nyújtanának az adózók számára a tekintetben, hogy a szóban forgó intézkedések összeegyeztethetők az uniós joggal.
  Az Unióban, ahol igen eltérőek a nemzeti piacok, fontos, hogy továbbra is csak valamennyi várható intézkedés átfogó hatásvizsgálatának elvégzésével biztosítható e közös irányvonal tagállami szintű, széles körű támogatása. |
| --- | --- |

(2)

OECD-tagi minőségében a legtöbb tagállam elkötelezte magát amellett, hogy végrehajtja a 2015. október 5-én közzétett,
  a tényleges
  adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni 15 fellépés eredményeit. Az egységes piac jó működése érdekében ezért alapvető fontosságú, hogy a tagállamok – minimális követelményként – teljesítsék az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, tágabb értelemben pedig lépjenek fel az adókikerülési gyakorlatok visszaszorítása, valamint a méltányos és eredményes uniós adózás biztosítása érdekében, és mindezt megfelelően koherens és összehangolt módon tegyék. Egy szorosan integrált gazdaságok által alkotott piacon közös stratégiai megközelítésekre és összehangolt fellépésre van szükség a belső piac működésének javításához és a 
  tényleges BEPS-stratégiák
  elleni kezdeményezés pozitív hatásainak optimalizálásához
  , megfelelően gondoskodva ugyanakkor a belső piacon működő vállalkozások versenyképességéről
  . Ezen túlmenően csak egy közös keret segítségével lehet megakadályozni a piac feltöredezését, valamint véget vetni a jelenleg tapasztalható különbségeknek és piaci torzulásoknak. Végezetül pedig az Unió-szerte közös irányvonalat tükröző nemzeti végrehajtási intézkedések jogbiztonságot nyújtanának az adózók számára a tekintetben, hogy a szóban forgó intézkedések összeegyeztethetők az uniós joggal.
  Az Unióban, ahol igen eltérőek a nemzeti piacok, fontos, hogy továbbra is csak valamennyi várható intézkedés átfogó hatásvizsgálatának elvégzésével biztosítható e közös irányvonal tagállami szintű, széles körű támogatása.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Mivel az adóparadicsomok az OECD szerint átláthatónak tekinthetők, javaslatot kell tenni a vagyonkezelői alapok és alapítványok átláthatóságának növelésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Mivel az adóparadicsomok az OECD szerint átláthatónak tekinthetők, javaslatot kell tenni a vagyonkezelői alapok és alapítványok átláthatóságának növelésére.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Elengedhetetlenül fontos, hogy megfelelő eszközök álljanak az adóhatóságok rendelkezésére BEPS-sel szembeni hatékony küzdelemhez és a nagy multinacionális társaságok által folytatott tevékenységek átláthatóságának javításához, különösen a realizált nyereség, a nyereség után fizetett adók, a kapott támogatások, az adókedvezmények, a munkavállalók létszáma és a tulajdonban lévő eszközök vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Elengedhetetlenül fontos, hogy megfelelő eszközök álljanak az adóhatóságok rendelkezésére BEPS-sel szembeni hatékony küzdelemhez és a nagy multinacionális társaságok által folytatott tevékenységek átláthatóságának javításához, különösen a realizált nyereség, a nyereség után fizetett adók, a kapott támogatások, az adókedvezmények, a munkavállalók létszáma és a tulajdonban lévő eszközök vonatkozásában.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | Az állandó telephelyek következetes kezeléséhez elengedhetetlen, hogy a tagállamok mind a vonatkozó jogszabályokban, mind pedig a kétoldalú adózási megállapodásokban közös fogalommeghatározást alkalmazzanak az állandó telephelyre, a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 5. cikkének megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

Az állandó telephelyek következetes kezeléséhez elengedhetetlen, hogy a tagállamok mind a vonatkozó jogszabályokban, mind pedig a kétoldalú adózási megállapodásokban közös fogalommeghatározást alkalmazzanak az állandó telephelyre, a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 5. cikkének megfelelően.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

4 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c) | A nyereség állandó telephelyek közötti nem következetes elosztásának elkerülésére a tagállamoknak a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 7. cikkében foglalt, az állandó telephelyekhez rendelhető nyereségekre vonatkozó szabályokat kell követniük, és alkalmazandó jogszabályaikat és kétoldalú megállapodásaikat e szabályokhoz kell igazítaniuk azok felülvizsgálatakor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4c)

A nyereség állandó telephelyek közötti nem következetes elosztásának elkerülésére a tagállamoknak a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 7. cikkében foglalt, az állandó telephelyekhez rendelhető nyereségekre vonatkozó szabályokat kell követniük, és alkalmazandó jogszabályaikat és kétoldalú megállapodásaikat e szabályokhoz kell igazítaniuk azok felülvizsgálatakor.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Szabályokat kell megállapítani a belső piacon történő adóalap-erózió ellen és a belső piacról kifelé irányuló nyereségátcsoportosítás ellen. A következő területeken van szükség szabályokra, amelyek hozzájárulnának e célkitűzés eléréséhez: a kamatok levonhatóságának korlátozása, a tőkekivonás megadóztatása, átállási záradék, a visszaélés elleni általános szabály, az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok és a hibrid struktúrák kezelésére vonatkozó keret. Abban az esetben, ha a szóban forgó szabályok alkalmazása kettős adóztatást eredményezne, az adózónak mentességet kell kapnia – az adott esettől függően – a másik tagállamban vagy harmadik országban megfizetett adó levonása révén. A szabályok célja tehát nem csupán az adókikerülési gyakorlatok megakadályozása, hanem egyúttal az egyéb akadályok – mint például a kettős adóztatás – elkerülése is a piacon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Szabályokat kell megállapítani a belső piacon történő adóalap-erózió ellen és a belső piacról kifelé irányuló nyereségátcsoportosítás ellen. A következő területeken van szükség szabályokra, amelyek hozzájárulnának e célkitűzés eléréséhez: a kamatok levonhatóságának korlátozása, a tőkekivonás megadóztatása, átállási záradék, a visszaélés elleni általános szabály, az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok és a hibrid struktúrák kezelésére vonatkozó keret. Abban az esetben, ha a szóban forgó szabályok alkalmazása kettős adóztatást eredményezne, az adózónak mentességet kell kapnia – az adott esettől függően – a másik tagállamban vagy harmadik országban megfizetett adó levonása révén. A szabályok célja tehát nem csupán az adókikerülési gyakorlatok megakadályozása, hanem egyúttal az egyéb akadályok – mint például a kettős adóztatás – elkerülése is a piacon.

| (5) | Szabályokat kell megállapítani a belső piacon történő adóalap-erózió ellen és a belső piacról kifelé irányuló nyereségátcsoportosítás ellen. A következő területeken van szükség szabályokra, amelyek hozzájárulnának e célkitűzés eléréséhez: a kamatok levonhatóságának korlátozása, a 
  banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerek BEPS érdekében történő alkalmazásával szembeni intézkedések, a
  tőkekivonás megadóztatása,
  az állandó telephely egyértelmű meghatározása, a transzferárra vonatkozó pontos szabályok, a szabadalmi adókedvezmények rendszerei keretének létrehozása, harmadik országgal kötött, hasonló hatású hatékony adózási megállapodás hiányában
  átállási záradék, a visszaélés elleni általános szabály, az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok és a hibrid struktúrák kezelésére vonatkozó keret. Abban az esetben, ha a szóban forgó szabályok alkalmazása kettős adóztatást eredményezne, az adózónak mentességet kell kapnia – az adott esettől függően – a másik tagállamban vagy harmadik országban megfizetett adó levonása révén. A szabályok célja tehát nem csupán az adókikerülési gyakorlatok megakadályozása, hanem egyúttal az egyéb akadályok – mint például a kettős adóztatás – elkerülése is a piacon.
  Az említett szabályok helyes alkalmazása érdekében gondoskodni kell a tagállami adóhatóságok megfelelő finanszírozásáról. Emellett sürgősen szükséges egy egységes szabályrendszer megállapítása a határokon átnyúló uniós vállalkozások adóköteles nyereségének kiszámítására, amelynek keretében a vállalatcsoportokat adózási célokból egyetlen gazdálkodó egységként kezelik, hogy megerősíthető legyen az egységes piac, és kiküszöbölhetővé váljon a jelenlegi társasági adózási keret számos gyenge pontja, amely agresszív adótervezést tesz lehetővé. |
| --- | --- |

(5)

Szabályokat kell megállapítani a belső piacon történő adóalap-erózió ellen és a belső piacról kifelé irányuló nyereségátcsoportosítás ellen. A következő területeken van szükség szabályokra, amelyek hozzájárulnának e célkitűzés eléréséhez: a kamatok levonhatóságának korlátozása, a 
  banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerek BEPS érdekében történő alkalmazásával szembeni intézkedések, a
  tőkekivonás megadóztatása,
  az állandó telephely egyértelmű meghatározása, a transzferárra vonatkozó pontos szabályok, a szabadalmi adókedvezmények rendszerei keretének létrehozása, harmadik országgal kötött, hasonló hatású hatékony adózási megállapodás hiányában
  átállási záradék, a visszaélés elleni általános szabály, az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok és a hibrid struktúrák kezelésére vonatkozó keret. Abban az esetben, ha a szóban forgó szabályok alkalmazása kettős adóztatást eredményezne, az adózónak mentességet kell kapnia – az adott esettől függően – a másik tagállamban vagy harmadik országban megfizetett adó levonása révén. A szabályok célja tehát nem csupán az adókikerülési gyakorlatok megakadályozása, hanem egyúttal az egyéb akadályok – mint például a kettős adóztatás – elkerülése is a piacon.
  Az említett szabályok helyes alkalmazása érdekében gondoskodni kell a tagállami adóhatóságok megfelelő finanszírozásáról. Emellett sürgősen szükséges egy egységes szabályrendszer megállapítása a határokon átnyúló uniós vállalkozások adóköteles nyereségének kiszámítására, amelynek keretében a vállalatcsoportokat adózási célokból egyetlen gazdálkodó egységként kezelik, hogy megerősíthető legyen az egységes piac, és kiküszöbölhetővé váljon a jelenlegi társasági adózási keret számos gyenge pontja, amely agresszív adótervezést tesz lehetővé.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A határokon átnyúló vállalatcsoportok – annak érdekében, hogy csökkentsék összesített adókötelezettségüket – egyre gyakrabban folyamodnak magas adómértéket alkalmazó adójogrendszerekből alacsonyabb adót kivető rendszerekkel rendelkező országokba történő nyereségátcsoportosításhoz, sok esetben magas kamatfizetések révén. A kamatkorlátozási szabályra azért van szükség, hogy az adózóknál felmerülő nettó pénzügyi költségek (azaz az az összeg, amellyel a pénzügyi kiadások meghaladják a pénzügyi bevételeket) levonhatóságának korlátozása segítségével csökkenthető legyen az ilyen
  gyakorlatok
  vonzereje. Meg kell határozni tehát egy levonhatósági rátát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredményének (earnings before interest, tax, depreciation and amortisation, EBITDA) függvényében. Az adómentes pénzügyi bevételek nem számolhatók el a pénzügyi kiadásokkal szemben. Ez azért van így, mert csak az adóköteles jövedelmet kell figyelembe venni annak megállapításakor, hogy a kamatokat milyen mértékben lehet levonni. Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás tekintetében alacsony kockázatú adózók tevékenységének megkönnyítése érdekében a nettó kamatnak mindig levonhatónak kell lennie egy meghatározott felső összeghatárig, amely akkor alkalmazandó, amikor ez az eljárás magasabb levonást eredményez, mint az EBITDA alapú ráta. Ha az adózó kötelező összevont pénzügyi beszámolókat kibocsátó csoport részét képezi, a csoport egészének az adósságállományát figyelembe kell venni annak megállapításakor, hogy megadható-e az adózónak a magasabb nettó pénzügyi költségek levonására való jogosultság. A kamatkorlátozási szabályt attól függetlenül alkalmazni kell az adózó nettó pénzügyi költségei vonatkozásában, hogy a költségek nemzeti szinten, az Unión belül határokon átnyúló formában vagy harmadik országban felvett hitel kapcsán keletkeznek-e.
  Annak ellenére, hogy
  általánosan elfogadott vélemény, hogy a pénzügyi vállalkozásokra, azaz a pénzügyi intézményekre és a biztosítókra szintén alkalmazni kell a kamatok levonhatóságának korlátozását, az is elismert tény, hogy e két ágazat olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek személyre szabottabb megközelítést tesznek szükségessé.
  Mivel a nemzetközi és uniós szintű tárgyalások során még nem születtek kellően kidolgozott következtetések, ebben a szakaszban még nincs mód a kifejezetten erre az ágazatra szabott szabályok megállapítására a pénzügyi és a biztosítási ágazatra vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A határokon átnyúló vállalatcsoportok – annak érdekében, hogy csökkentsék összesített adókötelezettségüket – egyre gyakrabban folyamodnak magas adómértéket alkalmazó adójogrendszerekből alacsonyabb adót kivető rendszerekkel rendelkező országokba történő nyereségátcsoportosításhoz, sok esetben magas kamatfizetések révén. A kamatkorlátozási szabályra azért van szükség, hogy az adózóknál felmerülő nettó pénzügyi költségek (azaz az az összeg, amellyel a pénzügyi kiadások meghaladják a pénzügyi bevételeket) levonhatóságának korlátozása segítségével csökkenthető legyen az ilyen
  gyakorlatok
  vonzereje. Meg kell határozni tehát egy levonhatósági rátát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredményének (earnings before interest, tax, depreciation and amortisation, EBITDA) függvényében. Az adómentes pénzügyi bevételek nem számolhatók el a pénzügyi kiadásokkal szemben. Ez azért van így, mert csak az adóköteles jövedelmet kell figyelembe venni annak megállapításakor, hogy a kamatokat milyen mértékben lehet levonni. Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás tekintetében alacsony kockázatú adózók tevékenységének megkönnyítése érdekében a nettó kamatnak mindig levonhatónak kell lennie egy meghatározott felső összeghatárig, amely akkor alkalmazandó, amikor ez az eljárás magasabb levonást eredményez, mint az EBITDA alapú ráta. Ha az adózó kötelező összevont pénzügyi beszámolókat kibocsátó csoport részét képezi, a csoport egészének az adósságállományát figyelembe kell venni annak megállapításakor, hogy megadható-e az adózónak a magasabb nettó pénzügyi költségek levonására való jogosultság. A kamatkorlátozási szabályt attól függetlenül alkalmazni kell az adózó nettó pénzügyi költségei vonatkozásában, hogy a költségek nemzeti szinten, az Unión belül határokon átnyúló formában vagy harmadik országban felvett hitel kapcsán keletkeznek-e.
  Annak ellenére, hogy
  általánosan elfogadott vélemény, hogy a pénzügyi vállalkozásokra, azaz a pénzügyi intézményekre és a biztosítókra szintén alkalmazni kell a kamatok levonhatóságának korlátozását, az is elismert tény, hogy e két ágazat olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek személyre szabottabb megközelítést tesznek szükségessé.
  Mivel a nemzetközi és uniós szintű tárgyalások során még nem születtek kellően kidolgozott következtetések, ebben a szakaszban még nincs mód a kifejezetten erre az ágazatra szabott szabályok megállapítására a pénzügyi és a biztosítási ágazatra vonatkozóan.

| (6) | A határokon átnyúló vállalatcsoportok – annak érdekében, hogy csökkentsék összesített adókötelezettségüket – egyre gyakrabban folyamodnak magas adómértéket alkalmazó adójogrendszerekből alacsonyabb adót kivető rendszerekkel rendelkező országokba történő nyereségátcsoportosításhoz, sok esetben magas kamatfizetések révén. A kamatkorlátozási szabályra azért van szükség, hogy az adózóknál felmerülő nettó pénzügyi költségek (azaz az az összeg, amellyel a pénzügyi kiadások meghaladják a pénzügyi bevételeket) levonhatóságának korlátozása segítségével csökkenthető legyen az ilyen
  tényleges BEPS-gyakorlatok
  vonzereje.
  A kamatköltségek tekintetében
  meg kell határozni tehát egy levonhatósági rátát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredményének (earnings before interest, tax, depreciation and amortisation – EBITDA) függvényében. Az adómentes pénzügyi bevételek nem számolhatók el a pénzügyi kiadásokkal szemben. Ez azért van így, mert csak az adóköteles jövedelmet kell figyelembe venni annak megállapításakor, hogy a kamatokat milyen mértékben lehet levonni. Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás tekintetében alacsony kockázatú adózók tevékenységének megkönnyítése érdekében a nettó kamatnak mindig levonhatónak kell lennie egy meghatározott felső összeghatárig, amely akkor alkalmazandó, amikor ez az eljárás magasabb levonást eredményez, mint az EBITDA alapú ráta. Ha az adózó kötelező összevont pénzügyi beszámolókat kibocsátó csoport részét képezi, a csoport egészének az adósságállományát figyelembe kell venni annak megállapításakor, hogy megadható-e az adózónak a magasabb nettó pénzügyi költségek levonására való jogosultság. A kamatkorlátozási szabályt attól függetlenül alkalmazni kell az adózó nettó pénzügyi költségei vonatkozásában, hogy a költségek nemzeti szinten, az Unión belül határokon átnyúló formában vagy harmadik országban felvett hitel kapcsán keletkeznek-e. Általánosan elfogadott vélemény, hogy a pénzügyi vállalkozásokra, azaz a pénzügyi intézményekre és a biztosítókra szintén alkalmazni kell a kamatok levonhatóságának korlátozását, az is elismert tény, hogy e két ágazat olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek
  esetleg
  személyre szabottabb megközelítést tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

(6)

A határokon átnyúló vállalatcsoportok – annak érdekében, hogy csökkentsék összesített adókötelezettségüket – egyre gyakrabban folyamodnak magas adómértéket alkalmazó adójogrendszerekből alacsonyabb adót kivető rendszerekkel rendelkező országokba történő nyereségátcsoportosításhoz, sok esetben magas kamatfizetések révén. A kamatkorlátozási szabályra azért van szükség, hogy az adózóknál felmerülő nettó pénzügyi költségek (azaz az az összeg, amellyel a pénzügyi kiadások meghaladják a pénzügyi bevételeket) levonhatóságának korlátozása segítségével csökkenthető legyen az ilyen
  tényleges BEPS-gyakorlatok
  vonzereje.
  A kamatköltségek tekintetében
  meg kell határozni tehát egy levonhatósági rátát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredményének (earnings before interest, tax, depreciation and amortisation – EBITDA) függvényében. Az adómentes pénzügyi bevételek nem számolhatók el a pénzügyi kiadásokkal szemben. Ez azért van így, mert csak az adóköteles jövedelmet kell figyelembe venni annak megállapításakor, hogy a kamatokat milyen mértékben lehet levonni. Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás tekintetében alacsony kockázatú adózók tevékenységének megkönnyítése érdekében a nettó kamatnak mindig levonhatónak kell lennie egy meghatározott felső összeghatárig, amely akkor alkalmazandó, amikor ez az eljárás magasabb levonást eredményez, mint az EBITDA alapú ráta. Ha az adózó kötelező összevont pénzügyi beszámolókat kibocsátó csoport részét képezi, a csoport egészének az adósságállományát figyelembe kell venni annak megállapításakor, hogy megadható-e az adózónak a magasabb nettó pénzügyi költségek levonására való jogosultság. A kamatkorlátozási szabályt attól függetlenül alkalmazni kell az adózó nettó pénzügyi költségei vonatkozásában, hogy a költségek nemzeti szinten, az Unión belül határokon átnyúló formában vagy harmadik országban felvett hitel kapcsán keletkeznek-e. Általánosan elfogadott vélemény, hogy a pénzügyi vállalkozásokra, azaz a pénzügyi intézményekre és a biztosítókra szintén alkalmazni kell a kamatok levonhatóságának korlátozását, az is elismert tény, hogy e két ágazat olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek
  esetleg
  személyre szabottabb megközelítést tesznek szükségessé.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A harmadik félnek nyújtott hitelből finanszírozott, hosszú távú közérdekű infrastrukturális projektek esetében, amennyiben a hitel összege magasabb az ebben az irányelvben meghatározott mentességi küszöbnél, lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy bizonyos feltételek mellett mentességet biztosítsanak a harmadik félnek nyújtott hitelből finanszírozott, közérdekű infrastrukturális projektek számára, mivel a javasolt kamatkorlátozási rendelkezések alkalmazása ilyen esetekben kontraproduktív lenne. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A harmadik félnek nyújtott hitelből finanszírozott, hosszú távú közérdekű infrastrukturális projektek esetében, amennyiben a hitel összege magasabb az ebben az irányelvben meghatározott mentességi küszöbnél, lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy bizonyos feltételek mellett mentességet biztosítsanak a harmadik félnek nyújtott hitelből finanszírozott, közérdekű infrastrukturális projektek számára, mivel a javasolt kamatkorlátozási rendelkezések alkalmazása ilyen esetekben kontraproduktív lenne.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | A nyereség banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerekbe történő átcsoportosítása különösen veszélyezteti a tagállamok adóbevételeit, illetve az adókikerülő és az adózás szempontjából jogkövető, akár nagy, akár kicsi cégekkel való méltányos és egyenlő bánásmódot. Az ebben az irányelvben valamennyi ország tekintetében javasolt, általánosan alkalmazandó intézkedések mellett elengedhetetlen a banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerek visszatartása attól, hogy társasági adózási és társasági jogi környezetüket az adókikerülésből származó nyereségre alapozzák, úgy, hogy ugyanakkor nem hajtják végre megfelelően a felelősségteljes adóügyi kormányzásra vonatkozó globális szabványokat, például az adózási információk automatikus cseréjét, vagy azokat hallgatólagosan nem tartják be, amikor a végrehajtásra vonatkozó politikai kötelezettségvállalás ellenére nem hajtják végre megfelelően az adótörvényeket és a nemzetközi megállapodásokat. Ezért egyedi intézkedések javaslatára kerül sor abból a célból, hogy ez az irányelv a jelenleg banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerek megfelelőségét biztosító eszköz lehessen az adózási átláthatóságra és méltányosságra irányuló nemzetközi törekvések tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

A nyereség banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerekbe történő átcsoportosítása különösen veszélyezteti a tagállamok adóbevételeit, illetve az adókikerülő és az adózás szempontjából jogkövető, akár nagy, akár kicsi cégekkel való méltányos és egyenlő bánásmódot. Az ebben az irányelvben valamennyi ország tekintetében javasolt, általánosan alkalmazandó intézkedések mellett elengedhetetlen a banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerek visszatartása attól, hogy társasági adózási és társasági jogi környezetüket az adókikerülésből származó nyereségre alapozzák, úgy, hogy ugyanakkor nem hajtják végre megfelelően a felelősségteljes adóügyi kormányzásra vonatkozó globális szabványokat, például az adózási információk automatikus cseréjét, vagy azokat hallgatólagosan nem tartják be, amikor a végrehajtásra vonatkozó politikai kötelezettségvállalás ellenére nem hajtják végre megfelelően az adótörvényeket és a nemzetközi megállapodásokat. Ezért egyedi intézkedések javaslatára kerül sor abból a célból, hogy ez az irányelv a jelenleg banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerek megfelelőségét biztosító eszköz lehessen az adózási átláthatóságra és méltányosságra irányuló nemzetközi törekvések tekintetében.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Túl gyakori eset, hogy a multinacionális vállalatok összefognak, hogy nyereségüket adófizetés nélkül vagy nagyon alacsony adómérték mellett adóparadicsomokba menekítsék. Az állandó telephely lehetővé fogja tenni azon kritériumok pontos és kötelező meghatározását, amelyek fennállása esetén egy multinacionális vállalat egy adott országban letelepedettnek tekinthető. Ez rá fogja kényszeríteni a multinacionális vállalatokat arra, hogy adóikat méltányos módon befizessék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Túl gyakori eset, hogy a multinacionális vállalatok összefognak, hogy nyereségüket adófizetés nélkül vagy nagyon alacsony adómérték mellett adóparadicsomokba menekítsék. Az állandó telephely lehetővé fogja tenni azon kritériumok pontos és kötelező meghatározását, amelyek fennállása esetén egy multinacionális vállalat egy adott országban letelepedettnek tekinthető. Ez rá fogja kényszeríteni a multinacionális vállalatokat arra, hogy adóikat méltányos módon befizessék.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | A „transzferárazás” kifejezés az adott multinacionális vállalaton belül végrehajtott tranzakciókat övező feltételekre és módozatokra vonatkozik, ideértve a leányvállalatokat és a fedőcégeket is, amelyek nyereségét a multinacionális anyavállalatnak juttatják. A különböző országokban letelepedett, társult vállalkozások közötti, csoporton belüli ügyletek, például áruk vagy szolgáltatások transzfere során alkalmazott árat jelenti. Mivel az árakat a multinacionális vállalaton belüli, nem független társult tagok határozzák meg, előfordulhat, hogy ezek az árak nem tükrözik a tényleges piaci árat. Az Uniónak gondoskodnia kell arról, hogy a multinacionális vállalatok által létrehozott, adóköteles nyereséget nem utalják át mesterségesen a joghatóságán kívül eső területre, valamint hogy a multinacionális vállalatok által a saját országukban bejelentett adóalapok tükrözik az ott folytatott gazdasági tevékenységet. Az adófizetőket illetően kulcsfontosságú az adózás kétszeres elmaradása kockázatainak korlátozása, amelyek két ország közötti véleménykülönbségből adódhatnak azzal kapcsolatosan, hogy hogyan határozzák meg a társult vállalkozásokkal végrehajtott nemzetközi ügyleteik vonatkozásában azt az árat, amelyet a felek akkor fizetnének, ha nem volna közöttük különleges kapcsolat. Ez a rendszer nem teszi lehetővé egy sor mesterséges manőver alkalmazásának megakadályozását, nevezetesen az olyan termékek esetében, amelyeknél nem állapítható meg piaci ár (például franchise vagy vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások esetén). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

A „transzferárazás” kifejezés az adott multinacionális vállalaton belül végrehajtott tranzakciókat övező feltételekre és módozatokra vonatkozik, ideértve a leányvállalatokat és a fedőcégeket is, amelyek nyereségét a multinacionális anyavállalatnak juttatják. A különböző országokban letelepedett, társult vállalkozások közötti, csoporton belüli ügyletek, például áruk vagy szolgáltatások transzfere során alkalmazott árat jelenti. Mivel az árakat a multinacionális vállalaton belüli, nem független társult tagok határozzák meg, előfordulhat, hogy ezek az árak nem tükrözik a tényleges piaci árat. Az Uniónak gondoskodnia kell arról, hogy a multinacionális vállalatok által létrehozott, adóköteles nyereséget nem utalják át mesterségesen a joghatóságán kívül eső területre, valamint hogy a multinacionális vállalatok által a saját országukban bejelentett adóalapok tükrözik az ott folytatott gazdasági tevékenységet. Az adófizetőket illetően kulcsfontosságú az adózás kétszeres elmaradása kockázatainak korlátozása, amelyek két ország közötti véleménykülönbségből adódhatnak azzal kapcsolatosan, hogy hogyan határozzák meg a társult vállalkozásokkal végrehajtott nemzetközi ügyleteik vonatkozásában azt az árat, amelyet a felek akkor fizetnének, ha nem volna közöttük különleges kapcsolat. Ez a rendszer nem teszi lehetővé egy sor mesterséges manőver alkalmazásának megakadályozását, nevezetesen az olyan termékek esetében, amelyeknél nem állapítható meg piaci ár (például franchise vagy vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások esetén).

Módosítás 101/rev

Irányelvre irányuló javaslat

7 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7c) | A szellemi tulajdonhoz, szabadalmakhoz és a kutatás-fejlesztéshez (K+F) kapcsolódó adórendszereket Unió-szerte széles körben alkalmazzák. Ugyanakkor a Bizottság számos tanulmánya egyértelműen kimutatta, hogy a szabadalmi adókedvezmény és a K+F előmozdítása közötti kapcsolat számos esetben önkényes. Az OECD a szabadalmi adókedvezmények rendszere szabályozása érdekében kidolgozta a módosított nexus módszert. Ez a módszer garantálja, hogy a szabadalmi adókedvezmény rendszer keretén belül csak azokra a jövedelmekre vonatkozik kedvezményes adókulcs, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a kutatási és fejlesztési célú kiadásokhoz. Azonban máris látható, hogy a tagállamok a nexus és a gazdasági tartalom fogalmát csak nehezen tudják innovációs adókedvezményeikre alkalmazni. Amennyiben 2017 januárjában a tagállamok továbbra sem alkalmazzák teljes körűen és egységesen a módosított nexus módszert a jelenlegi, káros szabadalmi adókedvezmények kiküszöbölésére, a Bizottságnak új, kötelező érvényű jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikke alapján, annak érdekében, hogy a régi, káros rendszerek felszámolásának időpontját 2017. június 30-ra hozzák előre, lerövidítve a szerzett jogokra vonatkozó szabály alkalmazási időszakát. A KKTA-nak fel kell számolnia a nyereség szellemi tulajdonnal kapcsolatos adótervezés révén történő átcsoportosítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7c)

A szellemi tulajdonhoz, szabadalmakhoz és a kutatás-fejlesztéshez (K+F) kapcsolódó adórendszereket Unió-szerte széles körben alkalmazzák. Ugyanakkor a Bizottság számos tanulmánya egyértelműen kimutatta, hogy a szabadalmi adókedvezmény és a K+F előmozdítása közötti kapcsolat számos esetben önkényes. Az OECD a szabadalmi adókedvezmények rendszere szabályozása érdekében kidolgozta a módosított nexus módszert. Ez a módszer garantálja, hogy a szabadalmi adókedvezmény rendszer keretén belül csak azokra a jövedelmekre vonatkozik kedvezményes adókulcs, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a kutatási és fejlesztési célú kiadásokhoz. Azonban máris látható, hogy a tagállamok a nexus és a gazdasági tartalom fogalmát csak nehezen tudják innovációs adókedvezményeikre alkalmazni. Amennyiben 2017 januárjában a tagállamok továbbra sem alkalmazzák teljes körűen és egységesen a módosított nexus módszert a jelenlegi, káros szabadalmi adókedvezmények kiküszöbölésére, a Bizottságnak új, kötelező érvényű jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikke alapján, annak érdekében, hogy a régi, káros rendszerek felszámolásának időpontját 2017. június 30-ra hozzák előre, lerövidítve a szerzett jogokra vonatkozó szabály alkalmazási időszakát. A KKTA-nak fel kell számolnia a nyereség szellemi tulajdonnal kapcsolatos adótervezés révén történő átcsoportosítását.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

7 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7d) | Nem kell kivetni tőkekivonási adót az olyan jellegű eszközáthelyezések esetében, amennyiben azok aktív jövedelmet termelő tárgyi eszközök. Az ilyen eszközök áthelyezése elengedhetetlen eleme a vállalkozások eredményes forrásallokációinak, és célja nem elsősorban az adóoptimalizálás vagy az adókikerülés, ezért az említett rendelkezések alól ezeket mentesíteni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7d)

Nem kell kivetni tőkekivonási adót az olyan jellegű eszközáthelyezések esetében, amennyiben azok aktív jövedelmet termelő tárgyi eszközök. Az ilyen eszközök áthelyezése elengedhetetlen eleme a vállalkozások eredményes forrásallokációinak, és célja nem elsősorban az adóoptimalizálás vagy az adókikerülés, ezért az említett rendelkezések alól ezeket mentesíteni kell.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A külföldön megfizetett adó beszámításának eredendő nehézségei következtében az államok hajlamosak egyre nagyobb mértékben adómentességet adni a külföldi eredetű jövedelmek után az adóügyi illetőség szerinti államban. Ennek a megközelítésnek a nem szándékos negatív hatása azonban az, hogy olyan helyzeteket eredményez, amelyek révén adómentes vagy alacsony adóval terhelt jövedelmek kerülnek be a belső piacra, majd – sok esetben adózatlanul – áramlanak az Unió területén, kihasználva az uniós jogban rendelkezésre álló eszközöket. Az ilyen gyakorlatok ellen általános az átállási záradékok alkalmazása. Ezért olyan átállási záradékot szükséges előírni, amely a külföldi jövedelmek egyes – az Unióban adómentes, harmadik országokból származó – típusaira irányulnak, mint például a nyereségfelosztás, részvények értékesítéséből származó bevétel, és az állandó telephelyek nyeresége. Ezeknek a jövedelmeknek adókötelesnek kell lenniük az Unióban, amennyiben a 
  harmadik
  országban egy bizonyos szint alatt adóztak
  . Figyelembe véve, hogy az átállási záradék nem követeli meg az alacsony adózású gazdálkodó egység ellenőrzését, és ezért az egység kötelező beszámolói nem feltétlen állnak rendelkezésre, a tényleges adókulcs kiszámítása esetenként nagyon bonyolult. Ezért a tagállamoknak a jogszabályban megállapított adókulcsot kell figyelembe venniük az átállási záradék alkalmazása során
  . A kettős adóztatás megakadályozása érdekében az átállási záradékot alkalmazó tagállamoknak be kell számítaniuk a külföldön megfizetett adót. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A külföldön megfizetett adó beszámításának eredendő nehézségei következtében az államok hajlamosak egyre nagyobb mértékben adómentességet adni a külföldi eredetű jövedelmek után az adóügyi illetőség szerinti államban. Ennek a megközelítésnek a nem szándékos negatív hatása azonban az, hogy olyan helyzeteket eredményez, amelyek révén adómentes vagy alacsony adóval terhelt jövedelmek kerülnek be a belső piacra, majd – sok esetben adózatlanul – áramlanak az Unió területén, kihasználva az uniós jogban rendelkezésre álló eszközöket. Az ilyen gyakorlatok ellen általános az átállási záradékok alkalmazása. Ezért olyan átállási záradékot szükséges előírni, amely a külföldi jövedelmek egyes – az Unióban adómentes, harmadik országokból származó – típusaira irányulnak, mint például a nyereségfelosztás, részvények értékesítéséből származó bevétel, és az állandó telephelyek nyeresége. Ezeknek a jövedelmeknek adókötelesnek kell lenniük az Unióban, amennyiben a 
  harmadik
  országban egy bizonyos szint alatt adóztak
  . Figyelembe véve, hogy az átállási záradék nem követeli meg az alacsony adózású gazdálkodó egység ellenőrzését, és ezért az egység kötelező beszámolói nem feltétlen állnak rendelkezésre, a tényleges adókulcs kiszámítása esetenként nagyon bonyolult. Ezért a tagállamoknak a jogszabályban megállapított adókulcsot kell figyelembe venniük az átállási záradék alkalmazása során
  . A kettős adóztatás megakadályozása érdekében az átállási záradékot alkalmazó tagállamoknak be kell számítaniuk a külföldön megfizetett adót.

| (8) | A külföldön megfizetett adó beszámításának eredendő nehézségei következtében az államok hajlamosak egyre nagyobb mértékben adómentességet adni a külföldi eredetű jövedelmek után az adóügyi illetőség szerinti államban. Ennek a megközelítésnek a nem szándékos negatív hatása azonban az, hogy olyan helyzeteket eredményez, amelyek révén adómentes vagy alacsony adóval terhelt jövedelmek kerülnek be a belső piacra, majd – sok esetben adózatlanul – áramlanak az Unió területén, kihasználva az uniós jogban rendelkezésre álló eszközöket. Az ilyen gyakorlatok ellen általános az átállási záradékok alkalmazása. Ezért olyan átállási záradékot szükséges előírni, amely a külföldi jövedelmek egyes – az Unióban adómentes, harmadik országokból származó – típusaira irányulnak, mint például a nyereségfelosztás, részvények értékesítéséből származó bevétel, és az állandó telephelyek nyeresége. Ezeknek a jövedelmeknek adókötelesnek kell lenniük az Unióban, amennyiben a 
  származási
  országban egy bizonyos szint alatt adóztak, és
  a harmadik országgal kötött
  ,
  hasonló hatású hatékony adózási megállapodás hiányában
  . A kettős adóztatás megakadályozása érdekében az átállási záradékot alkalmazó tagállamoknak be kell számítaniuk a külföldön megfizetett adót. |
| --- | --- |

(8)

A külföldön megfizetett adó beszámításának eredendő nehézségei következtében az államok hajlamosak egyre nagyobb mértékben adómentességet adni a külföldi eredetű jövedelmek után az adóügyi illetőség szerinti államban. Ennek a megközelítésnek a nem szándékos negatív hatása azonban az, hogy olyan helyzeteket eredményez, amelyek révén adómentes vagy alacsony adóval terhelt jövedelmek kerülnek be a belső piacra, majd – sok esetben adózatlanul – áramlanak az Unió területén, kihasználva az uniós jogban rendelkezésre álló eszközöket. Az ilyen gyakorlatok ellen általános az átállási záradékok alkalmazása. Ezért olyan átállási záradékot szükséges előírni, amely a külföldi jövedelmek egyes – az Unióban adómentes, harmadik országokból származó – típusaira irányulnak, mint például a nyereségfelosztás, részvények értékesítéséből származó bevétel, és az állandó telephelyek nyeresége. Ezeknek a jövedelmeknek adókötelesnek kell lenniük az Unióban, amennyiben a 
  származási
  országban egy bizonyos szint alatt adóztak, és
  a harmadik országgal kötött
  ,
  hasonló hatású hatékony adózási megállapodás hiányában
  . A kettős adóztatás megakadályozása érdekében az átállási záradékot alkalmazó tagállamoknak be kell számítaniuk a külföldön megfizetett adót.

Módosítás 96

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az adórendszerekben léteznek visszaélés elleni általános szabályok (GAAR), amelyek olyan, visszaélésszerű adózási gyakorlatokra irányulnak, amelyekre még nem vonatkoznak kifejezetten azokat célzó rendelkezések. Ezért a visszaélés elleni általános szabályok célja bizonyos hiányosságok pótlása, ami azonban nem érintheti a kifejezetten a visszaélések ellen irányuló szabályok alkalmazhatóságát. A visszaélés elleni általános
  szabályok Unión belüli alkalmazását a „teljesen mesterséges” (nem valódi) jogügyletekre kell korlátozni; ellenkező esetben az adózónak rendelkeznie kell azzal a joggal
  ,
  hogy
  kereskedelmi
  tevékenysége
  tekintetében
  kiválassza az
  adózási szempontból legmegfelelőbb
  struktúrát
  . Fontos továbbá annak biztosítása, hogy a visszaélés elleni általános szabályok alkalmazása egységesen történjen belföldi, Unión belüli és harmadik országokat érintő esetekben, ily módon szavatolva, hogy a belföldi és határokon átnyúló helyzetekben ne legyen eltérő a hatályuk, valamint az alkalmazásuk eredménye. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az adórendszerekben léteznek visszaélés elleni általános szabályok (GAAR), amelyek olyan, visszaélésszerű adózási gyakorlatokra irányulnak, amelyekre még nem vonatkoznak kifejezetten azokat célzó rendelkezések. Ezért a visszaélés elleni általános szabályok célja bizonyos hiányosságok pótlása, ami azonban nem érintheti a kifejezetten a visszaélések ellen irányuló szabályok alkalmazhatóságát. A visszaélés elleni általános
  szabályok Unión belüli alkalmazását a „teljesen mesterséges” (nem valódi) jogügyletekre kell korlátozni; ellenkező esetben az adózónak rendelkeznie kell azzal a joggal
  ,
  hogy
  kereskedelmi
  tevékenysége
  tekintetében
  kiválassza az
  adózási szempontból legmegfelelőbb
  struktúrát
  . Fontos továbbá annak biztosítása, hogy a visszaélés elleni általános szabályok alkalmazása egységesen történjen belföldi, Unión belüli és harmadik országokat érintő esetekben, ily módon szavatolva, hogy a belföldi és határokon átnyúló helyzetekben ne legyen eltérő a hatályuk, valamint az alkalmazásuk eredménye.

| (9) | Az adórendszerekben léteznek visszaélés elleni általános szabályok (GAAR), amelyek olyan, visszaélésszerű adózási gyakorlatokra irányulnak, amelyekre még nem vonatkoznak kifejezetten azokat célzó rendelkezések. Ezért a visszaélés elleni általános szabályok célja bizonyos hiányosságok pótlása, ami azonban nem érintheti a kifejezetten a visszaélések ellen irányuló szabályok alkalmazhatóságát.
  Az Unión belül
  a visszaélés elleni általános
  szabályokat olyan jogügyletekre kell alkalmazni, amelyeknek fő vagy egyik fő célja az egyébként alkalmazandó adózási rendelkezések tárgyával vagy céljával ellentétes adóelőny megszerzése
  ,
  ám nem szabad akadályozni az adózókat a
  kereskedelmi
  tevékenységük
  tekintetében adózási szempontból legmegfelelőbb
  struktúra kiválasztásában
  . Fontos továbbá annak biztosítása, hogy a visszaélés elleni általános szabályok alkalmazása egységesen történjen belföldi, Unión belüli és harmadik országokat érintő esetekben, ily módon szavatolva, hogy a belföldi és határokon átnyúló helyzetekben ne legyen eltérő a hatályuk, valamint az alkalmazásuk eredménye. |
| --- | --- |

(9)

Az adórendszerekben léteznek visszaélés elleni általános szabályok (GAAR), amelyek olyan, visszaélésszerű adózási gyakorlatokra irányulnak, amelyekre még nem vonatkoznak kifejezetten azokat célzó rendelkezések. Ezért a visszaélés elleni általános szabályok célja bizonyos hiányosságok pótlása, ami azonban nem érintheti a kifejezetten a visszaélések ellen irányuló szabályok alkalmazhatóságát.
  Az Unión belül
  a visszaélés elleni általános
  szabályokat olyan jogügyletekre kell alkalmazni, amelyeknek fő vagy egyik fő célja az egyébként alkalmazandó adózási rendelkezések tárgyával vagy céljával ellentétes adóelőny megszerzése
  ,
  ám nem szabad akadályozni az adózókat a
  kereskedelmi
  tevékenységük
  tekintetében adózási szempontból legmegfelelőbb
  struktúra kiválasztásában
  . Fontos továbbá annak biztosítása, hogy a visszaélés elleni általános szabályok alkalmazása egységesen történjen belföldi, Unión belüli és harmadik országokat érintő esetekben, ily módon szavatolva, hogy a belföldi és határokon átnyúló helyzetekben ne legyen eltérő a hatályuk, valamint az alkalmazásuk eredménye.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Egy jogügylet vagy jogügylet-sorozat nem valódinak tekintendő, amennyiben különböző mértékű adókat eredményez bizonyos fajta – pl. szabadalmakból származó – jövedelmekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Egy jogügylet vagy jogügylet-sorozat nem valódinak tekintendő, amennyiben különböző mértékű adókat eredményez bizonyos fajta – pl. szabadalmakból származó – jövedelmekre vonatkozóan.

Módosítás 97

Irányelvre irányuló javaslat

9 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9b) | A tagállamok részletesebb rendelkezéseket dolgoznak ki, amelyek világossá teszik, hogy mi értendő a nem valódi jogügyletek és egyéb, szankcionálandó adóügyi tevékenységek alatt. A szankciókat egyértelműen kell meghatározni, hogy ne alakulhasson ki jogbizonytalanság, továbbá erőteljesen ösztönözzék az adóügyi jogszabályok teljes körű betartását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9b)

A tagállamok részletesebb rendelkezéseket dolgoznak ki, amelyek világossá teszik, hogy mi értendő a nem valódi jogügyletek és egyéb, szankcionálandó adóügyi tevékenységek alatt. A szankciókat egyértelműen kell meghatározni, hogy ne alakulhasson ki jogbizonytalanság, továbbá erőteljesen ösztönözzék az adóügyi jogszabályok teljes körű betartását.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

9 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9c) | A tagállamoknak a nemzeti jogrendjüknek megfelelő szankciórendszert kell bevezetniük, és erről értesíteniük kell a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9c)

A tagállamoknak a nemzeti jogrendjüknek megfelelő szankciórendszert kell bevezetniük, és erről értesíteniük kell a Bizottságot.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

9 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9d) | A kedvező adójogi elbánásban részesülő céltársaságok – pl. postafiókcégek, fedőcégek – létrehozásának elkerülése érdekében a vállalatoknak eleget kell tenniük az állandó üzleti telephely és a minimális gazdasági tartalom 2. cikkben foglalt fogalommeghatározásának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9d)

A kedvező adójogi elbánásban részesülő céltársaságok – pl. postafiókcégek, fedőcégek – létrehozásának elkerülése érdekében a vállalatoknak eleget kell tenniük az állandó üzleti telephely és a minimális gazdasági tartalom 2. cikkben foglalt fogalommeghatározásának.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

9 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9e) | Meg kell tiltani, hogy az Unióban tevékenykedő adózók postafiókcégeket alkalmazzanak. Az adózóknak az éves országonkénti jelentéstételi kötelezettségeik keretében bizonyítaniuk kell az adóügyi hatóságok előtt, hogy a csoportjukba tartozó valamennyi egység rendelkezik gazdasági tartalommal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9e)

Meg kell tiltani, hogy az Unióban tevékenykedő adózók postafiókcégeket alkalmazzanak. Az adózóknak az éves országonkénti jelentéstételi kötelezettségeik keretében bizonyítaniuk kell az adóügyi hatóságok előtt, hogy a csoportjukba tartozó valamennyi egység rendelkezik gazdasági tartalommal.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

9 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9f) | Az Unión belüli határokon átnyúló adóügyi jogviták megoldására szolgáló jelenlegi mechanizmusok javítása érdekében nem csupán a kettős adóztatás eseteire kell összpontosítani, hanem az adózás kétszeres elmaradásának eseteire is, továbbá világosabb szabályokat és szigorúbb határidőket tartalmazó vitarendezési mechanizmusokat kell bevezetni 2017 januárjától. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9f)

Az Unión belüli határokon átnyúló adóügyi jogviták megoldására szolgáló jelenlegi mechanizmusok javítása érdekében nem csupán a kettős adóztatás eseteire kell összpontosítani, hanem az adózás kétszeres elmaradásának eseteire is, továbbá világosabb szabályokat és szigorúbb határidőket tartalmazó vitarendezési mechanizmusokat kell bevezetni 2017 januárjától.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

9 g preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9 g) | Az adózók megfelelő azonosítása elengedhetetlen az adóhatóságok közötti eredményes információcsere szempontjából. Az azonosítás legjobb módja a harmonizált, közös európai adóazonosító szám (TIN) létrehozása lehet. Ennek segítségével bármely harmadik fél gyorsan, könnyen és helyesen azonosíthatja és rögzítheti az TIN-eket a határokon átnyúló ügyletekben, és ez alapja lehet a tagállami adóhatóságok közötti eredményes automatikus információcserének. A Bizottságnak ezenfelül egy hasonló, globális szintű azonosító szám – mint például a szabályozási felügyeleti bizottság globális jogalany-azonosítója (LEI) – létrehozásán is aktívan kell dolgoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9 g)

Az adózók megfelelő azonosítása elengedhetetlen az adóhatóságok közötti eredményes információcsere szempontjából. Az azonosítás legjobb módja a harmonizált, közös európai adóazonosító szám (TIN) létrehozása lehet. Ennek segítségével bármely harmadik fél gyorsan, könnyen és helyesen azonosíthatja és rögzítheti az TIN-eket a határokon átnyúló ügyletekben, és ez alapja lehet a tagállami adóhatóságok közötti eredményes automatikus információcserének. A Bizottságnak ezenfelül egy hasonló, globális szintű azonosító szám – mint például a szabályozási felügyeleti bizottság globális jogalany-azonosítója (LEI) – létrehozásán is aktívan kell dolgoznia.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok hatására az alacsony adót fizető ellenőrzött leányvállalatok jövedelmét az anyavállalatnál számolják el. Ily módon az anyavállalatnak keletkezik adókötelezettsége a szóban forgó jövedelem után az adóügyi illetősége szerinti államban. Az érintett állam szakpolitikai prioritásai függvényében az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok egy teljes, alacsony adóterhet viselő leányvállalatra is irányulhatnak, de korlátozódhatnak az olyan jövedelemre is, amely mesterségesen lett a leányvállalathoz irányítva. Célszerű az ilyen helyzeteket mind harmadik országokban, mind pedig az Unióban érdemben kezelni. Az alapvető szabadságok tiszteletben tartása érdekében az Unión belül a szabályok
  hatását azon jogügyletekre
  kell
  korlátozni
  , amelyek a nyereségnek az anyavállalat tagállamából az ellenőrzött külföldi társasághoz történő, mesterséges
  átcsoportosítását eredményezik
  . Ebben az esetben az anyavállalat részére felosztott jövedelem összegét a szokásos piaci ár elve alapján ki kell igazítani annak érdekében, hogy az anyavállalat állama az ellenőrzött külföldi társaság jövedelmére csak abban a mértékben vessen ki adót, amilyen mértékben az nem felel meg az említett elvnek.
  Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok hatálya nem terjedhet ki az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező pénzügyi vállalkozásokra, ideértve az ilyen vállalkozások Unióban található állandó telephelyeit. Ennek az az oka, hogy az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok jogszerű alkalmazását az Unión belül a gazdasági tartalommal nem rendelkező, mesterséges helyzetekre kell korlátozni, ami azt jelentené, hogy a nagymértékben szabályozott pénzügyi és biztosítási ágazatot valószínűleg nem érintenék ezek a szabályok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok hatására az alacsony adót fizető ellenőrzött leányvállalatok jövedelmét az anyavállalatnál számolják el. Ily módon az anyavállalatnak keletkezik adókötelezettsége a szóban forgó jövedelem után az adóügyi illetősége szerinti államban. Az érintett állam szakpolitikai prioritásai függvényében az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok egy teljes, alacsony adóterhet viselő leányvállalatra is irányulhatnak, de korlátozódhatnak az olyan jövedelemre is, amely mesterségesen lett a leányvállalathoz irányítva. Célszerű az ilyen helyzeteket mind harmadik országokban, mind pedig az Unióban érdemben kezelni. Az alapvető szabadságok tiszteletben tartása érdekében az Unión belül a szabályok
  hatását azon jogügyletekre
  kell
  korlátozni
  , amelyek a nyereségnek az anyavállalat tagállamából az ellenőrzött külföldi társasághoz történő, mesterséges
  átcsoportosítását eredményezik
  . Ebben az esetben az anyavállalat részére felosztott jövedelem összegét a szokásos piaci ár elve alapján ki kell igazítani annak érdekében, hogy az anyavállalat állama az ellenőrzött külföldi társaság jövedelmére csak abban a mértékben vessen ki adót, amilyen mértékben az nem felel meg az említett elvnek.
  Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok hatálya nem terjedhet ki az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező pénzügyi vállalkozásokra, ideértve az ilyen vállalkozások Unióban található állandó telephelyeit. Ennek az az oka, hogy az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok jogszerű alkalmazását az Unión belül a gazdasági tartalommal nem rendelkező, mesterséges helyzetekre kell korlátozni, ami azt jelentené, hogy a nagymértékben szabályozott pénzügyi és biztosítási ágazatot valószínűleg nem érintenék ezek a szabályok.

| (10) | Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok hatására az alacsony adót fizető ellenőrzött leányvállalatok jövedelmét az anyavállalatnál számolják el. Ily módon az anyavállalatnak keletkezik adókötelezettsége a szóban forgó jövedelem után az adóügyi illetősége szerinti államban. Az érintett állam szakpolitikai prioritásai függvényében az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok egy teljes, alacsony adóterhet viselő leányvállalatra is irányulhatnak, de korlátozódhatnak az olyan jövedelemre is, amely mesterségesen lett a leányvállalathoz irányítva. Célszerű az ilyen helyzeteket mind harmadik országokban, mind pedig az Unióban érdemben kezelni. Az Unión belül a szabályok
  hatásának valamennyi olyan jogügyletre ki
  kell
  terjednie
  , amelyek
  egyik fő célja
  a nyereségnek az anyavállalat tagállamából az ellenőrzött külföldi társasághoz történő, mesterséges
  átcsoportosítása
  . Ebben az esetben az anyavállalat részére felosztott jövedelem összegét a szokásos piaci ár elve alapján ki kell igazítani annak érdekében, hogy az anyavállalat állama az ellenőrzött külföldi társaság jövedelmére csak abban a mértékben vessen ki adót, amilyen mértékben az nem felel meg az említett elvnek.
  Kerülni kell az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok és az átállási záradék közötti átfedéseket. |
| --- | --- |

(10)

Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok hatására az alacsony adót fizető ellenőrzött leányvállalatok jövedelmét az anyavállalatnál számolják el. Ily módon az anyavállalatnak keletkezik adókötelezettsége a szóban forgó jövedelem után az adóügyi illetősége szerinti államban. Az érintett állam szakpolitikai prioritásai függvényében az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok egy teljes, alacsony adóterhet viselő leányvállalatra is irányulhatnak, de korlátozódhatnak az olyan jövedelemre is, amely mesterségesen lett a leányvállalathoz irányítva. Célszerű az ilyen helyzeteket mind harmadik országokban, mind pedig az Unióban érdemben kezelni. Az Unión belül a szabályok
  hatásának valamennyi olyan jogügyletre ki
  kell
  terjednie
  , amelyek
  egyik fő célja
  a nyereségnek az anyavállalat tagállamából az ellenőrzött külföldi társasághoz történő, mesterséges
  átcsoportosítása
  . Ebben az esetben az anyavállalat részére felosztott jövedelem összegét a szokásos piaci ár elve alapján ki kell igazítani annak érdekében, hogy az anyavállalat állama az ellenőrzött külföldi társaság jövedelmére csak abban a mértékben vessen ki adót, amilyen mértékben az nem felel meg az említett elvnek.
  Kerülni kell az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok és az átállási záradék közötti átfedéseket.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A hibrid struktúrák abból fakadnak, hogy a kifizetések (pénzügyi eszközök) vagy a gazdálkodó egységek jogi minősítései között különbségek vannak, amelyek a felszínre kerülhetnek két joghatóság jogrendszere közötti ügyletek során. Az ilyen különbségek gyakran kettős levonást (azaz mindkét államban alkalmazott levonást) eredményeznek, vagy azt, hogy anélkül kerül levonásra a jövedelem az egyik államban, hogy a másikban beszámítanák azt az adóalapba. Ennek elkerülése érdekében olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek révén a különbségekben érintett két joghatóság közül az egyiknek meg kell adnia a hibrid instrumentum jogi minősítését, a másiknak pedig el kell fogadnia azt. Bár a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexszel foglalkozó csoport keretében a tagállamok rendelkeznek közös iránymutatással az Unión belüli hibrid gazdálkodó egységek (4) és a hibrid állandó telephelyek (5), valamint a harmadik országokkal kapcsolatban álló hibrid gazdálkodó egységek adóügyi megítélése tekintetében, továbbra is szükség van kötelező érvényű szabályok elfogadására.
  Végezetül pedig e szabályok alkalmazási körét a tagállamok közötti hibrid struktúrákra kell korlátozni. A tagállamok és harmadik országok közötti hibrid struktúrák további vizsgálatot igényelnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A hibrid struktúrák abból fakadnak, hogy a kifizetések (pénzügyi eszközök) vagy a gazdálkodó egységek jogi minősítései között különbségek vannak, amelyek a felszínre kerülhetnek két joghatóság jogrendszere közötti ügyletek során. Az ilyen különbségek gyakran kettős levonást (azaz mindkét államban alkalmazott levonást) eredményeznek, vagy azt, hogy anélkül kerül levonásra a jövedelem az egyik államban, hogy a másikban beszámítanák azt az adóalapba. Ennek elkerülése érdekében olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek révén a különbségekben érintett két joghatóság közül az egyiknek meg kell adnia a hibrid instrumentum jogi minősítését, a másiknak pedig el kell fogadnia azt. Bár a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexszel foglalkozó csoport keretében a tagállamok rendelkeznek közös iránymutatással az Unión belüli hibrid gazdálkodó egységek (4) és a hibrid állandó telephelyek (5), valamint a harmadik országokkal kapcsolatban álló hibrid gazdálkodó egységek adóügyi megítélése tekintetében, továbbra is szükség van kötelező érvényű szabályok elfogadására.
  Végezetül pedig e szabályok alkalmazási körét a tagállamok közötti hibrid struktúrákra kell korlátozni. A tagállamok és harmadik országok közötti hibrid struktúrák további vizsgálatot igényelnek.

| (11) | A hibrid struktúrák abból fakadnak, hogy a kifizetések (pénzügyi eszközök) vagy a gazdálkodó egységek jogi minősítései között különbségek vannak, amelyek a felszínre kerülhetnek két joghatóság jogrendszere közötti ügyletek során. Az ilyen különbségek gyakran kettős levonást (azaz mindkét államban alkalmazott levonást) eredményeznek, vagy azt, hogy anélkül kerül levonásra a jövedelem az egyik államban, hogy a másikban beszámítanák azt az adóalapba. Ennek elkerülése érdekében olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek révén a különbségekben érintett két joghatóság közül az egyiknek meg kell adnia a hibrid instrumentum jogi minősítését, a másiknak pedig el kell fogadnia azt.
  Amennyiben egy tagállam és egy harmadik ország között ilyen struktúra alakul ki, az említett művelet megfelelő adóztatásáról a tagállamnak kell gondoskodnia.
  Bár a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexszel foglalkozó csoport keretében a tagállamok rendelkeznek közös iránymutatással az Unión belüli hibrid gazdálkodó egységek (4) és a hibrid állandó telephelyek (5), valamint a harmadik országokkal kapcsolatban álló hibrid gazdálkodó egységek adóügyi megítélése tekintetében, továbbra is szükség van kötelező érvényű szabályok elfogadására. |
| --- | --- |

(11)

A hibrid struktúrák abból fakadnak, hogy a kifizetések (pénzügyi eszközök) vagy a gazdálkodó egységek jogi minősítései között különbségek vannak, amelyek a felszínre kerülhetnek két joghatóság jogrendszere közötti ügyletek során. Az ilyen különbségek gyakran kettős levonást (azaz mindkét államban alkalmazott levonást) eredményeznek, vagy azt, hogy anélkül kerül levonásra a jövedelem az egyik államban, hogy a másikban beszámítanák azt az adóalapba. Ennek elkerülése érdekében olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek révén a különbségekben érintett két joghatóság közül az egyiknek meg kell adnia a hibrid instrumentum jogi minősítését, a másiknak pedig el kell fogadnia azt.
  Amennyiben egy tagállam és egy harmadik ország között ilyen struktúra alakul ki, az említett művelet megfelelő adóztatásáról a tagállamnak kell gondoskodnia.
  Bár a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexszel foglalkozó csoport keretében a tagállamok rendelkeznek közös iránymutatással az Unión belüli hibrid gazdálkodó egységek (4) és a hibrid állandó telephelyek (5), valamint a harmadik országokkal kapcsolatban álló hibrid gazdálkodó egységek adóügyi megítélése tekintetében, továbbra is szükség van kötelező érvényű szabályok elfogadására.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Uniós fogalommeghatározást kell alkotni, és létre kell hozni egy kimerítő feketelistát az adóparadicsomokról és azokról az országokról, köztük az uniósokról is, amelyek kedvező adórendelkezések biztosításával torzítják a versenyt. E feketelistát ki kell egészíteni a nem együttműködő joghatóságokra és az adóparadicsomokban működő pénzügyi intézményekre vonatkozó szankciók listájával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Uniós fogalommeghatározást kell alkotni, és létre kell hozni egy kimerítő feketelistát az adóparadicsomokról és azokról az országokról, köztük az uniósokról is, amelyek kedvező adórendelkezések biztosításával torzítják a versenyt. E feketelistát ki kell egészíteni a nem együttműködő joghatóságokra és az adóparadicsomokban működő pénzügyi intézményekre vonatkozó szankciók listájával.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Az adóhatóságok számára az egyik fő problémát az jelenti, hogy lehetetlen időben hozzájutni a multinacionális vállalatok adótervezési stratégiáival kapcsolatos teljes körű és lényeges információkhoz. Ezen információknak az adóhatóságok rendelkezésére kellene állniuk annak érdekében, hogy gyorsan tudjanak reagálni az adózási kockázatokra, e kockázatok eredményesebb felmérése, célzott ellenőrzési műveletek végrehajtása és a hatályos jogszabályok szükséges módosítására vonatkozó figyelmeztetések révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Az adóhatóságok számára az egyik fő problémát az jelenti, hogy lehetetlen időben hozzájutni a multinacionális vállalatok adótervezési stratégiáival kapcsolatos teljes körű és lényeges információkhoz. Ezen információknak az adóhatóságok rendelkezésére kellene állniuk annak érdekében, hogy gyorsan tudjanak reagálni az adózási kockázatokra, e kockázatok eredményesebb felmérése, célzott ellenőrzési műveletek végrehajtása és a hatályos jogszabályok szükséges módosítására vonatkozó figyelmeztetések révén.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Ezen irányelv egyik fő célja az, hogy javítsa a belső piac egészének az ellenálló képességét a határokon átnyúló adókikerülési gyakorlatokkal szemben, ami az egyes tagállamok önálló fellépésével nem érhető el megfelelően. A nemzeti társaságiadó-rendszerek eltérőek, és az egymástól független tagállami fellépések csak tovább fokoznák a belső piac jelenlegi széttagoltságát a közvetlen adózás területén. Ez egyúttal azt is lehetővé tenné, hogy a meglévő hiányosságok és torzulások megmaradjanak a különböző nemzeti intézkedések közötti kölcsönhatások során. Mindez a koordináció hiányát eredményezné. Tekintettel arra, hogy a belső piacon a hatékonyság hiánya elsősorban határokon átnyúló problémákat okoz, a helyzet javítását célzó intézkedéseket uniós szinten kell meghozni. Ezért kulcsfontosságú, hogy olyan megoldások kerüljenek elfogadásra, amelyek a belső piac egésze tekintetében működnek, ez pedig uniós szinten jobban megvalósítható. Ezért az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. A belső piac tekintetében a védelem minimális szintjének megállapításával ezen irányelv csupán a koordináció alapvető, minimális szintjének az elérésére törekszik az Unióban az említett célkitűzés megvalósítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Ezen irányelv egyik fő célja az, hogy javítsa a belső piac egészének az ellenálló képességét a határokon átnyúló adókikerülési gyakorlatokkal szemben, ami az egyes tagállamok önálló fellépésével nem érhető el megfelelően. A nemzeti társaságiadó-rendszerek eltérőek, és az egymástól független tagállami fellépések csak tovább fokoznák a belső piac jelenlegi széttagoltságát a közvetlen adózás területén. Ez egyúttal azt is lehetővé tenné, hogy a meglévő hiányosságok és torzulások megmaradjanak a különböző nemzeti intézkedések közötti kölcsönhatások során. Mindez a koordináció hiányát eredményezné. Tekintettel arra, hogy a belső piacon a hatékonyság hiánya elsősorban határokon átnyúló problémákat okoz, a helyzet javítását célzó intézkedéseket uniós szinten kell meghozni. Ezért kulcsfontosságú, hogy olyan megoldások kerüljenek elfogadásra, amelyek a belső piac egésze tekintetében működnek, ez pedig uniós szinten jobban megvalósítható. Ezért az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. A belső piac tekintetében a védelem minimális szintjének megállapításával ezen irányelv csupán a koordináció alapvető, minimális szintjének az elérésére törekszik az Unióban az említett célkitűzés megvalósítása érdekében.

| (14) | Ezen irányelv egyik fő célja az, hogy javítsa a belső piac egészének az ellenálló képességét a határokon átnyúló adókikerülési gyakorlatokkal szemben, ami az egyes tagállamok önálló fellépésével nem érhető el megfelelően. A nemzeti társaságiadó-rendszerek eltérőek, és az egymástól független tagállami fellépések csak tovább fokoznák a belső piac jelenlegi széttagoltságát a közvetlen adózás területén. Ez egyúttal azt is lehetővé tenné, hogy a meglévő hiányosságok és torzulások megmaradjanak a különböző nemzeti intézkedések közötti kölcsönhatások során. Mindez a koordináció hiányát eredményezné. Tekintettel arra, hogy a belső piacon a hatékonyság hiánya elsősorban határokon átnyúló problémákat okoz, a helyzet javítását célzó intézkedéseket uniós szinten kell meghozni. Ezért kulcsfontosságú, hogy olyan megoldások kerüljenek elfogadásra, amelyek a belső piac egésze tekintetében működnek, ez pedig uniós szinten jobban megvalósítható. Ezért az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. A belső piac tekintetében a védelem minimális szintjének megállapításával ezen irányelv csupán a koordináció alapvető, minimális szintjének az elérésére törekszik az Unióban az említett célkitűzés megvalósítása érdekében.
  Ennek ellenére az adózás jogi keretének felülvizsgálatával, amely egy rendelet által lehetővé tenné az adóalapok eróziós gyakorlatának szabályozását, jobb eredményt lehetett volna elérni a belső piacon belüli egyenlő feltételek garantálásában. |
| --- | --- |

(14)

Ezen irányelv egyik fő célja az, hogy javítsa a belső piac egészének az ellenálló képességét a határokon átnyúló adókikerülési gyakorlatokkal szemben, ami az egyes tagállamok önálló fellépésével nem érhető el megfelelően. A nemzeti társaságiadó-rendszerek eltérőek, és az egymástól független tagállami fellépések csak tovább fokoznák a belső piac jelenlegi széttagoltságát a közvetlen adózás területén. Ez egyúttal azt is lehetővé tenné, hogy a meglévő hiányosságok és torzulások megmaradjanak a különböző nemzeti intézkedések közötti kölcsönhatások során. Mindez a koordináció hiányát eredményezné. Tekintettel arra, hogy a belső piacon a hatékonyság hiánya elsősorban határokon átnyúló problémákat okoz, a helyzet javítását célzó intézkedéseket uniós szinten kell meghozni. Ezért kulcsfontosságú, hogy olyan megoldások kerüljenek elfogadásra, amelyek a belső piac egésze tekintetében működnek, ez pedig uniós szinten jobban megvalósítható. Ezért az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. A belső piac tekintetében a védelem minimális szintjének megállapításával ezen irányelv csupán a koordináció alapvető, minimális szintjének az elérésére törekszik az Unióban az említett célkitűzés megvalósítása érdekében.
  Ennek ellenére az adózás jogi keretének felülvizsgálatával, amely egy rendelet által lehetővé tenné az adóalapok eróziós gyakorlatának szabályozását, jobb eredményt lehetett volna elérni a belső piacon belüli egyenlő feltételek garantálásában.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A Bizottságnak elemeznie kell a globális bevételek és kiadások közötti kapcsolatot, valamint azt, hogy milyen hatása lenne egy erős szintű adónak, amelyet az alacsony adómértéket alkalmazó harmadik országokból érkező tőke hazatelepítésére vetnének ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A Bizottságnak elemeznie kell a globális bevételek és kiadások közötti kapcsolatot, valamint azt, hogy milyen hatása lenne egy erős szintű adónak, amelyet az alacsony adómértéket alkalmazó harmadik országokból érkező tőke hazatelepítésére vetnének ki.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14b) | Valamennyi olyan kereskedelmi megállapodásban és gazdasági partnerségi megállapodásban, amelynek az Unió részes fele, rendelkezni kell a jó adóügyi kormányzás előmozdításáról annak érdekében, hogy fokozni lehessen az átláthatóságot és a káros adózási gyakorlatok elleni küzdelmet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14b)

Valamennyi olyan kereskedelmi megállapodásban és gazdasági partnerségi megállapodásban, amelynek az Unió részes fele, rendelkezni kell a jó adóügyi kormányzás előmozdításáról annak érdekében, hogy fokozni lehessen az átláthatóságot és a káros adózási gyakorlatok elleni küzdelmet.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A
  Bizottságnak az irányelv hatálybalépése után három évvel értékelnie kell annak végrehajtását és jelentést kell tennie a Tanácsnak. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden olyan információról, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A
  Bizottságnak az irányelv hatálybalépése után három évvel értékelnie kell annak végrehajtását és jelentést kell tennie a Tanácsnak. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden olyan információról, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez,

| (15) | A Bizottságnak egyedi ellenőrzési mechanizmust kell létrehoznia annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az irányelv megfelelő végrehajtását és az irányelvben foglalt intézkedések egységes tagállami értelmezését. A
  Bizottságnak az irányelv hatálybalépése után három évvel értékelnie kell annak végrehajtását, és jelentést kell tennie
  az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell
  az Európai Parlamentet és
  a Bizottságot minden olyan információról, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottságnak egyedi ellenőrzési mechanizmust kell létrehoznia annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az irányelv megfelelő végrehajtását és az irányelvben foglalt intézkedések egységes tagállami értelmezését. A
  Bizottságnak az irányelv hatálybalépése után három évvel értékelnie kell annak végrehajtását, és jelentést kell tennie
  az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell
  az Európai Parlamentet és
  a Bizottságot minden olyan információról, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | „adózó”: az irányelv hatálya alá tartozó vállalati gazdálkodó egység; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1a.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | „jogdíjköltség”: bármilyen olyan kifizetésből adódó költség, amelyet irodalmi, művészeti vagy tudományos munka szerzői jogának felhasználásáért vagy felhasználása jogáért – beleértve a filmművészeti alkotások és szoftverek szerzői jogát is –, bármely szabadalom, védjegy, formaterv vagy minta, terv, titkos összetétel vagy eljárás használatáért vagy használati jogáért, vagy ipari, kereskedelmi vagy tudományos tapasztalatokra vonatkozó információért vagy más immateriális javakért teljesítenek; az ipari, kereskedelmi vagy tudományos berendezések használatáért vagy használatának jogáért teljesített kifizetéseket jogdíjköltségeknek kell tekinteni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. | „banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszer”: 2016. december 31-től az alábbi kritériumok valamelyikének megfelelő ország:









  a) | nincs automatikus információcsere az illetékes hatóságra vonatkozó multilaterális megállapodás valamennyi aláírójával az OECD által 2014. július 21-én közzétett, „Az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standard”-jának megfelelően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4b.

a)

nincs automatikus információcsere az illetékes hatóságra vonatkozó multilaterális megállapodás valamennyi aláírójával az OECD által 2014. július 21-én közzétett, „Az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standard”-jának megfelelően;

| b) | nincs legalább az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (1a)

  meghatározott minimális követelményeknek megfelelő nyilvántartás a vállalatok, a bizalmi vagyonkezelők és az ezekkel egyenértékű jogi struktúrák végső tényleges tulajdonosairól; |
| --- | --- |

b)

nincs legalább az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (1a)

  meghatározott minimális követelményeknek megfelelő nyilvántartás a vállalatok, a bizalmi vagyonkezelők és az ezekkel egyenértékű jogi struktúrák végső tényleges tulajdonosairól;

| c) | olyan jogi vagy közigazgatási előírások és gyakorlatok, amelyek adózási előnyöket biztosítanak a vállalkozásoknak függetlenül attól, hogy az adott vállalkozás tényleges gazdasági tevékenységet folytat-e, illetve jelentős gazdasági jelenléttel rendelkezik-e az országban. |
| --- | --- |

c)

olyan jogi vagy közigazgatási előírások és gyakorlatok, amelyek adózási előnyöket biztosítanak a vállalkozásoknak függetlenül attól, hogy az adott vállalkozás tényleges gazdasági tevékenységet folytat-e, illetve jelentős gazdasági jelenléttel rendelkezik-e az országban.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. | „állandó telephely”: egy tagállamban levő állandó üzletviteli hely, amelyen keresztül egy másik tagállam vállalkozása üzleti tevékenységét részben vagy egészben végzi; e meghatározás vonatkozik azokra a helyzetekre, amelyekben a teljes mértékben dematerializált digitális tevékenységet folytató vállalatokat állandó székhellyel rendelkezőnek tekintik bármely olyan tagállamban, amelynek gazdaságában az adott vállalat jelentős jelenléttel rendelkezik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7a.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7b. | „adóparadicsom”: az alábbiak közül egy vagy több kritériummal jellemezhető ország:









  a) | a lakóhellyel vagy székhellyel nem rendelkező személyeket nem terheli adó vagy csak névleges adó terheli; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7b.

a)

a lakóhellyel vagy székhellyel nem rendelkező személyeket nem terheli adó vagy csak névleges adó terheli;

| b) | a törvények vagy a közigazgatási gyakorlatok megakadályozzák az adózási információk más joghatóságokkal való eredményes cseréjét; |
| --- | --- |

b)

a törvények vagy a közigazgatási gyakorlatok megakadályozzák az adózási információk más joghatóságokkal való eredményes cseréjét;

| c) | a törvények vagy a közigazgatási gyakorlatok megakadályozzák az adózási átláthatóságot, illetve nem írnak elő ténylegesen folytatott gazdasági tevékenységet. |
| --- | --- |

c)

a törvények vagy a közigazgatási gyakorlatok megakadályozzák az adózási átláthatóságot, illetve nem írnak elő ténylegesen folytatott gazdasági tevékenységet.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7c. | „minimális gazdasági tartalom”: a digitális gazdaságot is felölelő azon elemek, amelyek lehetővé teszik egy vállalkozás olyan, tényszerű kritériumok alapján történő meghatározását, mint a gazdasági egység emberi és anyagi erőforrásainak megléte, igazgatási autonómiája, jogi realitása, továbbá, adott esetben, eszközeinek jellege; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7c.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7d. | „európai adóazonosító szám vagy TIN”: az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem megerősítésére irányuló cselekvési tervet tartalmazó 2012. december 6-i bizottsági közleményben meghatározott szám; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7d.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7e. | „transzferárazás”: az az árazás, amely ellenében egy vállalkozás anyagi vagy immateriális javakat ad át, illetve amely ellenében szolgáltatásokat nyújt társult vállalkozásoknak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7e.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 f pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7f. | „a szabadalmi adókedvezmények rendszere”: olyan rendszer, amely a szellemi tulajdonból eredő, adókedvezményre jogosult jövedelmet oly módon számolja ki, hogy kapcsolatot teremt a szellemi tulajdont képező eszközök létrehozásakor eszközölt, elszámolható kiadások (melyeket a szellemi tulajdont képező eszközök létrehozásához kötődő globális kiadások arányaként fejeznek ki) és az ezen, szellemi tulajdont képező eszközökből keletkező jövedelem között; ez a rendszer a szellemi tulajdont képező eszközöket a szabadalmakra és az immateriális javakra korlátozza, és hozzájárul az „elszámolható kiadások”, az „összkiadások” és a „szellemi tulajdont képező eszközökből eredő jövedelem” meghatározásához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7f.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 g pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7 g. | „postafiókcég”: bármely típusú jogi személy, amelynek nincsen gazdasági tartalma, és amelyet tisztán adózási céllal hoztak létre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7 g.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 h pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7h. | „az adózóval társult személy vagy vállalkozás”: az a helyzet, amikor az elsőként említett személy több mint 25 %-os részesedéssel rendelkezik a másodikban, vagy pedig egy harmadik személy mindkettőben több mint 25 %-os részesedéssel rendelkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7h.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 i pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7i. | „hibrid struktúrákat alkalmazó adóelkerülési módszer”: amikor egy adott tagállami adózó és az alkalmazandó társaságiadó-rendszerben meghatározott, más tagállambeli vagy harmadik országbeli társult vállalkozás között olyan helyzet áll fenn, hogy az alábbi eshetőségek a pénzügyi eszköz vagy gazdálkodó egység eltérő jogi sajátosságai miatt következnek be:









  a) | ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség adóból történő levonására sor kerül mind abban a tagállamban, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteséget elszenvedték, mind pedig egy másik tagállamban vagy egy harmadik országban („kettős levonás”); vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7i.

a)

ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség adóból történő levonására sor kerül mind abban a tagállamban, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteséget elszenvedték, mind pedig egy másik tagállamban vagy egy harmadik országban („kettős levonás”); vagy

| b) | egy kifizetés adóból való levonására az annak forrása szerinti tagállamban vagy harmadik országban anélkül kerül sor, hogy sor kerülne ugyanazon kifizetés ennek megfelelő beszámítására a másik tagállamban vagy harmadik országban (beszámítás nélküli levonás). |
| --- | --- |

b)

egy kifizetés adóból való levonására az annak forrása szerinti tagállamban vagy harmadik országban anélkül kerül sor, hogy sor kerülne ugyanazon kifizetés ennek megfelelő beszámítására a másik tagállamban vagy harmadik országban (beszámítás nélküli levonás).

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A hitelfelvétel költségeinek a kamatbevételeket meghaladó része – abban az adóévben, amelyikben felmerül – csak az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredményének (EBITDA)
  30 százalékáig
  vagy
  1
   millió EUR összegig vonható le, attól függően, hogy a kettő közül melyik a magasabb érték. Az EBIDTA kiszámítása úgy történik, hogy az adóköteles jövedelemhez újból hozzáadják a nettó kamatkiadások és más, a kamatokkal egyenértékű költségek adóval korrigált összegeit, valamint az értékcsökkenés és az amortizáció adóval korrigált összegeit. | (2)   A hitelfelvétel költségeinek a kamatbevételeket meghaladó része – abban az adóévben, amelyikben felmerül – csak az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredményének (EBITDA)
  20
  százalékáig vagy
  2
   millió EUR összegig vonható le, attól függően, hogy a kettő közül melyik a magasabb érték. Az EBIDTA kiszámítása úgy történik, hogy az adóköteles jövedelemhez újból hozzáadják a nettó kamatkiadások és más, a kamatokkal egyenértékű költségek adóval korrigált összegeit, valamint az értékcsökkenés és az amortizáció adóval korrigált összegeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A hitelfelvétel költségeinek a kamatbevételeket meghaladó része – abban az adóévben, amelyikben felmerül – csak az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredményének (EBITDA)
  30 százalékáig
  vagy
  1
   millió EUR összegig vonható le, attól függően, hogy a kettő közül melyik a magasabb érték. Az EBIDTA kiszámítása úgy történik, hogy az adóköteles jövedelemhez újból hozzáadják a nettó kamatkiadások és más, a kamatokkal egyenértékű költségek adóval korrigált összegeit, valamint az értékcsökkenés és az amortizáció adóval korrigált összegeit.

(2)   A hitelfelvétel költségeinek a kamatbevételeket meghaladó része – abban az adóévben, amelyikben felmerül – csak az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredményének (EBITDA)
  20
  százalékáig vagy
  2
   millió EUR összegig vonható le, attól függően, hogy a kettő közül melyik a magasabb érték. Az EBIDTA kiszámítása úgy történik, hogy az adóköteles jövedelemhez újból hozzáadják a nettó kamatkiadások és más, a kamatokkal egyenértékű költségek adóval korrigált összegeit, valamint az értékcsökkenés és az amortizáció adóval korrigált összegeit.

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok a (2) bekezdés hatálya alól kizárhatják a legalább 10 évre szóló olyan állami infrastrukturális projektek finanszírozására használt, harmadik féltől származó hitelhez kapcsolódó túlzott hitelköltségeket, amelyeket egy tagállam vagy az Unió általános közérdekű projektnek tekint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok a (2) bekezdés hatálya alól kizárhatják a legalább 10 évre szóló olyan állami infrastrukturális projektek finanszírozására használt, harmadik féltől származó hitelhez kapcsolódó túlzott hitelköltségeket, amelyeket egy tagállam vagy az Unió általános közérdekű projektnek tekint.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Valamely adóév EBITDA-ja, amennyiben azt az adózónál az ugyanabban vagy az azt megelőző adóévekben felmerült hitelfelvételi költségek nem merítették ki, átvihető a következő adóévekre. | (4)   Valamely adóév EBITDA-ja, amennyiben azt az adózónál az ugyanabban vagy az azt megelőző adóévekben felmerült hitelfelvételi költségek nem merítették ki,
  öt évig
  átvihető a következő adóévekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Valamely adóév EBITDA-ja, amennyiben azt az adózónál az ugyanabban vagy az azt megelőző adóévekben felmerült hitelfelvételi költségek nem merítették ki, átvihető a következő adóévekre.

(4)   Valamely adóév EBITDA-ja, amennyiben azt az adózónál az ugyanabban vagy az azt megelőző adóévekben felmerült hitelfelvételi költségek nem merítették ki,
  öt évig
  átvihető a következő adóévekre.

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Azok a hitelfelvételi költségek, amelyeket a (2) bekezdés értelmében az adott adóévben nem lehet levonni, a következő
  adóévekben
  az EBITDA
  30
  százalékáig ugyanúgy levonhatók, mint azok a hitelfelvételi költségek, amelyek ezekben az adóévekben merültek fel. | (5)   Azok a hitelfelvételi költségek, amelyeket a (2) bekezdés értelmében az adott adóévben nem lehet levonni, a következő
  öt adóévben
  az EBITDA
  20
  százalékáig ugyanúgy levonhatók, mint azok a hitelfelvételi költségek, amelyek ezekben az adóévekben merültek fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Azok a hitelfelvételi költségek, amelyeket a (2) bekezdés értelmében az adott adóévben nem lehet levonni, a következő
  adóévekben
  az EBITDA
  30
  százalékáig ugyanúgy levonhatók, mint azok a hitelfelvételi költségek, amelyek ezekben az adóévekben merültek fel.

(5)   Azok a hitelfelvételi költségek, amelyeket a (2) bekezdés értelmében az adott adóévben nem lehet levonni, a következő
  öt adóévben
  az EBITDA
  20
  százalékáig ugyanúgy levonhatók, mint azok a hitelfelvételi költségek, amelyek ezekben az adóévekben merültek fel.

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A (2)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a pénzügyi vállalkozásokra. | (6)   A (2)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a pénzügyi vállalkozásokra.
  A Bizottságnak akkor kell felülvizsgálnia e cikk alkalmazási körét, ha és amikor az OECD szintjén megállapodás születik, valamint ha a Bizottság megállapítja, hogy az OECD-megállapodás végrehajtható uniós szinten. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   A (2)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a pénzügyi vállalkozásokra.

(6)   A (2)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a pénzügyi vállalkozásokra.
  A Bizottságnak akkor kell felülvizsgálnia e cikk alkalmazási körét, ha és amikor az OECD szintjén megállapodás születik, valamint ha a Bizottság megállapítja, hogy az OECD-megállapodás végrehajtható uniós szinten.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk (új) |
| | Állandó telephely |
| | (1)
     
  Egy adóalany által használt vagy fenntartott állandó üzletviteli hely állandó telephelynek minősül, amennyiben a szóban forgó adóalany vagy egy vele szoros kapcsolatban álló személy az adott helyen vagy ugyanazon államban egy másik helyen kereskedelmi tevékenységet folytat, és |
| | a) | ez a hely vagy az említett másik hely e cikk alkalmazásában az adóalany vagy a vele szoros kapcsolatban álló személy állandó telephelyének számít; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a. cikk (új)

Állandó telephely

(1)
     
  Egy adóalany által használt vagy fenntartott állandó üzletviteli hely állandó telephelynek minősül, amennyiben a szóban forgó adóalany vagy egy vele szoros kapcsolatban álló személy az adott helyen vagy ugyanazon államban egy másik helyen kereskedelmi tevékenységet folytat, és

a)

ez a hely vagy az említett másik hely e cikk alkalmazásában az adóalany vagy a vele szoros kapcsolatban álló személy állandó telephelyének számít; vagy

| b) | az adóalany és a vele szoros kapcsolatban álló személy egyazon helyen folytatott, illetve ugyanezen adóalany vagy a vele szoros kapcsolatban álló személyek mindkét helyszínen folytatott tevékenységeinek összessége nem előkészítő vagy kiegészítő jellegű, feltéve, hogy az adóalany és a vele szoros kapcsolatban álló személy egyazon helyen folytatott, illetve ugyanezen adóalany vagy a vele szoros kapcsolatban álló személyek mindkét helyszínen folytatott kereskedelmi tevékenységei egymást kiegészítő feladatköröknek minősülnek, melyek egy koherens kereskedelmi tevékenység részei. |
| --- | --- |

b)

az adóalany és a vele szoros kapcsolatban álló személy egyazon helyen folytatott, illetve ugyanezen adóalany vagy a vele szoros kapcsolatban álló személyek mindkét helyszínen folytatott tevékenységeinek összessége nem előkészítő vagy kiegészítő jellegű, feltéve, hogy az adóalany és a vele szoros kapcsolatban álló személy egyazon helyen folytatott, illetve ugyanezen adóalany vagy a vele szoros kapcsolatban álló személyek mindkét helyszínen folytatott kereskedelmi tevékenységei egymást kiegészítő feladatköröknek minősülnek, melyek egy koherens kereskedelmi tevékenység részei.

(2)
     
  Amennyiben egy személy egy adóalany nevében folytat tevékenységet valamely államban, és ennek keretében rendszerint olyan szerződéseket köt, vagy rendszerint főszerepet játszik olyan szerződések létrejöttében, amelyek szisztematikusan a szóban forgó adóalany lényegi beavatkozása nélkül köttetnek meg, és e szerződések

| a) | az adóalany nevében jönnek létre; |
| --- | --- |

a)

az adóalany nevében jönnek létre;

| b) | az adóalany tulajdonát képező vagy általa jogszerűen használt javak átruházását, illetve ilyen javak használati jogának a másik félre ruházását célozzák; vagy |
| --- | --- |

b)

az adóalany tulajdonát képező vagy általa jogszerűen használt javak átruházását, illetve ilyen javak használati jogának a másik félre ruházását célozzák; vagy

| c) | az adóalany általi szolgáltatásnyújtást célozzák, a szóban forgó adóalany állandó telephellyel rendelkezőnek minősül az adott államban mindazon tevékenységek tekintetében, melyeket megbízottja ott a nevében folytat, kivéve, ha a szóban forgó személy tevékenységei kiegészítő vagy előkészítő jellegűek, mely esetben annak ellenére, hogy azokat egy állandó üzletviteli helyen folytatják, az adott állandó üzletviteli hely ettől nem válik a jelen bekezdés értelmében vett állandó telephellyé. |
| --- | --- |

c)

az adóalany általi szolgáltatásnyújtást célozzák, a szóban forgó adóalany állandó telephellyel rendelkezőnek minősül az adott államban mindazon tevékenységek tekintetében, melyeket megbízottja ott a nevében folytat, kivéve, ha a szóban forgó személy tevékenységei kiegészítő vagy előkészítő jellegűek, mely esetben annak ellenére, hogy azokat egy állandó üzletviteli helyen folytatják, az adott állandó üzletviteli hely ettől nem válik a jelen bekezdés értelmében vett állandó telephellyé.

(3)
     
  a tagállamoknak ehhez a cikkhez kell igazítaniuk alkalmazandó jogszabályaikat és bármely kétoldalú, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt.

(4)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az előkészítő vagy kiegészítő jelleg fogalmával kapcsolatban.

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. cikk |
| | Az állandó telephelynek betudható nyereség |
| | (1)
     
  Egy tagállamban a 4a. cikkben említett állandó telephelyhez rendelhető nyereségnek minősül az a nyereség is, amelyet az állandó telephely különösen a vállalkozás más részeivel való jogügyletei során várhatóan termelne, ha ezek hasonló feltételek mellett ugyanolyan tevékenységgel foglalkozó különálló és független vállalkozások lennének, figyelembe véve az érintett állandó telephely eszközeit és kockázatait is. |
| | (2)
     
  Amennyiben egy tagállam az (1) bekezdésben foglaltak szerint kiigazítja az állandó telephelyhez rendelhető nyereséget és ennek megfelelően adóztatja, a másik tagállamban ennek megfelelően ki kell igazítani a nyereséget és az adót, a kettős adóztatás elkerülése érdekében. |
| | (3)
     
  Az OECD a BEPS 7. fellépés keretében jelenleg felülvizsgálja a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény állandó telephelyhez rendelhető nyereséggel foglalkozó 7. cikkében meghatározott szabályokat, és azok módosítását követően a tagállamok ennek megfelelően kiigazítják alkalmazandó jogszabályaikat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4b. cikk

Az állandó telephelynek betudható nyereség

(1)
     
  Egy tagállamban a 4a. cikkben említett állandó telephelyhez rendelhető nyereségnek minősül az a nyereség is, amelyet az állandó telephely különösen a vállalkozás más részeivel való jogügyletei során várhatóan termelne, ha ezek hasonló feltételek mellett ugyanolyan tevékenységgel foglalkozó különálló és független vállalkozások lennének, figyelembe véve az érintett állandó telephely eszközeit és kockázatait is.

(2)
     
  Amennyiben egy tagállam az (1) bekezdésben foglaltak szerint kiigazítja az állandó telephelyhez rendelhető nyereséget és ennek megfelelően adóztatja, a másik tagállamban ennek megfelelően ki kell igazítani a nyereséget és az adót, a kettős adóztatás elkerülése érdekében.

(3)
     
  Az OECD a BEPS 7. fellépés keretében jelenleg felülvizsgálja a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény állandó telephelyhez rendelhető nyereséggel foglalkozó 7. cikkében meghatározott szabályokat, és azok módosítását követően a tagállamok ennek megfelelően kiigazítják alkalmazandó jogszabályaikat.

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

4 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4c. cikk |
| | Banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerek |
| | (1)
     
  A tagállam forrásadót vethet ki az ebben a tagállamban letelepedett gazdálkodó egységek által egy banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerben letelepedett gazdálkodó egységnek teljesített kifizetésekre. |
| | (2)
     
  A nem közvetlenül egy banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerben letelepedett gazdálkodó egységnek teljesített olyan kifizetésekre, amelyekről azonban ésszerűen feltételezhető, hogy azokat közvetett módon, pl. egyszerűen más országokban letelepedett közvetítők útján, valamely banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerben letelepedett gazdálkodó egységnek teljesítik, szintén alkalmazandók az (1) bekezdés rendelkezései. |
| | (3)
     
  A tagállamok minden olyan kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt kellő időben módosítanak, amely jelenleg kizárja ilyen mértékű forrásadó alkalmazását, hogy elháríthatók legyenek a jogi akadályok e kollektív védintézkedés elől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4c. cikk

Banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerek

(1)
     
  A tagállam forrásadót vethet ki az ebben a tagállamban letelepedett gazdálkodó egységek által egy banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerben letelepedett gazdálkodó egységnek teljesített kifizetésekre.

(2)
     
  A nem közvetlenül egy banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerben letelepedett gazdálkodó egységnek teljesített olyan kifizetésekre, amelyekről azonban ésszerűen feltételezhető, hogy azokat közvetett módon, pl. egyszerűen más országokban letelepedett közvetítők útján, valamely banktitkot fenntartó vagy alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerben letelepedett gazdálkodó egységnek teljesítik, szintén alkalmazandók az (1) bekezdés rendelkezései.

(3)
     
  A tagállamok minden olyan kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt kellő időben módosítanak, amely jelenleg kizárja ilyen mértékű forrásadó alkalmazását, hogy elháríthatók legyenek a jogi akadályok e kollektív védintézkedés elől.

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az adózó köteles adót fizetni az áthelyezett eszközök adómegállapításhoz használt értékével csökkentett
  , tőkekivonáskori piaci értékének megfelelő összeg
  után az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén: | (1)   Az adózó köteles adót fizetni az áthelyezett eszközök
  kivonáskor fennálló piaci értékének az eszközök
  adómegállapításhoz használt értékével csökkentett
  összege
  után az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az adózó köteles adót fizetni az áthelyezett eszközök adómegállapításhoz használt értékével csökkentett
  , tőkekivonáskori piaci értékének megfelelő összeg
  után az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén:

(1)   Az adózó köteles adót fizetni az áthelyezett eszközök
  kivonáskor fennálló piaci értékének az eszközök
  adómegállapításhoz használt értékével csökkentett
  összege
  után az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén:

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés– a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket;

| a) | az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket
  , amennyiben a székhely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására
  ; |
| --- | --- |

a)

az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket
  , amennyiben a székhely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására
  ;

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés– b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az adózó valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

az adózó valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket;

| b) | az adózó valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket
  , amennyiben az állandó telephely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására
  ; |
| --- | --- |

b)

az adózó valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket
  , amennyiben az állandó telephely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására
  ;

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés– d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az adózó
  valamely tagállamból azon kívülre
  helyezi át állandó telephelyét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

az adózó
  valamely tagállamból azon kívülre
  helyezi át állandó telephelyét.

| d) | az adózó
  másik tagállamba vagy harmadik országba
  helyezi át állandó telephelyét
  amennyiben az állandó telephely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban nincs joga megadóztatni az áthelyezett eszközöket
  . |
| --- | --- |

d)

az adózó
  másik tagállamba vagy harmadik országba
  helyezi át állandó telephelyét
  amennyiben az állandó telephely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban nincs joga megadóztatni az áthelyezett eszközöket
  .

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Ez a cikk nem alkalmazandó az ideiglenes jellegű eszközáthelyezésekre, amelyek esetében az eszközöket arra szánják, hogy visszakerüljenek az áthelyezésüket indító fél tagállamába. | (7)   Ez a cikk nem alkalmazandó az ideiglenes jellegű eszközáthelyezésekre, amelyek esetében az eszközöket arra szánják, hogy visszakerüljenek az áthelyezésüket indító fél tagállamába
  , sem pedig tárgyi eszközök olyan áthelyezésére, amelynek célja az aktív tevékenységből történő nyereségszerzés
  .
  Az adóalany akkor kaphat mentességet, ha bebizonyítja adóhatóságainak, hogy a külföldi eredetű jövedelem aktív tevékenységből származik, például egy külföldi adóhatóságok által kiállított igazolás bemutatásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)   Ez a cikk nem alkalmazandó az ideiglenes jellegű eszközáthelyezésekre, amelyek esetében az eszközöket arra szánják, hogy visszakerüljenek az áthelyezésüket indító fél tagállamába.

(7)   Ez a cikk nem alkalmazandó az ideiglenes jellegű eszközáthelyezésekre, amelyek esetében az eszközöket arra szánják, hogy visszakerüljenek az áthelyezésüket indító fél tagállamába
  , sem pedig tárgyi eszközök olyan áthelyezésére, amelynek célja az aktív tevékenységből történő nyereségszerzés
  .
  Az adóalany akkor kaphat mentességet, ha bebizonyítja adóhatóságainak, hogy a külföldi eredetű jövedelem aktív tevékenységből származik, például egy külföldi adóhatóságok által kiállított igazolás bemutatásával.

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

5 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. cikk |
| | Transzferárazás |
| | (1)
     
  Az OECD „Transzferár irányelvek a multinacionális vállalkozások és az adóhatóságok számára” című, 2010. augusztus 18-án közzétett irányelve szerint azok a nyereségek, amelyeket valamely vállalat realizált volna, ám amelyeket az alábbi feltételek miatt az adott vállalat nem realizálhatott, hozzáírhatók a szóban forgó vállalat nyereségeihez, és ennek megfelelően megadóztathatók: |
| | a) | egy valamely állam területén bejegyzett vállalat közvetlenül vagy közvetett módon részt vesz a másik szerződő állam területén bejegyzett vállalat irányításában vagy ellenőrzésében, illetve annak részvényese; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5a. cikk

Transzferárazás

(1)
     
  Az OECD „Transzferár irányelvek a multinacionális vállalkozások és az adóhatóságok számára” című, 2010. augusztus 18-án közzétett irányelve szerint azok a nyereségek, amelyeket valamely vállalat realizált volna, ám amelyeket az alábbi feltételek miatt az adott vállalat nem realizálhatott, hozzáírhatók a szóban forgó vállalat nyereségeihez, és ennek megfelelően megadóztathatók:

a)

egy valamely állam területén bejegyzett vállalat közvetlenül vagy közvetett módon részt vesz a másik szerződő állam területén bejegyzett vállalat irányításában vagy ellenőrzésében, illetve annak részvényese; vagy

| b) | ugyanazon személyek vesznek részt közvetlenül vagy közvetett módon egy valamely állam területén bejegyzett vállalat és egy másik állam területén bejegyzett vállalat irányításában vagy ellenőrzésében, illetve annak részvényesei, és valamint |
| --- | --- |

b)

ugyanazon személyek vesznek részt közvetlenül vagy közvetett módon egy valamely állam területén bejegyzett vállalat és egy másik állam területén bejegyzett vállalat irányításában vagy ellenőrzésében, illetve annak részvényesei, és valamint

| c) | mindkét esetben fennáll, hogy a két vállalat kereskedelmi vagy pénzügyi kapcsolatait olyan közösen megállapított vagy egyoldalúan előírt feltételek határozzák meg, melyek nem felelnek meg két, egymástól független vállalat között rendes esetben létrejövő megállapodás feltételeinek, |
| --- | --- |

c)

mindkét esetben fennáll, hogy a két vállalat kereskedelmi vagy pénzügyi kapcsolatait olyan közösen megállapított vagy egyoldalúan előírt feltételek határozzák meg, melyek nem felelnek meg két, egymástól független vállalat között rendes esetben létrejövő megállapodás feltételeinek,

(2)
     
  amennyiben egy állam a területén bejegyzett vállalat nyereségéhez hozzáír – és ennek megfelelően megadóztat – olyan nyereségeket, melyek után egy másik állam területén bejegyzett vállalat a szóban forgó másik tagállamban már leadózott, és az említett nyereségek olyan nyereségek, amelyeket két, egymástól független vállalat között normál esetben létrejövő megállapodás feltételei mellett az előbbi vállalat realizált volna, az utóbbi állam elvégzi a szóban forgó nyereség után behajtott adó összegének megfelelő kiigazítását. E kiigazítás meghatározásakor megfelelően figyelembe kell venni a jelen irányelv többi rendelkezését, és az államok adóhatóságainak szükség esetén konzultálniuk kell egymással.

Módosítás 102

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok nem mentesítik az adózót az olyan külföldi eredetű jövedelem után fizetendő adó alól, amelyet az adózó egy harmadik országban lévő gazdálkodó egységtől nyereségfelosztásként, egy harmadik országban lévő gazdálkodó egységben tulajdonolt részvények értékesítéséből származó bevételként, vagy egy harmadik országban található állandó telephelyről származó jövedelemként kapott, amennyiben a gazdálkodó egység vagy az állandó telephely nyereségét terhelő adó kiszámításához alkalmazott, jogszabályban megállapított társaságiadó-kulcs – a gazdálkodó egység székhelye szerinti országban vagy abban az országban, ahol az állandó telephely található – alacsonyabb
  az adózó tagállamának társaságiadó-rendszere szerint alkalmazandó, jogszabályban megállapított adókulcs 40 %-ánál
  . Ilyen esetben az adózó adózni köteles a külföldi eredetű jövedelem után, és a harmadik országban megfizetett adót levonhatja az adóügyi illetősége szerinti államban keletkező adókötelezettségéből. A levonás összege nem haladhatja meg az adóköteles jövedelemre kivethető adónak a levonás előtt kiszámított mértékét. | (1)   A tagállamok nem mentesítik az adózót az olyan külföldi eredetű
  és nem aktív tevékenységből származó
  jövedelem után fizetendő adó alól, amelyet az adózó egy harmadik országban lévő gazdálkodó egységtől nyereségfelosztásként, egy harmadik országban lévő gazdálkodó egységben tulajdonolt részvények értékesítéséből származó bevételként, vagy egy harmadik országban található állandó telephelyről származó jövedelemként kapott, amennyiben a gazdálkodó egység vagy az állandó telephely nyereségét terhelő adó kiszámításához alkalmazott, jogszabályban megállapított társaságiadó-kulcs – a gazdálkodó egység székhelye szerinti országban vagy abban az országban, ahol az állandó telephely található – alacsonyabb
  15 %-nál
  . Ilyen esetben az adózó adózni köteles a külföldi eredetű jövedelem után, és a harmadik országban megfizetett adót levonhatja az adóügyi illetősége szerinti államban keletkező adókötelezettségéből. A levonás összege nem haladhatja meg az adóköteles jövedelemre kivethető adónak a levonás előtt kiszámított mértékét.
  Az adóalany akkor kaphat mentességet, ha bebizonyítja adóhatóságainak, hogy a külföldi eredetű jövedelem aktív tevékenységből származik, amelyet a társaság a tevékenységhez mérten arányos, a társaságnál elszámolt nyereség mértékét alátámasztó mértékű személyzeti ellátottsággal, felszereltséggel, eszközállománnyal és helyiségekben folytat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok nem mentesítik az adózót az olyan külföldi eredetű jövedelem után fizetendő adó alól, amelyet az adózó egy harmadik országban lévő gazdálkodó egységtől nyereségfelosztásként, egy harmadik országban lévő gazdálkodó egységben tulajdonolt részvények értékesítéséből származó bevételként, vagy egy harmadik országban található állandó telephelyről származó jövedelemként kapott, amennyiben a gazdálkodó egység vagy az állandó telephely nyereségét terhelő adó kiszámításához alkalmazott, jogszabályban megállapított társaságiadó-kulcs – a gazdálkodó egység székhelye szerinti országban vagy abban az országban, ahol az állandó telephely található – alacsonyabb
  az adózó tagállamának társaságiadó-rendszere szerint alkalmazandó, jogszabályban megállapított adókulcs 40 %-ánál
  . Ilyen esetben az adózó adózni köteles a külföldi eredetű jövedelem után, és a harmadik országban megfizetett adót levonhatja az adóügyi illetősége szerinti államban keletkező adókötelezettségéből. A levonás összege nem haladhatja meg az adóköteles jövedelemre kivethető adónak a levonás előtt kiszámított mértékét.

(1)   A tagállamok nem mentesítik az adózót az olyan külföldi eredetű
  és nem aktív tevékenységből származó
  jövedelem után fizetendő adó alól, amelyet az adózó egy harmadik országban lévő gazdálkodó egységtől nyereségfelosztásként, egy harmadik országban lévő gazdálkodó egységben tulajdonolt részvények értékesítéséből származó bevételként, vagy egy harmadik országban található állandó telephelyről származó jövedelemként kapott, amennyiben a gazdálkodó egység vagy az állandó telephely nyereségét terhelő adó kiszámításához alkalmazott, jogszabályban megállapított társaságiadó-kulcs – a gazdálkodó egység székhelye szerinti országban vagy abban az országban, ahol az állandó telephely található – alacsonyabb
  15 %-nál
  . Ilyen esetben az adózó adózni köteles a külföldi eredetű jövedelem után, és a harmadik országban megfizetett adót levonhatja az adóügyi illetősége szerinti államban keletkező adókötelezettségéből. A levonás összege nem haladhatja meg az adóköteles jövedelemre kivethető adónak a levonás előtt kiszámított mértékét.
  Az adóalany akkor kaphat mentességet, ha bebizonyítja adóhatóságainak, hogy a külföldi eredetű jövedelem aktív tevékenységből származik, amelyet a társaság a tevékenységhez mérten arányos, a társaságnál elszámolt nyereség mértékét alátámasztó mértékű személyzeti ellátottsággal, felszereltséggel, eszközállománnyal és helyiségekben folytat.

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Azokat a nem valódi jogügyleteket vagy jogügylet-sorozatokat, melyeknek
  elsődleges
  célja az alkalmazandó adózási rendelkezések tárgyával vagy céljával ellentétes adóelőny megszerzése, figyelmen kívül kell hagyni a társaságiadó-kötelezettség kiszámításakor. Egy jogügylet több lépésből vagy részből is állhat. | (1)   Azokat a nem valódi jogügyleteket vagy jogügylet-sorozatokat, melyeknek
  fő vagy egyik fő
  célja az
  egyébként
  alkalmazandó adózási rendelkezések tárgyával vagy céljával ellentétes adóelőny megszerzése,
  valamennyi fontos tényt és körülményt figyelembe véve nem tekintik valódinak, és ezeket
  figyelmen kívül kell hagyni a társaságiadó-kötelezettség kiszámításakor. Egy jogügylet több lépésből vagy részből is állhat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Azokat a nem valódi jogügyleteket vagy jogügylet-sorozatokat, melyeknek
  elsődleges
  célja az alkalmazandó adózási rendelkezések tárgyával vagy céljával ellentétes adóelőny megszerzése, figyelmen kívül kell hagyni a társaságiadó-kötelezettség kiszámításakor. Egy jogügylet több lépésből vagy részből is állhat.

(1)   Azokat a nem valódi jogügyleteket vagy jogügylet-sorozatokat, melyeknek
  fő vagy egyik fő
  célja az
  egyébként
  alkalmazandó adózási rendelkezések tárgyával vagy céljával ellentétes adóelőny megszerzése,
  valamennyi fontos tényt és körülményt figyelembe véve nem tekintik valódinak, és ezeket
  figyelmen kívül kell hagyni a társaságiadó-kötelezettség kiszámításakor. Egy jogügylet több lépésből vagy részből is állhat.

Módosítás 103

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A jogügyletek vagy jogügylet-sorozatok (1) bekezdésnek megfelelően történő figyelmen kívül hagyása esetén az adókötelezettséget a nemzeti jog szerinti gazdasági tartalom alapján kell meghatározni. | (3)   A jogügyletek vagy jogügylet-sorozatok (1) bekezdésnek megfelelően történő figyelmen kívül hagyása esetén az adókötelezettséget a nemzeti jog szerinti
  , a 2. cikkben megállapított
  gazdasági tartalom alapján kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A jogügyletek vagy jogügylet-sorozatok (1) bekezdésnek megfelelően történő figyelmen kívül hagyása esetén az adókötelezettséget a nemzeti jog szerinti gazdasági tartalom alapján kell meghatározni.

(3)   A jogügyletek vagy jogügylet-sorozatok (1) bekezdésnek megfelelően történő figyelmen kívül hagyása esetén az adókötelezettséget a nemzeti jog szerinti
  , a 2. cikkben megállapított
  gazdasági tartalom alapján kell meghatározni.

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok ezen irányelv teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében megfelelő személyzettel, szakértelemmel és költségvetési forrásokkal látják el nemzeti adóhatóságaikat és különösen adó-ellenőrzési személyzetüket, továbbá forrásokat biztosítanak az adóhatósági személyzet adócsalással és adókikerüléssel kapcsolatos határon átnyúló együttműködésre és automatikus információcserére irányuló képzésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok ezen irányelv teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében megfelelő személyzettel, szakértelemmel és költségvetési forrásokkal látják el nemzeti adóhatóságaikat és különösen adó-ellenőrzési személyzetüket, továbbá forrásokat biztosítanak az adóhatósági személyzet adócsalással és adókikerüléssel kapcsolatos határon átnyúló együttműködésre és automatikus információcserére irányuló képzésére.

Módosítás 98

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A Bizottságnak saját szervezetén belül létre kell hoznia egy, az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás ellenőrzésével és nyomon követésével foglalkozó egységet, amely erőteljes eszköz lenne az e jelenségek elleni küzdelemben, és amely a tagállamokkal szoros együttműködésben értékelésekkel és tanácsokkal szolgálna az irányelv és a kérdéskörre vonatkozó jövőbeni jogalkotási aktusok végrehajtását illetően. Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás ellenőrzésével és nyomon követésével foglalkozó egység jelentést tesz majd az Európai Parlamentnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)
     
  A Bizottságnak saját szervezetén belül létre kell hoznia egy, az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás ellenőrzésével és nyomon követésével foglalkozó egységet, amely erőteljes eszköz lenne az e jelenségek elleni küzdelemben, és amely a tagállamokkal szoros együttműködésben értékelésekkel és tanácsokkal szolgálna az irányelv és a kérdéskörre vonatkozó jövőbeni jogalkotási aktusok végrehajtását illetően. Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás ellenőrzésével és nyomon követésével foglalkozó egység jelentést tesz majd az Európai Parlamentnek.

Módosítás 104

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a gazdálkodó egység országának általános adórendszere szerint a 
  nyereség után
  az
  adózó tagállamának társaságiadó-rendszere szerint alkalmazandó tényleges adókulcs 40 %-ánál alacsonyabb tényleges társaságiadó-kulcs
  alapján
  számított adófizetési kötelezettség keletkezik
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a gazdálkodó egység országának általános adórendszere szerint a 
  nyereség után
  az
  adózó tagállamának társaságiadó-rendszere szerint alkalmazandó tényleges adókulcs 40 %-ánál alacsonyabb tényleges társaságiadó-kulcs
  alapján
  számított adófizetési kötelezettség keletkezik
  ;

| b) | a gazdálkodó egység országának általános adórendszere szerint a 
  nyereségre alkalmazandó tényleges társaságiadó-kulcs alacsonyabb 15 %-nál; ezt az adókulcsot a világgazdasági helyzet alakulásának megfelelően minden évben újraértékelik
  ; |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodó egység országának általános adórendszere szerint a 
  nyereségre alkalmazandó tényleges társaságiadó-kulcs alacsonyabb 15 %-nál; ezt az adókulcsot a világgazdasági helyzet alakulásának megfelelően minden évben újraértékelik
  ;

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – c pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a gazdálkodó egységnél keletkező jövedelem több mint
  50
  százaléka a következő kategóriák egyikébe tartozik: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a gazdálkodó egységnél keletkező jövedelem több mint
  50
  százaléka a következő kategóriák egyikébe tartozik:

| c) | a gazdálkodó egységnél keletkező jövedelem több mint
  25
  százaléka a következő kategóriák egyikébe tartozik: |
| --- | --- |

c)

a gazdálkodó egységnél keletkező jövedelem több mint
  25
  százaléka a következő kategóriák egyikébe tartozik:

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – c pont – vii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | viia. | az adózóval vagy kapcsolt vállalkozásaival folytatott árukereskedelemből származó jövedelem, kivéve azokat az egységesített árukat, amelyek független felek közt rendszeres kereskedelem tárgyát képezik, és amelyek tekintetében nyilvánosan követhető árak léteznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

viia.

az adózóval vagy kapcsolt vállalkozásaival folytatott árukereskedelemből származó jövedelem, kivéve azokat az egységesített árukat, amelyek független felek közt rendszeres kereskedelem tárgyát képezik, és amelyek tekintetében nyilvánosan követhető árak léteznek.

Módosítás 105

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok nem alkalmazzák az (1) bekezdést, ha a gazdálkodó egység valamely tagállamban vagy olyan harmadik országban rendelkezik adóügyi illetőséggel, amely részes fele az EGT-megállapodásnak, illetve egy harmadik országbeli gazdálkodó egység valamely tagállamban található állandó telephelye vonatkozásában, kivéve
  abban
  az
  esetben
  ,
  ha
  az
  egység telephelye teljesen mesterséges,
  és
  olyan mértékben, amennyire
  a 
  gazdálkodó egység tevékenysége során olyan
  , nem
  valódi jogügyleteket bonyolít
  ,
  amelyek bevezetésénél adóelőny szerzése volt az elsődleges cél
  . | (2)   A tagállamok nem alkalmazzák az (1) bekezdést, ha a gazdálkodó egység valamely tagállamban vagy olyan harmadik országban rendelkezik adóügyi illetőséggel, amely részes fele az EGT-megállapodásnak, illetve egy harmadik országbeli gazdálkodó egység valamely tagállamban található állandó telephelye vonatkozásában, kivéve
  ha
  az
  adózó bizonyítani tudja
  ,
  hogy
  az
  ellenőrzött külföldi társaság tényleges kereskedelmi okokból jött létre
  és
  gazdasági tevékenységét
  a 
  társaságnál elszámolt nyereség mértékének megfelelő személyzeti ellátottsággal
  ,
  felszereltséggel, eszközállománnyal és helyiségekben folytatja. A biztosítók egyedi esetében
  nem
  tekintendő valódi jogügyletnek
  ,
  ha egy anyavállalat kockázatait saját leányvállalatain keresztül viszontbiztosítja
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok nem alkalmazzák az (1) bekezdést, ha a gazdálkodó egység valamely tagállamban vagy olyan harmadik országban rendelkezik adóügyi illetőséggel, amely részes fele az EGT-megállapodásnak, illetve egy harmadik országbeli gazdálkodó egység valamely tagállamban található állandó telephelye vonatkozásában, kivéve
  abban
  az
  esetben
  ,
  ha
  az
  egység telephelye teljesen mesterséges,
  és
  olyan mértékben, amennyire
  a 
  gazdálkodó egység tevékenysége során olyan
  , nem
  valódi jogügyleteket bonyolít
  ,
  amelyek bevezetésénél adóelőny szerzése volt az elsődleges cél
  .

(2)   A tagállamok nem alkalmazzák az (1) bekezdést, ha a gazdálkodó egység valamely tagállamban vagy olyan harmadik országban rendelkezik adóügyi illetőséggel, amely részes fele az EGT-megállapodásnak, illetve egy harmadik országbeli gazdálkodó egység valamely tagállamban található állandó telephelye vonatkozásában, kivéve
  ha
  az
  adózó bizonyítani tudja
  ,
  hogy
  az
  ellenőrzött külföldi társaság tényleges kereskedelmi okokból jött létre
  és
  gazdasági tevékenységét
  a 
  társaságnál elszámolt nyereség mértékének megfelelő személyzeti ellátottsággal
  ,
  felszereltséggel, eszközállománnyal és helyiségekben folytatja. A biztosítók egyedi esetében
  nem
  tekintendő valódi jogügyletnek
  ,
  ha egy anyavállalat kockázatait saját leányvállalatain keresztül viszontbiztosítja
  .

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Hibrid struktúrák | A tagállamok közötti
  hibrid struktúrák |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Hibrid struktúrák

A tagállamok közötti
  hibrid struktúrák

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok aktualizálják a harmadik országokkal a kettős adóztatás elkerüléséről kötött egyezményeiket, vagy pedig együttesen tárgyalásokat folytatnak ezekkel egyenértékű megállapodásokról annak érdekében, hogy e cikk rendelkezései a tagállamok és harmadik országok közötti határon átnyúló helyzetekre is alkalmazhatók legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok aktualizálják a harmadik országokkal a kettős adóztatás elkerüléséről kötött egyezményeiket, vagy pedig együttesen tárgyalásokat folytatnak ezekkel egyenértékű megállapodásokról annak érdekében, hogy e cikk rendelkezései a tagállamok és harmadik országok közötti határon átnyúló helyzetekre is alkalmazhatók legyenek.

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk |
| | A harmadik országokra vonatkozó hibrid struktúrák |
| | Amennyiben egy tagállam és egy harmadik ország közötti hibrid struktúra kettős levonáshoz vezet, a tagállam elutasítja ilyen kifizetés levonását, kivéve, ha ezt a harmadik ország már megtette. |
| | Amennyiben egy tagállam és egy harmadik ország közötti hibrid struktúra beszámítás nélküli levonáshoz vezet, a tagállam elutasítja az ilyen kifizetés levonását vagy adott esetben beszámításának elmaradását, kivéve, ha ezt a harmadik ország már megtette. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10a. cikk

A harmadik országokra vonatkozó hibrid struktúrák

Amennyiben egy tagállam és egy harmadik ország közötti hibrid struktúra kettős levonáshoz vezet, a tagállam elutasítja ilyen kifizetés levonását, kivéve, ha ezt a harmadik ország már megtette.

Amennyiben egy tagállam és egy harmadik ország közötti hibrid struktúra beszámítás nélküli levonáshoz vezet, a tagállam elutasítja az ilyen kifizetés levonását vagy adott esetben beszámításának elmaradását, kivéve, ha ezt a harmadik ország már megtette.

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

10 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10b. cikk |
| | A tényleges adókulcs |
| | A Bizottság közös módszert dolgoz ki az egyes tagállamok tényleges adókulcsának kiszámítására vonatkozóan, hogy elkészíthesse a tagállami tényleges adókulcsok összehasonlító táblázatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10b. cikk

A tényleges adókulcs

A Bizottság közös módszert dolgoz ki az egyes tagállamok tényleges adókulcsának kiszámítására vonatkozóan, hogy elkészíthesse a tagállami tényleges adókulcsok összehasonlító táblázatát.

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

10 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10c. cikk |
| | Az adózási megállapodásokkal való visszaélések elleni intézkedések |
| | (1)
     
  A tagállamok kétoldalú adózási megállapodásaikat az alábbi rendelkezésekkel egészítik ki: |
| | a) | olyan záradék, amelynek értelmében a megállapodás mindkét részes fele kötelezettséget vállal arra, hogy az adót a gazdasági tevékenység és az értékteremtés helyén fizetik meg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10c. cikk

Az adózási megállapodásokkal való visszaélések elleni intézkedések

(1)
     
  A tagállamok kétoldalú adózási megállapodásaikat az alábbi rendelkezésekkel egészítik ki:

a)

olyan záradék, amelynek értelmében a megállapodás mindkét részes fele kötelezettséget vállal arra, hogy az adót a gazdasági tevékenység és az értékteremtés helyén fizetik meg;

| b) | olyan kiegészítés, amely szerint a kétoldalú egyezmények célja a kettős adóztatás elkerülése mellett az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem; |
| --- | --- |

b)

olyan kiegészítés, amely szerint a kétoldalú egyezmények célja a kettős adóztatás elkerülése mellett az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem;

| c) | olyan záradék, amely a Bizottságnak az adóegyezményekkel való visszaélések elleni intézkedések végrehajtásáról szóló, 2016. január 28-i (EU) 2016/136 ajánlásában

   (1a)

  meghatározott, a főcél-teszt alapján megállapított általános adóelkerülés-ellenes szabályt tartalmaz; |
| --- | --- |

c)

olyan záradék, amely a Bizottságnak az adóegyezményekkel való visszaélések elleni intézkedések végrehajtásáról szóló, 2016. január 28-i (EU) 2016/136 ajánlásában

   (1a)

  meghatározott, a főcél-teszt alapján megállapított általános adóelkerülés-ellenes szabályt tartalmaz;

| d) | az állandó telephelynek jövedelem és vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 5. cikkével összhangban történő meghatározása; |
| --- | --- |

d)

az állandó telephelynek jövedelem és vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 5. cikkével összhangban történő meghatározása;

(2)
     
  A Bizottság 2017. december 31-ig javaslatot tesz az adózási megállapodásokra vonatkozó európai megközelítésre, hogy létrehozható legyen egy olyan európai adómegállapodási modell, amely felválthatja az egyes tagállamok által kötött számtalan kétoldalú megállapodást.

(3)
     
  a tagállamok elítélik kétoldalú megállapodások olyan joghatóságokkal történő aláírását, illetve ettől tartózkodnak, amelyek nem tartják be a jó adóügyi kormányzásra vonatkozóan elfogadott uniós elvek minimumszabványait.

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

10 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10d. cikk |
| | Jó adóügyi kormányzás |
| | A Bizottság valamennyi olyan kereskedelmi megállapodásban és gazdasági partnerségi megállapodásban, amelynek az Unió részes fele, rendelkezik a jó adóügyi kormányzás előmozdításáról, az átláthatóság fokozása és a káros adózási gyakorlatok elleni küzdelem céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10d. cikk

Jó adóügyi kormányzás

A Bizottság valamennyi olyan kereskedelmi megállapodásban és gazdasági partnerségi megállapodásban, amelynek az Unió részes fele, rendelkezik a jó adóügyi kormányzás előmozdításáról, az átláthatóság fokozása és a káros adózási gyakorlatok elleni küzdelem céljából.

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

10 e cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10e. cikk |
| | Szankciók |
| | A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést azok végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályokról és intézkedésekről, és bejelentik az ezeket érintő esetleges későbbi módosításokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10e. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést azok végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályokról és intézkedésekről, és bejelentik az ezeket érintő esetleges későbbi módosításokat.

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Felülvizsgálat | Felülvizsgálat
  és nyomon követés |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Felülvizsgálat

Felülvizsgálat
  és nyomon követés

Módosítás 87

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság az irányelv hatálybalépése után három évvel értékeli annak végrehajtását, és jelentést tesz a Tanácsnak. | (1)   A Bizottság az irányelv hatálybalépése után három évvel értékeli annak végrehajtását, és jelentést tesz
  az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság az irányelv hatálybalépése után három évvel értékeli annak végrehajtását, és jelentést tesz a Tanácsnak.

(1)   A Bizottság az irányelv hatálybalépése után három évvel értékeli annak végrehajtását, és jelentést tesz
  az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak.

Módosítás 88

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok közölnek a Bizottsággal minden olyan információt, amely szükséges ezen irányelv végrehajtásának értékeléséhez. | (2)   A tagállamok közölnek
  az Európai Parlamenttel és
  a Bizottsággal minden olyan információt, amely szükséges ezen irányelv végrehajtásának értékeléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok közölnek a Bizottsággal minden olyan információt, amely szükséges ezen irányelv végrehajtásának értékeléséhez.

(2)   A tagállamok közölnek
  az Európai Parlamenttel és
  a Bizottsággal minden olyan információt, amely szükséges ezen irányelv végrehajtásának értékeléséhez.

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság egyedi ellenőrző mechanizmusról rendelkezik ezen irányelv teljes körű és megfelelő átültetésének, illetve az ebben foglalt valamennyi fogalommeghatározás és előírt tagállami intézkedés helyes értelmezésének biztosítása érdekében, hogy az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni küzdelemben összehangolt európai megközelítés álljon rendelkezésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság egyedi ellenőrző mechanizmusról rendelkezik ezen irányelv teljes körű és megfelelő átültetésének, illetve az ebben foglalt valamennyi fogalommeghatározás és előírt tagállami intézkedés helyes értelmezésének biztosítása érdekében, hogy az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni küzdelemben összehangolt európai megközelítés álljon rendelkezésre.

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk |
| | Európai adóazonosító szám |
| | Az Európai Bizottság 2016. december 31-ig jogalkotási javaslatot nyújt be az összehangolt, közös európai adóazonosító számról, annak érdekében, hogy az Unión belül az adózás területén hatékonyabb és megbízhatóbb legyen az automatikus információcsere. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11a. cikk

Európai adóazonosító szám

Az Európai Bizottság 2016. december 31-ig jogalkotási javaslatot nyújt be az összehangolt, közös európai adóazonosító számról, annak érdekében, hogy az Unión belül az adózás területén hatékonyabb és megbízhatóbb legyen az automatikus információcsere.

Módosítás 91

Irányelvre irányuló javaslat

11 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11b. cikk |
| | Az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere |
| | A teljes átláthatóság és a jelen irányelvben foglalt rendelkezések helyes alkalmazásának biztosítása érdekében az adóügyi információkat a 2011/16/EU

   (1a)

  tanácsi irányelvben előírtaknak megfelelően automatikusan és kötelezően meg kell osztani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11b. cikk

Az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere

A teljes átláthatóság és a jelen irányelvben foglalt rendelkezések helyes alkalmazásának biztosítása érdekében az adóügyi információkat a 2011/16/EU

   (1a)

  tanácsi irányelvben előírtaknak megfelelően automatikusan és kötelezően meg kell osztani.

---

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban: 5 fő cselekvési terület, COM(2015)0302 final, 2015. június 17.

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban: 5 fő cselekvési terület, COM(2015)0302
  végleges
  , 2015. június 17.

(4)  A magatartási kódexszel foglalkozó csoport (társasági adózás) 2014. december 11-i jelentése a Tanácsnak (16553/14, FISC 225).

(5)  A magatartási kódexszel foglalkozó csoport (társasági adózás) 2015. június 11-i jelentése a Tanácsnak (9620/15, FISC 60).

(4)  A magatartási kódexszel foglalkozó csoport (társasági adózás) 2014. december 11-i jelentése a Tanácsnak (16553/14, FISC 225).

(5)  A magatartási kódexszel foglalkozó csoport (társasági adózás) 2015. június 11-i jelentése a Tanácsnak (9620/15, FISC 60).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. május 20-i (EU) 2015/849 irányelve a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

(1a)  

  HL L 25., 2016.2.2., 67. o.

(1a)  
  A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

---

2016. június 9., csütörtök

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/214 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/214

---

P8_TA(2016)0273

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: a piaci szereplők véleményére vonatkozó közvélemény-kutatásokat végrehajtó, információt közzétevő piaci szereplőket érintő megfelelő szabályozásokra, rendszerekre és eljárásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok

Az Európai Parlament határozata az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a piaci szereplők véleményére vonatkozó közvélemény-kutatásokat végrehajtó, információt közzétevő piaci szereplőket érintő megfelelő szabályozásokra, rendszerekre és eljárásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. május 17-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))

(2018/C 086/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2016)02859), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2016)02859),

| — | tekintettel a Bizottság 2016. május 18-i levelére, amelyben kéri a Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. május 18-i levelére, amelyben kéri a Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2016. május 31-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2016. május 31-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a piaci visszaélésekről (a piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikke (9) bekezdésének harmadik albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a piaci visszaélésekről (a piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikke (9) bekezdésének harmadik albekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2016. június 8-án járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében meghatározott határidőn belül – amely 2016. június 8-án járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a piaci visszaélésekről szóló rendelet 39. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a rendelet számos rendelkezése – többek között a 11. cikk (1)–(8) bekezdése – 2016. július 3-tól alkalmazandó, és ezzel összhangban a felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szintén úgy rendelkezik, hogy a felhatalmazáson alapuló rendeletet ugyanezen időponttól kezdődően kell alkalmazni; |
| --- | --- |

A.

mivel a piaci visszaélésekről szóló rendelet 39. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a rendelet számos rendelkezése – többek között a 11. cikk (1)–(8) bekezdése – 2016. július 3-tól alkalmazandó, és ezzel összhangban a felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szintén úgy rendelkezik, hogy a felhatalmazáson alapuló rendeletet ugyanezen időponttól kezdődően kell alkalmazni;

| B. | mivel a piaci visszaélésekről szóló rendelet 11. cikkének (9) bekezdése a megfelelő rendelkezések, eljárások és nyilvántartás vezetésére irányuló előírások meghatározása és az ugyanezen cikk (4), (5), (6) és (8) bekezdésében megállapított követelményeknek való megfelelés érdekében az ESMA-t szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozására hatalmazza fel; mivel a piaci visszaélésekről szóló rendelet 11. cikkének (9) bekezdése felhatalmazást ad a Bizottságnak a szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: ESMA-rendelet) 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására; |
| --- | --- |

B.

mivel a piaci visszaélésekről szóló rendelet 11. cikkének (9) bekezdése a megfelelő rendelkezések, eljárások és nyilvántartás vezetésére irányuló előírások meghatározása és az ugyanezen cikk (4), (5), (6) és (8) bekezdésében megállapított követelményeknek való megfelelés érdekében az ESMA-t szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozására hatalmazza fel; mivel a piaci visszaélésekről szóló rendelet 11. cikkének (9) bekezdése felhatalmazást ad a Bizottságnak a szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: ESMA-rendelet) 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására;

| C. | mivel az említett felhatalmazásnak való megfelelés érdekében a Bizottság 2016. május 17-én elfogadta a felhatalmazáson alapuló rendeletet; mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet fontos részleteket tartalmaz a közvélemény-kutatásokat végrehajtó piaci szereplők által követendő eljárásokról; |
| --- | --- |

C.

mivel az említett felhatalmazásnak való megfelelés érdekében a Bizottság 2016. május 17-én elfogadta a felhatalmazáson alapuló rendeletet; mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet fontos részleteket tartalmaz a közvélemény-kutatásokat végrehajtó piaci szereplők által követendő eljárásokról;

| D. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet a Parlament és a Tanács rendelkezésére álló ellenőrzési időszak lejártával csak akkor léphet hatályba, ha az ellen sem a Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, vagy ha ezen időszak lejárta előtt a Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni; |
| --- | --- |

D.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet a Parlament és a Tanács rendelkezésére álló ellenőrzési időszak lejártával csak akkor léphet hatályba, ha az ellen sem a Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, vagy ha ezen időszak lejárta előtt a Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni;

| E. | mivel az ESMA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdése az ellenőrzési időszakot a szabályozástechnikai standardokról szóló értesítés időpontját követő három hónapban határozta meg, kivéve, ha a Bizottság az ESMA által elfogadott szabályozástechnikai standardtervezettel megegyező szabályozástechnikai standardot fogad el, amely esetben az ellenőrzési időszak egy hónap; |
| --- | --- |

E.

mivel az ESMA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdése az ellenőrzési időszakot a szabályozástechnikai standardokról szóló értesítés időpontját követő három hónapban határozta meg, kivéve, ha a Bizottság az ESMA által elfogadott szabályozástechnikai standardtervezettel megegyező szabályozástechnikai standardot fogad el, amely esetben az ellenőrzési időszak egy hónap;

| F. | mivel az ESMA által elfogadott szabályozástechnikai standardtervezetben történtek változtatások, például két új preambulumbekezdéssel egészült ki, továbbá a 3. cikk és a 6. cikk (3) bekezdése, valamint a hatálybalépéssel és az alkalmazással kapcsolatos rendelkezés esetében is számos módosításra került sor; mivel e változtatások fényében a felhatalmazáson alapuló rendelet az ESMA-rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében nem tekinthető az ESMA által elfogadott szabályozástechnikai standardtervezettel megegyezőnek; mivel ezért az ESMA-rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint három hónapig lehet kifogást emelni, így ez az időszak 2016. augusztus 17-én jár le; |
| --- | --- |

F.

mivel az ESMA által elfogadott szabályozástechnikai standardtervezetben történtek változtatások, például két új preambulumbekezdéssel egészült ki, továbbá a 3. cikk és a 6. cikk (3) bekezdése, valamint a hatálybalépéssel és az alkalmazással kapcsolatos rendelkezés esetében is számos módosításra került sor; mivel e változtatások fényében a felhatalmazáson alapuló rendelet az ESMA-rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében nem tekinthető az ESMA által elfogadott szabályozástechnikai standardtervezettel megegyezőnek; mivel ezért az ESMA-rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint három hónapig lehet kifogást emelni, így ez az időszak 2016. augusztus 17-én jár le;

| G. | mivel a piaci visszaélések keretrendszerének 2016. július 3-ig történő zökkenőmentes és időben történő végrehajtása a piaci szereplőktől és az illetékes hatóságoktól megköveteli, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2016. július 3-ig megtegyék a szükséges intézkedéseket és a megfelelő rendszerekkel rendelkezzenek, és ennek a felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban kell történnie; |
| --- | --- |

G.

mivel a piaci visszaélések keretrendszerének 2016. július 3-ig történő zökkenőmentes és időben történő végrehajtása a piaci szereplőktől és az illetékes hatóságoktól megköveteli, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2016. július 3-ig megtegyék a szükséges intézkedéseket és a megfelelő rendszerekkel rendelkezzenek, és ennek a felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban kell történnie;

| H. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletnek legkésőbb 2016. július 3-ig, az ellenőrzési időszak 2016. augusztus 17-i lejárta előtt kell hatályba lépnie; |
| --- | --- |

H.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletnek legkésőbb 2016. július 3-ig, az ellenőrzési időszak 2016. augusztus 17-i lejárta előtt kell hatályba lépnie;

| I. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései lényegében összhangban vannak a Parlament piaci visszaélésről szóló rendeletben és a felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadását előkészítő munka részét képező informális párbeszéd során megfogalmazott célkitűzéseivel, és különösen a Parlament azon szándékával, hogy az illetékes hatóságok kapjanak tájékoztatást a piaci szereplők véleményére vonatkozó közvélemény-kutatás során feltárt összes információról; |
| --- | --- |

I.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései lényegében összhangban vannak a Parlament piaci visszaélésről szóló rendeletben és a felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadását előkészítő munka részét képező informális párbeszéd során megfogalmazott célkitűzéseivel, és különösen a Parlament azon szándékával, hogy az illetékes hatóságok kapjanak tájékoztatást a piaci szereplők véleményére vonatkozó közvélemény-kutatás során feltárt összes információról;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 173., 2014.6.12., 1. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/216 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/216

---

P8_TA(2016)0277

A szabad mozgás előmozdítása bizonyos közokiratok elfogadásának egyszerűsítése révén ***II

Az Európai Parlament 2016. június 9-i jogalkotási állásfoglalása a bizonyos közokiratoknak az Európai Unión belüli bemutatására vonatkozó előírások egyszerűsítése révén a polgárok szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 086/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (14956/2/2015 – C8-0129/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (14956/2/2015 – C8-0129/2016),

| — | tekintettel a román szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a román szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0228) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0228) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0156/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0156/2016),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 52. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2014.2.4., P7_TA(2014)0054.

---

| 6.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 86/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 86/217

---

P8_TA(2016)0278

Az Uniós közszolgálati ügyek elsőfokú elbírálásával kapcsolatos hatáskörnek a Törvényszékre történő átruházása ***I

Az Európai Parlament 2016. június 9-i jogalkotási állásfoglalása az Unió és alkalmazottai közötti jogviták elsőfokú elbírálásával kapcsolatos hatáskörnek az Európai Unió Törvényszékére történő átruházásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezetről (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 086/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bíróság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kérelmére (N8-0110/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kérelmére (N8-0110/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (1) bekezdésére, 257. cikkének első és második bekezdésére és 281. cikkének második bekezdésére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a jogalkotási aktus tervezetét benyújtották a Parlamenthez (C8-0367/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (1) bekezdésére, 257. cikkének első és második bekezdésére és 281. cikkének második bekezdésére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a jogalkotási aktus tervezetét benyújtották a Parlamenthez (C8-0367/2015),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) és (15) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (1) bekezdésére, 257. cikkének első és második bekezdésére és 281. cikkének második bekezdésére, továbbá az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) és (15) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (1) bekezdésére, 257. cikkének első és második bekezdésére és 281. cikkének második bekezdésére, továbbá az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról szóló, 2015. december 16-i (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak (9) preambulumbekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról szóló, 2015. december 16-i (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak (9) preambulumbekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2016)0081) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2016)0081) (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. május 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. május 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0167/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0167/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | emlékeztet az Európai Unió Bíróságának bírái körében a nemek közötti egyensúly fontosságára; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az Európai Unió Bíróságának bírái körében a nemek közötti egyensúly fontosságára;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bíróságnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bíróságnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 341., 2015.12.24., 14. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2015)0906

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2016. június 9-én került elfogadásra az Európai Unió és alkalmazottai közötti jogviták elsőfokú elbírálásával kapcsolatos hatáskörnek a Törvényszékre történő átruházásáról szóló (EU, Euratom) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU, Euratom) 2016/1192 rendelet.)

---