# Úřední věstník C 109/2014

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 109 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5711. dubna 2014 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 109

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5711. dubna 2014

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2014/C 109/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2014/C 109/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  )

1

1

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropská centrální banka |
| 2014/C 109/02 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 6. listopadu 2013 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení problémů úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů a jednotného fondu pro řešení problémů bank a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (CON/2013/76) | 2 |

III   Přípravné akty

Evropská centrální banka

2014/C 109/02

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 6. listopadu 2013 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení problémů úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů a jednotného fondu pro řešení problémů bank a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (CON/2013/76)

2

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2014/C 109/03 | Směnné kurzy vůči euru | 26 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2014/C 109/03

Směnné kurzy vůči euru

26

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská komise |
| 2014/C 109/04 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 27 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2014/C 109/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 32 |
| 2014/C 109/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets) (
  1
  ) | 33 |
| 2014/C 109/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 34 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

2014/C 109/04

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

27

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2014/C 109/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

32

2014/C 109/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets) (
  1
  )

1

33

2014/C 109/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 11.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata)

(Text s významem pro EHP)

2014/C 109/01

Dne 22. listopadu 2012 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) ve spojení s čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddíle týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddíle týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32012M6541. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32012M6541. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Přípravné akty

Evropská centrální banka

| 11.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/2

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 6. listopadu 2013

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení problémů úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů a jednotného fondu pro řešení problémů bank a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010

(CON/2013/76)

2014/C 109/02

Úvod a právní základ

Dne 3. září 2013 obdržela Evropská centrální banka (ECB) žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení problémů úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů a jednotného fondu pro řešení problémů bank a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (1) (dále jen „navrhované nařízení“). Dne 14. října 2013 obdržela ECB žádost o stanovisko k navrhovanému nařízení od Evropského parlamentu.

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované nařízení obsahuje ustanovení, která mají vliv na úkoly ECB týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými a dalšími finančními institucemi, s výjimkou pojišťovacích podniků, jak je uvedeno v čl. 127 odst. 6 Smlouvy, a ustanovení, která mají vliv na to, jak Evropský systém centrálních bank přispívá k řádnému provádění opatření v oblasti stability finančního systému ve smyslu čl. 127 odst. 5 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

1.   Obecné připomínky

ECB plně podporuje zřízení jednotného mechanismu pro řešení problémů, který přispěje k posílení struktury a stability hospodářské a měnové unie. ECB by rovněž ráda využila této příležitosti k tomu, aby zopakovala svůj postoj vyjádřený ve stanovisku ze dne 27. listopadu 2012 k návrhu nařízení Rady, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví) (CON/2012/96) (2), zejména že jednotný mechanismus pro řešení problémů je v zájmu dosažení dobře fungující unie v oblasti finančního trhu nezbytným doplňkem jednotného mechanismu dohledu. Tento mechanismus musí být proto zřízen do doby, než ECB v plném rozsahu převezme své úkoly v oblasti dohledu. Navrhované nařízení obsahuje tři základní prvky pro účinné řešení problémů, a to: jednotný systém, b) jednotný orgán a c) jednotný fond. Navrhované nařízení reaguje na závěry Evropské rady z 13. a 14. prosince 2012 a 27. a 28. června 2013 (3), které vycházejí ze zprávy „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ (4).

ECB má za to, že obecné zásady vymezené v následujících odstavcích mají zásadní význam pro účinnost jednotného mechanismu pro řešení problémů, a vítá, že jsou v navrhovaném nařízení ve velké míře zohledněny.

1.1   Oblast působnosti jednotného mechanismu pro řešení problémů by měla zahrnovat všechny úvěrové instituce usazené v členských státech, které se účastní jednotného mechanismu dohledu.

1.2   Silný a nezávislý jednotný orgán pro řešení problémů by měl být ve středu jednotného mechanismu pro řešení problémů a v zájmu zajištění stability v eurozóně a v Unii jako celku by měl mít dostatečnou rozhodovací pravomoc k přijetí opatření k řešení problémů. Jednotný mechanismus pro řešení problémů je nezbytným doplňkem jednotného mechanismu dohledu (5), neboť je třeba sladit míru odpovědnosti a rozhodování v oblasti řešení problémů a dohledu. V tomto ohledu ECB sdílí stanovisko Komise, že tento jednotný mechanismus lépe než síť vnitrostátních orgánů příslušných k řešení zaručuje, že budou přijímána optimální opatření k řešení problémů včetně přiměřeného sdílení zátěže. Ukázalo se, že součinnost vnitrostátních systémů pro řešení problémů nedostačuje k tomu, aby rozhodnutí o řešení problémů byla zejména v přeshraničním kontextu přijímána včas a aby byla co nejekonomičtější.

1.3   V nezbytných případech by mělo být rozhodnutí přijímáno včas a mělo by být účinné, a to ve velmi krátké lhůtě v délce několika dnů, případně několika hodin. Mělo by vycházet z vhodného plánování řešení problémů.

1.4   Jednotný orgán pro řešení problémů by měl mít dostatečnou pravomoc, nástroje a finanční zdroje k vyřešení problémů institucí ve smyslu připravované směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank.

1.5   Jednotný orgán pro řešení problémů by měl mít přístup k financování řešení problémů prostřednictvím jednotného fondu pro řešení problémů bank, který by měl být financován z příspěvků ex ante, založených na stupni rizika, od všech bank, které podléhají jednotnému mechanismu pro řešení problémů, a který je v případě potřeby doplněn příspěvky ex post. Kromě toho by mělo být k dispozici dočasné, fiskálně neutrální a veřejné jištění, které by mohlo být poskytováno ve formě úvěrové linky ve prospěch jednotného fondu pro řešení problémů bank.

1.6   Zamýšlený rámec pro jednotný mechanismus pro řešení problémů by měl zakotvit úzkou součinnost mezi funkcí jednotného mechanismu pro řešení problémů v oblasti řešení problémů a funkcí jednotného mechanismu dohledu v oblasti dohledu, při níž je dodržována a respektována odpovědnost příslušných institucí.

Jak jednotný mechanismus dohledu, tak jednotný mechanismus pro řešení problémů jsou zásadními součástmi integrovaného finančního rámce bankovní unie, což pomůže přerušit propojení mezi bankami a státy v dotčených členských státech a zvrátit současnou roztříštěnost finančního trhu.

ECB zásadně podporuje navrhovaný časový rámec pro jednotný mechanismus pro řešení problémů. Na základě tohoto časového rámce by jednotný mechanismus pro řešení problémů vstoupil v platnost v polovině roku 2014 a svou činnost by v plném rozsahu zahájil do 1. ledna 2015. Tento časový rámec zohledňuje skutečnost, že jednotný mechanismus pro řešení problémů je klíčovým prvkem bankovní unie.

2.   Konkrétní připomínky

2.1   Právní základ

Komise navrhuje, aby základem navrhovaného nařízení byl článek 114 Smlouvy, který umožňuje přijímat opatření ke sbližování vnitrostátních předpisů, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu. ECB si je vědoma toho, že jiné instituce Unie průběžně posuzují navrhovaný právní základ, a bere na vědomí změny navrhovaného nařízení, které byly navrženy s cílem zajistit, aby článek 114 byl možným právním základem pro dosažení cíle navrhovaného nařízení, který spočívá v zachování jednotnosti a posílení fungování vnitřního trhu pomocí jednotného uplatňování jediného souboru pravidel pro řešení problémů ze strany orgánu Unie a prostřednictvím přístupu do jednotného fondu pro řešení problémů bank.

2.2   Řízení a odpovědnost jednotného výboru pro řešení problémů

ECB v obecné rovině vítá navrhovaný rámec řízení, zejména skutečnost, že žádná strana, a to zejména vnitrostátní orgány příslušné k řešení, nemají právo veta při rozhodování v jednotném výboru pro řešení problémů (dále jen „výbor pro řešení problémů“). I když konečnou pravomoc rozhodnout o skutečném řešení problémů úvěrové instituce má Komise, výbor pro řešení problémů bude mít široké a nezávislé pravomoci vypracovat plány řešení problémů (6) a režimy řešení problémů (7) a vyžadovat jejich provedení. Je zcela zásadní, aby způsobilost jednotného mechanismu pro řešení problémů v oblasti přijímání rozhodnutí, jakož i způsoby jeho hlasování zajišťovaly účinné a včasné rozhodování, a to zejména v krizových obdobích. S cílem zamezit zdvojení či přesahu pravomocí by měly být přesněji vymezeny pravomoci orgánů, které se účastní postupu pro řešení problémů. Pokud jde o pravomoci výboru pro řešení problémů, případný přesnější popis výkonu těchto pravomocí by lépe splňoval Meroniho doktrínu (8) s cílem současně zajistit dostatečnou flexibilitu v jednotlivých případech řešení problémů. V neposlední řadě musí navrhované nařízení zajistit, aby Komise přijímala rozhodnutí o skutečném řešení problémů tak rychle, jak je to nezbytné (9).

ECB vítá navrhovaný rámec pro odpovědnost výboru pro řešení problémů, který je v souladu s institucionálním rámcem Unie. Ujednání Evropského parlamentu a výboru pro řešení problémů o praktických podmínkách uplatňování demokratické odpovědnosti a dohledu (10) by měla respektovat mlčenlivost v souladu s unijními a vnitrostátními právními předpisy, zejména pokud se týká informací, které výbor pro řešení problémů obdrží od ECB a vnitrostátních příslušných orgánů.

2.3   Spolupráce mezi orgány příslušnými k řešení a orgány dohledu

ECB vítá zamýšlenou úzkou spolupráci mezi orgány dohledu a orgány příslušnými k řešení (11). Pokud se týká ECB, úkoly a povinnosti zakotvené v navrhovaném nařízení by měly být podřazeny a neměly by přesahovat rámec úkolů, které jsou ECB svěřeny na základě Smlouvy, statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky („statut ESCB“) a zejména nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (12) („nařízení o jednotném mechanismu dohledu“). ECB bere na vědomí, že navrhované nařízení jí nesvěřuje nové úkoly či povinnosti, avšak zakotvuje úzkou spolupráci a výměnu informací (13). Za účelem vyjasnění ECB doporučuje, aby odkazy na úkoly a povinnosti ECB v navrhovaném nařízení případně byly odkazy na úkoly a povinnosti ECB, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu (14).

ECB si dále všímá skutečnosti, že pokud ECB pozve zástupce výboru pro řešení problémů, aby se účastnil jednání Rady dohledu ECB, jmenuje výbor pro řešení problémů svého zástupce. Nařízení o jednotném mechanismu dohledu však stanoví, že jakmile je výbor pro řešení problémů ustaven, může Rada dohledu pozvat předsedu evropského orgánu pro řešení problémů bank, aby se jednání Rady dohledu (15) zúčastnil jako pozorovatel. V zájmu zajištění úplného souladu musí být navrhované nařízení odpovídajícím způsobem změněno (16).

Je zásadní, aby příslušné úlohy a povinnosti orgánů příslušných k řešení a orgánů dohledu byly odlišeny předtím, než lze předvídat, že nastane krize, i v první fázi krize, kdy orgán dohledu může ve vztahu k úvěrové instituci přijmout opatření rané intervence, a při posuzování podmínek pro řešení problémů a odepsání kapitálových nástrojů.

Za prvé, výlučná odpovědnost za postupy či opatření přijatá ve fázi rané intervence spočívá na orgánu dohledu. Pokud orgán dohledu přijímá opatření rané intervence, je důležité, aby bez zbytečného odkladu informoval výbor pro řešení problémů. Navrhovaná povinnost ECB (nebo vnitrostátních orgánů dohledu) konzultovat orgány příslušné k řešení před přijetím dodatečného opatření rané intervence však není v souladu s potřebou přijmout okamžité a účinné opatření rané intervence v rámci integrovaného systému, v němž výlučná odpovědnost spočívá na orgánu dohledu. ECB či vnitrostátní orgány dohledu by tedy měly být pouze povinny vyrozumět orgány příslušné k řešení o takovém opatření, jakmile to je možné (17). Během fáze rané intervence by výbor pro řešení problémů měl kromě toho vyvíjet svou interní přípravnou činnost tak, aby zamezil podrytí důvěry v trh a možnému zhoršení stavu příslušné instituce. Činnosti jako vyžádání informací a kontroly na místě by měl proto v prvé řadě vykonávat orgán dohledu, který by v souladu se směrnicí o ozdravných postupech a řešení problémů bank poskytoval veškeré informace, které jsou nezbytné k přípravě řešení problémů instituce, orgánu příslušnému k řešení (18). Mělo by se zamezit nekoordinovanému vyšetřování a kontrolám na místě ze strany orgánu příslušnému k řešení, neboť může dojít k oslabení důvěry (19).

Za druhé, pokud se týká posouzení podmínek, kvůli nimž je třeba přistoupit k řešení problémů, bere ECB na vědomí, že navrhované nařízení uznává, že orgán dohledu je schopen nejlépe posoudit, zda je úvěrová instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný a zda neexistuje přiměřený předpoklad k tomu, že by jejímu úpadku v přiměřené lhůtě zabránila alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu (20). ECB má za to, že výlučnou odpovědnost za posouzení těchto dvou kritérií by měly nést příslušné orgány dohledu, tj. ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány, a to v souladu s rozdělením pravomocí vymezeným v nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tím bude v zájmu okamžitého a účinného opatření k řešení problémů jednoznačně rozdělena odpovědnost (21). Navrhované nařízení by mělo stanovit, že Komise může rozhodnout, že budou řešeny problémy určité instituce pouze na základě tohoto posouzení ze strany orgánu dohledu (22). Posouzení ze strany orgánu dohledu tedy bude nezbytnou, nikoli však dostačují podmínkou pro řešení problémů dané instituce.

Za třetí, orgán dohledu je rovněž schopen nejlépe posoudit, zda subjekt nebo skupina přestanou být životaschopné, pokud nedojde k odepsání nebo konverzi kapitálu, nebo zda je třeba mimořádná veřejná podpora. Posouzení životaschopnosti se provádí před nebo současně s posouzením toho, zda banka splňuje podmínky pro řešení problémů, a provádí se tedy před zahájením řešení problémů. Navrhované nařízení by proto mělo odpovědnost za toto posouzení jednoznačně přidělit orgánu dohledu, přičemž toto posouzení ze strany orgánu dohledu by mělo být nezbytnou podmínkou pro odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů (23).

S cílem zajistit odpovídající pojistky by výbor pro řešení problémů a Komise kromě toho měly mít možnost vyžádat si posouzení ze strany orgánu dohledu (ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu), kdykoli je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný nebo pokud se má za to, že instituce přestane být životaschopná, pokud se neodepíše kapitál. Předejde se tak možné nečinnosti ze strany orgánu dohledu, pokud má orgán příslušný k řešení za to, že je třeba přijmout určité opatření (24).

Navrhované nařízení v neposlední řadě stanoví, že ECB a vnitrostátní orgány dohledu poskytnou výboru pro řešení problémů a Komisi veškeré informace, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů. Sdílení informací je nezbytnou podmínkou pro to, aby dohled i řešení problémů účinně fungovaly. Mělo by být proto vyjasněno, že jakákoli povinnost poskytovat informace je reciproční. Orgán dohledu by měl být zejména při nejbližší možné příležitosti informován o všech krocích, které jsou plánovány a přijímány v rámci postupu pro řešení problémů, což mu umožní předvídat možné dopady na finanční stabilitu a upozornit na tuto situaci orgán příslušný k řešení (25).

2.4   Účast ECB ve výboru pro řešení problémů a obecné zapojení centrálních bank

ECB upozorňuje, že 19. bod odůvodnění navrhovaného nařízení, který odkazuje na „zástupce“ Komise a ECB, není v souladu se zbytkem navrhovaného nařízení, podle kterého jsou někteří členové výboru pro řešení problémů jmenování Komisí a ECB. Článek 39 navrhovaného nařízení konkrétně stanoví, že výbor pro řešení problémů se mimo jiné skládá ze člena, kterého jmenuje ECB na pětileté funkční období, které není obnovitelné. Podle článku 43 navrhovaného nařízení členové výboru pro řešení problémů jsou povinni jednat nezávisle a objektivně v zájmu Unie jako celku a nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od orgánů či subjektů Unie, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů. Podle článků 45 a 49 navrhovaného nařízení se člen jmenovaný ECB účastní plenárních zasedání, jakož i výkonných zasedání výboru pro řešení problémů, a má při tom hlasovací právo.

S cílem přesněji zohlednit rozdíl mezi postavením ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu a postavením ECB jakožto účastníka výboru pro řešení problémů podle navrhovaného nařízení, jakož i zachovat oddělení institucionální odpovědnosti mezi funkcí dohledu a funkcí řešení problémů v Unii, ECB navrhuje, aby ECB měla možnost kdykoli se jako pozorovatel účastnit všech (plenárních a výkonných) zasedání výboru pro řešení problémů (26).

S ohledem na významnou úlohu a odborné znalosti centrálních bank v oblasti finanční stability a na jejich makroobezřetnostní povinnosti by národní centrální banky – které na základě vnitrostátních právních předpisů nepůsobí jako orgány příslušné k řešení – měly mít právo účastnit se zasedání výboru jako pozorovatelé a měly by být vedle ECB zapojeny do posuzování systémového dopadu opatření k řešení problémů (27).

2.5   Posouzení možnosti obnovení platební schopnosti a minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky

ECB vítá skutečnost, že navrhované nařízení stanoví, že výbor pro řešení problémů bude po konzultaci s příslušným orgánem, včetně ECB, posuzovat možnost obnovení platební schopnosti subjektu uvedeného v článku 2 (28). Zatímco pro účely samotného posouzení konzultace s orgánem dohledu postačuje, opatření k odstranění překážek obnovení platební schopnosti by měla být společně stanovena a provedena ve spolupráci s orgánem dohledu. To by odpovídalo vysokému stupni zapojení orgánů dohledu při přípravě plánů řešení problémů (29). Toto posouzení by nemělo vycházet z předpokladu, že dojde k poskytnutí finanční podpory z jednotného fondu pro řešení problémů bank s výjimkou poskytnutí dočasné likvidity. Předpoklad podpory platební schopnosti z fondu by nebyl v souladu s obecnou zásadou, že akcionáři a věřitelé dotčené instituce nebo skupiny jsou první v řadě, kteří absorbují ztráty při řešení problémů (30). Jednotný fond pro řešení problémů bank poskytne zdroje pouze tehdy, nepostačuje-li financování řešení problémů prostřednictvím akcionářů a věřitelů. Posouzení možnosti obnovení platební schopnosti instituce nebo skupiny by proto mělo zajišťovat, aby v rámci samotné instituce či skupiny byla dostatečná kapacita pro absorpci ztrát pro důvěryhodnou strategii řešení problémů (31).

ECB má za to, že minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky je klíčovým prvkem pro zajištění možnosti obnovení platební schopnosti a dostatečné absorpce ztrát. V tomto ohledu by příslušný orgán měl mít významnější postavení při stanovení minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky, neboť tento požadavek může přímo ovlivnit činnost banky jako trvajícího podniku, a je tedy pro příslušný orgán významný. Minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky by proto měl stanovit výbor pro řešení problémů „ve spolupráci“ s příslušným orgánem (32). Pokud se týká obecných ustanovení platných pro minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky, vychází ECB z toho, že navrhované nařízení zajistí úplný soulad s připravovanou směrnicí o ozdravných postupech a řešení problémů bank, a bude tedy obsahovat i křížové odkazy na kritéria způsobilosti pro závazky způsobilé pro účely minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky (33).

2.6   Odepsání závazků

Navrhované nařízení stanoví, že ustanovení o odepsání závazků se použijí ode dne 1. ledna 2018. To znamená, že od roku 2015 do roku 2018 může dojít k tomu, že jednotný mechanismus pro řešení problémů bude muset řešit problémy bank bez tohoto nástroje k řešení problémů. Jsou-li však při řešení problémů použity veřejné finanční prostředky nebo finanční prostředky z jednotného fondu pro řešení problémů bank, budou nová pravidla pro státní podporu (34) vyžadovat povinné odepsání kapitálu a podřízeného dluhu. Nebude však jisté, zda přednostní nezajištěný dluh lze odepsat, neboť bude jen na členských státech, aby rozhodly, zda zavedou rámec pro odepsání závazků.

S ohledem na tyto skutečnosti ECB podporuje zavedení nástroje odepsání závazků dříve než v roce 2018. Má se za to, že možnost odepsání závazků je již ve velké míře promítnuta do cen, a tak lze očekávat, že dopad na financování nebude významný. Zavedení nástroje odepsání závazků by kromě toho přispělo ke zvýšení právní jistoty, souladu a předvídatelnosti, čímž by se zamezilo ad hoc řešením (35)

Ustanovení o pořadí priority pohledávek v případě úpadku, které určuje pořadí, v němž jsou rozděleny ztráty v případě odepsání závazků (36), není zřejmě stejné jako ustanovení v připravované směrnici o ozdravných postupech a řešení problémů bank. V závislosti na konečném znění přijatém zákonodárcem Unie by tedy mělo být dosaženo souladu. Zejména by měly mít nejvyšší prioritu kryté vklady, zatímco způsobilé vklady fyzických osob a malých a středních podniků by měly mít přednost před jinými přednostními nezajištěnými pohledávkami. V tomto ohledu by s ustanoveními připravované směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank měla být zcela uvedena do souladu i role systémů pojištění vkladů v souvislosti s řešením problémů tím, že bude zakotveno převzetí práv a povinností pojištěných vkladatelů ze strany systémů pojištění vkladů (37).

2.7   Jednotný fond pro řešení problémů bank

ECB vítá, že jednotný mechanismus pro řešení problémů zahrnuje jednotný fond pro řešení problémů bank, který je financován z příspěvků ex ante, založených na stupni rizika, od institucí nacházejících se v členských státech účastnících se jednotného mechanismu pro řešení problémů. Tato kontrola jednotného fondu pro řešení problémů je základním prvkem jednotného mechanismu pro řešení problémů, který zajišťuje dostatečné financování řešení problémů, aniž by bylo třeba čerpat z veřejných finančních prostředků. To výboru pro řešení problémů umožní přijímat okamžitá opatření, aniž by bylo třeba zdlouhavých diskusí o sdílení zatížení v případě přeshraničních bank, čímž se zajistí optimální nejekonomičtější strategie řešení problémů na evropské úrovni. Díky společné správě zdrojů bude jednotný fond pro řešení problémů bank schopen ochránit daňové poplatníky účinněji než vnitrostátní systémy, a přeruší se tak nepříznivé propojení bank a jejich příslušných států.

Navrhované nařízení stanoví, že cílová úroveň jednotného fondu pro řešení problémů bank by měla odpovídat alespoň 1 % pojištěných vkladů. ECB má za to, že pojištěné vklady nejsou nejvhodnějším kritériem, neboť zcela neodrážejí možné náklady na financování řešení problémů. Pojištěné vklady mohou zůstat stabilní, zatímco celkové závazky podstatně narůstají, anebo mohou narůst, zatímco celkové závazky zůstávají stabilní. V obou případech by nebyla možná angažovanost fondu pro řešení problémů dostatečně zohledněna. Skutečnost, že pojištěné vklady jsou již pojištěny pomocí systému pojištění vkladů, by měla být rovněž zohledněna, neboť tento systém by přispěl k financování řešení problémů, pokud by došlo ke ztrátě (přednostních) pojištěných vkladů. Toto kritérium by proto mělo být doplněno o referenční hodnotu týkající se celkových závazků, kterou by měl přiměřeně nastavit výbor pro řešení problémů, přičemž 1 % pojištěných vkladů by bylo i nadále dáno jako minimální hodnota (38).

2.8   Mechanismus jištění

ECB vítá návrh zavést dodatečný mechanismus jištění, který by mohl být aktivován za výjimečných okolností, pokud by příspěvky ex ante v jednotném fondu pro řešení problémů bank nebyly dostatečné a příspěvky ex post by nebyly pro účely pokrytí výdajů fondu ihned k dispozici, a to formou sjednání výpůjčky nebo jiné formy podpory u finančních institucí nebo jiných třetích stran. Díky tomuto mechanismu jištění by byl jednotný mechanismus pro řešení problémů odolnější vůči velmi nepříznivým ekonomickým a finančním otřesům, čímž by došlo k posílení jeho schopnosti přecházet systémovým krizím. ECB kromě toho podporuje požadavek, aby veškeré financování z mechanismu jištění muselo vrátit finanční odvětví, a ne aby bylo k tíži fiskálních orgánů. Tento požadavek je v souladu s jedním z hlavních důvodů pro zřízení jednotného mechanismu pro řešení problémů, a to vyřešit problémy bank bez vynaložení trvalých nákladů pro daňové poplatníky. S ohledem na tyto prvky je navrhované nařízení zcela v souladu se závěry Evropské rady z 13. a 14. prosince 2012 a 27. a 28. června 2013 (39), které vycházejí ze zprávy „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“.

ECB si současně všímá toho, že navrhované nařízení je ve vztahu k zamýšlené podobě dodatečného mechanismu jištění neurčité. Navrhované nařízení konkrétně stanoví, že je možné vypůjčit si od třetích osob (40), avšak nespecifikuje, zda by dodatečný mechanismus jištění rovněž zahrnoval dočasný přístup k veřejným finančním prostředkům nebo zda by se jednalo pouze od výpůjčky od soukromého sektoru. Jelikož v navrhovaném čl. 6 odst. 4 se výslovně uvádí, že členské státy nejsou povinny tento přístup poskytnout, zdá se, že toto jištění by mohlo být poskytnuto pouze dobrovolně. ECB má za to, že přístup k fiskálním zdrojům by za použití zásady fiskální neutrality byl zásadním prvkem mechanismu jištění v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů. Důvodem je to, že soukromé zdroje financování mohou být zejména při zahájení jednotného mechanismu pro řešení problémů omezené a dočasně nedostupné z důvodu vážných turbulencí na finančním trhu. ECB vychází z toho, že Komise nezakotvila povinnost zúčastněných členských států poskytnout přístup k veřejným finančním prostředkům, neboť by to mohlo zasáhnout fiskální suverenitu členských států, která nemůže být podle právního základu navrhovaného nařízení narušena. Na základě těchto skutečností považuje ECB za důležité, aby zúčastněné členské státy zajistily společné a spolehlivé veřejné jištění, které bude k dispozici, jakmile navrhované nařízení vstoupí v platnost (41).

Toto veřejné jištění by mohlo zahrnovat úvěrovou linku, která by jednotnému mechanismu pro řešení problémů poskytla přístup ke společným fiskálním zdrojům ze zúčastněných členských států. S cílem naplnit zásadu fiskální neutrality by v případě aktivace úvěrové linky musely být poskytnuté prostředky v plném rozsahu vráceny. Aby se zamezilo nadměrným procyklickým odvodům, je důležité pečlivě nastavit časový horizont pro vrácení těchto finančních prostředků ze strany finančního sektoru. Takové ujednání o poskytnutí úvěrové linky by bylo zcela v souladu s ustanoveními obsaženými v závěrech Evropské rady z prosince 2012 (42) a s obdobnými rámci pro řešení problémů v jiných zemích, například úvěrovou linkou poskytovanou ministerstvem financí Spojených států amerických („US Treasury“) ve prospěch Federální pojišťovny vkladů („Federal Deposit Insurance Corporation“).

2.9   Vztah k rámci pro poskytování státní podpory

ECB si všímá, že navrhované nařízení je koncipováno tak, aby byly zachovány pravomoci Komise v oblasti státní podpory ve všech případech řešení problémů, které zahrnují podporu, která je kvalifikována jako státní podpora. To bude dosaženo tím, že řízení ve věci státní podpory bude vedeno souběžně s uplatňováním postupu pro řešení problémů (43). Navrhované nařízení však rovněž zamýšlí uplatňovat kontrolu v oblasti státní podpory v případech, které zahrnují podporu z jednotného fondu pro řešení problémů bank, cestou analogie a souběžně s uplatněním postupu pro řešení problémů (44).

ECB uznává, že rámec pro poskytování státní podpory je opravdu zásadní pro vymezení společných parametrů pro vnitrostátní veřejnou podporu v kontextu řešení problémů bank v rámci Unie. ECB se však domnívá, že dopad uplatňování kontroly v oblasti státní podpory a jeho dopad na řešení problémů přijímaná v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů by měly být důkladně posouzeny. Jakmile jednotný mechanismus pro řešení problémů zahájí svou činnost v plném rozsahu, budou rozhodnutí o řešení problémů přijímána na úrovni Unie, čímž dojde k zachování rovných podmínek a nebude narušen jednotný trh (45). S ohledem na tyto skutečnosti by souběžné posouzení v rámci řízení ve věci státní podpory nemělo zpozdit, zdvojit ani bránit postupu pro řešení problémů. V rámci postupu pro řešení problémů lze naplnit cíle zachování vnitřního trhu a nenarušení soutěže mezi zúčastněnými členskými státy a nezúčastněnými členskými státy. Integraci aspektů státní podpory do postupu pro řešení problémů si lze představit zejména s ohledem na to, že Komise má konečnou rozhodovací pravomoc. Uplatňování navrhovaného nařízení by mělo v každém případě zajistit, aby kontrola v oblasti státní podpory nevedla ke zbytečnému prodlení ani aby nebránila dosažení cílů v oblasti řešení problémů, zejména s ohledem na potřebu chránit finanční stabilitu (46). Z důvodů jednoznačnosti a právní jistoty by bylo užitečné, aby Komise v navrhovaném nařízení jednoznačně uvedla, která pravidla rámce pro státní podporu a která řízení budou uplatňována analogicky, a v případě nutnosti dále za pomoci vhodných prostředků objasnila podrobnosti jejich uplatňování.

V neposlední řadě může být zapotřebí v budoucnu provést podrobnější analýzu, pokud se týká analogického uplatňování pravidel státní podpory a pokud se týká vzájemného působení aspektů státní podpory a finanční stability v kontextu řešení problémů (47).

2.10   Soudní přezkum rozhodnutí o řešení problémů

Navrhované nařízení neobsahuje žádná ustanovení o soudní kontrole rozhodnutí o řešení problémů a o souvisejících otázkách. ECB vychází z toho, že a) rozhodnutí výboru pro řešení problémů / Komise o řešení problémů (48) a rozhodnutí Komise o posouzení souladu s pravidly pro státní podporu na straně jedné by i nadále podléhala soudnímu přezkumu Soudního dvora Evropské unie a b) opatření k řešení problémů přijatá vnitrostátními orgány příslušnými k řešení za účelem provedení režimu řešení problémů v souladu s těmito rozhodnutími a pravidly pro státní podporu na straně druhé by i nadále podléhala soudnímu přezkumu vnitrostátních soudů. ECB poznamenává, že spojení opravných prostředků před Soudem, které jsou zakotveny ve Smlouvě a v navrhovaném nařízení, jakož i před vnitrostátními soudy podle tuzemských právních předpisů zúčastněných členských států by mělo fyzickým a právnickým osobám, které jsou rozhodnutími jednotného mechanismu pro řešení problémů dotčeny, zaručit právo na spravedlivý proces.

Z důvodu právní jistoty by bylo vhodné, aby bylo v nařízení uvedeno, že jím není dotčena pravomoc vnitrostátních soudů přezkoumávat úkony či opomenutí vnitrostátních orgánů příslušných k řešení a jiných příslušných orgánů při provádění rozhodnutí výboru pro řešení problémů přijatých v rámci postupu řešení problémů podle článku 16. Dále by bylo vhodné zvážit, zda nezakotvit ustanovení, na jejichž základě by se vyloučila či alespoň omezila možnost zvrátit rozhodnutí přijatá výborem pro řešení problémů, zejména pokud se týká rozhodnutí přijatých podle čl. 26 odst. 2 navrhovaného nařízení, v souladu s ustanoveními směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank, pokud se týká práva na odvolání a vyloučení jiných kroků. Příslušná ustanovení by bylo třeba pečlivě vyvážit s cílem zajistit soulad se zárukami vlastnického práva podle Listiny základních práv EU a Evropské úmluvy o lidských právech.

V neposlední řadě by v zájmu zvýšení míry transparentnosti soudních opravných prostředků, které jsou k dispozici v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů, bylo vhodné vymezit rozsah a obsah práva na soudní přezkum ve prospěch stran dotčených opatřeními k řešením problémů v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů tím, že se například stanoví, že soudní přezkum úkonů a opomenutí vnitrostátních orgánů příslušných k řešení musí zcela zohledňovat skutečnost, že podle čl. 16 odst. 8 navrhovaného nařízení jsou vnitrostátní orgány povinny přijmout veškerá nezbytná opatření k provedení rozhodnutí výboru pro řešení problémů, přičemž tato rozhodnutí podléhají soudnímu přezkumu u Soudního dvora Evropské unie. Toto by bylo možné učinit v důvodové zprávě k navrhovanému nařízení nebo v samostatném dokumentu.

2.11   Terminologie

ECB vítá záměr Komise zajistit, aby navrhované nařízení bylo v souladu s připravovanou směrnicí o ozdravných postupech a řešení problémů bank, čímž by se měl zajistit celkový soulad, a to i ve vztahu k použitým definicím. Definice obsažené v směrnici o ozdravných postupech a řešení problémů bank by měly být zachovány, ledaže jsou dány objektivní důvody pro odklon od těchto definic či pro jejich vynechání v navrhovaném nařízení (49). V tomto ohledu by nařízení při odkazu na orgán dohledu mělo postupovat konzistentně například odkazem na „příslušný orgán“ s tím, že by bylo jednoznačně uvedeno, že se jedná o ECB v postavení orgánu dohledu, jakož i o vnitrostátní orgány dohledu.

2.12   Členské státy, které navázaly úzkou spolupráci

ECB doporučuje, aby do navrhovaného nařízení bylo vloženo ustanovení pojednávající o postupech řešení problémů, které dosud nebyly ukončeny, pokud členský stát, který navázal úzkou spolupráci (50), a na který se tedy navrhované nařízení automaticky vztahuje, tuto spolupráci ukončí.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 6. listopadu 2013.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 520 final.

1

(2)  Úř. věst. C 30, 1.2.2013, s. 6. Všechna stanoviska ECB jsou zveřejněna na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

2

(3)  K dispozici na internetových stránkách Evropské rady http://www.consilium.europa.eu.

3

(4)  Tato zpráva byla předložena během zasedání Evropské rady v prosinci 2012 a je k dispozici na internetových stránkách Evropské rady http://www.consilium.europa.eu.

4

(5)  Viz rovněž stanovisko Evropské centrální banky ze dne 29. listopadu 2012 k návrhu směrnice, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků (CON/2012/99) (Úř. věst. C 39, 12.2.2013, s. 1).

5

(6)  Viz článek 7 navrhovaného nařízení.

6

(7)  Viz článek 20 navrhovaného nařízení.

7

(8)  Rozsudek ze dne 13. června 1958 ve věci 9/56 Meroni vs. High Authority (Sb. rozh. 1958, s. 133), rozsudek ze dne 14. května 1981 ve věci 98/80 Romano vs. INAMI (Sb. rozh. 1981, s. 1241) a rozsudek ze dne 12. července 2005 ve spojené věci C-154/04 a C-155/04 Alliance for Natural Health and others (Sb. rozh. 2005, s. I-6451).

8

Meroni vs. High Authority

Romano vs. INAMI

Alliance for Natural Health and others

(9)  Viz např. připomínky k článku 16 navrhovaného nařízení, které jsou uvedeny níže a v pozměňovacím návrhu ve změně č. 6.

9

(10)  Čl. 41 odst. 8 navrhovaného nařízení.

10

(11)  Viz kapitola 4 navrhovaného nařízení: Spolupráce.

11

(12)  Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63. Viz zejména čl. 3 odst. 3 a čl. 27 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

12

(13)  Čl. 27 odst. 2 a 3 navrhovaného nařízení.

13

(14)  Viz např. pozměňovací návrhy ve změnách č. 2, 5, 8 a 10.

14

(15)  Viz čl. 26 odst. 11 a 70. bod odůvodnění nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

15

(16)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 12.

16

(17)  Čl. 11 odst. 4 navrhovaného nařízení by tedy měl být odpovídajícím způsobem změněn. Viz příslušný pozměňovací návrh ve změně č. 5.

17

(18)  Čl. 23 odst. 1 písm. ec) obecného přístupu k návrhu směrnice, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 77/91/EHS a 82/891/EHS, směrnice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a nařízení (EU) č. 1093/2010, na němž se dohodli ministři financí členských států v Radě Ecofin dne 27. června 2013 [2012/0150 (COD)-11148/1/13 Rev 1].

18

(19)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 14.

19

(20)  16. bod odůvodnění navrhovaného nařízení stanoví, že „ECB, jakožto orgán dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu, může nejlépe posoudit, zda je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný a zda neexistuje přiměřený předpoklad k tomu, že by jejímu úpadku v přiměřené lhůtě zabránila alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu.“

20

(21)  Tento argument byl již uveden v odstavci 2.1 stanoviska CON/2012/99.

21

(22)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 6.

22

(23)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 8.

23

(24)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 8.

24

(25)  Viz pozměňovací návrh ve změnách 11, 12 a 13.

25

(26)  Viz pozměňovací návrh ve změnách 15, 16 a 17.

26

(27)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 15.

27

(28)  To je v souladu s dokumentem Rady pro finanční stabilitu s názvem „Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“ z října 2011, který je k dispozici na internetových stránkách Rady pro finanční stabilitu www.financialstabilityboard.org. Viz příloha II a oddíl 10.

28

(29)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 3.

29

(30)  Viz čl. 13 odst. 1 navrhovaného nařízení.

30

(31)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 7.

31

(32)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 4.

32

(33)  Viz např. navrhovaný čl. 39 odst. 2 směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank, který vymezuje podmínky, za nichž se závazek považuje za způsobilý závazek.

33

(34)  Viz sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013, které Komise vypracovala dne 30. července 2013 (Úř. věst. C 216, 30.7.2013, s. 1).

34

(35)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 22.

35

(36)  S výhradou seznamu výjimek, které se mohou uplatňovat za výjimečných okolností. Viz čl. 24 odst. 5 navrhovaného nařízení.

36

(37)  Články 15 a 73 navrhovaného nařízení by proto měly odkazovat na článek 98a a 99 připravované směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank.

37

(38)  Viz pozměňovací návrh ke změně č. 19.

38

(39)  K dispozici na internetových stránkách Evropské rady www.consilium.europa.eu.

39

(40)  V tomto ohledu ECB upozorňuje, že v souladu se zákazem měnového financování nesmí centrální banka financovat fond pro řešení problémů. Viz např. Konvergenční zpráva ECB 2013, s. 28.

40

(41)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 20.

41

(42)  V souladu se závěry Evropské rady z 13. a 14. prosince 2012 by „... [jednotný mechanismus pro řešení problémů] měl být založen na příspěvcích samotného finančního sektoru a jeho součástí by měly být vhodné a účinné mechanismy jištění (backstop). Toto jištění by mělo být ve střednědobém horizontu fiskálně neutrální, neboť by zajišťovalo, že by prostředky poskytnuté v rámci veřejné pomoci byly získány zpět formou odvodů, jež by byly finančnímu odvětví následně uloženy.“ ECB si je vědoma toho, že navrhované nařízení nemůže samo o sobě zřídit takovou úvěrovou linku, a musí se spolehnout na povinnost výboru pro řešení problémů tuto linku aktivně vyžadovat za předpokladu, že jsou zřízeny finanční mechanismy pro umožnění přístupu k této úvěrové lince.

42

(43)  Viz odstavec 4.1.3 důvodové zprávy k navrhovanému nařízení (dále jen „důvodová zpráva“) a rovněž poslední věta čl. 16 odst. 8 navrhovaného nařízení.

43

(44)  Viz čl. 16 odst. 10 navrhovaného nařízení a odstavec 1.2 důvodové zprávy.

44

(45)  Viz zejména 7., 9. a 13. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.

45

(46)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 6.

46

(47)  Viz pozměňovací návrh ve změně č. 21.

47

(48)  Viz článek 16 navrhovaného nařízení při současném zohlednění článku 78 o mimosmluvní odpovědnosti výboru pro řešení problémů.

48

(49)  Viz např. čl. 3 odst. 13 navrhovaného nařízení, který definuje pojem „skupina“. Tato definice je odchylná od definice tohoto pojmu v čl. 2 odst. 4 obecného přístupu k návrhu směrnice, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů bank na pokraji úpadku, ze dne 27. června 2013.

49

(50)  Jak je definována v nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

50

---

PŘÍLOHA

Pozměňovací návrhy

| Text navrhovaný Komisí | Změny navrhované ECB (1) |
| --- | --- |
| Změna č. 1 |
| 43. bod odůvodnění |
| „(43) | Vkladatelé držící vklady zajištěné v rámci systémů pojištění vkladů by neměli podléhat uplatnění nástroje odepsání závazků. Systém pojištění vkladů nicméně přispívá k financování řešení problémů v míře, v níž by musel vyplatit náhradu vkladatelům. Uplatnění pravomocí k odepsání nebo konverzi závazků by zajistilo, že vkladatelé by měli i nadále přístup ke svým vkladům, což je hlavním důvodem, proč byly systémy pojištění vkladů zřízeny. Pokud by v takových případech nebylo stanoveno zapojení uvedených systémů, jednalo by se o neoprávněnou výhodu vůči ostatním věřitelům, kteří by podléhali výkonu pravomocí orgánu příslušného k řešení.“ |

Text navrhovaný Komisí

Změny navrhované ECB (1)

Změna č. 1

43. bod odůvodnění

„(43)

Vkladatelé držící vklady zajištěné v rámci systémů pojištění vkladů by neměli podléhat uplatnění nástroje odepsání závazků. Systém pojištění vkladů nicméně přispívá k financování řešení problémů v míře, v níž by musel vyplatit náhradu vkladatelům. Uplatnění pravomocí k odepsání nebo konverzi závazků by zajistilo, že vkladatelé by měli i nadále přístup ke svým vkladům, což je hlavním důvodem, proč byly systémy pojištění vkladů zřízeny. Pokud by v takových případech nebylo stanoveno zapojení uvedených systémů, jednalo by se o neoprávněnou výhodu vůči ostatním věřitelům, kteří by podléhali výkonu pravomocí orgánu příslušného k řešení.“

| „(43) | Vkladatelé držící vklady zajištěné v rámci systémů pojištění vkladů by neměli podléhat uplatnění nástroje odepsání závazků. Systém pojištění vkladů nicméně přispívá k financování řešení problémů v míře, v níž by musel vyplatit náhradu vkladatelům. Uplatnění pravomocí k odepsání nebo konverzi závazků by zajistilo, že vkladatelé by měli i nadále přístup ke svým vkladům, což je hlavním důvodem, proč byly systémy pojištění vkladů zřízeny. Pokud by v takových případech nebylo stanoveno zapojení uvedených systémů, jednalo by se o neoprávněnou výhodu vůči ostatním věřitelům, kteří by podléhali výkonu pravomocí orgánu příslušného k řešení.“ |
| --- | --- |

„(43)

Vkladatelé držící vklady zajištěné v rámci systémů pojištění vkladů by neměli podléhat uplatnění nástroje odepsání závazků. Systém pojištění vkladů nicméně přispívá k financování řešení problémů v míře, v níž by musel vyplatit náhradu vkladatelům. Uplatnění pravomocí k odepsání nebo konverzi závazků by zajistilo, že vkladatelé by měli i nadále přístup ke svým vkladům, což je hlavním důvodem, proč byly systémy pojištění vkladů zřízeny. Pokud by v takových případech nebylo stanoveno zapojení uvedených systémů, jednalo by se o neoprávněnou výhodu vůči ostatním věřitelům, kteří by podléhali výkonu pravomocí orgánu příslušného k řešení.“

Odůvodnění

Odůvodnění

S ohledem na to, že zajištění věřitelé mají přednost před všemi ostatními věřiteli a systém pojištění vkladů tuto přednost přebírá, všichni ostatní věřitelé ponesou ztráty předtím, než bude muset přispět systém pojištění vkladů. Odepsání závazků v rámci systému pojištění vkladů proto nemá vliv na postavení těchto věřitelů s nižším pořadím, a pokud k němu nedojde, nedochází k „neoprávněné výhodě“.

S ohledem na to, že zajištění věřitelé mají přednost před všemi ostatními věřiteli a systém pojištění vkladů tuto přednost přebírá, všichni ostatní věřitelé ponesou ztráty předtím, než bude muset přispět systém pojištění vkladů. Odepsání závazků v rámci systému pojištění vkladů proto nemá vliv na postavení těchto věřitelů s nižším pořadím, a pokud k němu nedojde, nedochází k „neoprávněné výhodě“.

Změna č. 2

Změna č. 2

Čl. 3 bod 1) Definice

„1)   „vnitrostátním příslušným orgánem“ vnitrostátní příslušný orgán vymezený v čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. [ ] [kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi];“

„1)   „vnitrostátním příslušným orgánem“ vnitrostátní příslušný orgán vymezený v čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. [ ] [kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi];
  určený zúčastněným členským státem v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013 a se směrnicí 2013/36/EU;

„([...])příslušným orgánem“ vnitrostátní příslušný orgán a ECB při výkonu úkolů, které jim jsou svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi;“

Cílem navrhovaných definic je vyjasnit, že ECB má být považována za příslušný orgán ve smyslu článku 9 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

Cílem navrhovaných definic je vyjasnit, že ECB má být považována za příslušný orgán ve smyslu článku 9 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.

Čl. 8 odst. 1 a 5, čl. 10 odst. 1, čl. 11 odst. 1,4 a 5, čl. 18 odst. 1 a čl. 41 odst. 7 navrhovaného nařízení bude třeba odpovídajícím způsobem změnit.

Čl. 8 odst. 1 a 5, čl. 10 odst. 1, čl. 11 odst. 1,4 a 5, čl. 18 odst. 1 a čl. 41 odst. 7 navrhovaného nařízení bude třeba odpovídajícím způsobem změnit.

Změna č. 3

Změna č. 3

Čl. 8 odst. 1 a 8 Posouzení možnosti obnovit platební schopnost

„1.   Při vypracovávání plánů řešení problémů v souladu s článkem 7 výbor po konzultaci s příslušným orgánem, včetně ECB, a orgány příslušnými k řešení v nezúčastněných členských státech, v nichž se nacházejí významné pobočky, pokud je to s ohledem na dotčenou významnou pobočku relevantní, posoudí, v jakém rozsahu lze obnovit platební schopnost institucí a skupin, aniž by se kromě použití fondu zřízeného v souladu s článkem 64 předpokládala mimořádná veřejná finanční podpora.“

...

„1.   Při vypracovávání plánů řešení problémů v souladu s článkem 7 výbor ve spolupráci
  po konzultaci s příslušným orgánem, včetně ECB, a orgány příslušnými k řešení v nezúčastněných členských státech, v nichž se nacházejí významné pobočky, pokud je to s ohledem na dotčenou významnou pobočku relevantní, posoudí, v jakém rozsahu lze obnovit platební schopnost institucí a skupin, aniž by se kromě použití fondu zřízeného v souladu s článkem 64 předpokládala: a) mimořádná veřejná finanční podpora nebo b) použití fondu zřízeného v souladu s článkem 64.“

...

„8.   Pokud opatření navržená dotčeným subjektem nebo mateřským podnikem účinně neodstraňují překážky obnovení platební schopnosti, výbor po konzultaci s příslušným orgánem a případně s makroobezřetnostním orgánem přijme rozhodnutí, ve kterém uvede, že navržená opatření účinně neodstraňují překážky obnovení platební schopnosti, a vydá vnitrostátním orgánům příslušným k řešení pokyn, aby od instituce, mateřského podniku nebo kteréhokoli dceřiného podniku dotčené skupiny požadoval přijetí jakéhokoli z opatření uvedených v odstavci 9 na základě těchto kritérií: [...].“

„8.   Pokud opatření navržená dotčeným subjektem nebo mateřským podnikem účinně neodstraňují překážky obnovení platební schopnosti, výbor po konzultaci
  ve spolupráci s příslušným orgánem a případně s makroobezřetnostním orgánem přijme rozhodnutí, ve kterém uvede, že navržená opatření účinně neodstraňují překážky obnovení platební schopnosti, a vydá vnitrostátním orgánům příslušným k řešení pokyn, aby od instituce, mateřského podniku nebo kteréhokoli dceřiného podniku dotčené skupiny požadoval přijetí jakéhokoli z opatření uvedených v odstavci 9 na základě těchto kritérií: [...].“

V souladu s plánováním řešení problémů podle čl. 7 odst. 7 navrhovaného nařízení by posouzení možnosti obnovení platební schopnosti a pokyn přijmout opatření k nápravě měly být uskutečňovány ve spolupráci s příslušným orgánem, neboť se to týká situace, kdy problémy banky ještě nejsou řešeny, banka vyvíjí „běžnou činnost“, a kontrolu nad ní tedy vykonává příslušný orgán.

V souladu s plánováním řešení problémů podle čl. 7 odst. 7 navrhovaného nařízení by posouzení možnosti obnovení platební schopnosti a pokyn přijmout opatření k nápravě měly být uskutečňovány ve spolupráci s příslušným orgánem, neboť se to týká situace, kdy problémy banky ještě nejsou řešeny, banka vyvíjí „běžnou činnost“, a kontrolu nad ní tedy vykonává příslušný orgán.

Možnost obnovení platební schopnosti by měla být posuzována na základě vlastních parametrů instituce nebo skupiny, aniž by se předpokládalo, že se využije jednotný fond pro řešení problémů bank. Předpokládat, že fond poskytne finanční podporu, by instituci/skupině umožňovalo vykonávat svou činnost na (možné) náklady celého bankovního sektoru, který by musel platit za řešení problémů této instituce/skupiny. Fond však poskytne jištění pouze tehdy, nepostačuje-li financování řešení problémů prostřednictvím akcionářů a věřitelů. Obecná zásada, že akcionáři a věřitelé jednotlivé instituce nebo skupiny jsou první v řadě, kteří absorbují ztráty při řešení problémů, by se měla odrážet v posouzení možnosti obnovit platební schopnost. Jinak by se mělo za to, že přístup do fondu je dán, což nedává správný podnět pro strukturování institucí a skupin tak, aby jejich vlastní zdroje postačovaly pro řešení jejich problémů.

Možnost obnovení platební schopnosti by měla být posuzována na základě vlastních parametrů instituce nebo skupiny, aniž by se předpokládalo, že se využije jednotný fond pro řešení problémů bank. Předpokládat, že fond poskytne finanční podporu, by instituci/skupině umožňovalo vykonávat svou činnost na (možné) náklady celého bankovního sektoru, který by musel platit za řešení problémů této instituce/skupiny. Fond však poskytne jištění pouze tehdy, nepostačuje-li financování řešení problémů prostřednictvím akcionářů a věřitelů. Obecná zásada, že akcionáři a věřitelé jednotlivé instituce nebo skupiny jsou první v řadě, kteří absorbují ztráty při řešení problémů, by se měla odrážet v posouzení možnosti obnovit platební schopnost. Jinak by se mělo za to, že přístup do fondu je dán, což nedává správný podnět pro strukturování institucí a skupin tak, aby jejich vlastní zdroje postačovaly pro řešení jejich problémů.

V souladu s dokumentem Rady pro finanční stabilitu s názvem „Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“ musí být provedeno posouzení instituce nebo skupiny ve vztahu k možnosti obnovení její platební schopnosti s cílem zajistit, aby řešení problémů fungovalo v praxi. Cílem tohoto posouzení je zjištění, zda problémy instituce nebo skupiny lze řešit tak, aby neměly systémový dopad, a zda je třeba přijmout opatření s cílem zlepšit možnost obnovení platební schopnosti. Toto posouzení je třeba provést se vší důsledností.

V souladu s dokumentem Rady pro finanční stabilitu s názvem „Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“ musí být provedeno posouzení instituce nebo skupiny ve vztahu k možnosti obnovení její platební schopnosti s cílem zajistit, aby řešení problémů fungovalo v praxi. Cílem tohoto posouzení je zjištění, zda problémy instituce nebo skupiny lze řešit tak, aby neměly systémový dopad, a zda je třeba přijmout opatření s cílem zlepšit možnost obnovení platební schopnosti. Toto posouzení je třeba provést se vší důsledností.

Změna č. 4

Změna č. 4

Článek 10 Minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky

„1.   Výbor po konzultaci s příslušnými orgány, včetně ECB, určí minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky podle odstavce 2 podléhající pravomocem odepisovat nebo provádět konverzi, který musí instituce a mateřské podniky uvedené v článku 2 dodržovat.“

„1.   Výbor po konzultaci
  ve spolupráci s příslušnými orgány, včetně ECB, určí minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky podle odstavce 2 podléhající pravomocem odepisovat nebo provádět konverzi, který musí instituce a mateřské podniky uvedené v článku 2 dodržovat.“

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB má za to, že minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky je klíčovým prvkem pro zajištění možnosti obnovení platební schopnosti a dostatečné absorpce ztrát. V tomto ohledu by příslušný orgán měl mít významnější postavení při stanovení minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky, neboť tento požadavek může přímo ovlivnit činnost banky jako trvajícího podniku, a je tedy pro příslušný orgán významný. Minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky by proto měl stanovit výbor pro řešení problémů „ve spolupráci“ s příslušným orgánem.

ECB má za to, že minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky je klíčovým prvkem pro zajištění možnosti obnovení platební schopnosti a dostatečné absorpce ztrát. V tomto ohledu by příslušný orgán měl mít významnější postavení při stanovení minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky, neboť tento požadavek může přímo ovlivnit činnost banky jako trvajícího podniku, a je tedy pro příslušný orgán významný. Minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky by proto měl stanovit výbor pro řešení problémů „ve spolupráci“ s příslušným orgánem.

Změna č. 5

Změna č. 5

Čl. 11 odst. 4 Raná intervence

„4.   Pokud ECB nebo příslušné orgány zúčastněných členských států hodlají uložit instituci nebo skupině dodatečné opatření podle článku 13b nařízení Rady (EU) č. [ ] [kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi] nebo podle článků 23 nebo 24 směrnice [ ] nebo podle článku 104 směrnice 2013/36/EU dříve, než instituce nebo skupina dosáhne plného souladu s prvním opatřením oznámeným výboru, musí před uložením takových dodatečných opatření dotčené instituci nebo skupině konzultovat výbor.“

„4.   Pokud ECB na základě článku 16 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, nebo příslušné orgány zúčastněných členských států hodlají uložit instituci nebo skupině dodatečné opatření podle článku 13b nařízení Rady (EU) č. [ ] [kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi] nebo podle článků 23 nebo 24 směrnice [ ] nebo podle článku 104 směrnice 2013/36/EU dříve, než instituce nebo skupina dosáhne plného souladu s prvním opatřením oznámeným výboru, musí před
  při ukládáním takových dodatečných opatření dotčené instituci nebo skupině konzultovat
  informovat výbor.“

Článek 13b (nakonec článek 16) nařízení o jednotném mechanismu dohledu vymezuje pravomoci jen ve prospěch ECB. Cílem navrhované změny je objasnit, že podle článku 16 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může postupovat pouze ECB. V jiných případech není vzhledem na navrhovanou definici „příslušných orgánů“ nezbytné výslovně odkazovat na ECB (viz navrhovaná změna č. 2).

Článek 13b (nakonec článek 16) nařízení o jednotném mechanismu dohledu vymezuje pravomoci jen ve prospěch ECB. Cílem navrhované změny je objasnit, že podle článku 16 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může postupovat pouze ECB. V jiných případech není vzhledem na navrhovanou definici „příslušných orgánů“ nezbytné výslovně odkazovat na ECB (viz navrhovaná změna č. 2).

Pravomoci rané intervence vykonává orgán dohledu.

Pravomoci rané intervence vykonává orgán dohledu.

Změna č. 6

Změna č. 6

Článek 16 Postup řešení problémů

„1.   Pokud ECB nebo vnitrostátní orgán příslušný k řešení usoudí, že podmínky uvedené v odst. 2 písm. a) a b) jsou ve vztahu k subjektu uvedenému v článku 2 splněny, bezodkladně tento posudek oznámí Komisi a výboru.

2.   Po přijetí oznámení podle odstavce 1 nebo z vlastního podnětu výbor posoudí, zda jsou splněny tyto podmínky:

| a) | subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný; |
| --- | --- |

a)

subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný;

| b) | s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku subjektu v přiměřené lhůtě zabránila jakákoli alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu (včetně opatření rané intervence nebo opatření na odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů podle článku 14) přijatá ve vztahu k subjektu; |
| --- | --- |

b)

s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku subjektu v přiměřené lhůtě zabránila jakákoli alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu (včetně opatření rané intervence nebo opatření na odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů podle článku 14) přijatá ve vztahu k subjektu;

| c) | opatření k řešení problémů je nezbytné ve veřejném zájmu podle odstavce 4. |
| --- | --- |

c)

opatření k řešení problémů je nezbytné ve veřejném zájmu podle odstavce 4.

3.   Pro účely odst. 2 písm. a) se má za to, že subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný, je-li splněna jakákoli z těchto podmínek:

| a) | subjekt porušuje požadavky pro pokračující povolení způsobem, který by odůvodnil odebrání povolení ECB nebo příslušným orgánem, nebo existují objektivní skutečnosti podporující závěr, že instituce v blízké budoucnosti uvedené požadavky poruší, mimo jiné z toho důvodu, že jí vznikly nebo pravděpodobně vzniknou ztráty, které vyčerpají veškerý její kapitál nebo jeho významnou část; |
| --- | --- |

a)

subjekt porušuje požadavky pro pokračující povolení způsobem, který by odůvodnil odebrání povolení ECB nebo příslušným orgánem, nebo existují objektivní skutečnosti podporující závěr, že instituce v blízké budoucnosti uvedené požadavky poruší, mimo jiné z toho důvodu, že jí vznikly nebo pravděpodobně vzniknou ztráty, které vyčerpají veškerý její kapitál nebo jeho významnou část;

...

6.   S ohledem na naléhavost okolností daného případu Komise rozhodne z vlastního podnětu nebo s přihlédnutím k případnému oznámení uvedenému v odstavci 1 nebo doporučení výboru uvedenému v odstavci 5, zda se uplatní na subjekt řešení problémů, a o rámci pro nástroje k řešení problémů, které se uplatní ve vztahu k dotčenému subjektu, a pro použití fondu na podporu opatření k řešení problémů. Komise může z vlastního podnětu rozhodnout o uplatnění řešení problémů na subjekt, pokud jsou splněny všechny podmínky uvedené v odstavci 2.

...

8.   V rámci stanoveném rozhodnutím Komise výbor rozhodne o režimu řešení problémů uvedeném v článku 20 a zajistí přijetí opatření k řešení problémů nezbytných k tomu, aby dotčené vnitrostátní orgány příslušné k řešení realizovaly režim řešení problémů. Rozhodnutí výboru je určeno dotčeným vnitrostátním orgánům příslušným k řešení a obsahuje pokyny pro tyto orgány, které přijmou veškerá nezbytná opatření k provedení rozhodnutí výboru v souladu s článkem 26 na základě výkonu pravomocí k řešení problémů stanovených ve směrnici [ ], a zejména v článcích 56 až 64 uvedené směrnice [ ]. V případě státní podpory může výbor rozhodnout pouze poté, co Komise přijme rozhodnutí o dané státní podpoře.“

„1.   Pokud ECB nebo vnitrostátní orgán příslušný k řešení
  příslušný orgán usoudí, že:

| a) | subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný a |
| --- | --- |

a)

subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný a

| b) | s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku subjektu v přiměřené lhůtě zabránila jakákoli alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu
  podmínky uvedené v odst. 2 písm. a) a b) jsou ve vztahu k subjektu uvedenému v článku 2 splněny, bezodkladně tento posudek oznámí Komisi a výboru. Výbor je oprávněn si takové posouzení vyžádat. |
| --- | --- |

b)

s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku subjektu v přiměřené lhůtě zabránila jakákoli alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu
  podmínky uvedené v odst. 2 písm. a) a b) jsou ve vztahu k subjektu uvedenému v článku 2 splněny, bezodkladně tento posudek oznámí Komisi a výboru. Výbor je oprávněn si takové posouzení vyžádat.

2.   Po přijetí oznámení podle odstavce 1 nebo z vlastního podnětu výbor po konzultaci s příslušným orgánem posoudí, zda jsou splněny tyto podmínky:

| a) | subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný; |
| --- | --- |

a)

subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný;

| b | a) s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku subjektu v přiměřené lhůtě zabránila
  o jaká
  ékoli alternativní řešení
  opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu (včetně opatření rané intervence nebo opatření na odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů podle článku 14) přijatá
  é ve vztahu k subjektu; |
| --- | --- |

b

a) s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku subjektu v přiměřené lhůtě zabránila
  o jaká
  ékoli alternativní řešení
  opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu (včetně opatření rané intervence nebo opatření na odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů podle článku 14) přijatá
  é ve vztahu k subjektu;

| c | b) opatření k řešení problémů je nezbytné ve veřejném zájmu podle odstavce 4. |
| --- | --- |

c

b) opatření k řešení problémů je nezbytné ve veřejném zájmu podle odstavce 4.

3.   Pro účely odst. 2
  1 písm. a) se má za to, že subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný, je-li splněna jakákoli z těchto podmínek:

| a) | subjekt porušuje požadavky pro pokračující povolení způsobem, který by odůvodnil odebrání povolení příslušným orgánem
  ECB nebo příslušným orgánem, nebo existují objektivní skutečnosti podporující závěr, že instituce v blízké budoucnosti uvedené požadavky poruší, mimo jiné z toho důvodu, že jí vznikly nebo pravděpodobně vzniknou ztráty, které vyčerpají veškerý její kapitál nebo jeho významnou část; |
| --- | --- |

a)

subjekt porušuje požadavky pro pokračující povolení způsobem, který by odůvodnil odebrání povolení příslušným orgánem
  ECB nebo příslušným orgánem, nebo existují objektivní skutečnosti podporující závěr, že instituce v blízké budoucnosti uvedené požadavky poruší, mimo jiné z toho důvodu, že jí vznikly nebo pravděpodobně vzniknou ztráty, které vyčerpají veškerý její kapitál nebo jeho významnou část;

...

| d) | posouzení ve smyslu čl. 16 odst. 1. |
| --- | --- |

d)

posouzení ve smyslu čl. 16 odst. 1.

...

6.   S ohledem na naléhavost okolností daného případu Komise rozhodne z vlastního podnětu nebo s přihlédnutím k případnému oznámení uvedenému v odstavci 1 nebo
  a doporučení výboru uvedenému v odstavci 5, zda se uplatní na subjekt řešení problémů, a o rámci pro nástroje k řešení problémů, které se uplatní ve vztahu k dotčenému subjektu, a pro použití fondu na podporu opatření k řešení problémů. Komise může z vlastního podnětu rozhodnout o uplatnění řešení problémů na subjekt, pokud jsou splněny všechny podmínky uvedené v odstavci 2.
  V případě, že výbor nevydá doporučení, může Komise i z vlastního podnětu rozhodnout o uplatnění řešení problémů na subjekt, pokud příslušný orgán usoudí, že jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 1.

...

8.   V rámci stanoveném rozhodnutím Komise výbor rozhodne o režimu řešení problémů uvedeném v článku 20 a zajistí přijetí opatření k řešení problémů nezbytných k tomu, aby dotčené vnitrostátní orgány příslušné k řešení realizovaly režim řešení problémů. Rozhodnutí výboru je určeno dotčeným vnitrostátním orgánům příslušným k řešení a obsahuje pokyny pro tyto orgány, které přijmou veškerá nezbytná opatření k provedení rozhodnutí výboru v souladu s článkem 26 na základě výkonu pravomocí k řešení problémů stanovených ve směrnici [ ], a zejména v článcích 56 až 64 uvedené směrnice [ ]. V případě státní podpory může
  jedná výbor v souladu s
  rozhodnout pouze poté, co Komise přijme rozhodnutím Komise o dané státní podpoře. Neexistence takového rozhodnutí o státní podpoře však nezabrání přijetí rychlého opatření k řešení problémů na základě rozhodnutí výboru ani nezpůsobí jeho odklad.“

S cílem jednoznačně přidělit odpovědnost v zájmu rychlého a účinného opatření k řešení problémů by měl být za rozhodnutí, zda je banka „v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný“, odpovědný pouze orgán dohledu. Posouzení ze strany orgánu dohledu by mělo být nezbytným předpokladem zahájení řešení problémů. V rámci jednotného mechanismu dohledu by tedy jediným příslušným orgán pro rozhodnutí, zda instituce, nad kterou vykonává přímý dohled, je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, měla být ECB, zatímco vnitrostátní příslušné orgány by měly mít tuto pravomoc ve vztahu k institucím, nad nimiž vykonávají dohled.

S cílem jednoznačně přidělit odpovědnost v zájmu rychlého a účinného opatření k řešení problémů by měl být za rozhodnutí, zda je banka „v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný“, odpovědný pouze orgán dohledu. Posouzení ze strany orgánu dohledu by mělo být nezbytným předpokladem zahájení řešení problémů. V rámci jednotného mechanismu dohledu by tedy jediným příslušným orgán pro rozhodnutí, zda instituce, nad kterou vykonává přímý dohled, je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, měla být ECB, zatímco vnitrostátní příslušné orgány by měly mít tuto pravomoc ve vztahu k institucím, nad nimiž vykonávají dohled.

S cílem zajistit odpovídající pojistky by výbor pro řešení problémů a Komise měly mít možnost vyžádat si posouzení ze strany orgánu dohledu (ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu) kdykoli je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný. Tím se zamezí nečinnosti orgánu dohledu, pokud orgán příslušný k řešení má za to, že je třeba přijmout určité opatření.

S cílem zajistit odpovídající pojistky by výbor pro řešení problémů a Komise měly mít možnost vyžádat si posouzení ze strany orgánu dohledu (ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu) kdykoli je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný. Tím se zamezí nečinnosti orgánu dohledu, pokud orgán příslušný k řešení má za to, že je třeba přijmout určité opatření.

Je zásadní, aby opatření k řešení problémů mohlo být přijato rychle. Rozhodnutí o státní podpoře by proto neměla bránit přijetí opatření k řešení problémů či je zpožďovat. Cílem navrhovaného nového ustanovení čl. 16 odst. 5 písm. d) je zajistit, aby Komise měla k dispozici veškeré příslušné informace včetně posouzení ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu o tom, zda je banka v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný.

Je zásadní, aby opatření k řešení problémů mohlo být přijato rychle. Rozhodnutí o státní podpoře by proto neměla bránit přijetí opatření k řešení problémů či je zpožďovat. Cílem navrhovaného nového ustanovení čl. 16 odst. 5 písm. d) je zajistit, aby Komise měla k dispozici veškeré příslušné informace včetně posouzení ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu o tom, zda je banka v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný.

Změna č. 7

Změna č. 7

Článek 17 Oceňování

„...

4.   Cílem ocenění je posoudit hodnotu aktiv a závazků subjektu uvedeného v článku 2, který je v úpadku nebo u kterého je úpadek pravděpodobný.

...

6.   Ocenění případně vychází z obezřetných předpokladů, včetně poměrů selhání a závažnosti ztrát. Ocenění nepředpokládá žádné potenciální budoucí poskytnutí mimořádné veřejné finanční podpory subjektu uvedenému v článku 2 počínaje okamžikem, kdy je přijato opatření k řešení problémů nebo je vykonána pravomoc odepisovat nebo provádět konverzi kapitálových nástrojů. Ocenění dále zohlední skutečnost, že pokud je uplatněn jakýkoli nástroj k řešení problémů:

| a) | výbor může od řešené instituce získat zpět veškeré přiměřené, řádně vynaložené výdaje; |
| --- | --- |

a)

výbor může od řešené instituce získat zpět veškeré přiměřené, řádně vynaložené výdaje;

| b) | fond může účtovat úroky nebo poplatky ve vztahu k úvěrům nebo zárukám poskytnutým řešené instituci v souladu s článkem 71. |
| --- | --- |

b)

fond může účtovat úroky nebo poplatky ve vztahu k úvěrům nebo zárukám poskytnutým řešené instituci v souladu s článkem 71.

...

18.   Ocenění uvedené v odstavci 16:

| a) | vychází z toho, že subjekt uvedený v článku 2, který je předmětem řešení a ve vztahu k němuž byly provedeny částečný převod, odepsání nebo konverze, by vstoupil do běžného úpadkového řízení bezprostředně před provedením opatření k řešení problémů; |
| --- | --- |

a)

vychází z toho, že subjekt uvedený v článku 2, který je předmětem řešení a ve vztahu k němuž byly provedeny částečný převod, odepsání nebo konverze, by vstoupil do běžného úpadkového řízení bezprostředně před provedením opatření k řešení problémů;

| b) | vychází z toho, že částečný převod nebo převody práv, aktiv nebo závazků nebo odepsání nebo konverze nebyly provedeny; |
| --- | --- |

b)

vychází z toho, že částečný převod nebo převody práv, aktiv nebo závazků nebo odepsání nebo konverze nebyly provedeny;

| c) | odhlédne od jakéhokoli poskytnutí mimořádné veřejné podpory subjektu uvedeného v článku 2, který je předmětem řešení.“ |
| --- | --- |

c)

odhlédne od jakéhokoli poskytnutí mimořádné veřejné podpory subjektu uvedeného v článku 2, který je předmětem řešení.“

„...

4.   Cílem ocenění je posoudit hodnotu aktiv a závazků subjektu uvedeného v článku 2, který je v úpadku nebo u kterého je úpadek pravděpodobný, přičemž se nepřihlíží k jakémukoli vlivu mimořádné veřejné podpory a podpory poskytnuté fondem.

...

6.   Ocenění případně vychází z obezřetných předpokladů, včetně poměrů selhání a závažnosti ztrát. Při o
  Ocenění se nepřihlíží
  nepředpokládá žádné
  k jakémukoli skutečnému či potenciálnímu budoucímu poskytnutí mimořádné veřejné finanční podpory subjektu uvedenému v článku 2 a nepředpokládá se žádná podpora ze strany fondu v souvislosti s opatřením k řešení problémů
  počínaje okamžikem, kdy je přijato opatření k řešení problémů nebo je vykonána pravomoc odepisovat nebo provádět konverzi kapitálových nástrojů. Ocenění dále zohlední skutečnost, že pokud je uplatněn jakýkoli nástroj k řešení problémů:

| a) | výbor může od řešené instituce získat zpět veškeré přiměřené, řádně vynaložené výdaje; |
| --- | --- |

a)

výbor může od řešené instituce získat zpět veškeré přiměřené, řádně vynaložené výdaje;

| b) | fond může účtovat úroky nebo poplatky ve vztahu k úvěrům nebo zárukám poskytnutým řešené instituci v souladu s článkem 71. |
| --- | --- |

b)

fond může účtovat úroky nebo poplatky ve vztahu k úvěrům nebo zárukám poskytnutým řešené instituci v souladu s článkem 71.

...

18.   Ocenění uvedené v odstavci 16:

| a) | vychází z toho, že subjekt uvedený v článku 2, který je předmětem řešení a ve vztahu k němuž byly provedeny částečný převod, odepsání nebo konverze, by vstoupil do běžného úpadkového řízení bezprostředně před provedením opatření k řešení problémů; |
| --- | --- |

a)

vychází z toho, že subjekt uvedený v článku 2, který je předmětem řešení a ve vztahu k němuž byly provedeny částečný převod, odepsání nebo konverze, by vstoupil do běžného úpadkového řízení bezprostředně před provedením opatření k řešení problémů;

| b) | vychází z toho, že částečný převod nebo převody práv, aktiv nebo závazků nebo odepsání nebo konverze nebyly provedeny; |
| --- | --- |

b)

vychází z toho, že částečný převod nebo převody práv, aktiv nebo závazků nebo odepsání nebo konverze nebyly provedeny;

| c) | odhlédne od jakéhokoli skutečného či potenciálního poskytnutí mimořádné veřejné podpory subjektu uvedenému v článku 2, který je předmětem řešení.“ |
| --- | --- |

c)

odhlédne od jakéhokoli skutečného či potenciálního poskytnutí mimořádné veřejné podpory subjektu uvedenému v článku 2, který je předmětem řešení.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité, aby ocenění stanovilo hodnotu aktiv a pasiv bez ohledu na stávající a budoucí mimořádnou veřejnou podporu, jakož i bez ohledu na jakékoli podpůrné opatření z fondu pro řešení problémů. Výchozím argumentem je, že tato podpora je poskytnuta z důvodu veřejného zájmu (zejména zájmu na zachování finanční stability), a nikoli proto, aby z ní přímo či nepřímo měli prospěch akcionáři a věřitelé. Ke stanovení reálné hodnoty je proto třeba odečíst veškeré účinky těchto externích faktorů.

Je důležité, aby ocenění stanovilo hodnotu aktiv a pasiv bez ohledu na stávající a budoucí mimořádnou veřejnou podporu, jakož i bez ohledu na jakékoli podpůrné opatření z fondu pro řešení problémů. Výchozím argumentem je, že tato podpora je poskytnuta z důvodu veřejného zájmu (zejména zájmu na zachování finanční stability), a nikoli proto, aby z ní přímo či nepřímo měli prospěch akcionáři a věřitelé. Ke stanovení reálné hodnoty je proto třeba odečíst veškeré účinky těchto externích faktorů.

Změna č. 8

Změna č. 8

Článek 18 Odepisování a konverze kapitálových nástrojů

„1.   ECB, příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určený členským státem v souladu s čl. 51 odst. 1 písm. ba) a bb) a článkem 54 směrnice [ ], informují výbor, pokud usoudí, že jsou ve vztahu k subjektu uvedenému v článku 2 nebo skupině usazené v zúčastněném členském státu splněny tyto podmínky:

| a) | subjekt přestane být životaschopný, pokud se kapitálové nástroje neodepíší nebo nekonvertují na vlastní kapitál; |
| --- | --- |

a)

subjekt přestane být životaschopný, pokud se kapitálové nástroje neodepíší nebo nekonvertují na vlastní kapitál;

| b) | subjekt nebo skupina vyžadují mimořádnou veřejnou finanční podporu s výjimkou případů, kdy nastane jakákoli z okolností uvedených v čl. 16 odst. 3 písm. d) bodě iii). |
| --- | --- |

b)

subjekt nebo skupina vyžadují mimořádnou veřejnou finanční podporu s výjimkou případů, kdy nastane jakákoli z okolností uvedených v čl. 16 odst. 3 písm. d) bodě iii).

2.   Pro účely odstavce 1 se má za to, že subjekt uvedený v článku 2 nebo skupina již nejsou životaschopné pouze v případě, že jsou splněny obě z těchto podmínek:

| a) | subjekt nebo skupina jsou v úpadku nebo je u nich úpadek pravděpodobný; |
| --- | --- |

a)

subjekt nebo skupina jsou v úpadku nebo je u nich úpadek pravděpodobný;

| b) | s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku daného subjektu nebo skupiny v přiměřené lhůtě zabránila opatření, včetně alternativních opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu (včetně opatření rané intervence), jiná než opatření na odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů, ať již samostatně nebo společně s opatřeními k řešení problémů. |
| --- | --- |

b)

s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku daného subjektu nebo skupiny v přiměřené lhůtě zabránila opatření, včetně alternativních opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu (včetně opatření rané intervence), jiná než opatření na odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů, ať již samostatně nebo společně s opatřeními k řešení problémů.

3.   Pro účely odst. 1 písm. a) se má za to, že subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný, nastane-li alespoň jedna z okolností uvedených v čl. 16 odst. 3.

4.   Pro účely odst. 2 písm. a) se má za to, že skupina je v úpadku nebo že je u ní úpadek pravděpodobný, pokud příslušná skupina porušuje konsolidované obezřetnostní požadavky způsobem, který by odůvodnil opatření ze strany příslušného orgánu, nebo existují objektivní skutečnosti podporující závěr, že skupina uvedené požadavky poruší v blízké budoucnosti, a to mimo jiné z toho důvodu, že jí vznikly nebo pravděpodobně vzniknou ztráty, které vyčerpají celý její kapitál nebo jeho významnou část.

5.   Komise na základě doporučení výboru nebo z vlastního podnětu ověří, zda jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 1. Komise určí, zda se pravomoci odepisovat nebo provádět konverzi kapitálových nástrojů vykonají jednotlivě nebo, v návaznosti na postup podle čl. 16 odst. 4 až 7, společně s řešením problémů.

6.   Pokud Komise rozhodne, že podmínky uvedené v odstavci 1 jsou splněny, ale že podmínky pro řešení problémů v souladu s čl. 16 odst. 2 splněny nejsou, výbor v návaznosti na rozhodnutí Komise vydá vnitrostátním orgánům příslušným k řešení pokyn k výkonu pravomocí odepisovat nebo provádět konverzi v souladu s články 51 a 52 směrnice [ ].

...“

„1.   ECB, pPříslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určený členským státem v souladu s čl. 51 odst. 1 písm. ba) a bb) a článkem 54 směrnice [ ], informujíe výbor, pokud usoudí, že jsou ve vztahu k subjektu uvedenému v článku 2 nebo skupině usazené v zúčastněném členském státu splněny tyto podmínky:

| a) | subjekt přestane být životaschopný, pokud se kapitálové nástroje neodepíší nebo nekonvertují na vlastní kapitál; |
| --- | --- |

a)

subjekt přestane být životaschopný, pokud se kapitálové nástroje neodepíší nebo nekonvertují na vlastní kapitál;

| b) | subjekt nebo skupina vyžadují mimořádnou veřejnou finanční podporu s výjimkou případů, kdy nastane jakákoli z okolností uvedených v čl. 16 odst. 3 písm. d) bodě iii). |
| --- | --- |

b)

subjekt nebo skupina vyžadují mimořádnou veřejnou finanční podporu s výjimkou případů, kdy nastane jakákoli z okolností uvedených v čl. 16 odst. 3 písm. d) bodě iii).

Výbor je oprávněn si takové posouzení vyžádat.

2.   Pro účely odstavce 1 se má za to, že subjekt uvedený v článku 2 nebo skupina již nejsou životaschopné pouze v případě, že jsou splněny obě z těchto podmínek:

| a) | subjekt nebo skupina jsou v úpadku nebo je u nich úpadek pravděpodobný; |
| --- | --- |

a)

subjekt nebo skupina jsou v úpadku nebo je u nich úpadek pravděpodobný;

| b) | s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku daného subjektu nebo skupiny v přiměřené lhůtě zabránila opatření, včetně alternativních opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu (včetně opatření rané intervence), jiná než opatření na odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů, ať již samostatně nebo společně s opatřeními k řešení problémů. |
| --- | --- |

b)

s ohledem na časové možnosti a další relevantní okolnosti neexistuje přiměřená vyhlídka na to, že by úpadku daného subjektu nebo skupiny v přiměřené lhůtě zabránila opatření, včetně alternativních opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu (včetně opatření rané intervence), jiná než opatření na odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů, ať již samostatně nebo společně s opatřeními k řešení problémů.

3.   Pro účely odst. 1 písm. a) se má za to, že subjekt je v úpadku nebo je u něj úpadek pravděpodobný, nastane-li alespoň jedna z okolností uvedených v čl. 16 odst. 3.

4.   Pro účely odst. 2 písm. a) se má za to, že skupina je v úpadku nebo že je u ní úpadek pravděpodobný, pokud příslušná skupina porušuje konsolidované obezřetnostní požadavky způsobem, který by odůvodnil opatření ze strany příslušného orgánu, nebo existují objektivní skutečnosti podporující závěr, že skupina uvedené požadavky poruší v blízké budoucnosti, a to mimo jiné z toho důvodu, že jí vznikly nebo pravděpodobně vzniknou ztráty, které vyčerpají celý její kapitál nebo jeho významnou část.

5.   Komise na základě doporučení výboru a posouzení
  nebo z vlastního podnětu ověří, zda jsou splněny podmínky uvedeného v odstavci 1. určí, zda se pravomoci odepisovat nebo provádět konverzi kapitálových nástrojů vykonají jednotlivě nebo, v návaznosti na postup podle čl. 16 odst. 4 až 7, společně s řešením problémů.

6.   Pokud Komise na základě posouzení příslušným orgánem rozhodne, že podmínky uvedené v odstavci 1 jsou splněny, ale že podmínky pro řešení problémů v souladu s čl. 16 odst. 2 splněny nejsou, výbor v návaznosti na rozhodnutí Komise vydá vnitrostátním orgánům příslušným k řešení pokyn k výkonu pravomocí odepisovat nebo provádět konverzi v souladu s články 51 a 52 směrnice [ ].

...“

Orgán dohledu je schopen nejlépe posoudit, zda subjekt již není životaschopný, pokud se neodepíše nebo nekonvertuje kapitál, nebo zda je třeba mimořádná veřejná podpora. Navrhované nařízení uznává, že „ECB, jakožto orgán dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu, může nejlépe posoudit, zda je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný a zda neexistuje přiměřený předpoklad k tomu, že by jejímu úpadku v přiměřené lhůtě zabránila alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu“. Nařízení by mělo odpovědnost za toto posouzení jednoznačně přidělit orgánu dohledu, přičemž toto posouzení ze strany orgánu dohledu by mělo být nezbytnou podmínkou pro odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů. To je zejména v souladu s článkem 51 připravované směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank, která posouzení ponechává na „odpovědném orgánu“. S ohledem na shora uvedené je tímto orgánem orgán dohledu, tedy příslušný orgán. K odpisu nebo konverzi může kromě toho dojít i mimo řešení problémů (viz čl. 18 odst. 6), a tedy zcela ve „sféře dohledu“.

Orgán dohledu je schopen nejlépe posoudit, zda subjekt již není životaschopný, pokud se neodepíše nebo nekonvertuje kapitál, nebo zda je třeba mimořádná veřejná podpora. Navrhované nařízení uznává, že „ECB, jakožto orgán dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu, může nejlépe posoudit, zda je instituce v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný a zda neexistuje přiměřený předpoklad k tomu, že by jejímu úpadku v přiměřené lhůtě zabránila alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánů dohledu“. Nařízení by mělo odpovědnost za toto posouzení jednoznačně přidělit orgánu dohledu, přičemž toto posouzení ze strany orgánu dohledu by mělo být nezbytnou podmínkou pro odepsání nebo konverzi kapitálových nástrojů. To je zejména v souladu s článkem 51 připravované směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank, která posouzení ponechává na „odpovědném orgánu“. S ohledem na shora uvedené je tímto orgánem orgán dohledu, tedy příslušný orgán. K odpisu nebo konverzi může kromě toho dojít i mimo řešení problémů (viz čl. 18 odst. 6), a tedy zcela ve „sféře dohledu“.

Z toho, že je právo vyžadovat posouzení ze strany orgánu dohledu přiděleno výboru pro řešení problémů, je jasné, že výbor může takové posouzení vždy iniciovat. Tím by se mělo zamezit nečinnosti orgánu dohledu, pokud orgán příslušný k řešení má za to, že je třeba přijmout určité opatření.

Z toho, že je právo vyžadovat posouzení ze strany orgánu dohledu přiděleno výboru pro řešení problémů, je jasné, že výbor může takové posouzení vždy iniciovat. Tím by se mělo zamezit nečinnosti orgánu dohledu, pokud orgán příslušný k řešení má za to, že je třeba přijmout určité opatření.

Změna č. 9

Změna č. 9

Článek 24 Nástroj odepsání závazků

„1.   Nástroj odepsání závazků lze uplatnit pro kterýkoli z těchto účelů:

| a) | rekapitalizaci subjektu uvedeného v článku 2, jenž splňuje podmínky pro řešení problémů, v rozsahu dostatečném k obnovení jeho schopnosti plnit podmínky pro povolení a pokračovat v činnostech, na něž má povolení podle směrnice 2013/36/EU nebo směrnice 2004/39/ES; |
| --- | --- |

a)

rekapitalizaci subjektu uvedeného v článku 2, jenž splňuje podmínky pro řešení problémů, v rozsahu dostatečném k obnovení jeho schopnosti plnit podmínky pro povolení a pokračovat v činnostech, na něž má povolení podle směrnice 2013/36/EU nebo směrnice 2004/39/ES;

| b) | konverzi na kapitál nebo snížení jistiny dluhů nebo dluhových nástrojů, které jsou převáděny na překlenovací instituci s cílem zajistit uvedené překlenovací instituci kapitál.“ |
| --- | --- |

b)

konverzi na kapitál nebo snížení jistiny dluhů nebo dluhových nástrojů, které jsou převáděny na překlenovací instituci s cílem zajistit uvedené překlenovací instituci kapitál.“

„1.   Nástroj odepsání závazků lze uplatnit pro kterýkoli z těchto účelů:

| a) | rekapitalizaci subjektu uvedeného v článku 2, jenž splňuje podmínky pro řešení problémů, v rozsahu dostatečném k obnovení jeho schopnosti plnit podmínky pro povolení a pokračovat v činnostech, na něž má povolení podle směrnice 2013/36/EU nebo směrnice 2004/39/ES; |
| --- | --- |

a)

rekapitalizaci subjektu uvedeného v článku 2, jenž splňuje podmínky pro řešení problémů, v rozsahu dostatečném k obnovení jeho schopnosti plnit podmínky pro povolení a pokračovat v činnostech, na něž má povolení podle směrnice 2013/36/EU nebo směrnice 2004/39/ES;

| b) | konverzi na kapitál nebo snížení jistiny dluhů nebo dluhových nástrojů, které jsou převáděny na překlenovací instituci s cílem zajistit uvedené překlenovací instituci kapitál.; |
| --- | --- |

b)

konverzi na kapitál nebo snížení jistiny dluhů nebo dluhových nástrojů, které jsou převáděny na překlenovací instituci s cílem zajistit uvedené překlenovací instituci kapitál.;

| c) | konverzi na kapitál nebo snížení jistiny dluhů nebo dluhových nástrojů, které jsou převáděny v rámci nástroje prodeje obchodních činností nebo nástroje rozdělení aktiv.“ |
| --- | --- |

c)

konverzi na kapitál nebo snížení jistiny dluhů nebo dluhových nástrojů, které jsou převáděny v rámci nástroje prodeje obchodních činností nebo nástroje rozdělení aktiv.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Nástroj odepsání závazků může být kombinován s jakýmkoli jiným nástrojem k řešení problémů. V zájmu jednotnosti by měl být v případě, že je zmíněn nástroj překlenovací banky, rovněž zmíněn nástroj prodeje obchodních činností a nástroj rozdělení aktiv. Text se tak sjednocuje se zněním stávajícího kompromisního textu Rady. Znění by mělo být přizpůsobeno konečnému znění připravované směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank.

Nástroj odepsání závazků může být kombinován s jakýmkoli jiným nástrojem k řešení problémů. V zájmu jednotnosti by měl být v případě, že je zmíněn nástroj překlenovací banky, rovněž zmíněn nástroj prodeje obchodních činností a nástroj rozdělení aktiv. Text se tak sjednocuje se zněním stávajícího kompromisního textu Rady. Znění by mělo být přizpůsobeno konečnému znění připravované směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů bank.

Změna č. 10

Změna č. 10

Čl. 27 odst. 2 Závazek spolupráce

„2.   Při výkonu svých příslušných pravomocí podle tohoto nařízení výbor, Komise, ECB a vnitrostátní příslušné orgány a orgány příslušné k řešení vzájemně úzce spolupracují. ECB a vnitrostátní příslušné orgány poskytují výboru a Komisi veškeré informace, jež jsou nezbytné k plnění jejich úkolů.“

„2.   Při výkonu svých příslušných pravomocí podle tohoto nařízení výbor, Komise, ECB a vnitrostátní příslušné orgány a orgány příslušné k řešení vzájemně úzce spolupracují. ECB a vnitrostátní příslušné orgány
  Navzájem si poskytují výboru a Komisi veškeré informace, jež jsou nezbytné k plnění jejich úkolů.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je zdůraznit, že navrhované nařízení ECB nesvěřuje nové úkoly a povinnosti. Zejména je důležité odkazovat na „příslušné orgány“, které budou zahrnovat ECB při výkonu jejího mandátu v oblasti dohledu. Je důležité uvědomit si, že ECB nemá žádnou povinnost sdílet informace ve vztahu ke svým operacím měnové politiky. Změna dále navrhuje, aby povinnost poskytovat veškeré nezbytné informace vázala všechny strany zúčastněné na řešení problémů.

Cílem navrhované změny je zdůraznit, že navrhované nařízení ECB nesvěřuje nové úkoly a povinnosti. Zejména je důležité odkazovat na „příslušné orgány“, které budou zahrnovat ECB při výkonu jejího mandátu v oblasti dohledu. Je důležité uvědomit si, že ECB nemá žádnou povinnost sdílet informace ve vztahu ke svým operacím měnové politiky. Změna dále navrhuje, aby povinnost poskytovat veškeré nezbytné informace vázala všechny strany zúčastněné na řešení problémů.

Změna č. 11

Změna č. 11

Čl. 27 odst. 3 Závazek spolupráce

„3.   Při výkonu svých příslušných pravomocí podle tohoto nařízení výbor, Komise, ECB, vnitrostátní příslušné orgány a vnitrostátní orgány příslušné k řešení vzájemně úzce spolupracují, pokud jde o plánování řešení a fáze rané intervence a řešení podle článků 7 až 26. ECB a vnitrostátní příslušné orgány poskytují výboru a Komisi veškeré informace, jež jsou nezbytné k plnění jejich úkolů.“

„3.   Při výkonu svých příslušných pravomocí podle tohoto nařízení výbor, Komise, ECB, vnitrostátní příslušné orgány a vnitrostátní orgány příslušné k řešení vzájemně úzce spolupracují, pokud jde o plánování řešení a fáze rané intervence a řešení podle článků 7 až 26. ECB a vnitrostátní příslušné orgány
  Navzájem si poskytují výboru a Komisi veškeré informace, jež jsou nezbytné k plnění jejich úkolů.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz změna č. 10 týkající se čl. 27 odst. 2 navrhovaného nařízení. Změna navrhuje, aby povinnost poskytovat veškeré nezbytné informace vázala všechny strany zúčastněné ve fázi plánování řešení problémů, rané intervence a řešení problémů.

Viz změna č. 10 týkající se čl. 27 odst. 2 navrhovaného nařízení. Změna navrhuje, aby povinnost poskytovat veškeré nezbytné informace vázala všechny strany zúčastněné ve fázi plánování řešení problémů, rané intervence a řešení problémů.

Změna č. 12

Změna č. 12

Čl. 27 odst. 4 Závazek spolupráce

„4.   Výbor jmenuje pro účely tohoto nařízení svého zástupce pro případ, že ECB pozve zástupce výboru, aby se účastnil jednání Rady dohledu ECB zřízené v souladu se článkem 19 nařízení Rady (EU) č. [ ] [kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi].“

„4.   Výbor jmenuje pro účely tohoto nařízení svého zástupce pro případ, že ECB pozve zástupce výboru, aby se jako pozorovatel účastnil jednání Rady dohledu ECB zřízené v souladu se článkem 19 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi.“

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB by uvítala výslovný odkaz na status pozorovatele s cílem zajistit úplnou jednoznačnost ohledně úlohy zástupce výboru pro řešení problémů v Radě dohledu ECB.

ECB by uvítala výslovný odkaz na status pozorovatele s cílem zajistit úplnou jednoznačnost ohledně úlohy zástupce výboru pro řešení problémů v Radě dohledu ECB.

Změna č. 13

Změna č. 13

Čl. 27 odst. 8 (nový)

Žádný text.

„8.   Výbor konzultuje příslušný orgán vždy, když je předkládán režim řešení problémů. Příslušný orgán by se měl vyjádřit v nejkratší přiměřené době a jeho odpověď by měla být důvěrná. Má-li výbor za to, že odpověď nebyla doručena v přiměřené lhůtě, přistoupí k přijetí konečného rozhodnutí, aby nedošlo ke zbytečnému prodlení.“

Odůvodnění

Odůvodnění

S cílem zabezpečit náležité zohlednění hledisek finanční stability by ECB nebo vnitrostátní příslušný orgán jako orgán dohledu měly mít možnost poskytnout stanovisko k předloženým/navrhovaným režimům řešení problémů.

S cílem zabezpečit náležité zohlednění hledisek finanční stability by ECB nebo vnitrostátní příslušný orgán jako orgán dohledu měly mít možnost poskytnout stanovisko k předloženým/navrhovaným režimům řešení problémů.

Změna č. 14

Změna č. 14

Článek 34 Kontroly na místě

„1.   V zájmu plnění úkolů, které jsou uvedeny v článcích 7, 8, 11, 16 a 17, a podle dalších podmínek stanovených v příslušných právních předpisech Unie může výbor po předběžném vyrozumění dotčených vnitrostátních orgánů příslušných k řešení provádět veškerá nezbytná šetření v provozních prostorách všech právnických osob uvedených v čl. 32 odst. 1. Vyžaduje-li to řádné provedení a účinnost kontroly, může výbor provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení uvedeným právnickým osobám.“

„1.   V zájmu plnění úkolů, které jsou uvedeny v článcích 7, 8, 11, 16 a 17, a podle dalších podmínek stanovených v příslušných právních předpisech Unie může výbor po předběžném vyrozumění dotčených vnitrostátních orgánů příslušných k řešení a příslušného orgánu provádět veškerá nezbytná šetření v provozních prostorách všech právnických osob uvedených v čl. 32 odst. 1. Před provedením úkolů uvedených v článku 11 výbor konzultuje příslušný orgán. Vyžaduje-li to řádné provedení a účinnost kontroly, může výbor provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení uvedeným právnickým osobám.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité, aby orgán dohledu byl vyrozuměn o všech kontrolách na místě.

Je důležité, aby orgán dohledu byl vyrozuměn o všech kontrolách na místě.

Změna č. 15

Změna č. 15

Článek 39 Složení

„Složení

1.   Výbor je složen z:

| a) | výkonného ředitele; |
| --- | --- |

a)

výkonného ředitele;

| b) | zástupce výkonného ředitele; |
| --- | --- |

b)

zástupce výkonného ředitele;

| c) | člena jmenovaného Komisí; |
| --- | --- |

c)

člena jmenovaného Komisí;

| d) | člena jmenovaného ECB; |
| --- | --- |

d)

člena jmenovaného ECB;

| e) | člena, jehož jmenuje každý ze zúčastněných členských států, který zastupuje vnitrostátní orgán příslušný k řešení. |
| --- | --- |

e)

člena, jehož jmenuje každý ze zúčastněných členských států, který zastupuje vnitrostátní orgán příslušný k řešení.

2.   Funkční období výkonného ředitele, zástupce výkonného ředitele a členů výboru jmenovaných Komisí a ECB je pětileté. Podle čl. 53 odst. 6 není toto funkční období obnovitelné.

3.   Správní a řídící strukturu výboru tvoří:

| a) | plenární zasedání výboru, na kterém jsou vykonávány úkoly stanovené v článku 47; |
| --- | --- |

a)

plenární zasedání výboru, na kterém jsou vykonávány úkoly stanovené v článku 47;

| b) | výkonné zasedání výboru, na kterém jsou vykonávány úkoly stanovené v článku 51; |
| --- | --- |

b)

výkonné zasedání výboru, na kterém jsou vykonávány úkoly stanovené v článku 51;

| c) | výkonný ředitel, který provádí úkoly stanovené v článku 53.“ |
| --- | --- |

c)

výkonný ředitel, který provádí úkoly stanovené v článku 53.“

„Složení

1.   Výbor je složen z:

| a) | výkonného ředitele; |
| --- | --- |

a)

výkonného ředitele;

| b) | zástupce výkonného ředitele; |
| --- | --- |

b)

zástupce výkonného ředitele;

| c) | člena jmenovaného Komisí; |
| --- | --- |

c)

člena jmenovaného Komisí;

| d) | člena jmenovaného ECB; |
| --- | --- |

d)

člena jmenovaného ECB;

| e) | člena, jehož jmenuje každý ze zúčastněných členských států, který zastupuje vnitrostátní orgán příslušný k řešení. Pokud národní centrální banka není orgánem příslušným k řešení, je zvána, aby doprovázela vnitrostátní orgán příslušný k řešení jako pozorovatel. |
| --- | --- |

e)

člena, jehož jmenuje každý ze zúčastněných členských států, který zastupuje vnitrostátní orgán příslušný k řešení. Pokud národní centrální banka není orgánem příslušným k řešení, je zvána, aby doprovázela vnitrostátní orgán příslušný k řešení jako pozorovatel.

2.   Na plenárních i výkonných zasedáních výboru by mělo být vyhrazeno stálé místo pro pozorovatele jmenovaného ECB.

3.   Funkční období výkonného ředitele, zástupce výkonného ředitele a členů výboru jmenovaných Komisí a ECB je pětileté. Podle čl. 53 odst. 6 není toto funkční období obnovitelné.

4.   Správní a řídící strukturu výboru tvoří:

| a) | plenární zasedání výboru, na kterém jsou vykonávány úkoly stanovené v článku 47; |
| --- | --- |

a)

plenární zasedání výboru, na kterém jsou vykonávány úkoly stanovené v článku 47;

| b) | výkonné zasedání výboru, na kterém jsou vykonávány úkoly stanovené v článku 51; |
| --- | --- |

b)

výkonné zasedání výboru, na kterém jsou vykonávány úkoly stanovené v článku 51;

| c) | výkonný ředitel, který provádí úkoly stanovené v článku 53.“ |
| --- | --- |

c)

výkonný ředitel, který provádí úkoly stanovené v článku 53.“

S cílem přesněji zohlednit rozdíl mezi postavením ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu a jejím postavením účastníka výboru pro řešení problémů na základě navrhovaného nařízení a s cílem zamezit možnému střetu zájmů v případě člena jmenovaného ECB doporučuje ECB, aby se tento člen zasedání výboru pro řešení problémů účastnil jako pozorovatel.

S cílem přesněji zohlednit rozdíl mezi postavením ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu a jejím postavením účastníka výboru pro řešení problémů na základě navrhovaného nařízení a s cílem zamezit možnému střetu zájmů v případě člena jmenovaného ECB doporučuje ECB, aby se tento člen zasedání výboru pro řešení problémů účastnil jako pozorovatel.

S ohledem na významnou úlohu a odborné znalosti centrálních bank v oblasti finanční stability a na jejich makroobezřetnostní povinnosti by národní centrální banky – které na základě vnitrostátních právních předpisů nejednají jako orgány příslušné k řešení - měly mít právo účastnit se zasedání výboru jako pozorovatel. Kromě toho by měly být zapojeny do posuzování systémového dopadu všech opatření k řešení problémů.

S ohledem na významnou úlohu a odborné znalosti centrálních bank v oblasti finanční stability a na jejich makroobezřetnostní povinnosti by národní centrální banky – které na základě vnitrostátních právních předpisů nejednají jako orgány příslušné k řešení - měly mít právo účastnit se zasedání výboru jako pozorovatel. Kromě toho by měly být zapojeny do posuzování systémového dopadu všech opatření k řešení problémů.

Změna č. 16

Změna č. 16

Článek 45 Účast na plenárním zasedání

„Plenárních zasedání se účastní všichni členové výboru.“

„Plenárních zasedání se účastní všichni členové výboru a stálý pozorovatel jmenovaný ECB, nejsou-li řádně omluveni.“

Mělo by být vyjasněno, že nepřítomnost člena nebrání uspořádání/svolání zasedání nebo platnému hlasování s výhradou budoucího jednacího řádu, který může v souladu s čl. 48 odst. 3 stanovit pravidla upravující schopnost usnášení.

Mělo by být vyjasněno, že nepřítomnost člena nebrání uspořádání/svolání zasedání nebo platnému hlasování s výhradou budoucího jednacího řádu, který může v souladu s čl. 48 odst. 3 stanovit pravidla upravující schopnost usnášení.

S cílem přesněji zohlednit rozdíl mezi postavením ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu a jejím postavením účastníka výboru pro řešení problémů na základě navrhovaného nařízení a s cílem zamezit možnému střetu zájmů v případě člena jmenovaného ECB doporučuje ECB, aby se tento člen zasedání výboru pro řešení problémů účastnil jako pozorovatel.

S cílem přesněji zohlednit rozdíl mezi postavením ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu a jejím postavením účastníka výboru pro řešení problémů na základě navrhovaného nařízení a s cílem zamezit možnému střetu zájmů v případě člena jmenovaného ECB doporučuje ECB, aby se tento člen zasedání výboru pro řešení problémů účastnil jako pozorovatel.

Změna č. 17

Změna č. 17

Čl. 50 odst. 4 Úkoly a čl. 51 odst. 4 Postup rozhodování

Čl. 50 odst. 4. „4. Výkonné zasedání výboru je svoláváno z podnětu výkonného ředitele či na žádost jeho členů.“

Čl. 50 odst. 4. „4. Výkonné zasedání výboru je svoláváno z podnětu výkonného ředitele či na žádost jeho členů nebo stálého pozorovatele jmenovaného ECB.“

nebo stálého pozorovatele jmenovaného ECB

Čl. 51 odst. 4. „4. Výbor na svém výkonném zasedání přijme a zveřejní jednací řád pro výkonné zasedání. Zasedání výboru ve složení pro výkonné zasedání svolává výkonný ředitel, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost dvou členů, přičemž zasedání předsedá výkonný ředitel. Výbor může případně přizvat k účasti na svém výkonném zasedání pozorovatele.“

Čl. 51 odst. 4. „4. Výbor na svém výkonném zasedání přijme a zveřejní jednací řád pro výkonné zasedání. Zasedání výboru ve složení pro výkonné zasedání svolává výkonný ředitel, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost dvou
  kteréhokoli členů
  a a stálého pozorovatele jmenovaného ECB, přičemž zasedání předsedá výkonný ředitel. Výbor může případně přizvat k účasti na svém výkonném zasedání další pozorovatele.“

dvou

kteréhokoli

ů

a a stálého pozorovatele jmenovaného ECB,

další

Odůvodnění

Odůvodnění

Ty dva odstavce se nezdají být zcela v souladu s ohledem na to, že čl. 50 odst. 4 naznačuje, že výkonné zasedání výboru může svolat kterýkoli člen. Pokud by měla být ponechána možnost svolat zasedání na žádost dvou členů, ECB by měla mít zvláštní právo svolat výkonné zasedání výboru. Orgán dohledu může jednoznačně potřebovat svolat takové zasedání, zejména po posouzení, které dochází k závěru, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, a měl by být schopen alespoň zahájit jednání o tomto případu.

Ty dva odstavce se nezdají být zcela v souladu s ohledem na to, že čl. 50 odst. 4 naznačuje, že výkonné zasedání výboru může svolat kterýkoli člen. Pokud by měla být ponechána možnost svolat zasedání na žádost dvou členů, ECB by měla mít zvláštní právo svolat výkonné zasedání výboru. Orgán dohledu může jednoznačně potřebovat svolat takové zasedání, zejména po posouzení, které dochází k závěru, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, a měl by být schopen alespoň zahájit jednání o tomto případu.

Změna č. 18

Změna č. 18

Článek 52 odst. 7 Jmenování a úkoly

„7.   Výkonný ředitel nebo zástupce výkonného ředitele, jejichž funkční období bylo prodlouženo, se na konci celkového funkčního období nesmí účastnit dalšího výběrového řízení na tutéž pozici.“

„7.   Výkonný ředitel nebo z
  Zástupce výkonného ředitele, jejichož funkční období bylo prodlouženo, se na konci celkového funkčního období nesmí účastnit dalšího výběrového řízení na tutéž pozici.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Toto ustanovení se zdá být ve vztahu k výkonnému řediteli nepřiměřené, neboť se nepředpokládá žádná výjimka, na jejímž základě by funkční období výkonného ředitele mohlo být prodlouženo (oproti ustanovením týkajícím se zástupce výkonného ředitele v čl. 52 odst. 6).

Toto ustanovení se zdá být ve vztahu k výkonnému řediteli nepřiměřené, neboť se nepředpokládá žádná výjimka, na jejímž základě by funkční období výkonného ředitele mohlo být prodlouženo (oproti ustanovením týkajícím se zástupce výkonného ředitele v čl. 52 odst. 6).

Změna č. 19

Změna č. 19

Článek 65 odst. 1 Cílová výše financování

„1.   Nejpozději do deseti let od vstupu tohoto nařízení v platnost dosáhnou dostupné finanční prostředky fondu výše nejméně 1 % hodnoty vkladů všech úvěrových institucí povolených v zúčastněných členských státech, které jsou pojištěné podle směrnice 94/19/ES.“

„1.   Nejpozději do deseti let od vstupu tohoto nařízení v platnost dosáhnou dostupné finanční prostředky fondu výše nejméně 1 % hodnoty vkladů všech úvěrových institucí povolených v zúčastněných členských státech, které jsou pojištěné podle směrnice 94/19/ES. Kromě této cílové výše financování rozhodne výbor pro řešení problémů o vhodné referenční hodnotě ve vztahu k celkovým závazkům, jíž má být dosaženo v období 10 let.“

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB má za to, že pojištěné vklady nejsou nejvhodnějším kritériem pro cílovou výši financování v jednotném fondu pro řešení problémů bank, neboť zcela neodrážejí možné náklady na financování řešení problémů. Pojištěné vklady mohou zůstat stabilní, zatímco celkové závazky podstatně narůstají, anebo mohou narůst, zatímco celkové závazky zůstávají stabilní. V obou případech by nebyla možná angažovanost fondu pro řešení problémů dostatečně zohledněna. Skutečnost, že pojištěné vklady jsou již pojištěny pomocí systému pojištění vkladů, by měla být rovněž zohledněna, neboť tento systém může přispět k financování řešení problémů. Toto kritérium by proto mělo být doplněno o referenční hodnotu týkající se celkových závazků, kterou by měl přiměřeně nastavit výbor pro řešení problémů, přičemž 1 % pojištěných vkladů by bylo i nadále dáno jako minimální hodnota.

ECB má za to, že pojištěné vklady nejsou nejvhodnějším kritériem pro cílovou výši financování v jednotném fondu pro řešení problémů bank, neboť zcela neodrážejí možné náklady na financování řešení problémů. Pojištěné vklady mohou zůstat stabilní, zatímco celkové závazky podstatně narůstají, anebo mohou narůst, zatímco celkové závazky zůstávají stabilní. V obou případech by nebyla možná angažovanost fondu pro řešení problémů dostatečně zohledněna. Skutečnost, že pojištěné vklady jsou již pojištěny pomocí systému pojištění vkladů, by měla být rovněž zohledněna, neboť tento systém může přispět k financování řešení problémů. Toto kritérium by proto mělo být doplněno o referenční hodnotu týkající se celkových závazků, kterou by měl přiměřeně nastavit výbor pro řešení problémů, přičemž 1 % pojištěných vkladů by bylo i nadále dáno jako minimální hodnota.

Změna č. 20

Změna č. 20

Článek 69 odst. 1 Alternativní finanční prostředky

„1.   Výbor může pro fond sjednávat výpůjčky nebo jiné formy podpory u finančních institucí nebo jiných třetích stran v případě, že částky získané v souladu s články 66 a 67 nejsou okamžitě k dispozici nebo nestačí k pokrytí výdajů vzniklých v souvislosti s použitím fondu.“

„1.   Výbor může pro fond sjednávat výpůjčky nebo jiné formy podpory u finančních institucí nebo jiných třetích stran, zejména společné fiskální zdroje od zúčastněných členských států, v případě, že částky získané v souladu s články 66 a 67 nejsou okamžitě k dispozici nebo nestačí k pokrytí výdajů vzniklých v souvislosti s použitím fondu. Tyto výpůjčky nebo jiné formy finanční podpory by musely být v případě aktivace těchto opatření v plném rozsahu vráceny.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Dočasný přístup k fiskálním zdrojům by byl zásadním prvkem mechanismu jištění v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů, neboť soukromé zdroje financování mohou být v případě vážných turbulencí na finančním trhu dočasně nedostupné.

Dočasný přístup k fiskálním zdrojům by byl zásadním prvkem mechanismu jištění v rámci jednotného mechanismu pro řešení problémů, neboť soukromé zdroje financování mohou být v případě vážných turbulencí na finančním trhu dočasně nedostupné.

Změna č. 21

Změna č. 21

Článek 83 Přezkum

„1.   Komise zveřejní do 31. prosince 2016 a následně poté každých pět let zprávu o uplatňování tohoto nařízení, přičemž položí zvláštní důraz na sledování potenciálního dopadu na hladké fungování vnitřního trhu.

Tato zpráva hodnotí:

...

| d) | vzájemné působení mezi výborem a vnitrostátními orgány příslušnými k řešení v nezúčastněných členských státech a dopady jednotného mechanismu pro řešení problémů bank na tyto členské státy.“ |
| --- | --- |

d)

vzájemné působení mezi výborem a vnitrostátními orgány příslušnými k řešení v nezúčastněných členských státech a dopady jednotného mechanismu pro řešení problémů bank na tyto členské státy.“

„1.   Komise zveřejní do 31. prosince 2016 a následně poté každých pět let zprávu o uplatňování tohoto nařízení, přičemž položí zvláštní důraz na sledování potenciálního dopadu na hladké fungování vnitřního trhu.

Tato zpráva hodnotí:

...

| d) | vzájemné působení mezi výborem a vnitrostátními orgány příslušnými k řešení v nezúčastněných členských státech a dopady jednotného mechanismu pro řešení problémů bank na tyto členské státy.; |
| --- | --- |

d)

vzájemné působení mezi výborem a vnitrostátními orgány příslušnými k řešení v nezúčastněných členských státech a dopady jednotného mechanismu pro řešení problémů bank na tyto členské státy.;

| e) | analogické uplatňování kritérií zavedených na základě článku 107 SFEU v případě, kdy opatření k řešení problémů navrhované výborem zahrnuje použití fondu.“ |
| --- | --- |

e)

analogické uplatňování kritérií zavedených na základě článku 107 SFEU v případě, kdy opatření k řešení problémů navrhované výborem zahrnuje použití fondu.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Z hlediska budoucího vývoje může být zapotřebí provést podrobnější analýzu, pokud se týká analogického uplatňování pravidel státní podpory a pokud se týká vzájemného působení aspektů státní podpory a finanční stability v kontextu řešení problémů.

Z hlediska budoucího vývoje může být zapotřebí provést podrobnější analýzu, pokud se týká analogického uplatňování pravidel státní podpory a pokud se týká vzájemného působení aspektů státní podpory a finanční stability v kontextu řešení problémů.

Změna č. 22

Změna č. 22

Článek 88 Vstup v platnost

„Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Články 7 až 23 a články 25 až 38 se použijí ode dne 1. ledna 2015.

Článek 24 se použije ode dne 1. ledna 2018.“

„Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Články 7 až 23 a články 25 až 38 se použijí ode dne 1. ledna 2015.

Článek 24 se použije ode dne 1. ledna 2018.“

Bude-li nástroj odepsání závazků použitelný až od 1. ledna 2018, nebude jisté, zda přednostní nezajištěný dluh lze odepsat, neboť bude jen na členských státech, aby rozhodly, zda zavedou rámec pro odepsání závazků do svého vnitrostátního práva.

Bude-li nástroj odepsání závazků použitelný až od 1. ledna 2018, nebude jisté, zda přednostní nezajištěný dluh lze odepsat, neboť bude jen na členských státech, aby rozhodly, zda zavedou rámec pro odepsání závazků do svého vnitrostátního práva.

Má se za to, že možnost odepsání závazků je již ve velké míře promítnuta do cen, a tak lze očekávat, že dopad na financování nebude významný. Zavedení nástroje odepsání závazků by kromě toho přispělo ke zvýšení právní jistoty, souladu a předvídatelnosti, čímž by se zamezilo ad hoc řešením. S ohledem na tyto skutečnosti ECB podporuje dřívější zavedení nástroje odepsání závazků. Kromě toho by dřívější zavedení znamenalo, že jednotný mechanismus pro řešení problémů bude mít k dispozici všechny nástroje a pravomoci, když převezme odpovědnost v oblasti řešení problémů. Dřívější zavedení by rovněž snížilo možné tlaky na financování fondu, když shromažďuje finanční zdroje.

Má se za to, že možnost odepsání závazků je již ve velké míře promítnuta do cen, a tak lze očekávat, že dopad na financování nebude významný. Zavedení nástroje odepsání závazků by kromě toho přispělo ke zvýšení právní jistoty, souladu a předvídatelnosti, čímž by se zamezilo ad hoc řešením. S ohledem na tyto skutečnosti ECB podporuje dřívější zavedení nástroje odepsání závazků. Kromě toho by dřívější zavedení znamenalo, že jednotný mechanismus pro řešení problémů bude mít k dispozici všechny nástroje a pravomoci, když převezme odpovědnost v oblasti řešení problémů. Dřívější zavedení by rovněž snížilo možné tlaky na financování fondu, když shromažďuje finanční zdroje.

---

(1)  Tučně je vyznačen text, který ECB navrhuje doplnit. Přeškrtnut je text, který ECB navrhuje vypustit.

1

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 11.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/26

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

10. dubna 2014

2014/C 109/03

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3867 |
| JPY | japonský jen | 141,00 |
| DKK | dánská koruna | 7,4662 |
| GBP | britská libra | 0,82720 |
| SEK | švédská koruna | 9,0518 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2180 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,2160 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,427 |
| HUF | maďarský forint | 305,09 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| PLN | polský zlotý | 4,1698 |
| RON | rumunský lei | 4,4593 |
| TRY | turecká lira | 2,9092 |
| AUD | australský dolar | 1,4732 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5118 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,7512 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,5944 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7317 |
| KRW | jihokorejský won | 1 437,35 |
| ZAR | jihoafrický rand | 14,4150 |
| CNY | čínský juan | 8,6163 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,6305 |
| IDR | indonéská rupie | 15 830,00 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,4735 |
| PHP | filipínské peso | 61,506 |
| RUB | ruský rubl | 49,2060 |
| THB | thajský baht | 44,700 |
| BRL | brazilský real | 3,0442 |
| MXN | mexické peso | 18,0132 |
| INR | indická rupie | 83,4183 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3867

JPY

japonský jen

141,00

DKK

dánská koruna

7,4662

GBP

britská libra

0,82720

SEK

švédská koruna

9,0518

CHF

švýcarský frank

1,2180

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,2160

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,427

HUF

maďarský forint

305,09

LTL

litevský litas

3,4528

PLN

polský zlotý

4,1698

RON

rumunský lei

4,4593

TRY

turecká lira

2,9092

AUD

australský dolar

1,4732

CAD

kanadský dolar

1,5118

HKD

hongkongský dolar

10,7512

NZD

novozélandský dolar

1,5944

SGD

singapurský dolar

1,7317

KRW

jihokorejský won

1 437,35

ZAR

jihoafrický rand

14,4150

CNY

čínský juan

8,6163

HRK

chorvatská kuna

7,6305

IDR

indonéská rupie

15 830,00

MYR

malajsijský ringgit

4,4735

PHP

filipínské peso

61,506

RUB

ruský rubl

49,2060

THB

thajský baht

44,700

BRL

brazilský real

3,0442

MXN

mexické peso

18,0132

INR

indická rupie

83,4183

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

| 11.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/27

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2014/C 109/04

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

„ZÁZRIVSKÉ VOJKY“

č. ES: SK-PGI-0005-01026-13.08.2012

CHZO (X) CHOP ( )

1.   Název

„Zázrivské vojky“

Používání názvu „Zázrivské vojky“ v obchodním styku prokazuje každý výrobce označováním výrobku v nabízeném sortimentu i na etiketě.

2.   Členský stát nebo třetí země

Slovenská republika

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

Třída 1.3 Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Zázrivské vojky“ jsou pařený sýr uzený nebo neuzený ve tvaru nití o délce 10 až 70 cm a tloušťce 2 až 16 mm. Vyrábí se tradičním způsobem — pařením vykysaného a částečně vyzrálého hrudkového sýra v horké vodě, jeho ručním vytahováním, případně pomocí dvou válců s drážkami, které se otáčejí proti sobě, do tvaru dlouhých nití, jež se v místním nářečí nazývají „vojky“. Vytažené a upravené vojky se po několika kusech ukládají volně nebo smotané, případně uprostřed svázané vojkou.

Charakteristické organoleptické vlastnosti jsou dány vytvořenou vláknitou strukturou vytažených vojek, jíž se dosahuje ručním zpracováním pařeného sýrového těsta a charakteristickým tvarem vojek (délkou a tloušťkou).

Uzené a neuzené „Zázrivské vojky“ se od sebe liší především barvou a vůní. Uzené „Zázrivské vojky“ mají lehce žlutou až zlatožlutou barvu, charakteristické kouřové aroma a mírně vyšší obsah soli. Neuzené „Zázrivské vojky“ mají bílou až smetanově bílou barvu bez kouřové vůně. Struktura a konzistence je u obou druhů stejná.

„Zázrivské vojky“ se na trhu nabízejí v potravinové fólii v balení po několika kusech, přičemž jednotlivá balení se od sebe liší hmotností.

Vlastnosti:

Barva: bílá až mírně smetanově bílá, u uzených druhů nažloutlá nebo zlatožlutá.

Konzistence: „Vojky“ mají oddělující se vlákna s pružnou až pevnější, avšak ne tvrdou konzistencí. Zráním pružnost klesá. Díky své vláknité struktuře s dobře se oddělujícími vlákny je výrobek velmi pevný v tahu.

Vůně a chuť: mléčná, lahodná sýrová, slaná, mírně nakyslá, u uzených druhů typicky kouřová.

Složení: Sušina: nejméně 40% hmotnostních.

Tuk v sušině: nejméně 25% hmotnostních.

Jedlá sůl: nejvíce 5,5% hmotnostních u neuzených sýrů a 6,0% hmotnostních u sýrů uzených.

Mikrobiologické vlastnosti:

„Zázrivské vojky“ jsou pařený sýr vyrobený z hrudkového sýra, který obsahuje hlavně termorezistentní mikroflóru mléčného kvašení rodů: Lactococcus, Streptococcus a Lactobacillus.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

K výrobě pařeného sýra „Zázrivské vojky“ se používá hrudkový sýr vyrobený ze syrového nebo pasterizovaného kravského mléka s přídavkem kultury mléčného kvašení.

Jakost mléka se pravidelně kontroluje a zaznamenává u výrobců hrudkového sýra, přičemž se sledují tyto parametry: inhibiční látky, teplota, kyselost, obsah tuku, specifická hmotnost a obsah tuku prosté sušiny.

Stanovení celkového počtu mikroorganizmů a počtu somatických buněk provádějí akreditované laboratoře.

Hrudkový sýr obsahuje nejméně 48% hmotnostních sušiny a nejméně 35% hmotnostních tuku v sušině a má pH 4,9–5,2. Hrudkový sýr je na pohled uzavřený, hladký, s přiměřenou kůrou bílé až krémové barvy.

Původ hrudkového sýra není pro jakost výrobku rozhodující.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Žádné zvláštní požadavky na jakost nebo omezení původu.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti:

| — | kravský sýr se připraví na paření — nakrájí se na pásy, které se dále upravují strouháním, |
| --- | --- |

—

kravský sýr se připraví na paření — nakrájí se na pásy, které se dále upravují strouháním,

| — | upravený sýr se paří v horké vodě (teplota vody 70–95°C) a mechanicky se zpracovává až do dosažení kompaktní pařeniny, |
| --- | --- |

—

upravený sýr se paří v horké vodě (teplota vody 70–95°C) a mechanicky se zpracovává až do dosažení kompaktní pařeniny,

| — | pařenina se dále ručně zpracovává, dokud není dosaženo vláčného a lehce tvarovatelného těsta, |
| --- | --- |

—

pařenina se dále ručně zpracovává, dokud není dosaženo vláčného a lehce tvarovatelného těsta,

| — | vytvořené sýrové těsto se ihned vytahuje ručně, případně pomocí dvou válců s drážkami, které se otáčejí proti sobě, do tvaru dlouhých nití, |
| --- | --- |

—

vytvořené sýrové těsto se ihned vytahuje ručně, případně pomocí dvou válců s drážkami, které se otáčejí proti sobě, do tvaru dlouhých nití,

| — | vytaženě nitě okamžitě padají do studené pitné vody, |
| --- | --- |

—

vytaženě nitě okamžitě padají do studené pitné vody,

| — | vychladlé nitě se ručně namotávají na motovidlo a následně se na jednom konci překrojí a uprostřed svážou jednou sýrovou nití — vojkou, |
| --- | --- |

—

vychladlé nitě se ručně namotávají na motovidlo a následně se na jednom konci překrojí a uprostřed svážou jednou sýrovou nití — vojkou,

| — | připravené sýrové vojky se solí ponořením do solného roztoku tak, aby se dosáhlo požadovaného výsledného obsahu soli, |
| --- | --- |

—

připravené sýrové vojky se solí ponořením do solného roztoku tak, aby se dosáhlo požadovaného výsledného obsahu soli,

| — | sýrové vojky se po vysolení zavěsí, aby se zbavily přebytečné vody, |
| --- | --- |

—

sýrové vojky se po vysolení zavěsí, aby se zbavily přebytečné vody,

| — | uzené druhy sýrových vojek se udí v tradiční udírně s nucenou cirkulací vzduchu přímým studeným dýmem z tvrdého dřeva, a to až do získání zlatožluté barvy. |
| --- | --- |

—

uzené druhy sýrových vojek se udí v tradiční udírně s nucenou cirkulací vzduchu přímým studeným dýmem z tvrdého dřeva, a to až do získání zlatožluté barvy.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

„Zázrivské vojky“ se na trhu nabízejí v baleních, která se od sebe liší hmotností. Základní balení je 100 g, avšak je možné je nabídnout i ve větším balení: 130, 150, 250, 500 a 1 000 g. Sýry se balí do potravinářské fólie.

K balení „Zázrivských vojek“ musí dojít ihned po výrobě ve vymezené zeměpisné oblasti z důvodu zachování specifického tvaru výrobku a zajištění jakosti výrobku.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Výrobci vyrábějící „Zázrivské vojky“ v souladu s touto specifikací mohou při označování výrobku a při jeho propagaci a uvádění na trh používat název „Zázrivské vojky“.

Etikety označující výrobek musí obsahovat:

| — | zvýrazněný název výrobku „Zázrivské vojky“, |
| --- | --- |

—

zvýrazněný název výrobku „Zázrivské vojky“,

| — | informaci, zda se jedná o druh uzený nebo neuzený, |
| --- | --- |

—

informaci, zda se jedná o druh uzený nebo neuzený,

| — | nápis „chránené zemepisné označenie“ (chráněné zeměpisné označení) nebo zkratku CHZO a s ním spojený symbol Evropské unie. |
| --- | --- |

—

nápis „chránené zemepisné označenie“ (chráněné zeměpisné označení) nebo zkratku CHZO a s ním spojený symbol Evropské unie.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Sýr „Zázrivské vojky“ se vyrábí v obci Zázrivá. Zeměpisná oblast je ohraničená ze severu obcí Oravská Lesná, ze západní strany obcí Terchová, na jihu obcí Párnica a na východě hřebeny vrchů Paráč a Minčol.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Území obce Zázrivá je typický horský region s vhodnými podmínkami pro chov a pasení ovcí a hovězího skotu s následným zpracováním mléka na sýry. Tuto přednost horského prostředí obyvatelstvo využívá již od počátků osídlení tohoto území až do dnešní doby.

V ústním podání se dochovaly informace, že domácí výroba vojek a jiných sýrových výrobků v obci Zázrivá existovala již ve druhé polovině 19. století, neboť výroba pařených sýrů určených k prodeji, mezi které patřil i tento druh sýra, byla v té době jediným zdrojem příjmů místních chovatelů ovcí a krav.

Kravský sýr se po dosažení požadovaných parametrů (kyselost, schopnost paření) nakrájí na pásy, ty se nastrouhají a paří se v horké vodě (teplota vody 70–95°C). Sýr se míchá dřevěnou lopatkou nebo mechanickým míchadlem až do dosažení kompaktní plastické hmoty – pařeniny. Pařenina se dále ručně zpracovává hnětením, tj. mícháním, překládáním a přetahováním až do dosáhnutí vláčné, hladké a lehce tvarovatelné konzistence. Sýrové těsto se ihned vytahuje do tvaru dlouhých nití, které okamžitě padají do studené pitné vody. Vytvarované sýrové vojky se ve studené pitné vodě zchladí, aby si zachovaly tvar (2–10 minut), a po vychladnutí se namotávají na motovidlo. Po namotání se na jednom konci překrojí a uprostřed se sváží jedním sýrovým vláknem — vojkou. Překrájené a svázané vojky se solí ponořením do nasyceného solného roztoku, případně se udí. Aby se vojky zbavily přebytečné slané vody, zavěsí se na dřevěnou nebo nerezovou tyč, kde z nich voda steče.

5.2   Specifičnost produktu

Sýr „Zázrivské vojky“ je výrobek, který se připravuje tradičním, téměř výhradně ručním způsobem — pařením hrudkového sýra v horké vodě a jeho vytahováním do tvaru nití (vojek). Vytahování nití se může provádět i pomocí dvou válců s drážkami, které se otáčejí proti sobě a do kterých se sýr vkládá po ručním zpracování pařeniny. Ruční zpracování pařeného těsta – hnětení a protahování – dodává vojkám ojedinělou vláknitou strukturu, díky níž je výrobek specifický a ojedinělý.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Žádost o zapsání zeměpisného označení „Zázrivské vojky“ je založena na specifické struktuře a tvaru vojek, jejich pověsti a tradici — tradičním způsobu výroby.

V oblasti obce Zázrivá se obyvatelé usazovali od dob valašské kolonizace v 16. století až po dnešní dobu. Horská poloha, kamenitá půda a výše položená chladnější oblast bránily rozvoji zemědělství, a proto se tu odedávna nacházela skromná hospodářství, chovaly ovce a pěstovalo pastevectví, později i chov hovězího skotu. Tyto činnosti byly téměř výhradním zdrojem výdělků a obživy (Čaplovičová, Z.: Zo zázrivského salašníctva, Sborník SNM, 56, 1962, s. 118–129).

Odúmrtní knihy obyvatel obce Zázrivá z poloviny 18. a v průběhu 19. století poskytují dostatečné informace o tehdejším hospodaření (ŠOBA Bytča, Prothocollum Cadmitatum Anni 1761, f. 91, č. 38, odúmrtná pozostalosť Georgiusa Dattku, Zázrivá). To bylo základem pro další rozvoj zpracování sýrových výrobků, jako jednoho druhu domácí potravinářské výroby. V každé domácnosti, kde chovali i menší počet ovcí a krav, si sami vyráběli sýrové výrobky, mezi něž patřily sýrové nitě – vojky, nebo i korbáčiky: „... v sýrařské kuchyni se nacházel sporák na vytápění dřevem. Na něm se ohřívalo mléko na sýření a v horké vodě se ohřívala, míchala a napařovala sýrovina. Napařená sýrovina ohřátá vodou v misce se vytahovala ručně na nitě, které padaly do studené vody v lavoru položeném na stolečku. Vedle se na stole nacházel dřevěný rámeček, na který se niť namotala, a rámeček s namotanou sýrovou nití se ve vedlejší větrané místnosti pověsil na tyč. Druhý den se ze stolu vzaly nůžky a namotaná sýrová niť se na spodní části přestřihla. Ustřižené sýrové nitě spadlé na stůl se svázaly do svazečků. Uložily se do slaného roztoku (rosolu) připraveného ve smaltovaném lavoru...“ (Keresteš a kol.: Ovčiarstvo na Slovensku história a technológia, Eminent, Považská Bystrica 2008, s. 388–389). Po výrobě je sami prodávali.

V dalších historických záznamech se uvádí, že na severním Slovensku ve vesničce Zázrivá se vyráběly tradiční pařené sýry různých tvarů. O jednom z výrobků je uvedeno v kronice obce (Huba, P.: Zázrivá, Vydavateľstvo Osveta, n. p. Martin pre MNV v Zázrivej, 1988, s. 105): „... vyrobený sýr po vysrážení mléka vložili do nádoby s horkou vodu a ručně ho zpracovali – vytahovali. Nakonec sýr vyváleli do tenkého praménku a ten potom vložili do druhé nádoby se studenou vodou a rosolem – svařená voda se solí). Sýrový pramének (vojku) navinuli na dřevěný rámeček – malé motovidlo a na spodním konci ho přeřízli. Takto vyrobený sýr se mohl konzumovat...)“.

V Etnografii Slovenska (Ethnologia Slavica, Tonus XVI 1984, Slovenské pedagogické nakladateľstvo Bratislava, 1986, s. 64–65) se uvádí, že „... na severním Slovensku ve vesničce Zázrivá se vyráběl tradiční pařený sýr zformovaný do tvaru malých bičů)“.

V této oblasti vzniklo kromě výroby sýrů i centrum nákupů a obchodů s pařenými sýry. V archivních záznamech je zaznamenáno mnoho živnostenských povolení takovýchto kupců.

Obchodníci s pařenými sýry z obce Zázrivá nabízeli a dodnes nabízejí své výrobky na různých trzích a při různých příležitostech, jakými byly svatby, křtiny, Vánoce, masopusty nebo velikonoční svátky. Během těchto svátků se produkce sýrových vojek zvyšovala, což svědčí o jejich oblibě u konzumentů. Důkazem jsou záznamy o výrobě, které si vedli výrobci této sýrové lahůdky.

Zázrivá si svůj zemědělský charakter zachovala až do současnosti. Stejně tak i výroba sýrových vojek pokračuje až do dnešní doby, a to díky zručnosti, zkušenostem a vědomostem získaným od předchozích generací. Zachoval se jejich výrobní postup, specifický tvar a jakost výrobku. Jak uvádí internetová stránka iZURNAL: „... Každá žena v obci Zázrivá umí vytahovat sýr. Je to umění, které se dědí z matky na dceru, to vám poví kterákoli hospodyně...“.

O pověsti a tradici sýra „Zázrivské vojky“ svědčí získání ocenění Značka kvality, kterou uděluje Ministerstvo zemědělství a rozvoje venkova Slovenské republiky, a také články v tisku (např. „Noviny o dianí v Zázrivej“, Rimsko-katolicky farsky urad Zazriva, Zázrivá, Ročník X, číslo 2/2008, článek s názvem „Zázrivské dni 2008“, s. 9).

Díky zručnosti a šikovnosti se obyvatelstvu podařilo se v této drsné oblasti udržet a dostat se do povědomí lidí i za hranicemi oblasti.

„Zázrivské vojky“ jsou známou tradiční pochoutkou nejen pro Slováky, ale i pro zahraniční návštěvníky Slovenska, kteří si z návštěvy Slovenska jako dárek odnášejí balíček této speciality.

Vojky se staly součástí významné každoroční regionální akce, tzv. Zázrivských dní, v jejichž rámci se konají soutěže ve vytahování sýrů „Zázrivské vojky“ a v pletení sýrů „Zázrivské korbáčiky“. O popularitě soutěže svědčí účast domácích výrobců, ale i náhodných soutěžících.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SP-Zazrivske%20vojky.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 11.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/32

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2014/C 109/05

| 1. | Evropská komise dne 2. dubna 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Veolia Environnement S.A. („Veolia“, Francie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií od Electricité de France („EDF“) výhradní kontrolu nad podnikem Dalkia International. Podniky Veolia a EDF v současnosti kontrolují podnik Dalkia International společně. |
| --- | --- |

1.

Evropská komise dne 2. dubna 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Veolia Environnement S.A. („Veolia“, Francie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií od Electricité de France („EDF“) výhradní kontrolu nad podnikem Dalkia International. Podniky Veolia a EDF v současnosti kontrolují podnik Dalkia International společně.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku Veolia: poskytování služeb v oblasti environmentálního managementu (voda, nakládání s odpady, doprava a energetické služby),
  —   podniku Dalkia International: činnosti v oblasti v odvětví energetických služeb mimo Francii, zejména provoz vytápěcích a chladicích sítí, poskytování multitechnologických energetických služeb pro budovy a průmyslová zařízení a v menší míře výroba a velkoobchodní prodej elektřiny. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku Veolia: poskytování služeb v oblasti environmentálního managementu (voda, nakládání s odpady, doprava a energetické služby),

—   podniku Dalkia International: činnosti v oblasti v odvětví energetických služeb mimo Francii, zejména provoz vytápěcích a chladicích sítí, poskytování multitechnologických energetických služeb pro budovy a průmyslová zařízení a v menší míře výroba a velkoobchodní prodej elektřiny.

| 3. | Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Evropská komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky. |
| --- | --- |

4.

Evropská komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

| 5. | Připomínky musí být Evropské komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Připomínky musí být Evropské komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 11.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/33

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets)

(Text s významem pro EHP)

2014/C 109/06

| 1. | Evropská komise dne 3. dubna 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Agroenergi AB („Agroenergi“, Švédsko), vlastněný podnikem Lantmännen ek för („Lantmännen“, Švédsko), a podnik Neova Pellets („Neova“, Švédsko), vlastněný podnikem Vapo Oy („Vapo“, Finsko), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad nově založenou společností vytvářející společný podnik („JV“). |
| --- | --- |

1.

Evropská komise dne 3. dubna 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Agroenergi AB („Agroenergi“, Švédsko), vlastněný podnikem Lantmännen ek för („Lantmännen“, Švédsko), a podnik Neova Pellets („Neova“, Švédsko), vlastněný podnikem Vapo Oy („Vapo“, Finsko), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad nově založenou společností vytvářející společný podnik („JV“).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku Agroenergi: činný v obchodu s dřevěnými peletami ve Švédsku a Lotyšsku,
  —   podniku Neova Pellets: činný v obchodu s dřevěnými peletami ve Švédsku,
  —   společného podniku JV: bude činný v oblasti výroby a prodeje dřevěných pelet ve Švédsku. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku Agroenergi: činný v obchodu s dřevěnými peletami ve Švédsku a Lotyšsku,

—   podniku Neova Pellets: činný v obchodu s dřevěnými peletami ve Švédsku,

—   společného podniku JV: bude činný v oblasti výroby a prodeje dřevěných pelet ve Švédsku.

| 3. | Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Evropská komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets na adresu Generálního ředitelství Evropské komise pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Evropská komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets na adresu Generálního ředitelství Evropské komise pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

---

| 11.4.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 109/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 109/34

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2014/C 109/07

| 1. | Komise dne 4. dubna 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik SCI Vendome Bureaux, zcela ovládaný podnikem AXA S.A. („AXA“, Francie), a podnik PSPLUX S.à r.l., dceřiná společnost podniku Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) v jeho stoprocentním vlastnictví, získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad portfoliem nemovitého majetku v Miláně („Real Estate Portfolio v Miláně“, Itálie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 4. dubna 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik SCI Vendome Bureaux, zcela ovládaný podnikem AXA S.A. („AXA“, Francie), a podnik PSPLUX S.à r.l., dceřiná společnost podniku Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) v jeho stoprocentním vlastnictví, získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad portfoliem nemovitého majetku v Miláně („Real Estate Portfolio v Miláně“, Itálie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku AXA: pojišťovací skupina s celosvětovou působností činná v oblasti životního, zdravotního a dalších druhů pojištění, ale také ve správě investic,
  —   podniku PSPIB: spravuje důchodové investiční fondy a investuje je s cílem realizovat penzijní plány zaměstnanců veřejné správy, kanadské armády, policie a kanadských rezervních sil,
  —   Real Estate Portfolio v Miláně tvoří čtyři budovy: Bodio 4, Bodio 5, La Vela a La Stilo, navržené pro kancelářské a maloobchodní využití. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku AXA: pojišťovací skupina s celosvětovou působností činná v oblasti životního, zdravotního a dalších druhů pojištění, ale také ve správě investic,

—   podniku PSPIB: spravuje důchodové investiční fondy a investuje je s cílem realizovat penzijní plány zaměstnanců veřejné správy, kanadské armády, policie a kanadských rezervních sil,

—   Real Estate Portfolio v Miláně tvoří čtyři budovy: Bodio 4, Bodio 5, La Vela a La Stilo, navržené pro kancelářské a maloobchodní využití.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan na adresu Generálního ředitelství Evropské komise pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan na adresu Generálního ředitelství Evropské komise pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---