# Úřední věstník C 91/9. b

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 91 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 619. března 2018 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 91

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 619. března 2018

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2016–2017Dílčí zasedání 22. a 23. června 2016
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v
  Úř. věst. C 235, 20.7.2017
  PŘIJATÉ TEXTYDílčí zasedání z 28. června 2016
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v
  Úř. věst. C 243, 27.7.2017
  PŘIJATÉ TEXTY | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2016–2017Dílčí zasedání 22. a 23. června 2016
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v
  Úř. věst. C 235, 20.7.2017
  PŘIJATÉ TEXTYDílčí zasedání z 28. června 2016
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v
  Úř. věst. C 243, 27.7.2017
  PŘIJATÉ TEXTY

EVROPSKÝ PARLAMENT

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v

Úř. věst. C 235, 20.7.2017

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v

Úř. věst. C 243, 27.7.2017

1

---

| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| --- | --- |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlament |
| | Čtvrtek, 23. června 2016 |
| 2018/C 91/01 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o masakrech ve východním Kongu (2016/2770(RSP)) | 2 |
| 2018/C 91/02 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o pokračování strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (2015/2281(INI)) | 6 |
| 2018/C 91/03 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o zprávě o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů (2016/2041(INI)) | 16 |
| 2018/C 91/04 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 ke zprávě o provádění směrnice o energetické účinnosti (2012/27/EU) (2015/2232(INI)) | 28 |
| | Úterý, 28. června 2016 |
| 2018/C 91/05 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. června 2016 o rozhodnutí vystoupit z EU, které je výsledkem referenda ve Spojeném království (2016/2800(RSP)) | 40 |

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Čtvrtek, 23. června 2016

2018/C 91/01

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o masakrech ve východním Kongu (2016/2770(RSP))

2

2018/C 91/02

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o pokračování strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (2015/2281(INI))

6

2018/C 91/03

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o zprávě o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů (2016/2041(INI))

16

2018/C 91/04

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 ke zprávě o provádění směrnice o energetické účinnosti (2012/27/EU) (2015/2232(INI))

28

Úterý, 28. června 2016

2018/C 91/05

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. června 2016 o rozhodnutí vystoupit z EU, které je výsledkem referenda ve Spojeném království (2016/2800(RSP))

40

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| | Čtvrtek, 23. června 2016 |
| 2018/C 91/06 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o obecných zásadách účasti Libanonské republiky na programech Unie (16136/2014 – C8-0044/2015 – 2014/0110(NLE)) | 42 |
| 2018/C 91/07 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (13349/2014 – C8-0095/2015 – 2007/0078(NLE)) | 43 |
| 2018/C 91/08 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (13395/2014 – C8-0170/2015 – 2008/0027(NLE)) | 44 |
| 2018/C 91/09 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Monackým knížectvím, kterou se stanovují opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES, jménem Evropské unie (COM(2016)0201 – C8-0157/2016 – 2016/0109(NLE)) | 45 |
| 2018/C 91/10 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Belgie – EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery) (COM(2016)0242 – C8-0170/2016 – 2016/2074(BUD)) | 46 |
| 2018/C 91/11 | P8_TA(2016)0286Víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 302/2009 (COM(2015)0180 – C8-0118/2015 – 2015/0096(COD))P8_TC1-COD(2015)0096Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 23. června 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/... o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 302/2009 | 51 |
| 2018/C 91/12 | P8_TA(2016)0287Víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a rybolov využívající tyto populace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a rybolov využívající tyto populace, mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a ruší nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))P8_TC1-COD(2014)0285Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 23. června 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/..., kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 | 52 |
| 2018/C 91/13 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu nařízení Rady o příslušnosti, rozhodném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech majetkových poměrů v manželství (COM(2016)0106 – C8-0127/2016 – 2016/0059(CNS)) | 53 |
| 2018/C 91/14 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu nařízení Rady o příslušnosti, rozhodném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech majetkových důsledků registrovaného partnerství (COM(2016)0107 – C8-0128/2016 – 2016/0060(CNS)) | 54 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Čtvrtek, 23. června 2016

2018/C 91/06

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o obecných zásadách účasti Libanonské republiky na programech Unie (16136/2014 – C8-0044/2015 – 2014/0110(NLE))

42

2018/C 91/07

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (13349/2014 – C8-0095/2015 – 2007/0078(NLE))

43

2018/C 91/08

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (13395/2014 – C8-0170/2015 – 2008/0027(NLE))

44

2018/C 91/09

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Monackým knížectvím, kterou se stanovují opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES, jménem Evropské unie (COM(2016)0201 – C8-0157/2016 – 2016/0109(NLE))

45

2018/C 91/10

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Belgie – EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery) (COM(2016)0242 – C8-0170/2016 – 2016/2074(BUD))

46

2018/C 91/11

P8_TA(2016)0286Víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 302/2009 (COM(2015)0180 – C8-0118/2015 – 2015/0096(COD))P8_TC1-COD(2015)0096Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 23. června 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/... o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 302/2009

51

2018/C 91/12

P8_TA(2016)0287Víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a rybolov využívající tyto populace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a rybolov využívající tyto populace, mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a ruší nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))P8_TC1-COD(2014)0285Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 23. června 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/..., kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1098/2007

52

2018/C 91/13

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu nařízení Rady o příslušnosti, rozhodném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech majetkových poměrů v manželství (COM(2016)0106 – C8-0127/2016 – 2016/0059(CNS))

53

2018/C 91/14

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu nařízení Rady o příslušnosti, rozhodném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech majetkových důsledků registrovaného partnerství (COM(2016)0107 – C8-0128/2016 – 2016/0060(CNS))

54

---

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Postup konzultace |
| --- | --- |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Řádný legislativní postup: první čtení |
| ***II | Řádný legislativní postup: druhé čtení |
| ***III | Řádný legislativní postup: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Postup konzultace

***

Postup souhlasu

***I

Řádný legislativní postup: první čtení

***II

Řádný legislativní postup: druhé čtení

***III

Řádný legislativní postup: třetí čtení

(Druh postupu závisí na právním základu navrženém v návrhu aktu)

Pozměňovací návrhy Parlamentu:

Nové části textu jsou označeny
  tučně kurzivou
  . Vypuštěné části textu jsou označeny buď symbolem ▌nebo přeškrtnuty. Nahrazení se vyznačují tak, že nový text se označí
  tučně kurzivou
  a nahrazený text se vymaže nebo přeškrtne.

tučně kurzivou

tučně kurzivou

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

9.3.2018

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/1

---

EVROPSKÝ PARLAMENT

ZASEDÁNÍ 2016–2017

Dílčí zasedání 22. a 23. června 2016

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v

  Úř. věst. C 235, 20.7.2017

PŘIJATÉ TEXTY

Dílčí zasedání z 28. června 2016

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v

  Úř. věst. C 243, 27.7.2017

PŘIJATÉ TEXTY

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Čtvrtek, 23. června 2016

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/2

---

P8_TA(2016)0290

Masakry ve východním Kongu

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o masakrech ve východním Kongu (2016/2770(RSP))

(2018/C 091/01)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Demokratické republice Kongo (DRK), zejména na usnesení ze dne 10. března 2016 (1) a 9. července 2015 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Demokratické republice Kongo (DRK), zejména na usnesení ze dne 10. března 2016 (1) a 9. července 2015 (2),

| — | s ohledem na usnesení Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU ze dne 15. června 2016 o předvolební a bezpečnostní situaci v DRK, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU ze dne 15. června 2016 o předvolební a bezpečnostní situaci v DRK,

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a na prohlášení její mluvčí o situaci v Demokratické republice Kongo, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a na prohlášení její mluvčí o situaci v Demokratické republice Kongo,

| — | s ohledem na prohlášení Delegace EU v Demokratické republice Kongo o situaci v oblasti lidských práv v této zemi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Delegace EU v Demokratické republice Kongo o situaci v oblasti lidských práv v této zemi,

| — | s ohledem na závěry Rady o Demokratické republice Kongo ze dne 23. května 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o Demokratické republice Kongo ze dne 23. května 2016,

| — | s ohledem na výroční zprávu EU o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2014, kterou Rada přijala dne 22. června 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu EU o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2014, kterou Rada přijala dne 22. června 2015,

| — | s ohledem na otevřený dopis skupin občanské společnosti z oblasti Beni, Butemba a Lubera prezidentovi Demokratické republiky Kongo ze dne 14. května 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na otevřený dopis skupin občanské společnosti z oblasti Beni, Butemba a Lubera prezidentovi Demokratické republiky Kongo ze dne 14. května 2016,

| — | s ohledem na tzv. nairobská prohlášení z prosince 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na tzv. nairobská prohlášení z prosince 2013,

| — | s ohledem na Rámec OSN pro mír, bezpečnost a spolupráci pro Demokratickou republiku Kongo a tento region, který byl podepsán v únoru 2013 v Addis Abebě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Rámec OSN pro mír, bezpečnost a spolupráci pro Demokratickou republiku Kongo a tento region, který byl podepsán v únoru 2013 v Addis Abebě,

| — | s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN o DRK, zejména na rezoluci č. 2198 (2015) o obnovení sankčního režimu v DRK a mandátu skupiny odborníků a na rezoluci č. 2277 (2016), kterou byl o jeden rok prodloužen mandát Stabilizační mise OSN v DRK (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN o DRK, zejména na rezoluci č. 2198 (2015) o obnovení sankčního režimu v DRK a mandátu skupiny odborníků a na rezoluci č. 2277 (2016), kterou byl o jeden rok prodloužen mandát Stabilizační mise OSN v DRK (MONUSCO),

| — | s ohledem na zprávu skupiny odborníků OSN ze dne 23. května 2016 o DRK, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu skupiny odborníků OSN ze dne 23. května 2016 o DRK,

| — | s ohledem na výroční zprávu vysokého komisaře OSN pro lidská práva o stavu lidských práv a činnosti Společného úřadu OSN pro lidská práva v DRK ze dne 27. července 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu vysokého komisaře OSN pro lidská práva o stavu lidských práv a činnosti Společného úřadu OSN pro lidská práva v DRK ze dne 27. července 2015,

| — | s ohledem na rozhodnutí a nařízení vydaná Mezinárodním soudním dvorem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí a nařízení vydaná Mezinárodním soudním dvorem,

| — | s ohledem na společné tiskové prohlášení skupiny mezinárodních vyslanců a zástupců pro oblast afrických Velkých jezer o volbách v DRK ze dne 2. září 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné tiskové prohlášení skupiny mezinárodních vyslanců a zástupců pro oblast afrických Velkých jezer o volbách v DRK ze dne 2. září 2015,

| — | s ohledem na prohlášení předsedy Rady bezpečnosti OSN ze dne 9. listopadu 2015 o situaci v DRK, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení předsedy Rady bezpečnosti OSN ze dne 9. listopadu 2015 o situaci v DRK,

| — | s ohledem na zprávy generálního tajemníka OSN o Stabilizační misi Organizace spojených národů v DRK a o provádění Rámce OSN pro mír, bezpečnost a spolupráci pro Demokratickou republiku Kongo a tento region ze dne 9. března 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy generálního tajemníka OSN o Stabilizační misi Organizace spojených národů v DRK a o provádění Rámce OSN pro mír, bezpečnost a spolupráci pro Demokratickou republiku Kongo a tento region ze dne 9. března 2016,

| — | s ohledem na revidovanou dohodu o partnerství z Cotonou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na revidovanou dohodu o partnerství z Cotonou,

| — | s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů z června 1981, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů z června 1981,

| — | s ohledem na Africkou chartu pro demokracii, volby a veřejnou správu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu pro demokracii, volby a veřejnou správu,

| — | s ohledem na ústavu Demokratické republiky Kongo ze dne 18. února 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ústavu Demokratické republiky Kongo ze dne 18. února 2006,

| — | s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že bezpečnostní situace v Demokratické republice Kongo se v severovýchodní části země, kde stále působí desítky ozbrojených skupin, i nadále zhoršuje, což dokládá řada zpráv o masakrech, náboru dětí a jejich zneužívání ozbrojenými skupinami a o všeobecně rozšířeném násilí založeném na pohlaví a genderu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že bezpečnostní situace v Demokratické republice Kongo se v severovýchodní části země, kde stále působí desítky ozbrojených skupin, i nadále zhoršuje, což dokládá řada zpráv o masakrech, náboru dětí a jejich zneužívání ozbrojenými skupinami a o všeobecně rozšířeném násilí založeném na pohlaví a genderu;

| B. | vzhledem k tomu, že na území Beni, Lubera a Butemba bylo od října 2014 do května 2016 brutálně zavražděno více než 1 160 lidí, více než 1 470 osob zmizelo, bylo zapáleno mnoho domů, zdravotnických zařízení a škol a mnoho žen, mužů a dětí se stalo oběťmi sexuálního násilí; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že na území Beni, Lubera a Butemba bylo od října 2014 do května 2016 brutálně zavražděno více než 1 160 lidí, více než 1 470 osob zmizelo, bylo zapáleno mnoho domů, zdravotnických zařízení a škol a mnoho žen, mužů a dětí se stalo oběťmi sexuálního násilí;

| C. | vzhledem k tomu, že mnoho vesnic nacházejících se na těchto územích je v současné době zabráno ozbrojenými skupinami; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že mnoho vesnic nacházejících se na těchto územích je v současné době zabráno ozbrojenými skupinami;

| D. | vzhledem k projevům rostoucí nespokojenosti s nečinností a mlčením vlády Demokratické republiky Kongo tváří v tvář těmto krutostem, jichž se údajně dopouštějí jak povstalecké skupiny, tak státní vojenské síly; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k projevům rostoucí nespokojenosti s nečinností a mlčením vlády Demokratické republiky Kongo tváří v tvář těmto krutostem, jichž se údajně dopouštějí jak povstalecké skupiny, tak státní vojenské síly;

| E. | vzhledem k tomu, že v některých případech byly spáchány výjimečně násilné vraždy v bezprostřední blízkosti míst obsazených ozbrojenými silami Demokratické republiky Kongo (FARDC) a základen mírové mise OSN v DRK (MONUSCO); |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v některých případech byly spáchány výjimečně násilné vraždy v bezprostřední blízkosti míst obsazených ozbrojenými silami Demokratické republiky Kongo (FARDC) a základen mírové mise OSN v DRK (MONUSCO);

| F. | vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství je k těmto masakrům lhostejné a sdělovací prostředky o nich mlčí; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství je k těmto masakrům lhostejné a sdělovací prostředky o nich mlčí;

| G. | vzhledem k tomu, že prezident DRK ručí podle ústavy za národní integritu, národní nezávislost, bezpečnost osob a majetku a za řádné fungování státních orgánů a je vrchním velitelem ozbrojených sil této země; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že prezident DRK ručí podle ústavy za národní integritu, národní nezávislost, bezpečnost osob a majetku a za řádné fungování státních orgánů a je vrchním velitelem ozbrojených sil této země;

| H. | vzhledem k tomu, že v Demokratické republice Kongo panuje politicky velmi napjatá situace, neboť 20. prosince 2016 má podle ústavy odejít z funkce prezident Kabila, který je u moci od roku 2001, avšak dosud neoznámil, že tak učiní; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v Demokratické republice Kongo panuje politicky velmi napjatá situace, neboť 20. prosince 2016 má podle ústavy odejít z funkce prezident Kabila, který je u moci od roku 2001, avšak dosud neoznámil, že tak učiní;

| I. | vzhledem k tomu, že konžská armáda a mise MONUSCO jsou v tomto regionu přítomny proto, aby udržovaly stabilitu, bojovaly proti ozbrojeným skupinám a chránily civilisty; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že konžská armáda a mise MONUSCO jsou v tomto regionu přítomny proto, aby udržovaly stabilitu, bojovaly proti ozbrojeným skupinám a chránily civilisty;

| J. | vzhledem k tomu, že mandát mise MONUSCO byl prodloužen a posílen; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že mandát mise MONUSCO byl prodloužen a posílen;

| K. | vzhledem k tomu, že osoby odpovědné za porušování lidských práv unikají výkonu spravedlnosti, což vytváří atmosféru beztrestnosti a vede k páchání nových trestných činů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že osoby odpovědné za porušování lidských práv unikají výkonu spravedlnosti, což vytváří atmosféru beztrestnosti a vede k páchání nových trestných činů;

| L. | vzhledem k tomu, že zásadní problém pro mír představují neúspěšné snahy DRK o demobilizaci tisíců povstaleckých bojovníků, ať už prostřednictvím jejich začlenění do konžské armády, nebo usnadněním jejich odchodu do civilního života; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že zásadní problém pro mír představují neúspěšné snahy DRK o demobilizaci tisíců povstaleckých bojovníků, ať už prostřednictvím jejich začlenění do konžské armády, nebo usnadněním jejich odchodu do civilního života;

| M. | vzhledem k tomu, že podle odhadů humanitárních subjektů potřebuje v současné době pomoc 7,5 milionu osob; vzhledem k tomu, že probíhající konflikt a vojenské operace způsobily rovněž vnitřní vysídlení 1,5 milionu osob a přinutily více než 400 000 osob k tomu, aby zemi opustily; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že podle odhadů humanitárních subjektů potřebuje v současné době pomoc 7,5 milionu osob; vzhledem k tomu, že probíhající konflikt a vojenské operace způsobily rovněž vnitřní vysídlení 1,5 milionu osob a přinutily více než 400 000 osob k tomu, aby zemi opustily;

| N. | vzhledem k tomu, že Úřad OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí (OCHA) informoval o rostoucím počtu únosů a útoků na humanitární pracovníky a konvoje, což donutilo humanitární organizace odložit dodávky pomoci a pozastavit svou činnost; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Úřad OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí (OCHA) informoval o rostoucím počtu únosů a útoků na humanitární pracovníky a konvoje, což donutilo humanitární organizace odložit dodávky pomoci a pozastavit svou činnost;

| O. | vzhledem k tomu, že masakry ve východním Kongu jsou důsledkem spojení mezi regionální a celostátní politikou, využíváním etnického napětí a těžbou nerostných surovin; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že masakry ve východním Kongu jsou důsledkem spojení mezi regionální a celostátní politikou, využíváním etnického napětí a těžbou nerostných surovin;

| 1. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad stupňováním násilí a nad znepokojivou a zhoršující se humanitární situací v DRK, která je způsobena zejména ozbrojenými konflikty ve východních provinciích, které trvají již déle než 20 let; vyjadřuje politování nad oběťmi na životech a vyjadřuje solidaritu obyvatelům DRK; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje hluboké znepokojení nad stupňováním násilí a nad znepokojivou a zhoršující se humanitární situací v DRK, která je způsobena zejména ozbrojenými konflikty ve východních provinciích, které trvají již déle než 20 let; vyjadřuje politování nad oběťmi na životech a vyjadřuje solidaritu obyvatelům DRK;

| 2. | znovu vyzývá všechny strany konfliktu, aby okamžitě ukončily násilí, složily zbraně, propustily všechny děti, které bojují v jejich řadách, a podpořily dialog s cílem nalézt mírové a trvalé řešení konfliktu; požaduje zejména urychlené a aktivní obnovení spolupráce mise MONUSCO a ozbrojených sil DRK (FARDC) na základě dohody o vojenské spolupráci podepsané dne 28. ledna 2016 v Kinshase s cílem obnovit a upevnit mír a bezpečnost ve východním regionu i v celé zemi; |
| --- | --- |

2.

znovu vyzývá všechny strany konfliktu, aby okamžitě ukončily násilí, složily zbraně, propustily všechny děti, které bojují v jejich řadách, a podpořily dialog s cílem nalézt mírové a trvalé řešení konfliktu; požaduje zejména urychlené a aktivní obnovení spolupráce mise MONUSCO a ozbrojených sil DRK (FARDC) na základě dohody o vojenské spolupráci podepsané dne 28. ledna 2016 v Kinshase s cílem obnovit a upevnit mír a bezpečnost ve východním regionu i v celé zemi;

| 3. | připomíná, že neutralizace všech ozbrojených skupin v tomto regionu výraznou měrou přispěje k míru a stabilitě, a vyzývá vládu DRK, aby tento cíl učinila prioritou a aby obnovila bezpečnost všech svých občanů a stabilitu na území Beni, Lubera a Butemba; |
| --- | --- |

3.

připomíná, že neutralizace všech ozbrojených skupin v tomto regionu výraznou měrou přispěje k míru a stabilitě, a vyzývá vládu DRK, aby tento cíl učinila prioritou a aby obnovila bezpečnost všech svých občanů a stabilitu na území Beni, Lubera a Butemba;

| 4. | naléhavě žádá, aby mezinárodní společenství zahájilo důkladné, nezávislé a transparentní vyšetřování masakrů, na němž by plně spolupracovaly vláda DRK a mise MONUSCO; vyzývá k uspořádání mimořádné schůze skupiny mezinárodních vyslanců a zástupců pro oblast afrických Velkých jezer při příležitosti voleb v DRK s cílem přijmout v této souvislosti vhodné opatření, jakým je například mobilizace Rady bezpečnosti OSN; |
| --- | --- |

4.

naléhavě žádá, aby mezinárodní společenství zahájilo důkladné, nezávislé a transparentní vyšetřování masakrů, na němž by plně spolupracovaly vláda DRK a mise MONUSCO; vyzývá k uspořádání mimořádné schůze skupiny mezinárodních vyslanců a zástupců pro oblast afrických Velkých jezer při příležitosti voleb v DRK s cílem přijmout v této souvislosti vhodné opatření, jakým je například mobilizace Rady bezpečnosti OSN;

| 5. | trvá na tom, že tato situace by neměla znemožnit konání voleb v souladu s ústavou; zdůrazňuje, že úspěšné a včasné konání voleb bude zásadní pro dlouhodobou stabilitu a rozvoj země; |
| --- | --- |

5.

trvá na tom, že tato situace by neměla znemožnit konání voleb v souladu s ústavou; zdůrazňuje, že úspěšné a včasné konání voleb bude zásadní pro dlouhodobou stabilitu a rozvoj země;

| 6. | vyzývá žalobce Mezinárodního trestního soudu, aby shromáždil informace a zabýval se případy zneužívání, a zjistil tak, zda existují důvody pro to, aby tento soud vyšetřil údajné zločiny spáchané v oblasti Beni; |
| --- | --- |

6.

vyzývá žalobce Mezinárodního trestního soudu, aby shromáždil informace a zabýval se případy zneužívání, a zjistil tak, zda existují důvody pro to, aby tento soud vyšetřil údajné zločiny spáchané v oblasti Beni;

| 7. | znovu opakuje, že ti, kdo porušují lidská práva, páchají válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a sexuální násilí na ženách a dívkách, ani ti, kdo nesou odpovědnost za nábor dětských vojáků, nemohou zůstat nepotrestáni; zdůrazňuje, že osoby odpovědné za jakékoli podobné činy je třeba nahlásit, identifikovat, stíhat a potrestat v souladu s vnitrostátním a mezinárodním trestním právem; |
| --- | --- |

7.

znovu opakuje, že ti, kdo porušují lidská práva, páchají válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a sexuální násilí na ženách a dívkách, ani ti, kdo nesou odpovědnost za nábor dětských vojáků, nemohou zůstat nepotrestáni; zdůrazňuje, že osoby odpovědné za jakékoli podobné činy je třeba nahlásit, identifikovat, stíhat a potrestat v souladu s vnitrostátním a mezinárodním trestním právem;

| 8. | žádá o vypracování a zveřejnění hodnotící zprávy činností mise MONUSCO; vítá rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2277 (2016), která prodloužila mandát mise MONUSCO a posílila její kompetence v oblasti civilní ochrany a lidských práv, včetně genderového násilí a násilí páchaného na dětech; |
| --- | --- |

8.

žádá o vypracování a zveřejnění hodnotící zprávy činností mise MONUSCO; vítá rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2277 (2016), která prodloužila mandát mise MONUSCO a posílila její kompetence v oblasti civilní ochrany a lidských práv, včetně genderového násilí a násilí páchaného na dětech;

| 9. | naléhavě vyzývá misi MONUSCO, aby tento mandát plně využívala k ochraně civilního obyvatelstva prostřednictvím „transformace ozbrojených sil“, jejímž cílem je zajistit větší operační schopnost mise, pokud jde o ochranu civilního obyvatelstva, díky využití mechanismů rychlého nasazení a leteckých průzkumů na východě Konga, včetně hlídek a mobilních operačních základen; |
| --- | --- |

9.

naléhavě vyzývá misi MONUSCO, aby tento mandát plně využívala k ochraně civilního obyvatelstva prostřednictvím „transformace ozbrojených sil“, jejímž cílem je zajistit větší operační schopnost mise, pokud jde o ochranu civilního obyvatelstva, díky využití mechanismů rychlého nasazení a leteckých průzkumů na východě Konga, včetně hlídek a mobilních operačních základen;

| 10. | vyzývá Africkou unii a EU, aby zajistily neustálý politický dialog mezi zeměmi oblasti Velkých jezer s cílem zabránit jakékoli další destabilizaci; vyjadřuje politování nad tím, že v provádění rámcové dohody o míru, bezpečnosti a spolupráci z února 2013 bylo dosaženo pouze omezeného pokroku a vyzývá všechny strany, aby aktivně přispívaly k dosažení stability; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Africkou unii a EU, aby zajistily neustálý politický dialog mezi zeměmi oblasti Velkých jezer s cílem zabránit jakékoli další destabilizaci; vyjadřuje politování nad tím, že v provádění rámcové dohody o míru, bezpečnosti a spolupráci z února 2013 bylo dosaženo pouze omezeného pokroku a vyzývá všechny strany, aby aktivně přispívaly k dosažení stability;

| 11. | trvá na tom, že je nezbytné zapojit občanskou společnost do každého opatření na ochranu civilistů a vyřešení konfliktů a že je třeba, aby vláda DRK a mezinárodní společenství poskytly obhájcům lidských práv ochranu a platformu; |
| --- | --- |

11.

trvá na tom, že je nezbytné zapojit občanskou společnost do každého opatření na ochranu civilistů a vyřešení konfliktů a že je třeba, aby vláda DRK a mezinárodní společenství poskytly obhájcům lidských práv ochranu a platformu;

| 12. | uznává úsilí, které orgány Demokratické republiky Kongo vynakládají v oblasti boje proti beztrestnosti a předcházení sexuálnímu násilí a násilí páchanému na dětech, domnívá se však, že pokrok je stále pomalý; |
| --- | --- |

12.

uznává úsilí, které orgány Demokratické republiky Kongo vynakládají v oblasti boje proti beztrestnosti a předcházení sexuálnímu násilí a násilí páchanému na dětech, domnívá se však, že pokrok je stále pomalý;

| 13. | připomíná EU, že je třeba udržovat soudržnost mezi jejími politikami, včetně obchodu se zbraněmi a surovinami, a že jednání o dohodách v tomto regionu musí vést k prosazení míru, stability, rozvoje a lidských práv; |
| --- | --- |

13.

připomíná EU, že je třeba udržovat soudržnost mezi jejími politikami, včetně obchodu se zbraněmi a surovinami, a že jednání o dohodách v tomto regionu musí vést k prosazení míru, stability, rozvoje a lidských práv;

| 14. | vyzývá EU, aby zvážila možnost zavedení cílených sankcí, včetně zákazů cestování a zmrazení aktiv, vůči osobám odpovědným za masakry ve východním Kongu a násilné zákroky v DRK s cílem pomoci předejít dalšímu násilí; |
| --- | --- |

14.

vyzývá EU, aby zvážila možnost zavedení cílených sankcí, včetně zákazů cestování a zmrazení aktiv, vůči osobám odpovědným za masakry ve východním Kongu a násilné zákroky v DRK s cílem pomoci předejít dalšímu násilí;

| 15. | vyzývá EU a její členské státy, aby i nadále poskytovaly pomoc obyvatelům DRK s cílem zlepšit životní podmínky nejzranitelnějších skupin obyvatelstva, zejména vnitřně vysídlených osob; |
| --- | --- |

15.

vyzývá EU a její členské státy, aby i nadále poskytovaly pomoc obyvatelům DRK s cílem zlepšit životní podmínky nejzranitelnějších skupin obyvatelstva, zejména vnitřně vysídlených osob;

| 16. | odsuzuje veškeré útoky proti humanitárním subjektům a překážky v přístupu k humanitární pomoci; naléhavě vyzývá všechny strany konfliktu, aby respektovaly nezávislost, neutralitu a nestrannost humanitárních subjektů; |
| --- | --- |

16.

odsuzuje veškeré útoky proti humanitárním subjektům a překážky v přístupu k humanitární pomoci; naléhavě vyzývá všechny strany konfliktu, aby respektovaly nezávislost, neutralitu a nestrannost humanitárních subjektů;

| 17. | opětovně potvrzuje, že činnost společností musí v plném rozsahu splňovat mezinárodní standardy lidských práv; vyzývá proto členské státy, aby zajistily, aby společnosti v jejich jurisdikci neporušovaly lidská práva a mezinárodní standardy spojené s jejich činností ve třetích zemích; |
| --- | --- |

17.

opětovně potvrzuje, že činnost společností musí v plném rozsahu splňovat mezinárodní standardy lidských práv; vyzývá proto členské státy, aby zajistily, aby společnosti v jejich jurisdikci neporušovaly lidská práva a mezinárodní standardy spojené s jejich činností ve třetích zemích;

| 18. | vítá úsilí orgánů Demokratické republiky Kongo o uplatňování právních předpisů, které zakazují obchodování s nerosty a jejich zpracovávání v oblastech, v nichž probíhá nelegální těžba nerostů, jako jsou oblasti pod kontrolou ozbrojených skupin; vyzývá tyto orgány, aby zintenzivnily uplatňování právních předpisů a zajistily důkladnější kontrolu dohod o těžbě a zneužívání výnosů z těžby; vyzývá EU, aby podporovala úsilí DRK v tomto smyslu prostřednictvím své politiky rozvojové spolupráce; vítá nedávno schválené evropské ujednání o povinných pečlivých kontrolách dodavatelů konfliktních minerálů, které je prvním krokem při řešení odpovědnosti evropských společností v této oblasti, a naléhavě EU vyzývá, aby toto ujednání převedla do ambiciózních právních předpisů, které je třeba urychleně přijmout; |
| --- | --- |

18.

vítá úsilí orgánů Demokratické republiky Kongo o uplatňování právních předpisů, které zakazují obchodování s nerosty a jejich zpracovávání v oblastech, v nichž probíhá nelegální těžba nerostů, jako jsou oblasti pod kontrolou ozbrojených skupin; vyzývá tyto orgány, aby zintenzivnily uplatňování právních předpisů a zajistily důkladnější kontrolu dohod o těžbě a zneužívání výnosů z těžby; vyzývá EU, aby podporovala úsilí DRK v tomto smyslu prostřednictvím své politiky rozvojové spolupráce; vítá nedávno schválené evropské ujednání o povinných pečlivých kontrolách dodavatelů konfliktních minerálů, které je prvním krokem při řešení odpovědnosti evropských společností v této oblasti, a naléhavě EU vyzývá, aby toto ujednání převedla do ambiciózních právních předpisů, které je třeba urychleně přijmout;

| 19. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Africké unii, Radě ministrů AKT-EU, generálnímu tajemníkovi OSN, Radě OSN pro lidská práva a prezidentovi, předsedovi vlády a parlamentu DRK. |
| --- | --- |

19.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Africké unii, Radě ministrů AKT-EU, generálnímu tajemníkovi OSN, Radě OSN pro lidská práva a prezidentovi, předsedovi vlády a parlamentu DRK.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0085.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0278.

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/6

---

P8_TA(2016)0291

Pokračování strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o pokračování strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (2015/2281(INI))

(2018/C 091/02)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na její článek 14, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na její článek 14,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (1),

| — | s ohledem na společnou zprávu Rady a Komise pro rok 2012 o provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020): „Vzdělávání a odborná příprava v inteligentní a udržitelné Evropě podporující začlenění“ (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou zprávu Rady a Komise pro rok 2012 o provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020): „Vzdělávání a odborná příprava v inteligentní a udržitelné Evropě podporující začlenění“ (2),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. srpna 2015 adresované Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „návrh společné zprávy Rady a Komise pro rok 2015 o provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) – Nové priority evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (COM(2015)0408), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. srpna 2015 adresované Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „návrh společné zprávy Rady a Komise pro rok 2015 o provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) – Nové priority evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (COM(2015)0408),

| — | s ohledem na společnou zprávu Rady a Komise pro rok 2015 o provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020): „Nové priority evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou zprávu Rady a Komise pro rok 2015 o provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020): „Nové priority evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (3),

| — | s ohledem na závěry Rady ze zasedání ve dnech 28. a 29. listopadu 2011 o referenční úrovni mobility ve vzdělávání (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze zasedání ve dnech 28. a 29. listopadu 2011 o referenční úrovni mobility ve vzdělávání (4),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o vzdělávání pro udržitelný rozvoj (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o vzdělávání pro udržitelný rozvoj (5),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 17. února 2014 o investicích do vzdělávání a odborné přípravy – reakce na sdělení „Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností v zájmu dosažení lepších socioekonomických výsledků“ a na „Roční analýzu růstu pro rok 2013“ (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 17. února 2014 o investicích do vzdělávání a odborné přípravy – reakce na sdělení „Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností v zájmu dosažení lepších socioekonomických výsledků“ a na „Roční analýzu růstu pro rok 2013“ (6),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 20. května 2014 o účinném vzdělávání učitelů (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 20. května 2014 o účinném vzdělávání učitelů (7),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 20. května 2014 o zajišťování kvality na podporu vzdělávání a odborné přípravy (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 20. května 2014 o zajišťování kvality na podporu vzdělávání a odborné přípravy (8),

| — | s ohledem na závěry Rady o podnikavosti ve vzdělávání a odborné přípravě (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o podnikavosti ve vzdělávání a odborné přípravě (9),

| — | s ohledem na závěry Rady o úloze předškolního a základního vzdělávání při podpoře kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o úloze předškolního a základního vzdělávání při podpoře kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí (10),

| — | s ohledem na závěry Rady o snižování míry předčasných odchodů ze vzdělávání a o podpoře úspěchu ve škole (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o snižování míry předčasných odchodů ze vzdělávání a o podpoře úspěchu ve škole (11),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností v zájmu dosažení lepších socioekonomických výsledků“ (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností v zájmu dosažení lepších socioekonomických výsledků“ (COM(2012)0669),

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (12),

| — | s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/962/ES ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/962/ES ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (13),

| — | s ohledem na prohlášení z neformálního setkání ministrů školství EU, které se konalo dne 17. března 2015, o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání („Pařížské prohlášení“) (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení z neformálního setkání ministrů školství EU, které se konalo dne 17. března 2015, o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání („Pařížské prohlášení“) (14),

| — | s ohledem na závěry z Rigy ze dne 22. června 2015, které přijali ministři odpovědní za odborné vzdělávání a přípravu (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry z Rigy ze dne 22. června 2015, které přijali ministři odpovědní za odborné vzdělávání a přípravu (15),

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 3. července 2008 s názvem „Migrace a mobilita: úkoly a příležitosti vzdělávacích systémů EU“ (COM(2008)0423), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 3. července 2008 s názvem „Migrace a mobilita: úkoly a příležitosti vzdělávacích systémů EU“ (COM(2008)0423),

| — | s ohledem na zprávu, kterou v únoru 2010 vypracovala pro Komisi skupina odborníků pro nové dovednosti pro nová pracovní místa, nazvanou „Nové dovednosti pro nová pracovní místa: je třeba začít jednat“ (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu, kterou v únoru 2010 vypracovala pro Komisi skupina odborníků pro nové dovednosti pro nová pracovní místa, nazvanou „Nové dovednosti pro nová pracovní místa: je třeba začít jednat“ (16),

| — | s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility (17),

| — | s ohledem na zprávu ze šestého zasedání Fóra pro dialog mezi univerzitami a podniky, které se konalo v březnu roku 2015 (18), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu ze šestého zasedání Fóra pro dialog mezi univerzitami a podniky, které se konalo v březnu roku 2015 (18),

| — | s ohledem na předpověď budoucích potřeb Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) z roku 2012 nazvanou „Budoucí nabídka dovedností a poptávka po dovednostech v Evropě“ (19), |
| --- | --- |

—

s ohledem na předpověď budoucích potřeb Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) z roku 2012 nazvanou „Budoucí nabídka dovedností a poptávka po dovednostech v Evropě“ (19),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2015 o podpoře podnikání mladých prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy (20) a usnesení ze dne 28. dubna 2015 o krocích v návaznosti na provádění boloňského procesu (21), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2015 o podpoře podnikání mladých prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy (20) a usnesení ze dne 28. dubna 2015 o krocích v návaznosti na provádění boloňského procesu (21),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. listopadu 2015 o vzdělávání dětí v mimořádných situacích a ve vleklých krizích (22), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. listopadu 2015 o vzdělávání dětí v mimořádných situacích a ve vleklých krizích (22),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. dubna 2016 nazvané „Erasmus+ a další nástroje na podporu mobility v oblasti odborného vzdělávání a přípravy – celoživotním pojetí učení“ (23), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. dubna 2016 nazvané „Erasmus+ a další nástroje na podporu mobility v oblasti odborného vzdělávání a přípravy – celoživotním pojetí učení“ (23),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0176/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0176/2016),

| A. | vzhledem k tomu, že všechny níže uvedené odkazy na „vzdělávání a odbornou přípravu“ by měly být pojímány jako odkazy na formální, neformální i informální formy učení, neboť se jedná o doplňkové aspekty při přechodu na vzdělávající se společnost a neboť jejich úlohou je zaměření na konkrétní cílové skupiny, čímž by měly usnadňovat začleňování lidem, kteří mají méně možností vzdělávat se; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že všechny níže uvedené odkazy na „vzdělávání a odbornou přípravu“ by měly být pojímány jako odkazy na formální, neformální i informální formy učení, neboť se jedná o doplňkové aspekty při přechodu na vzdělávající se společnost a neboť jejich úlohou je zaměření na konkrétní cílové skupiny, čímž by měly usnadňovat začleňování lidem, kteří mají méně možností vzdělávat se;

| B. | vzhledem k tomu, že vzdělávání a odborná příprava by neměly být orientovány pouze na naplňování potřeb trhu práce, ale měly by být hodnotou samy o sobě, neboť vzdělání má stejně důležitou úlohu při rozvoji mravních a občanských ctností a všeobecně chápaných humanistických hodnot zakotvených ve Smlouvách a při upevňování demokratických zásad, na nichž je založena Evropa; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vzdělávání a odborná příprava by neměly být orientovány pouze na naplňování potřeb trhu práce, ale měly by být hodnotou samy o sobě, neboť vzdělání má stejně důležitou úlohu při rozvoji mravních a občanských ctností a všeobecně chápaných humanistických hodnot zakotvených ve Smlouvách a při upevňování demokratických zásad, na nichž je založena Evropa;

| C. | vzhledem k tomu, že vzdělávání by mělo přispívat k osobnímu rozvoji, vzájemnému respektu a růstu mladých lidí s cílem vytvářet z nich aktivní, zodpovědné a uvědomělé občany s občanskými, sociálními a průřezovými mezikulturními dovednostmi, stejně jako kvalifikované odborníky; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že vzdělávání by mělo přispívat k osobnímu rozvoji, vzájemnému respektu a růstu mladých lidí s cílem vytvářet z nich aktivní, zodpovědné a uvědomělé občany s občanskými, sociálními a průřezovými mezikulturními dovednostmi, stejně jako kvalifikované odborníky;

| D. | vzhledem k tomu, že vzdělání by mělo být považováno za základní lidské právo a veřejný statek a jako takové by mělo být dostupné všem; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že vzdělání by mělo být považováno za základní lidské právo a veřejný statek a jako takové by mělo být dostupné všem;

| E. | vzhledem k tomu, že vzdělávání a odborná příprava hrají významnou úlohu, pokud jde o potírání chudoby a sociálního vyloučení a že rozšíření přístupu k celoživotnímu učení může nabídnout nové možnosti méně kvalifikovaným osobám, nezaměstnaným, osobám se zvláštními potřebami, seniorům a migrantům; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že vzdělávání a odborná příprava hrají významnou úlohu, pokud jde o potírání chudoby a sociálního vyloučení a že rozšíření přístupu k celoživotnímu učení může nabídnout nové možnosti méně kvalifikovaným osobám, nezaměstnaným, osobám se zvláštními potřebami, seniorům a migrantům;

| F. | vzhledem k tomu, že inkluzivní a vysoce kvalitní vzdělávání a odborná příprava mají zásadní význam pro kulturní, hospodářský a společenský rozvoj Evropy; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že inkluzivní a vysoce kvalitní vzdělávání a odborná příprava mají zásadní význam pro kulturní, hospodářský a společenský rozvoj Evropy;

| G. | vzhledem k tomu, že v Evropě by vzdělávání a odborná příprava měly přispívat ke strategiím a iniciativám EU, včetně strategie Evropa 2020, iniciativy týkající se jednotného digitálního trhu, programu EU pro bezpečnost a investičního plánu pro Evropu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v Evropě by vzdělávání a odborná příprava měly přispívat ke strategiím a iniciativám EU, včetně strategie Evropa 2020, iniciativy týkající se jednotného digitálního trhu, programu EU pro bezpečnost a investičního plánu pro Evropu;

| H. | vzhledem k tomu, že všechny členské státy se nepotýkají se stejným druhem a stejnou mírou problémů, a tudíž by měla být veškerá doporučení navrhovaná v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pružná a měla by zohledňovat vnitrostátní a regionální hospodářskou, sociální, demografickou a kulturní situaci, jakož i další faktory, a jejich účelem by současně mělo být zlepšení celkové situace v EU; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že všechny členské státy se nepotýkají se stejným druhem a stejnou mírou problémů, a tudíž by měla být veškerá doporučení navrhovaná v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pružná a měla by zohledňovat vnitrostátní a regionální hospodářskou, sociální, demografickou a kulturní situaci, jakož i další faktory, a jejich účelem by současně mělo být zlepšení celkové situace v EU;

| I. | vzhledem k tomu, že rámec spolupráce ET 2020 by měl respektovat pravomoci členských států a současně doplňovat vnitrostátní opatření a podporovat snahy členských států o rozvoj vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že rámec spolupráce ET 2020 by měl respektovat pravomoci členských států a současně doplňovat vnitrostátní opatření a podporovat snahy členských států o rozvoj vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy;

| J. | vzhledem k tomu, že hospodářskému rozvoji a sociální soudržnosti by měla být přikládána stejná váha na základě kombinace politik vedoucích ke spravedlivějšímu rozšíření znalostí mezi občany za účelem řešení problému rostoucích rozdílů ve mzdách, které se objevují jako vedlejší účinek technologického růstu založeného na dovednostech; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že hospodářskému rozvoji a sociální soudržnosti by měla být přikládána stejná váha na základě kombinace politik vedoucích ke spravedlivějšímu rozšíření znalostí mezi občany za účelem řešení problému rostoucích rozdílů ve mzdách, které se objevují jako vedlejší účinek technologického růstu založeného na dovednostech;

| K. | vzhledem k tomu, že účinné investice do kvalitního vzdělávání a odborné přípravy jsou zdrojem udržitelného růstu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že účinné investice do kvalitního vzdělávání a odborné přípravy jsou zdrojem udržitelného růstu;

| L. | vzhledem k tomu, že stávající nízká úroveň znalostí a základních dovedností je znepokojivá a že je tudíž nutné, aby základní a střední vzdělávání poskytovalo nezbytný základ pro další učení a pro účast na trhu práce; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že stávající nízká úroveň znalostí a základních dovedností je znepokojivá a že je tudíž nutné, aby základní a střední vzdělávání poskytovalo nezbytný základ pro další učení a pro účast na trhu práce;

| M. | vzhledem k tomu, že trendy, kdy dospělí dosahují nízké úrovně základních dovedností, nutně vyžadují posílení vzdělávání dospělých, které je prostředkem ke zvyšování kvalifikace a rekvalifikace; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že trendy, kdy dospělí dosahují nízké úrovně základních dovedností, nutně vyžadují posílení vzdělávání dospělých, které je prostředkem ke zvyšování kvalifikace a rekvalifikace;

| N. | vzhledem k tomu, že v roční analýze růstu na rok 2014 vyjádřila Komise názor, že pokud jde o výdaje, členské státy musí najít způsoby, jak ochránit nebo podporovat dlouhodobější investice do vzdělávání, výzkumu, inovací, energetiky a činnosti v oblasti klimatu, a že je velmi důležité, aby se investovalo do modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy, včetně celoživotního vzdělávání; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že v roční analýze růstu na rok 2014 vyjádřila Komise názor, že pokud jde o výdaje, členské státy musí najít způsoby, jak ochránit nebo podporovat dlouhodobější investice do vzdělávání, výzkumu, inovací, energetiky a činnosti v oblasti klimatu, a že je velmi důležité, aby se investovalo do modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy, včetně celoživotního vzdělávání;

| O. | vzhledem k tomu, že veřejné rozpočty jsou i nadále pod silným tlakem, že některé členské státy musí snižovat výdaje na vzdělávání a odbornou přípravu a že nyní je nutné posílit účinnost dalších investic do této oblasti, neboť se jedná o rozhodující faktor ovlivňující produktivitu, konkurenceschopnost a růst; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že veřejné rozpočty jsou i nadále pod silným tlakem, že některé členské státy musí snižovat výdaje na vzdělávání a odbornou přípravu a že nyní je nutné posílit účinnost dalších investic do této oblasti, neboť se jedná o rozhodující faktor ovlivňující produktivitu, konkurenceschopnost a růst;

| P. | vzhledem k tomu, že ačkoliv bylo dosaženo lepších výsledků v plnění cílů stanovených rámcem ET 2020 pro vysokoškolské vzdělávání, faktem zůstává, že v celém Evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání (EHEA) se objevují zprávy o obavách z účinnosti investic členských států do vzdělávání, z primární koncentrace na kvantitativní ukazatele, ze stavu podmínek pro výuku, z kvality učení, úbytku akademické svobody a ze skepse ohledně některých aspektů boloňského procesu a jeho provádění v některých zemích; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že ačkoliv bylo dosaženo lepších výsledků v plnění cílů stanovených rámcem ET 2020 pro vysokoškolské vzdělávání, faktem zůstává, že v celém Evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání (EHEA) se objevují zprávy o obavách z účinnosti investic členských států do vzdělávání, z primární koncentrace na kvantitativní ukazatele, ze stavu podmínek pro výuku, z kvality učení, úbytku akademické svobody a ze skepse ohledně některých aspektů boloňského procesu a jeho provádění v některých zemích;

| Q. | vzhledem k tomu, že z monitorování rámce ET 2020 vyplývá, že naším hlavním dnešním problémem je nedostatečné vzdělání a nedostatečné začleňování osob ze znevýhodněného socioekonomického prostředí a že ke splnění cílů rámce ET 2020 a zvýšení inkluzivnosti a kvality systémů vzdělávání a odborné přípravy je tudíž nutný větší důraz na sociální aspekty; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že z monitorování rámce ET 2020 vyplývá, že naším hlavním dnešním problémem je nedostatečné vzdělání a nedostatečné začleňování osob ze znevýhodněného socioekonomického prostředí a že ke splnění cílů rámce ET 2020 a zvýšení inkluzivnosti a kvality systémů vzdělávání a odborné přípravy je tudíž nutný větší důraz na sociální aspekty;

Strategický rámec ET 2020

| 1. | vítá hodnocení rámce ET 2020 a zdůrazňuje, že je třeba jeho závěry zohlednit a rychle je uplatňovat, aby se zvýšil přínos rámce a optimalizovala jeho účinnost a aby došlo k posílení aspektů relevantních pro jednotlivé země a k posílení vzájemné výměny zkušeností; |
| --- | --- |

1.

vítá hodnocení rámce ET 2020 a zdůrazňuje, že je třeba jeho závěry zohlednit a rychle je uplatňovat, aby se zvýšil přínos rámce a optimalizovala jeho účinnost a aby došlo k posílení aspektů relevantních pro jednotlivé země a k posílení vzájemné výměny zkušeností;

| 2. | vyslovuje politování nad tím, že ve vzdělávání a odborné přípravě jsou stále nedořešeny obrovské problémy s kvalitou, dostupností a socioekonomickou diskriminací, a domnívá se, že na evropské úrovni i na vnitrostátních úrovních by měla být zavedena ambicióznější, koordinovanější a účinnější politická opatření; |
| --- | --- |

2.

vyslovuje politování nad tím, že ve vzdělávání a odborné přípravě jsou stále nedořešeny obrovské problémy s kvalitou, dostupností a socioekonomickou diskriminací, a domnívá se, že na evropské úrovni i na vnitrostátních úrovních by měla být zavedena ambicióznější, koordinovanější a účinnější politická opatření;

| 3. | připomíná význam prohlášení o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání, které bylo přijato v březnu 2015 v Paříži; |
| --- | --- |

3.

připomíná význam prohlášení o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání, které bylo přijato v březnu 2015 v Paříži;

| 4. | vítá omezení počtu prioritních oblastí rámce ET 2020 na šest oblastí poukazujících na konkrétní problematické body, z nichž si členské státy mohou vybrat, a mohou se tak zaměřit na to, co vyhovuje jejich potřebám a podmínkám, avšak konstatuje, že je třeba zvýšit účinnost a posílit operační hledisko rámce ET 2020 a přijmout pracovní program; |
| --- | --- |

4.

vítá omezení počtu prioritních oblastí rámce ET 2020 na šest oblastí poukazujících na konkrétní problematické body, z nichž si členské státy mohou vybrat, a mohou se tak zaměřit na to, co vyhovuje jejich potřebám a podmínkám, avšak konstatuje, že je třeba zvýšit účinnost a posílit operační hledisko rámce ET 2020 a přijmout pracovní program;

| 5. | vítá návrh na prodloužení pracovního cyklu ze 3 na 5 let, díky němuž by bylo možné lépe plnit dlouhodobé strategické cíle a pracovat na takových problémech, jako je špatný prospěch žáků v některých studijních oborech, nízká účast na vzdělávání dospělých, předčasné ukončování školní docházky, sociální začleňování, občanská angažovanost, genderové rozdíly a míra zaměstnatelnosti absolventů vyšších a vysokých škol; |
| --- | --- |

5.

vítá návrh na prodloužení pracovního cyklu ze 3 na 5 let, díky němuž by bylo možné lépe plnit dlouhodobé strategické cíle a pracovat na takových problémech, jako je špatný prospěch žáků v některých studijních oborech, nízká účast na vzdělávání dospělých, předčasné ukončování školní docházky, sociální začleňování, občanská angažovanost, genderové rozdíly a míra zaměstnatelnosti absolventů vyšších a vysokých škol;

| 6. | vítá novou generaci pracovních skupin rámce ET 2020 a vyzývá Komisi, aby posílila zastoupení různých zúčastněných stran v těchto skupinách, zejména tím, že do nich zapojí více odborníků na vzdělávání, pracovníků s mládeží, zástupců občanské společnosti, učitelů a pracovníků fakult, jejichž zkušenosti z reálného působení v oboru jsou klíčové pro splnění cílů rámce ET 2020; zdůrazňuje, že je třeba na místní, regionální, vnitrostátní úrovni i úrovni EU lépe šířit výsledky těchto skupin; |
| --- | --- |

6.

vítá novou generaci pracovních skupin rámce ET 2020 a vyzývá Komisi, aby posílila zastoupení různých zúčastněných stran v těchto skupinách, zejména tím, že do nich zapojí více odborníků na vzdělávání, pracovníků s mládeží, zástupců občanské společnosti, učitelů a pracovníků fakult, jejichž zkušenosti z reálného působení v oboru jsou klíčové pro splnění cílů rámce ET 2020; zdůrazňuje, že je třeba na místní, regionální, vnitrostátní úrovni i úrovni EU lépe šířit výsledky těchto skupin;

| 7. | vítá skutečnost, že v rámci ET 2020 byla posílena řídicí úloha neformálních orgánů a že byly rovněž vytvořeny cyklické zpětné vazby, které propojují skupinu na vysoké úrovni, uskupení generálních ředitelů a pracovní skupiny; oceňuje úlohu organizací občanské společnosti při oslovování místních, regionálních a celostátních subjektů a občanů, pokud jde o evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a vyzývá k tomu, aby jim byla přidělena finanční podpora z programu Erasmus+ (KA3) a Evropského sociálního fondu; |
| --- | --- |

7.

vítá skutečnost, že v rámci ET 2020 byla posílena řídicí úloha neformálních orgánů a že byly rovněž vytvořeny cyklické zpětné vazby, které propojují skupinu na vysoké úrovni, uskupení generálních ředitelů a pracovní skupiny; oceňuje úlohu organizací občanské společnosti při oslovování místních, regionálních a celostátních subjektů a občanů, pokud jde o evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a vyzývá k tomu, aby jim byla přidělena finanční podpora z programu Erasmus+ (KA3) a Evropského sociálního fondu;

| 8. | vyzývá k vytvoření neformálního koordinačního orgánu, jehož členy by byli generální ředitel GŘ Komise pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC), ředitelé z jiných generálních ředitelství odpovědní za vzdělávání, zástupci občanské společnosti, sociálních partnerů a parlamentního Výboru pro kulturu a vzdělávání a jenž by pořádal zasedání na vysoké úrovni za účelem zajištění užší koordinace práce, jednotnosti politik a plnění doporučení vydaných formálními i neformálními orgány rámce ET 2020; domnívá se, že taková koordinace je nutná vzhledem k obavám z toho, že mezi Komisí a organizacemi občanské společnosti neprobíhá skutečný dialog, a k obavám z rozdělení kompetencí souvisejících s rámcem ET 2020 mezi různá GŘ Komise a různé komisaře; vyzývá k náležitému informování o završení této činnosti na evropské a vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

8.

vyzývá k vytvoření neformálního koordinačního orgánu, jehož členy by byli generální ředitel GŘ Komise pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC), ředitelé z jiných generálních ředitelství odpovědní za vzdělávání, zástupci občanské společnosti, sociálních partnerů a parlamentního Výboru pro kulturu a vzdělávání a jenž by pořádal zasedání na vysoké úrovni za účelem zajištění užší koordinace práce, jednotnosti politik a plnění doporučení vydaných formálními i neformálními orgány rámce ET 2020; domnívá se, že taková koordinace je nutná vzhledem k obavám z toho, že mezi Komisí a organizacemi občanské společnosti neprobíhá skutečný dialog, a k obavám z rozdělení kompetencí souvisejících s rámcem ET 2020 mezi různá GŘ Komise a různé komisaře; vyzývá k náležitému informování o završení této činnosti na evropské a vnitrostátní úrovni;

| 9. | znovu opakuje, že bez ohledu na to, jak důležité je získat dovednosti potřebné pro zaměstnatelnost, by měla být zdůrazňována hodnota vědomostí a akademické exaktnosti, jejich kvalita a praktické využití; zdůrazňuje, že s ohledem na odlišnou socioekonomickou situaci v jednotlivých členských státech a rozdílné vzdělávací tradice je nutné se vyvarovat paušálních normativních přístupů; zdůrazňuje, že připravovaný evropský program pro dovednosti by se sice měl náležitě zaměřovat na výzvy v ekonomice a zaměstnanosti, ale měl by rovněž poukazovat na význam odborných znalostí, výsledků vysokoškolského studia, kritického myšlení a tvořivosti; současně členské státy vyzývá, aby podporovaly iniciativy, které by studentům dávaly možnost prezentovat své dovednosti na veřejnosti a před případnými zaměstnavateli; |
| --- | --- |

9.

znovu opakuje, že bez ohledu na to, jak důležité je získat dovednosti potřebné pro zaměstnatelnost, by měla být zdůrazňována hodnota vědomostí a akademické exaktnosti, jejich kvalita a praktické využití; zdůrazňuje, že s ohledem na odlišnou socioekonomickou situaci v jednotlivých členských státech a rozdílné vzdělávací tradice je nutné se vyvarovat paušálních normativních přístupů; zdůrazňuje, že připravovaný evropský program pro dovednosti by se sice měl náležitě zaměřovat na výzvy v ekonomice a zaměstnanosti, ale měl by rovněž poukazovat na význam odborných znalostí, výsledků vysokoškolského studia, kritického myšlení a tvořivosti; současně členské státy vyzývá, aby podporovaly iniciativy, které by studentům dávaly možnost prezentovat své dovednosti na veřejnosti a před případnými zaměstnavateli;

| 10. | poukazuje na rizika spjatá s nárůstem radikalizace, násilí, šikany a problémů s chováním, které začínají již na úrovni základních škol; vyzývá Komisi, aby provedla na úrovni EU průzkum a předložila přehled o situaci ve všech členských státech, v němž budou uvedeny jejich reakce na tyto tendence a zda či jak státy začleňují do svých vzdělávacích programů výuku etiky a osobnostní a sociální výchovu jakožto nástroj, který se v řadě škol zatím osvědčil, a zda a jak poskytují podporu vyučujícím, pokud jde o tyto horizontální schopnosti; vyzývá členské státy k výměně osvědčených postupů v této oblasti; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na rizika spjatá s nárůstem radikalizace, násilí, šikany a problémů s chováním, které začínají již na úrovni základních škol; vyzývá Komisi, aby provedla na úrovni EU průzkum a předložila přehled o situaci ve všech členských státech, v němž budou uvedeny jejich reakce na tyto tendence a zda či jak státy začleňují do svých vzdělávacích programů výuku etiky a osobnostní a sociální výchovu jakožto nástroj, který se v řadě škol zatím osvědčil, a zda a jak poskytují podporu vyučujícím, pokud jde o tyto horizontální schopnosti; vyzývá členské státy k výměně osvědčených postupů v této oblasti;

| 11. | upozorňuje na hodnotu přístupu k formálnímu, neformálnímu a informálnímu vzdělávání, který vychází ze společenství, a pevných vazeb mezi vzdělávacím prostředím a rodinami; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje na hodnotu přístupu k formálnímu, neformálnímu a informálnímu vzdělávání, který vychází ze společenství, a pevných vazeb mezi vzdělávacím prostředím a rodinami;

| 12. | vyzývá k rozsáhlejšímu zapojení všech významných aktérů do provádění rámce ET 2020; |
| --- | --- |

12.

vyzývá k rozsáhlejšímu zapojení všech významných aktérů do provádění rámce ET 2020;

| 13. | je toho názoru, že sami studující musí být podněcováni k aktivní účastni na správě a řízení svých vzdělávacích struktur, a to v jakémkoli věku a u všech typů vzdělávání; |
| --- | --- |

13.

je toho názoru, že sami studující musí být podněcováni k aktivní účastni na správě a řízení svých vzdělávacích struktur, a to v jakémkoli věku a u všech typů vzdělávání;

| 14. | vybízí členské státy, aby posílily vazby mezi institucemi vysokého školství, odborného vzdělávání a přípravy, výzkumnými ústavy a odvětvím ekonomiky a aby zajistily zapojení sociálních partnerů a občanské společnosti; konstatuje, že toto partnerství posílí dopad rámce ET 2020 a význam výukových systémů pro zvyšování evropské inovační kapacity; |
| --- | --- |

14.

vybízí členské státy, aby posílily vazby mezi institucemi vysokého školství, odborného vzdělávání a přípravy, výzkumnými ústavy a odvětvím ekonomiky a aby zajistily zapojení sociálních partnerů a občanské společnosti; konstatuje, že toto partnerství posílí dopad rámce ET 2020 a význam výukových systémů pro zvyšování evropské inovační kapacity;

| 15. | zdůrazňuje, že strategie komunikace škol a rodičů, výchovné programy a další programy osobního rozvoje realizované ve vzdělávacím prostředí ve spolupráci s rodinami a dalšími relevantními sociálními partnery mohou přispívat k většímu sociálnímu sbližování, k prosazování aktivního občanství a evropských hodnot zakotvených ve Smlouvách a k předcházení radikalizaci; zdůrazňuje, že vstřícné domácí prostředí je zásadní při formování pokročilosti dětí v základních dovednostech, a upozorňuje na hodnotu kurzů pro rodiče, které mohou být účinné v boji proti nedostatečnému vzdělání; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že strategie komunikace škol a rodičů, výchovné programy a další programy osobního rozvoje realizované ve vzdělávacím prostředí ve spolupráci s rodinami a dalšími relevantními sociálními partnery mohou přispívat k většímu sociálnímu sbližování, k prosazování aktivního občanství a evropských hodnot zakotvených ve Smlouvách a k předcházení radikalizaci; zdůrazňuje, že vstřícné domácí prostředí je zásadní při formování pokročilosti dětí v základních dovednostech, a upozorňuje na hodnotu kurzů pro rodiče, které mohou být účinné v boji proti nedostatečnému vzdělání;

| 16. | podporuje výměnu osvědčených postupů v rámci ET 2020; |
| --- | --- |

16.

podporuje výměnu osvědčených postupů v rámci ET 2020;

| 17. | zdůrazňuje, že spolupráce prostřednictvím rámce ET 2020 zásadním způsobem doplňuje vnitrostátní opatření, která, jako například učení se jeden od druhého, shromažďování údajů, pracovní skupiny a výměny osvědčených vnitrostátních postupů, budou posílena zlepšením jejich transparentnosti a koordinace a šířením jejich výsledků; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že spolupráce prostřednictvím rámce ET 2020 zásadním způsobem doplňuje vnitrostátní opatření, která, jako například učení se jeden od druhého, shromažďování údajů, pracovní skupiny a výměny osvědčených vnitrostátních postupů, budou posílena zlepšením jejich transparentnosti a koordinace a šířením jejich výsledků;

| 18. | zdůrazňuje úlohu externích sdružení a nevládních organizací, které přicházejí do škol, aby děti obohacovaly o další dovednosti a sociální kompetence, jako je umění nebo rukodělné činnosti, napomáhají dětem k integraci, lepšímu porozumění jejich okolí, solidaritě při vzdělávání a v životě a usnadňují osvojování vzdělávací kompetencí celých tříd; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje úlohu externích sdružení a nevládních organizací, které přicházejí do škol, aby děti obohacovaly o další dovednosti a sociální kompetence, jako je umění nebo rukodělné činnosti, napomáhají dětem k integraci, lepšímu porozumění jejich okolí, solidaritě při vzdělávání a v životě a usnadňují osvojování vzdělávací kompetencí celých tříd;

| 19. | je znepokojen skutečností, že kvalita vzdělávání a odborné přípravy učitelů je – co do rozsahu i komplexnosti – v některých členských státech EU nedostatečná, pokud jde o kompetence potřebné pro současnou výuku, například o schopnost vyrovnat se s rostoucí rozmanitostí studujících a používat inovativní výukové a výchovné metody a nástroje informačních a komunikačních technologií; |
| --- | --- |

19.

je znepokojen skutečností, že kvalita vzdělávání a odborné přípravy učitelů je – co do rozsahu i komplexnosti – v některých členských státech EU nedostatečná, pokud jde o kompetence potřebné pro současnou výuku, například o schopnost vyrovnat se s rostoucí rozmanitostí studujících a používat inovativní výukové a výchovné metody a nástroje informačních a komunikačních technologií;

| 20. | vybízí členské státy k úpravě svých programů počáteční přípravy a pokračujícího rozvoje učitelů v praxi, k lepšímu využívání vzájemného předávání poznatků mezi členskými státy a k podpoře spolupráce a partnerství mezi pedagogickými fakultami a školami; |
| --- | --- |

20.

vybízí členské státy k úpravě svých programů počáteční přípravy a pokračujícího rozvoje učitelů v praxi, k lepšímu využívání vzájemného předávání poznatků mezi členskými státy a k podpoře spolupráce a partnerství mezi pedagogickými fakultami a školami;

| 21. | vítá novou prioritu rámce ET 2020, kterou je zlepšení podpory učitelů a posílení jejich postavení, což má zásadní význam k tomu, aby si mohli získat nezbytný respekt, a jejich povolání tak nabylo na atraktivitě; je toho názoru, že splnění tohoto cíle by vyžadovalo lepší přípravu a odbornou přípravu učitelů a zlepšení jejich pracovních podmínek, včetně zvýšení jejich platů v některých zemích, vzhledem k tomu, že učitelé často vydělávají méně, než je průměrný plat vysokoškoláka; |
| --- | --- |

21.

vítá novou prioritu rámce ET 2020, kterou je zlepšení podpory učitelů a posílení jejich postavení, což má zásadní význam k tomu, aby si mohli získat nezbytný respekt, a jejich povolání tak nabylo na atraktivitě; je toho názoru, že splnění tohoto cíle by vyžadovalo lepší přípravu a odbornou přípravu učitelů a zlepšení jejich pracovních podmínek, včetně zvýšení jejich platů v některých zemích, vzhledem k tomu, že učitelé často vydělávají méně, než je průměrný plat vysokoškoláka;

| 22. | s obavami konstatuje, že v některých členských státech, zejména v zemích potýkajících se s problémy, se příprava učitelů a kvalita vzdělávání zhoršila v důsledku nedostatku personálu a škrtů ve školství; |
| --- | --- |

22.

s obavami konstatuje, že v některých členských státech, zejména v zemích potýkajících se s problémy, se příprava učitelů a kvalita vzdělávání zhoršila v důsledku nedostatku personálu a škrtů ve školství;

| 23. | poukazuje na to, že poskytování otevřeného a inovativního vzdělávání a odborné přípravy je prioritní oblastí rámce ET 2020; podtrhuje význam vyvíjení a prosazování inovací a flexibility v metodách výuky, učení a předávání znalostí, při nichž se jednotlivci aktivně zapojují; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na to, že poskytování otevřeného a inovativního vzdělávání a odborné přípravy je prioritní oblastí rámce ET 2020; podtrhuje význam vyvíjení a prosazování inovací a flexibility v metodách výuky, učení a předávání znalostí, při nichž se jednotlivci aktivně zapojují;

| 24. | vybízí členské státy, aby v zájmu zlepšení kvality a dostupnosti učení a výuky plně využívaly potenciálu, který nabízí digitalizace, IKT a nové technologie, včetně otevřených datových platforem a hromadných otevřených on-line kurzů; vyzývá EU a členské státy, aby vyvinuly maximální úsilí k posílení digitálních schopností a dovedností v oblasti IKT, a to i pořádáním zvláštních kurzů použití těchto nástrojů určených pedagogům a studentům ve školách a na univerzitách; podněcuje k výměně osvědčených postupů a k intenzivnější přeshraniční spolupráci v této oblasti; |
| --- | --- |

24.

vybízí členské státy, aby v zájmu zlepšení kvality a dostupnosti učení a výuky plně využívaly potenciálu, který nabízí digitalizace, IKT a nové technologie, včetně otevřených datových platforem a hromadných otevřených on-line kurzů; vyzývá EU a členské státy, aby vyvinuly maximální úsilí k posílení digitálních schopností a dovedností v oblasti IKT, a to i pořádáním zvláštních kurzů použití těchto nástrojů určených pedagogům a studentům ve školách a na univerzitách; podněcuje k výměně osvědčených postupů a k intenzivnější přeshraniční spolupráci v této oblasti;

| 25. | nadšeně oceňuje pozornost, kterou Komise věnuje významu digitálních dovedností; zdůrazňuje, že mají-li být mladí dobře vybaveni pro 21. století, jsou tyto dovednosti nezbytně nutné; |
| --- | --- |

25.

nadšeně oceňuje pozornost, kterou Komise věnuje významu digitálních dovedností; zdůrazňuje, že mají-li být mladí dobře vybaveni pro 21. století, jsou tyto dovednosti nezbytně nutné;

| 26. | podtrhuje fakt, že otázce zlepšování výsledků vzdělávání v souvislosti s dostupnými zdroji by mělo být v rámci ET 2020 věnováno více pozornosti, zejména pokud jde o vzdělávání dospělých; |
| --- | --- |

26.

podtrhuje fakt, že otázce zlepšování výsledků vzdělávání v souvislosti s dostupnými zdroji by mělo být v rámci ET 2020 věnováno více pozornosti, zejména pokud jde o vzdělávání dospělých;

| 27. | vybízí Komisi a členské státy, aby přezkoumaly stávající pravidla pro hodnocení programů vzdělávání a odborné přípravy, které čerpají prostředky z evropských finančních nástrojů, a aby se více zaměřily na kvalitativní posouzení dopadů a na jejich výsledky ve vztahu ke sledovaným prioritám ET 2020; |
| --- | --- |

27.

vybízí Komisi a členské státy, aby přezkoumaly stávající pravidla pro hodnocení programů vzdělávání a odborné přípravy, které čerpají prostředky z evropských finančních nástrojů, a aby se více zaměřily na kvalitativní posouzení dopadů a na jejich výsledky ve vztahu ke sledovaným prioritám ET 2020;

| 28. | vyzývá členské státy, aby stipendii a půjčkami podporovaly ty vzdělávací a studijní programy, jejichž struktura přispěje k uvedení vzdělávání do souladu s potřebami praxe; |
| --- | --- |

28.

vyzývá členské státy, aby stipendii a půjčkami podporovaly ty vzdělávací a studijní programy, jejichž struktura přispěje k uvedení vzdělávání do souladu s potřebami praxe;

| 29. | zdůrazňuje, že je třeba lépe koncentrovat úsilí v oblasti vzdělávání a odborné přípravy slučováním a racionalizací stávajících programů a iniciativ; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že je třeba lépe koncentrovat úsilí v oblasti vzdělávání a odborné přípravy slučováním a racionalizací stávajících programů a iniciativ;

| 30. | vyzývá Komisi, aby tam, kde je to vhodné, přistupovala k menšinovým skupinám jako k samostatným a zvláštním entitám, a mohla tak lépe řešit specifické problémy, s nimiž se každá z těchto skupin potýká; |
| --- | --- |

30.

vyzývá Komisi, aby tam, kde je to vhodné, přistupovala k menšinovým skupinám jako k samostatným a zvláštním entitám, a mohla tak lépe řešit specifické problémy, s nimiž se každá z těchto skupin potýká;

| 31. | je pevně přesvědčen o tom, že investice do předškolního vzdělávání a péče přinášejí lepší výsledky než investice do jakékoli jiné fáze vzdělávání, za předpokladu, že toto vzdělávání v každém stadiu odpovídá stupni vnímavosti a zralosti jednotlivých cílových skupin; zdůrazňuje, že je prokázáno, že investice do prvních let vzdělávání snižují pozdější náklady; |
| --- | --- |

31.

je pevně přesvědčen o tom, že investice do předškolního vzdělávání a péče přinášejí lepší výsledky než investice do jakékoli jiné fáze vzdělávání, za předpokladu, že toto vzdělávání v každém stadiu odpovídá stupni vnímavosti a zralosti jednotlivých cílových skupin; zdůrazňuje, že je prokázáno, že investice do prvních let vzdělávání snižují pozdější náklady;

| 32. | je přesvědčen, že úspěšné vzdělávání je na všech stupních závislé na dobře vyškolených učitelích a na jejich průběžné profesní přípravě, proto jsou nutné dostatečné investice do odborné přípravy učitelů; |
| --- | --- |

32.

je přesvědčen, že úspěšné vzdělávání je na všech stupních závislé na dobře vyškolených učitelích a na jejich průběžné profesní přípravě, proto jsou nutné dostatečné investice do odborné přípravy učitelů;

Kvalita vzdělávání a odborné přípravy

| 33. | žádá, aby byla větší pozornost věnována kvalitě vzdělávání, od mateřské školy po celý život; |
| --- | --- |

33.

žádá, aby byla větší pozornost věnována kvalitě vzdělávání, od mateřské školy po celý život;

| 34. | vyzývá k vytvoření osvědčených postupů při posuzování kvalitativního pokroku a investic do využívání kvalitních údajů zúčastněnými stranami na místní, regionální a vnitrostátní úrovni, a to bez ohledu na význam ukazatelů a referenčních kritérií používaných v rámci ET 2020; |
| --- | --- |

34.

vyzývá k vytvoření osvědčených postupů při posuzování kvalitativního pokroku a investic do využívání kvalitních údajů zúčastněnými stranami na místní, regionální a vnitrostátní úrovni, a to bez ohledu na význam ukazatelů a referenčních kritérií používaných v rámci ET 2020;

| 35. | upozorňuje na to, že je důležité vyučovat a získávat všeobecné základní dovednosti, např. v oblasti informačních a komunikačních technologií, matematiky, kritického myšlení, cizích jazyků, mobility, atd., které mladým lidem umožní snadno se přizpůsobit měnícímu se sociálnímu a hospodářskému prostředí; |
| --- | --- |

35.

upozorňuje na to, že je důležité vyučovat a získávat všeobecné základní dovednosti, např. v oblasti informačních a komunikačních technologií, matematiky, kritického myšlení, cizích jazyků, mobility, atd., které mladým lidem umožní snadno se přizpůsobit měnícímu se sociálnímu a hospodářskému prostředí;

| 36. | konstatuje, že formálního vzdělávání se účastní bezprecedentně vysoké počty studujících; vyjadřuje znepokojení na tím, že míra nezaměstnanosti mladých v EU je i nadále vysoká a míra zaměstnanosti vysokoškoláků se snížila; |
| --- | --- |

36.

konstatuje, že formálního vzdělávání se účastní bezprecedentně vysoké počty studujících; vyjadřuje znepokojení na tím, že míra nezaměstnanosti mladých v EU je i nadále vysoká a míra zaměstnanosti vysokoškoláků se snížila;

| 37. | zdůrazňuje, že referenční cíle pro vzdělávání a odbornou přípravu stanovené ve strategii EU 2020, konkrétně mj. snížení míry předčasných odchodů ze vzdělávání pod 10 % a dosažení toho, aby 40 % mladší generace mělo vzdělání terciární úrovně vzdělání, by neměly být splněny na úkor kvality ve vzdělávání, nýbrž by měly být plněny s přihlédnutím k prvnímu cíli ET 2020, jímž jsou „relevantní a vysoce kvalitní dovednosti a kompetence“; konstatuje, že jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout, je rozvíjení duálních systémů vzdělávání; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje, že referenční cíle pro vzdělávání a odbornou přípravu stanovené ve strategii EU 2020, konkrétně mj. snížení míry předčasných odchodů ze vzdělávání pod 10 % a dosažení toho, aby 40 % mladší generace mělo vzdělání terciární úrovně vzdělání, by neměly být splněny na úkor kvality ve vzdělávání, nýbrž by měly být plněny s přihlédnutím k prvnímu cíli ET 2020, jímž jsou „relevantní a vysoce kvalitní dovednosti a kompetence“; konstatuje, že jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout, je rozvíjení duálních systémů vzdělávání;

| 38. | upozorňuje na to, že standardizované testy a kvantitativní přístupy k zodpovídání se z výsledků vzdělávacího procesu přinejlepším měří úzký okruh tradičních kompetencí a mohou vést k tomu, že školy budou muset změnit učební osnovy na materiály ke zkouškám a budou opomíjet pravé hodnoty vzdělávání; poukazuje na to, že vzdělávání a odborná příprava mají důležitou roli při rozvíjení morálních a občanských kvalit a lidskosti, přičemž práce učitelů v této oblasti a to, co v tomto směru studenti získali, se ve výsledcích zkoušek nezobrazují; upozorňuje v tomto ohledu na potřebu flexibility, inovace a tvořivosti ve vzdělávacím prostředí, které by mohly prudce zvýšit kvalitu vzdělávání a dosahování vzdělání; |
| --- | --- |

38.

upozorňuje na to, že standardizované testy a kvantitativní přístupy k zodpovídání se z výsledků vzdělávacího procesu přinejlepším měří úzký okruh tradičních kompetencí a mohou vést k tomu, že školy budou muset změnit učební osnovy na materiály ke zkouškám a budou opomíjet pravé hodnoty vzdělávání; poukazuje na to, že vzdělávání a odborná příprava mají důležitou roli při rozvíjení morálních a občanských kvalit a lidskosti, přičemž práce učitelů v této oblasti a to, co v tomto směru studenti získali, se ve výsledcích zkoušek nezobrazují; upozorňuje v tomto ohledu na potřebu flexibility, inovace a tvořivosti ve vzdělávacím prostředí, které by mohly prudce zvýšit kvalitu vzdělávání a dosahování vzdělání;

| 39. | zdůrazňuje, že je třeba rozvíjet základní dovednosti, abychom dosáhli kvalitního vzdělání; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že je třeba rozvíjet základní dovednosti, abychom dosáhli kvalitního vzdělání;

| 40. | zdůrazňuje, že je důležité poskytovat vysoce kvalitní předškolní vzdělávání a včas je modernizovat; zdůrazňuje, že v systémech vzdělávání a odborné přípravy má klíčovou roli přístup zaměřený na jednotlivce, který prospívá rozvoji tvořivosti a kritického myšlení a umožňuje se zaměřit na osobní zájmy, potřeby a schopnosti studentů; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že je důležité poskytovat vysoce kvalitní předškolní vzdělávání a včas je modernizovat; zdůrazňuje, že v systémech vzdělávání a odborné přípravy má klíčovou roli přístup zaměřený na jednotlivce, který prospívá rozvoji tvořivosti a kritického myšlení a umožňuje se zaměřit na osobní zájmy, potřeby a schopnosti studentů;

| 41. | vyzývá členské státy, aby směřovaly investice do inkluzivního vzdělávání, které reaguje na společenské výzvy, pokud jde o zajištění spravedlivého přístupu a rovných příležitostí pro všechny; zdůrazňuje, že kvalitní vzdělávání a odborná příprava, včetně příležitostí k celoživotnímu učení a programů zaměřených proti všem formám diskriminace, ekonomickým a sociálním nerovnostem a příčinám vyloučení, jsou zásadní pro zlepšení sociální soudržnosti a života mladých lidí, kteří trpí sociálními a ekonomickými znevýhodněními, a také mladých lidí z řad menšin, a upozorňuje na potřebu pokračovat v úsilí snižovat míru předčasných odchodů ze vzdělávání; |
| --- | --- |

41.

vyzývá členské státy, aby směřovaly investice do inkluzivního vzdělávání, které reaguje na společenské výzvy, pokud jde o zajištění spravedlivého přístupu a rovných příležitostí pro všechny; zdůrazňuje, že kvalitní vzdělávání a odborná příprava, včetně příležitostí k celoživotnímu učení a programů zaměřených proti všem formám diskriminace, ekonomickým a sociálním nerovnostem a příčinám vyloučení, jsou zásadní pro zlepšení sociální soudržnosti a života mladých lidí, kteří trpí sociálními a ekonomickými znevýhodněními, a také mladých lidí z řad menšin, a upozorňuje na potřebu pokračovat v úsilí snižovat míru předčasných odchodů ze vzdělávání;

| 42. | vyzývá ke zvýšení inkluzivity vzdělávání a odborné přípravy tak, aby zohledňovaly potřeby osob se zdravotním postižením nebo se zvláštními potřebami, a současně naléhá na zlepšení odborné přípravy, aby byli učitelé vybaveni potřebnými dovednostmi, aby dokázali napomáhat začlenění a integraci studentů se zdravotním postižením a poskytovat jim asistenci; |
| --- | --- |

42.

vyzývá ke zvýšení inkluzivity vzdělávání a odborné přípravy tak, aby zohledňovaly potřeby osob se zdravotním postižením nebo se zvláštními potřebami, a současně naléhá na zlepšení odborné přípravy, aby byli učitelé vybaveni potřebnými dovednostmi, aby dokázali napomáhat začlenění a integraci studentů se zdravotním postižením a poskytovat jim asistenci;

| 43. | upozorňuje na to, že by měly být zkoumány a vyhodnoceny nežádoucí účinky boloňského procesu a mobility studentů; podněcuje členské státy k tomu, aby vyvíjely větší úsilí o splnění daných cílů a aby zajistily skutečné provedení reforem dohodnutých v rámci boloňského procesu a programů mobility a aby se zavázaly společně účinněji pracovat na nápravě jejich nedostatků, aby lépe odrážely potřeby studentů a akademické obce jako celku a stimulovaly a podporovaly zlepšení kvality vyššího vzdělávání; |
| --- | --- |

43.

upozorňuje na to, že by měly být zkoumány a vyhodnoceny nežádoucí účinky boloňského procesu a mobility studentů; podněcuje členské státy k tomu, aby vyvíjely větší úsilí o splnění daných cílů a aby zajistily skutečné provedení reforem dohodnutých v rámci boloňského procesu a programů mobility a aby se zavázaly společně účinněji pracovat na nápravě jejich nedostatků, aby lépe odrážely potřeby studentů a akademické obce jako celku a stimulovaly a podporovaly zlepšení kvality vyššího vzdělávání;

| 44. | zasazuje se za větší zapojení akademického sektoru do pracovního cyklu rámce ET 2020; |
| --- | --- |

44.

zasazuje se za větší zapojení akademického sektoru do pracovního cyklu rámce ET 2020;

| 45. | konstatuje, že boloňský proces přinesl podstatné výsledky, a zastává názor, že vzdělávací instituce by měly uplatňovat pružnost při využívání modulů a evropského systému přenosu a akumulace kreditů (ECTS); |
| --- | --- |

45.

konstatuje, že boloňský proces přinesl podstatné výsledky, a zastává názor, že vzdělávací instituce by měly uplatňovat pružnost při využívání modulů a evropského systému přenosu a akumulace kreditů (ECTS);

| 46. | vítá úsilí o zvýšení počtu přihlášek ke studiu vědních oborů STEM (přírodní vědy, technické obory, inženýrství, matematika), nemělo by to však být na úkor humanitních oborů, které jsou nezbytné k náležitému využití příležitostí, který skýtají obory STEM; |
| --- | --- |

46.

vítá úsilí o zvýšení počtu přihlášek ke studiu vědních oborů STEM (přírodní vědy, technické obory, inženýrství, matematika), nemělo by to však být na úkor humanitních oborů, které jsou nezbytné k náležitému využití příležitostí, který skýtají obory STEM;

| 47. | upozorňuje na to, že by neměly být všechny akademické činností podmiňovány finančním výstupem, a v tomto ohledu vyzývá k úsilí zajistit, aby humanitním vědám nehrozilo, že z výzkumného prostoru zmizí; |
| --- | --- |

47.

upozorňuje na to, že by neměly být všechny akademické činností podmiňovány finančním výstupem, a v tomto ohledu vyzývá k úsilí zajistit, aby humanitním vědám nehrozilo, že z výzkumného prostoru zmizí;

| 48. | zasazuje se o celostnější pohled, který zdůrazňuje důležitost rozmanité škály oborů v oblasti vzdělávání a výzkumu; |
| --- | --- |

48.

zasazuje se o celostnější pohled, který zdůrazňuje důležitost rozmanité škály oborů v oblasti vzdělávání a výzkumu;

| 49. | je pro posun v nahlížení programů mobility ve smyslu zaměření se na kvalitativní výstupy, jež odpovídají prioritám a slouží stanoveným cílům učení a odborné přípravy; vyzývá k řádnému provádění návrhů Evropské charty kvality mobility a k lepšímu využívání dostupných nástrojů k tomu, aby byli studenti připraveni na ten správný typ mobility, který budou potřebovat; podněcuje členské státy k tomu, aby doma plně využily potenciál internacionalizace, aby studenty, kteří se rozhodnou neúčastnit se odchozí mobility, v průběhu studia obohatily o mezinárodní rozměr; |
| --- | --- |

49.

je pro posun v nahlížení programů mobility ve smyslu zaměření se na kvalitativní výstupy, jež odpovídají prioritám a slouží stanoveným cílům učení a odborné přípravy; vyzývá k řádnému provádění návrhů Evropské charty kvality mobility a k lepšímu využívání dostupných nástrojů k tomu, aby byli studenti připraveni na ten správný typ mobility, který budou potřebovat; podněcuje členské státy k tomu, aby doma plně využily potenciál internacionalizace, aby studenty, kteří se rozhodnou neúčastnit se odchozí mobility, v průběhu studia obohatily o mezinárodní rozměr;

| 50. | znovu potvrzuje, že je nutné zajistit přístupnost příležitostí k mobilitě, zejména u odborné přípravy, pro znevýhodněné mladé lidi a osoby trpící různými formami diskriminace; zdůrazňuje významnou úlohu programů mobility, jako je např. Erasmus+, při rozvoji průřezových dovedností a kompetencí mladých lidí; zdůrazňuje, že je třeba posílit obnovený evropský program pro vzdělávání dospělých; |
| --- | --- |

50.

znovu potvrzuje, že je nutné zajistit přístupnost příležitostí k mobilitě, zejména u odborné přípravy, pro znevýhodněné mladé lidi a osoby trpící různými formami diskriminace; zdůrazňuje významnou úlohu programů mobility, jako je např. Erasmus+, při rozvoji průřezových dovedností a kompetencí mladých lidí; zdůrazňuje, že je třeba posílit obnovený evropský program pro vzdělávání dospělých;

| 51. | zdůrazňuje význam obecného rámce pro uznávání kvalifikací a diplomů jako klíčového faktoru při zajišťování přeshraniční mobility studujících a pracovní síly; |
| --- | --- |

51.

zdůrazňuje význam obecného rámce pro uznávání kvalifikací a diplomů jako klíčového faktoru při zajišťování přeshraniční mobility studujících a pracovní síly;

| 52. | žádá proto větší úsilí při validaci neformálního a informálního učení, včetně dobrovolných služeb, a vytvoření nástrojů pro uznávání digitálně nabytých znalostí a kompetencí; |
| --- | --- |

52.

žádá proto větší úsilí při validaci neformálního a informálního učení, včetně dobrovolných služeb, a vytvoření nástrojů pro uznávání digitálně nabytých znalostí a kompetencí;

| 53. | konstatuje, že zvláštní pozornost by měla být věnována zjednodušení a racionalizaci stávajících nástrojů EU pro dovednosti a kvalifikace určené široké veřejnosti, aby se rozšířil jejich dosah, v souladu s výsledky průzkumu Komise z roku 2014 s názvem „Evropský prostor dovedností a kvalifikace“; |
| --- | --- |

53.

konstatuje, že zvláštní pozornost by měla být věnována zjednodušení a racionalizaci stávajících nástrojů EU pro dovednosti a kvalifikace určené široké veřejnosti, aby se rozšířil jejich dosah, v souladu s výsledky průzkumu Komise z roku 2014 s názvem „Evropský prostor dovedností a kvalifikace“;

Migrace a vzdělávání

| 54. | zdůrazňuje, že výzvy, kterým čelí systémy vzdělávání a odborné přípravy v důsledku vnitřní evropské migrace a migrace směřující do Evropy a současné uprchlické a humanitární krize by měly být řešeny na evropské, na vnitrostátní i na regionální úrovni; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje, že výzvy, kterým čelí systémy vzdělávání a odborné přípravy v důsledku vnitřní evropské migrace a migrace směřující do Evropy a současné uprchlické a humanitární krize by měly být řešeny na evropské, na vnitrostátní i na regionální úrovni;

| 55. | upozorňuje na to, že pokud se nepodaří poskytnout migrantům, uprchlíkům a žadatelům o azyl vzdělání a odbornou přípravu, bude to mít negativní vliv na jejich zaměstnatelnost, rozvoj jejich znalostí o kulturních a sociálních hodnotách hostitelské země a v konečném důsledku i na jejich začlenění do společnosti a příspěvek k jejímu rozvoji; |
| --- | --- |

55.

upozorňuje na to, že pokud se nepodaří poskytnout migrantům, uprchlíkům a žadatelům o azyl vzdělání a odbornou přípravu, bude to mít negativní vliv na jejich zaměstnatelnost, rozvoj jejich znalostí o kulturních a sociálních hodnotách hostitelské země a v konečném důsledku i na jejich začlenění do společnosti a příspěvek k jejímu rozvoji;

| 56. | vyzývá k lepší spolupráci mezi unijními a vnitrostátními orgány s cílem nalézt vhodnou strategii rychlé, úplné a udržitelné integrace uprchlíků a migrantů do systémů vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

56.

vyzývá k lepší spolupráci mezi unijními a vnitrostátními orgány s cílem nalézt vhodnou strategii rychlé, úplné a udržitelné integrace uprchlíků a migrantů do systémů vzdělávání a odborné přípravy;

| 57. | vítá rozhodnutí začlenit vzdělávání migrantů do činnosti všech pracovních skupin rámce ET 2020 a v počátcích jejich působení uspořádat příslušné činnosti vzájemného učení; |
| --- | --- |

57.

vítá rozhodnutí začlenit vzdělávání migrantů do činnosti všech pracovních skupin rámce ET 2020 a v počátcích jejich působení uspořádat příslušné činnosti vzájemného učení;

| 58. | zdůrazňuje, že je nezbytné, aby ministři školství členských států spolupracovali s GŘ Komise pro vzdělávání a kulturu na zajištění rovného přístupu k velmi kvalitnímu vzdělání, zejména je nutné se snažit do tohoto procesu vtáhnout nejvíce znevýhodněné osoby a osoby z různých prostředí, včetně čerstvě příchozích migrantů, a integrovat je do pozitivního výukového prostředí; |
| --- | --- |

58.

zdůrazňuje, že je nezbytné, aby ministři školství členských států spolupracovali s GŘ Komise pro vzdělávání a kulturu na zajištění rovného přístupu k velmi kvalitnímu vzdělání, zejména je nutné se snažit do tohoto procesu vtáhnout nejvíce znevýhodněné osoby a osoby z různých prostředí, včetně čerstvě příchozích migrantů, a integrovat je do pozitivního výukového prostředí;

| 59. | žádá, aby byla přijata opatření k integraci dětí migrantů jak z Evropy, tak ze zemí mimo Evropu a dětí z řad uprchlíků a žadatelů o azyl do vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy a dále opatření, která jim pomohou s přizpůsobením se učebním osnovám a normám hostitelského členského státu tím, že budou podporovány inovativní výukové metody a dětem bude poskytnuta pomoc při studiu jazyka a v případě potřeby sociální pomoc a bude jim umožněno seznámit se s kulturou a hodnotami hostitelské země a zároveň si uchovat své kulturní dědictví; |
| --- | --- |

59.

žádá, aby byla přijata opatření k integraci dětí migrantů jak z Evropy, tak ze zemí mimo Evropu a dětí z řad uprchlíků a žadatelů o azyl do vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy a dále opatření, která jim pomohou s přizpůsobením se učebním osnovám a normám hostitelského členského státu tím, že budou podporovány inovativní výukové metody a dětem bude poskytnuta pomoc při studiu jazyka a v případě potřeby sociální pomoc a bude jim umožněno seznámit se s kulturou a hodnotami hostitelské země a zároveň si uchovat své kulturní dědictví;

| 60. | podněcuje členské státy k tomu, aby zkoumaly možnosti, jak začlenit učitele a profesory z řad migrantů do evropských vzdělávacích systémů a jak by mohli být využity jejich jazykové znalosti, pedagogické dovednosti a zkušenosti; |
| --- | --- |

60.

podněcuje členské státy k tomu, aby zkoumaly možnosti, jak začlenit učitele a profesory z řad migrantů do evropských vzdělávacích systémů a jak by mohli být využity jejich jazykové znalosti, pedagogické dovednosti a zkušenosti;

| 61. | doporučuje členským státům a vzdělávacím institucím, aby poskytovaly poradenství a pomoc dětem z řad migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl, které usilují o přístup ke vzdělávání, a aby jim za tímto účelem podávaly jasné informace a vytvořily viditelná kontaktní místa; |
| --- | --- |

61.

doporučuje členským státům a vzdělávacím institucím, aby poskytovaly poradenství a pomoc dětem z řad migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl, které usilují o přístup ke vzdělávání, a aby jim za tímto účelem podávaly jasné informace a vytvořily viditelná kontaktní místa;

| 62. | vyjadřuje znepokojení nad tím, že polovina školitelů pedagogů v zemích OECD se domnívá, že pedagogická příprava učitele dostatečně nenachystá na efektivní zvládání rozmanitosti, a podněcuje příslušné členské státy k tomu, aby pedagogům v této oblasti zajistily neustálou odbornou podporu, která je vybaví nezbytnými pedagogickými kompetencemi pro otázky migrace, sbližování kultur a sociální psychologie a umožní jim využívat rozmanitost jako bohatý zdroj pro výuku ve třídách; je pro lepší využívání možností vzájemného učení mezi členskými státy; |
| --- | --- |

62.

vyjadřuje znepokojení nad tím, že polovina školitelů pedagogů v zemích OECD se domnívá, že pedagogická příprava učitele dostatečně nenachystá na efektivní zvládání rozmanitosti, a podněcuje příslušné členské státy k tomu, aby pedagogům v této oblasti zajistily neustálou odbornou podporu, která je vybaví nezbytnými pedagogickými kompetencemi pro otázky migrace, sbližování kultur a sociální psychologie a umožní jim využívat rozmanitost jako bohatý zdroj pro výuku ve třídách; je pro lepší využívání možností vzájemného učení mezi členskými státy;

| 63. | podporuje myšlenku vytvoření asistenčních služeb a pokynů pro učitele, které jim budou nabízet včasnou podporu při zvládání různých druhů rozmanitosti pozitivním způsobem, které budou podporovat mezikulturní dialog ve třídě a budou jim poskytovat pokyny, pokud budou konfrontováni se studenty, u nichž hrozí, že se radikalizují; |
| --- | --- |

63.

podporuje myšlenku vytvoření asistenčních služeb a pokynů pro učitele, které jim budou nabízet včasnou podporu při zvládání různých druhů rozmanitosti pozitivním způsobem, které budou podporovat mezikulturní dialog ve třídě a budou jim poskytovat pokyny, pokud budou konfrontováni se studenty, u nichž hrozí, že se radikalizují;

| 64. | vyzývá k vytvoření diferencovaných synergií mezi pracovními skupinami rámce ET 2020 a sítěmi, jako je pracovní skupina pro vzdělávání v rámci sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci (RAN); |
| --- | --- |

64.

vyzývá k vytvoření diferencovaných synergií mezi pracovními skupinami rámce ET 2020 a sítěmi, jako je pracovní skupina pro vzdělávání v rámci sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci (RAN);

| 65. | vyzývá k vytvoření skupiny odborníků, o níž se hovoří v pracovním plánu Evropské unie pro mládež na období 2016–2018; |
| --- | --- |

65.

vyzývá k vytvoření skupiny odborníků, o níž se hovoří v pracovním plánu Evropské unie pro mládež na období 2016–2018;

| 66. | zdůrazňuje, že je třeba více jazykových výukových programů; |
| --- | --- |

66.

zdůrazňuje, že je třeba více jazykových výukových programů;

| 67. | vyzývá členské státy, aby vyvinuly úsilí o rychlé vytvoření a zavedení mechanismů pro zlepšení chápání a zjišťování kvalifikací migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl, protože mnoho těchto osob přichází do EU bez dokladů o své dosažené kvalifikaci; |
| --- | --- |

67.

vyzývá členské státy, aby vyvinuly úsilí o rychlé vytvoření a zavedení mechanismů pro zlepšení chápání a zjišťování kvalifikací migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl, protože mnoho těchto osob přichází do EU bez dokladů o své dosažené kvalifikaci;

| 68. | vyzývá členské státy, aby se zabývaly tím, jak lze propracovat stávající systém pro uznávání odborných kvalifikací, jenž by zahrnoval náležité kontroly spolehlivosti vzdělávání; |
| --- | --- |

68.

vyzývá členské státy, aby se zabývaly tím, jak lze propracovat stávající systém pro uznávání odborných kvalifikací, jenž by zahrnoval náležité kontroly spolehlivosti vzdělávání;

| 69. | je přesvědčen, že neformální a informální učení má potenciál stát se účinným nástrojem úspěšné integrace uprchlíků na trhu práce a ve společnosti; |
| --- | --- |

69.

je přesvědčen, že neformální a informální učení má potenciál stát se účinným nástrojem úspěšné integrace uprchlíků na trhu práce a ve společnosti;

| 70. | zdůrazňuje významnou úlohu, kterou hraje neformální a informální učení i účast na sportovních a dobrovolnických aktivitách při podněcování rozvoje občanských, sociálních a mezikulturních dovedností; zdůrazňuje, že některé země výrazně pokročily při vytváření příslušných právních rámců, zatímco jiné země se potýkaly s problémy při vytváření komplexních validačních strategií; zdůrazňuje proto, že je třeba vypracovat komplexní strategie umožňující validaci; |
| --- | --- |

70.

zdůrazňuje významnou úlohu, kterou hraje neformální a informální učení i účast na sportovních a dobrovolnických aktivitách při podněcování rozvoje občanských, sociálních a mezikulturních dovedností; zdůrazňuje, že některé země výrazně pokročily při vytváření příslušných právních rámců, zatímco jiné země se potýkaly s problémy při vytváření komplexních validačních strategií; zdůrazňuje proto, že je třeba vypracovat komplexní strategie umožňující validaci;

| 71. | vyzývá Komisi a členské státy, aby usnadnily opatření pro studenty z řad migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl týkající se zápisu na vysokou školu, aniž tím budou dotčeny vnitrostátní předpisy a kompetence pro přístup ke vzdělávání a odborné přípravě; vítá iniciativy, které v této záležitosti přijala řada evropských vysokých škol, a podněcuje k výměně osvědčených postupů v této oblasti; |
| --- | --- |

71.

vyzývá Komisi a členské státy, aby usnadnily opatření pro studenty z řad migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl týkající se zápisu na vysokou školu, aniž tím budou dotčeny vnitrostátní předpisy a kompetence pro přístup ke vzdělávání a odborné přípravě; vítá iniciativy, které v této záležitosti přijala řada evropských vysokých škol, a podněcuje k výměně osvědčených postupů v této oblasti;

| 72. | vyzývá k vytvoření „vzdělávacích koridorů“, které studentům se statusem uprchlíka nebo studentům přicházejícím z válečných zón umožní zapsat se na evropské vysoké školy, včetně dálkového studia; |
| --- | --- |

72.

vyzývá k vytvoření „vzdělávacích koridorů“, které studentům se statusem uprchlíka nebo studentům přicházejícím z válečných zón umožní zapsat se na evropské vysoké školy, včetně dálkového studia;

| 73. | vyzývá členské státy, aby usnadnily zapojení studentů z řad migrantů do všech úrovní vzdělávacího systému; |
| --- | --- |

73.

vyzývá členské státy, aby usnadnily zapojení studentů z řad migrantů do všech úrovní vzdělávacího systému;

| 74. | domnívá se, že je třeba posoudit program Věda pro uprchlíky“ a případně jej dále propracovat; zasazuje se za to, aby byly na úrovni EU i vnitrostátní úrovni podporovány neziskové instituce, které poskytují pomoc akademickým pracovníkům z řad migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl ve vědě a dalších profesních oblastech; |
| --- | --- |

74.

domnívá se, že je třeba posoudit program Věda pro uprchlíky“ a případně jej dále propracovat; zasazuje se za to, aby byly na úrovni EU i vnitrostátní úrovni podporovány neziskové instituce, které poskytují pomoc akademickým pracovníkům z řad migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl ve vědě a dalších profesních oblastech;

| 75. | konstatuje, že „odliv mozků“ představuje riziko pro členské státy, zejména ve střední, východní a jižní Evropě, kde místní podmínky nutí stále více mladých absolventů vysokých škol odejít pracovat do zahraničí; vyjadřuje znepokojení nad tím, že se pracovním skupinám v rámci ET 2020 nedaří odpovídajícím způsobem reagovat na nevyváženost mobility, a zdůrazňuje, že je třeba tento problém řešit na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU; |
| --- | --- |

75.

konstatuje, že „odliv mozků“ představuje riziko pro členské státy, zejména ve střední, východní a jižní Evropě, kde místní podmínky nutí stále více mladých absolventů vysokých škol odejít pracovat do zahraničí; vyjadřuje znepokojení nad tím, že se pracovním skupinám v rámci ET 2020 nedaří odpovídajícím způsobem reagovat na nevyváženost mobility, a zdůrazňuje, že je třeba tento problém řešit na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU;

| 76. | zdůrazňuje zásadní úlohu vzdělávání a odborné přípravy při posilování postavení žen ve všech oblastech života; zdůrazňuje, že je třeba odstraňovat genderové rozdíly a vzít v potaz zvláštní potřeby mladých žen tím, že bude do ET 2020 začleněno genderové hledisko; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že rovnost mezi muži a ženami je jednou ze základních hodnot EU, je třeba, aby všechny vzdělávací instituce podporovaly a uplatňovaly tuto zásadu mezi svými studenty s cílem pěstovat toleranci, nediskriminaci, aktivní občanství, sociální soudržnost a mezikulturní dialog; |
| --- | --- |

76.

zdůrazňuje zásadní úlohu vzdělávání a odborné přípravy při posilování postavení žen ve všech oblastech života; zdůrazňuje, že je třeba odstraňovat genderové rozdíly a vzít v potaz zvláštní potřeby mladých žen tím, že bude do ET 2020 začleněno genderové hledisko; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že rovnost mezi muži a ženami je jednou ze základních hodnot EU, je třeba, aby všechny vzdělávací instituce podporovaly a uplatňovaly tuto zásadu mezi svými studenty s cílem pěstovat toleranci, nediskriminaci, aktivní občanství, sociální soudržnost a mezikulturní dialog;

o

o o

| 77. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

77.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 2.

(2)  Úř. věst. C 70, 8.3.2012, s. 9.

(3)  Úř. věst. C 417, 15.12.2015, s. 25.

(4)  Úř. věst. C 372, 20.12.2011, s. 31.

(5)  Úř. věst. C 327, 4.12.2010, s. 11.

(6)  Úř. věst. C 64, 5.3.2013, s. 5.

(7)  Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 22.

(8)  Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 30.

(9)  Úř. věst. C 17, 20.1.2015, s. 2.

(10)  Úř. věst. C 172, 27.5.2015, s. 17.

(11)  Úř. věst. C 417, 15.12.2015, s. 36.

(12)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

(13)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.

(14)  http://ec.europa.eu/education/news/2015/documents/citizenship-education-declaration_en.pdf

(15)  http://ec.europa.eu/education/policy/vocational-policy/doc/2015-riga-conclusions_en.pdf

(16)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/125en.pdf

(17)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 5.

(18)  http://ec.europa.eu/education/tools/docs/university-business-forum-brussels_en.pdf

(19)  http://www.cedefop.europa.eu/files/3052_en.pdf

(20)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0292.

(21)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0107.

(22)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0418.

(23)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0107.

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/16

---

P8_TA(2016)0292

Pokrok v oblasti energie z obnovitelných zdrojů

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o zprávě o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů (2016/2041(INI))

(2018/C 091/03)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na její hlavu XX o životním prostředí a hlavu XXI o energetice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na její hlavu XX o životním prostředí a hlavu XXI o energetice,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na její hlavu IX o zaměstnanosti a hlavu XVIII o hospodářské, sociální a územní soudržnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na její hlavu IX o zaměstnanosti a hlavu XVIII o hospodářské, sociální a územní soudržnosti,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména Protokol (č. 26) o službách obecného zájmu a protokol (č. 28) o hospodářské, sociální a územní soudržnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména Protokol (č. 26) o službách obecného zájmu a protokol (č. 28) o hospodářské, sociální a územní soudržnosti,

| — | s ohledem na zprávu Komise nazvanou Zpráva o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů (COM(2015)0293) a na vnitrostátní plány, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise nazvanou Zpráva o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů (COM(2015)0293) a na vnitrostátní plány,

| — | s ohledem na 21. konferenci smluvních stran (COP 21) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a 11. konferenci smluvních stran, na které se setkaly smluvní strany Kjótského protokolu (COP/CMP 11) a která se konala na v Paříži od 30. listopadu do 11. prosince 2015, a s ohledem na pařížskou dohodu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 21. konferenci smluvních stran (COP 21) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a 11. konferenci smluvních stran, na které se setkaly smluvní strany Kjótského protokolu (COP/CMP 11) a která se konala na v Paříži od 30. listopadu do 11. prosince 2015, a s ohledem na pařížskou dohodu,

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané Přechod na integrovaný strategický plán pro energetické technologie (plán SET): urychlení transformace evropského energetického systému (C(2015)6317), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané Přechod na integrovaný strategický plán pro energetické technologie (plán SET): urychlení transformace evropského energetického systému (C(2015)6317),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané Strategie EU pro vytápění a chlazení (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané Strategie EU pro vytápění a chlazení (COM(2016)0051),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ (COM(2011)0112),

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 23.–24. října 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 23.–24. října 2014,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (1),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu „Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu „Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006 (2),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1513 ze dne 9. září 2015, kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1513 ze dne 9. září 2015, kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (3),

| — | s ohledem na studii EHSV o úloze občanské společnosti při provádění směrnice EU o obnovitelných zdrojích energie nazvanou „Změnit budoucnost energie: občanská společnost jako hlavní hráč při výrobě energie z obnovitelných zdrojů“ (Changing the future of energy: civil society as a main player in renewable energy generation), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii EHSV o úloze občanské společnosti při provádění směrnice EU o obnovitelných zdrojích energie nazvanou „Změnit budoucnost energie: občanská společnost jako hlavní hráč při výrobě energie z obnovitelných zdrojů“ (Changing the future of energy: civil society as a main player in renewable energy generation),

| — | s ohledem na Akční plán pro udržitelnou energii Paktu starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Akční plán pro udržitelnou energii Paktu starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky,

| — | s ohledem na Aarhuskou úmluvu ze dne 25. června 1998 o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Aarhuskou úmluvu ze dne 25. června 1998 o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. února 2014 o rámci politiky pro klima a energetiku do roku 2030 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. února 2014 o rámci politiky pro klima a energetiku do roku 2030 (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. října 2015 nazvané „Na cestě k uzavření nové mezinárodní dohody o klimatu v Paříži“ (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. října 2015 nazvané „Na cestě k uzavření nové mezinárodní dohody o klimatu v Paříži“ (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2015 o splnění cíle 10 % propojení elektrických sítí – zajištění vhodnosti evropské elektrorozvodné sítě pro rok 2020 (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2015 o splnění cíle 10 % propojení elektrických sítí – zajištění vhodnosti evropské elektrorozvodné sítě pro rok 2020 (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2015 na téma „Směrem k evropské energetické unii“ (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2015 na téma „Směrem k evropské energetické unii“ (7),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro regionální rozvoj a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A8-0196/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro regionální rozvoj a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A8-0196/2016),

| A. | vzhledem k tomu, že EU jako celek zdárně směřuje k dosažení cílů pro rok 2020 pro obnovitelné zdroje, ale v některých členských státech jsou zapotřebí další intenzivnější opatření; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU jako celek zdárně směřuje k dosažení cílů pro rok 2020 pro obnovitelné zdroje, ale v některých členských státech jsou zapotřebí další intenzivnější opatření;

| B. | vzhledem k tomu, že v posledních letech značně klesly náklady na obnovitelnou energii, což společně s technologickým pokrokem v oblasti výroby a skladování učinilo obnovitelnou energii konkurenceschopnější oproti konvenčně produkované energii a poskytlo jedinečnou možnost vytvořit opravdovou evropskou energetickou politiku, jež podnítí konkurenceschopnost a sníží emise skleníkových plynů; vzhledem k tomu, že součástí přechodu na udržitelný a na budoucnost orientovaný energetický systém musí být úsilí v oblasti energetické účinnosti, energie z obnovitelných zdrojů, nejlepšího využití evropských zdrojů energie, vývoje technologií a inteligentní infrastruktury; vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění hospodářského růstu a vytváření pracovních míst a dalšího zabezpečení vedoucího postavení EU v těchto oblastech je nezbytné přijmout dlouhodobý, stabilní regulační rámec; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v posledních letech značně klesly náklady na obnovitelnou energii, což společně s technologickým pokrokem v oblasti výroby a skladování učinilo obnovitelnou energii konkurenceschopnější oproti konvenčně produkované energii a poskytlo jedinečnou možnost vytvořit opravdovou evropskou energetickou politiku, jež podnítí konkurenceschopnost a sníží emise skleníkových plynů; vzhledem k tomu, že součástí přechodu na udržitelný a na budoucnost orientovaný energetický systém musí být úsilí v oblasti energetické účinnosti, energie z obnovitelných zdrojů, nejlepšího využití evropských zdrojů energie, vývoje technologií a inteligentní infrastruktury; vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění hospodářského růstu a vytváření pracovních míst a dalšího zabezpečení vedoucího postavení EU v těchto oblastech je nezbytné přijmout dlouhodobý, stabilní regulační rámec;

| C. | vzhledem k tomu, že podle článku 194 SFEU musí evropská energetická politika zajistit fungování trhu s energií, zajistit bezpečnost dodávek energie, podporovat energetickou účinnost a úspory energie, jakož i rozvoj nových a obnovitelných zdrojů energie, a podporovat propojení energetických sítí; vzhledem k tomu, že klíčovými hnacími silami investiční jistoty a rozvoje kapacit v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, jakož i přenosové a distribuční infrastruktury v EU byly až dosud závazné vnitrostátní a unijní cíle, konkrétní povinnosti v oblasti plánování a podávání zpráv a podpůrná opatření; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podle článku 194 SFEU musí evropská energetická politika zajistit fungování trhu s energií, zajistit bezpečnost dodávek energie, podporovat energetickou účinnost a úspory energie, jakož i rozvoj nových a obnovitelných zdrojů energie, a podporovat propojení energetických sítí; vzhledem k tomu, že klíčovými hnacími silami investiční jistoty a rozvoje kapacit v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, jakož i přenosové a distribuční infrastruktury v EU byly až dosud závazné vnitrostátní a unijní cíle, konkrétní povinnosti v oblasti plánování a podávání zpráv a podpůrná opatření;

| D. | vzhledem k tomu, že v souladu s Pařížskou dohodou COP 21 je třeba upravit směrnici o obnovitelných zdrojích energie, aby byla v souladu s dohodnutým cílem omezit růst celosvětové teploty na 1,5 oC nad úrovní před průmyslovou revolucí; vzhledem k tomu, že hospodářství 100 % založené na obnovitelných zdrojích lze dosáhnout jedině snížením naší spotřeby energie, zvýšením energetické účinnosti a posílením obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v souladu s Pařížskou dohodou COP 21 je třeba upravit směrnici o obnovitelných zdrojích energie, aby byla v souladu s dohodnutým cílem omezit růst celosvětové teploty na 1,5 oC nad úrovní před průmyslovou revolucí; vzhledem k tomu, že hospodářství 100 % založené na obnovitelných zdrojích lze dosáhnout jedině snížením naší spotřeby energie, zvýšením energetické účinnosti a posílením obnovitelných zdrojů energie;

| E. | vzhledem k tomu, že ambiciózní politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů jsou v kombinaci s energetickou účinností – „nejdůležitějším palivem“ – přední hnací silou, pokud jde o snížení závislosti EU na dovozu, celkových výdajů za energii, které EU odvádí do třetích zemí a zvýšení energetické bezpečnosti ve vztahu k vnějším dodavatelům; vzhledem k tomu, že EU dováží více než polovinu veškeré energie, kterou spotřebovává, což přináší náklady přesahující 1 miliardu EUR každý den, což činí více než 20 % celkového dovozu; vzhledem k tomu, že závislost na dovozu je zvláště vysoká u ropy, zemního plynu a černého uhlí; vzhledem k tomu, že náklady na dovoz paliv ušetřené zvýšením využívání energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 30 miliard EUR ročně; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že ambiciózní politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů jsou v kombinaci s energetickou účinností – „nejdůležitějším palivem“ – přední hnací silou, pokud jde o snížení závislosti EU na dovozu, celkových výdajů za energii, které EU odvádí do třetích zemí a zvýšení energetické bezpečnosti ve vztahu k vnějším dodavatelům; vzhledem k tomu, že EU dováží více než polovinu veškeré energie, kterou spotřebovává, což přináší náklady přesahující 1 miliardu EUR každý den, což činí více než 20 % celkového dovozu; vzhledem k tomu, že závislost na dovozu je zvláště vysoká u ropy, zemního plynu a černého uhlí; vzhledem k tomu, že náklady na dovoz paliv ušetřené zvýšením využívání energie z obnovitelných zdrojů činí nejméně 30 miliard EUR ročně;

| F. | vzhledem k tomu, že rozvoj energie z obnovitelných zdrojů může pomoci zajistit energetickou bezpečnost a svrchovanost, odstranit energetickou chudobu a podporovat hospodářský rozvoj a vedoucí postavení EU v oblasti technologií a přitom řešit změnu klimatu; vzhledem k tomu, že obnovitelné zdroje energie by pomohly evropským občanům přinášet stabilní, dostupnou a udržitelnou energii, se zvláštní pozorností věnovanou nejzranitelnějším osobám; vzhledem k tomu, že obnovitelné zdroje energie by měly občanům umožnit využívat možnost vlastní výroby energie a mít předvídatelné dodávky energie; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že rozvoj energie z obnovitelných zdrojů může pomoci zajistit energetickou bezpečnost a svrchovanost, odstranit energetickou chudobu a podporovat hospodářský rozvoj a vedoucí postavení EU v oblasti technologií a přitom řešit změnu klimatu; vzhledem k tomu, že obnovitelné zdroje energie by pomohly evropským občanům přinášet stabilní, dostupnou a udržitelnou energii, se zvláštní pozorností věnovanou nejzranitelnějším osobám; vzhledem k tomu, že obnovitelné zdroje energie by měly občanům umožnit využívat možnost vlastní výroby energie a mít předvídatelné dodávky energie;

| G. | vzhledem k tomu, že rozvoj energie z obnovitelných zdrojů by měl probíhat souběžně s rozvojem dobře fungujícího vnitřního trhu s elektřinou; vzhledem k tomu, že energetická unie by se měla zakládat na přechodu k udržitelnému, na budoucnost orientovanému energetickému systému, jehož hlavními pilíři budou energetická účinnost a úspory energie, energie z obnovitelných zdrojů a inteligentní infrastruktura; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že rozvoj energie z obnovitelných zdrojů by měl probíhat souběžně s rozvojem dobře fungujícího vnitřního trhu s elektřinou; vzhledem k tomu, že energetická unie by se měla zakládat na přechodu k udržitelnému, na budoucnost orientovanému energetickému systému, jehož hlavními pilíři budou energetická účinnost a úspory energie, energie z obnovitelných zdrojů a inteligentní infrastruktura;

| H. | vzhledem k tomu, že podniky z EU působící v odvětví energie z obnovitelných zdrojů, z nichž mnoho je malými a středními podniky, zaměstnávají v Evropě 1,15 milionu lidí a v celosvětovém měřítku se podílejí 40 % na všech patentech týkajících se technologií v oblasti obnovitelných zdrojů, díky čemuž má EU vedoucí postavení ve světovém měřítku; vzhledem k tomu, že podle Komise by mohlo být od dnešního dne do roku 2020 vytvořeno v zelené ekonomice až 20 milionů pracovních míst, což rovněž představuje jednu z hlavních příležitostí pro vytváření pracovních míst ve venkovských oblastech; vzhledem k tomu, že důležitou úlohu při inovacích a rozvoji odvětví energie z obnovitelných zdrojů hrají projekty, jež vlastní malé a střední podniky, družstva a jednotlivci; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že podniky z EU působící v odvětví energie z obnovitelných zdrojů, z nichž mnoho je malými a středními podniky, zaměstnávají v Evropě 1,15 milionu lidí a v celosvětovém měřítku se podílejí 40 % na všech patentech týkajících se technologií v oblasti obnovitelných zdrojů, díky čemuž má EU vedoucí postavení ve světovém měřítku; vzhledem k tomu, že podle Komise by mohlo být od dnešního dne do roku 2020 vytvořeno v zelené ekonomice až 20 milionů pracovních míst, což rovněž představuje jednu z hlavních příležitostí pro vytváření pracovních míst ve venkovských oblastech; vzhledem k tomu, že důležitou úlohu při inovacích a rozvoji odvětví energie z obnovitelných zdrojů hrají projekty, jež vlastní malé a střední podniky, družstva a jednotlivci;

| I. | vzhledem k tomu, že je Komise odhodlána učinit z EU „světovou jedničku v oblasti obnovitelných zdrojů“, což je pro průmyslovou politiku imperativem; vzhledem k tomu, že se Čína stala předním světovým investorem do obnovitelných zdrojů, přičemž investice v Evropě klesly o 21 %, z 54,61 miliardy EUR (62 miliard USD) v roce 2014 na 42,99 miliardy EUR (48,8 miliardy USD) v roce 2015, což je nejméně za posledních devět let; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že je Komise odhodlána učinit z EU „světovou jedničku v oblasti obnovitelných zdrojů“, což je pro průmyslovou politiku imperativem; vzhledem k tomu, že se Čína stala předním světovým investorem do obnovitelných zdrojů, přičemž investice v Evropě klesly o 21 %, z 54,61 miliardy EUR (62 miliard USD) v roce 2014 na 42,99 miliardy EUR (48,8 miliardy USD) v roce 2015, což je nejméně za posledních devět let;

| J. | vzhledem k tomu, že pokračující investice do obnovitelných zdrojů vyžadují jak ambiciózní vedení ze strany veřejných subjektů, tak i dlouhodobý, stabilní a spolehlivý politický rámec, který bude v souladu se závazky EU, jež vzešly z Pařížské dohody o klimatu, a který má velký potenciál pro tvorbu pracovních míst a růst v Evropě; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že pokračující investice do obnovitelných zdrojů vyžadují jak ambiciózní vedení ze strany veřejných subjektů, tak i dlouhodobý, stabilní a spolehlivý politický rámec, který bude v souladu se závazky EU, jež vzešly z Pařížské dohody o klimatu, a který má velký potenciál pro tvorbu pracovních míst a růst v Evropě;

| K. | vzhledem k tomu, že pro úspěšný rozvoj energie z obnovitelných zdrojů jsou zásadně důležité a musí být dále posíleny ambiciózní, ale realistické cíle, účast veřejnosti, monitorování a dohled, jasné politické pokyny na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni a zapojení všech příslušných zúčastněných stran včetně sociálních partnerů (společně představitelů pracovníků a průmyslu) a dalších organizací občanské společnosti; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že pro úspěšný rozvoj energie z obnovitelných zdrojů jsou zásadně důležité a musí být dále posíleny ambiciózní, ale realistické cíle, účast veřejnosti, monitorování a dohled, jasné politické pokyny na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni a zapojení všech příslušných zúčastněných stran včetně sociálních partnerů (společně představitelů pracovníků a průmyslu) a dalších organizací občanské společnosti;

| L. | vzhledem k tomu, že je při podpoře energie z obnovitelných zdrojů důležité dodržování vlastnických práv; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že je při podpoře energie z obnovitelných zdrojů důležité dodržování vlastnických práv;

| M. | vzhledem k tomu, že energie z obnovitelných zdrojů nabízí příležitost pro větší energetickou demokracii na trzích s energií tím, že posílí občany, aby se aktivně účastnili trhu s energií jako rovnocenní partneři ostatních zúčastněných stran, aby sami svou vlastní energii z obnovitelných zdrojů produkovali a spotřebovávali, ukládali a prodávali ji, a to buď samostatně, nebo prostřednictvím kolektivního řízení, prostřednictvím veřejných i soukromých investic, včetně decentralizovaných forem výroby energie, zahájených městy, regiony a místními veřejnými orgány; vzhledem k tomu, že projekty energie z obnovitelných zdrojů by měly občanům umožňovat získat větší kontrolu nad svou spotřebou energie a přechodem na jiné zdroje energie a podporovat jejich přímé zapojení do energetického systému, i prostřednictvím investičních programů; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že energie z obnovitelných zdrojů nabízí příležitost pro větší energetickou demokracii na trzích s energií tím, že posílí občany, aby se aktivně účastnili trhu s energií jako rovnocenní partneři ostatních zúčastněných stran, aby sami svou vlastní energii z obnovitelných zdrojů produkovali a spotřebovávali, ukládali a prodávali ji, a to buď samostatně, nebo prostřednictvím kolektivního řízení, prostřednictvím veřejných i soukromých investic, včetně decentralizovaných forem výroby energie, zahájených městy, regiony a místními veřejnými orgány; vzhledem k tomu, že projekty energie z obnovitelných zdrojů by měly občanům umožňovat získat větší kontrolu nad svou spotřebou energie a přechodem na jiné zdroje energie a podporovat jejich přímé zapojení do energetického systému, i prostřednictvím investičních programů;

| N. | vzhledem k tomu, že vítr na otevřeném moři má v oblasti Severního moře potenciál generovat do roku 2030 více než 8 % evropských dodávek energie; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že vítr na otevřeném moři má v oblasti Severního moře potenciál generovat do roku 2030 více než 8 % evropských dodávek energie;

| O. | vzhledem k tomu, že členské státy jsou více vystaveny jednomu dodavateli fosilních paliv; vzhledem k tomu, že díky obnovitelným zdrojům nebyla dovezena fosilní paliva v hodnotě 30 miliard EUR a že se spotřeba zemního plynu snížila o 7 %, což posílilo evropskou energetickou nezávislost a bezpečnost dodávek energie, byť Evropa zůstává i nadále největším světovým dovozcem energie; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že členské státy jsou více vystaveny jednomu dodavateli fosilních paliv; vzhledem k tomu, že díky obnovitelným zdrojům nebyla dovezena fosilní paliva v hodnotě 30 miliard EUR a že se spotřeba zemního plynu snížila o 7 %, což posílilo evropskou energetickou nezávislost a bezpečnost dodávek energie, byť Evropa zůstává i nadále největším světovým dovozcem energie;

Pokrok v oblasti obnovitelných zdrojů energie

| 1. | Vítá závazky Komise v oblasti energie z obnovitelných zdrojů; je přesvědčen, že s ohledem na směrnici o obnovitelných zdrojích energie byla stávající kombinace závazných vnitrostátních cílů, národních akčních plánů pro energii z obnovitelných zdrojů a monitorování prováděného každé dva roky až dosud klíčovou hnací silou rozvoje kapacit v oblasti energie z obnovitelných zdrojů v EU; naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila úplné provedení směrnice o obnovitelných zdrojích energie pro rok 2020 a aby předložila ambiciózní legislativní rámec pro období po roce 2020; zdůrazňuje v tomto ohledu, že je nezbytný stabilní dlouhodobý regulační rámec včetně vnitrostátních a evropských cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie, které budou v souladu s nejefektivnější cestou k dosažení dlouhodobých (2050) cílů EU v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

1.

Vítá závazky Komise v oblasti energie z obnovitelných zdrojů; je přesvědčen, že s ohledem na směrnici o obnovitelných zdrojích energie byla stávající kombinace závazných vnitrostátních cílů, národních akčních plánů pro energii z obnovitelných zdrojů a monitorování prováděného každé dva roky až dosud klíčovou hnací silou rozvoje kapacit v oblasti energie z obnovitelných zdrojů v EU; naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila úplné provedení směrnice o obnovitelných zdrojích energie pro rok 2020 a aby předložila ambiciózní legislativní rámec pro období po roce 2020; zdůrazňuje v tomto ohledu, že je nezbytný stabilní dlouhodobý regulační rámec včetně vnitrostátních a evropských cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie, které budou v souladu s nejefektivnější cestou k dosažení dlouhodobých (2050) cílů EU v oblasti klimatu;

| 2. | zatímco s uspokojením konstatuje, že je EU jako celek na dobré cestě splnit cíl pro rok 2020, vyjadřuje však své znepokojení ohledně velkého počtu zemí (Belgie, Francie, Lucembursko, Malta, Nizozemsko, Španělsko a Spojené království), které podle zprávy Komise z roku 2015 o pokroku v oblasti obnovitelné energie na období 2014-2020 možná budou muset posílit své politiky a nástroje, aby zajistily, že do roku 2020 splní své cíle, a ohledně Maďarska a Polska, v jejichž případě není splnění daný cílů také jisté; naléhavě vyzývá členské státy, které v této oblasti zaostávají, aby přijaly další opatření, jež jim umožní cíle splnit; vítá skutečnost, že některé členské státy své cíle pro rok 2020 již se značným předstihem splnily nebo velmi brzy splní, např. Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Chorvatsko, Itálie, Litva, Lotyšsko, Rakousko, Rumunsko a Švédsko; |
| --- | --- |

2.

zatímco s uspokojením konstatuje, že je EU jako celek na dobré cestě splnit cíl pro rok 2020, vyjadřuje však své znepokojení ohledně velkého počtu zemí (Belgie, Francie, Lucembursko, Malta, Nizozemsko, Španělsko a Spojené království), které podle zprávy Komise z roku 2015 o pokroku v oblasti obnovitelné energie na období 2014-2020 možná budou muset posílit své politiky a nástroje, aby zajistily, že do roku 2020 splní své cíle, a ohledně Maďarska a Polska, v jejichž případě není splnění daný cílů také jisté; naléhavě vyzývá členské státy, které v této oblasti zaostávají, aby přijaly další opatření, jež jim umožní cíle splnit; vítá skutečnost, že některé členské státy své cíle pro rok 2020 již se značným předstihem splnily nebo velmi brzy splní, např. Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Chorvatsko, Itálie, Litva, Lotyšsko, Rakousko, Rumunsko a Švédsko;

| 3. | vyjadřuje politování nad tím, že zpráva Komise o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů nenavrhuje doporučení pro jednotlivé země, aby upravily své politiky a nástroje, aby zajistily, že své cíle pro rok 2020 splní; zdůrazňuje, že klíčovou úlohu hraje přístup ke kapitálu, avšak náklady na kapitál se v EU-28 značně liší, což vedlo k tomu, že vznikl předěl mezi severem a západem na straně jedné a východem a jihem na straně druhé; bere na vědomí, že existence celé škály odlišných politik na podporu energie z obnovitelných zdrojů přináší riziko, že se rozdíly v konkurenceschopnosti mezi zeměmi EU dále prohloubí; upozorňuje, že je třeba mít finanční mechanismus EU, jehož cílem by bylo snížit vysoké náklady projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů na rizikový kapitál; |
| --- | --- |

3.

vyjadřuje politování nad tím, že zpráva Komise o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů nenavrhuje doporučení pro jednotlivé země, aby upravily své politiky a nástroje, aby zajistily, že své cíle pro rok 2020 splní; zdůrazňuje, že klíčovou úlohu hraje přístup ke kapitálu, avšak náklady na kapitál se v EU-28 značně liší, což vedlo k tomu, že vznikl předěl mezi severem a západem na straně jedné a východem a jihem na straně druhé; bere na vědomí, že existence celé škály odlišných politik na podporu energie z obnovitelných zdrojů přináší riziko, že se rozdíly v konkurenceschopnosti mezi zeměmi EU dále prohloubí; upozorňuje, že je třeba mít finanční mechanismus EU, jehož cílem by bylo snížit vysoké náklady projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů na rizikový kapitál;

| 4. | zdůrazňuje v tomto ohledu význam určení a sdílení osvědčených postupů, pokud jde o vnitrostátní politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, a podpory jejich přijetí v rámci konvergentnějšího evropského modelu, což pomůže zintenzivnit spolupráci a koordinaci mezi členskými státy; vyzývá Komisi, aby udržela svou úlohu při monitorování pokroku a při aktivní podpoře rozvoje v oblasti energie z obnovitelných zdrojů; zdůrazňuje význam posouzení obnovitelných zdrojů z hlediska jejich konkurenceschopnosti, udržitelnosti, efektivnosti nákladů a příspěvku ke geopolitické stabilitě a plnění cílů v oblasti změny klimatu; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje v tomto ohledu význam určení a sdílení osvědčených postupů, pokud jde o vnitrostátní politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, a podpory jejich přijetí v rámci konvergentnějšího evropského modelu, což pomůže zintenzivnit spolupráci a koordinaci mezi členskými státy; vyzývá Komisi, aby udržela svou úlohu při monitorování pokroku a při aktivní podpoře rozvoje v oblasti energie z obnovitelných zdrojů; zdůrazňuje význam posouzení obnovitelných zdrojů z hlediska jejich konkurenceschopnosti, udržitelnosti, efektivnosti nákladů a příspěvku ke geopolitické stabilitě a plnění cílů v oblasti změny klimatu;

| 5. | uznává důležitou úlohu, již hrají při monitorování pokroku členských států povinnosti v oblasti národních plánů a podávání zpráv, a domnívá se, že tyto povinnosti je třeba pro období po roce 2020 zachovat; uznává, že stanovení skladby zdrojů energie členských států stále v kontextu článku 194 SFEU náleží do pravomoci členských států, kdy každý členský stát rozvíjí své vlastní formy energie z obnovitelných zdrojů, v důsledku čehož v jejich skladbě přetrvávají velké rozdíly; |
| --- | --- |

5.

uznává důležitou úlohu, již hrají při monitorování pokroku členských států povinnosti v oblasti národních plánů a podávání zpráv, a domnívá se, že tyto povinnosti je třeba pro období po roce 2020 zachovat; uznává, že stanovení skladby zdrojů energie členských států stále v kontextu článku 194 SFEU náleží do pravomoci členských států, kdy každý členský stát rozvíjí své vlastní formy energie z obnovitelných zdrojů, v důsledku čehož v jejich skladbě přetrvávají velké rozdíly;

| 6. | zdůrazňuje význam jednoduchých, přístupných, dostupných a účinných správních postupů; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje význam jednoduchých, přístupných, dostupných a účinných správních postupů;

| 7. | vyzývá Komisi, aby do budoucích zpráv o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů začleňovala hodnocení dopadu obnovitelných zdrojů na náklady a ceny, zejména ceny pro domácnosti; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi, aby do budoucích zpráv o pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů začleňovala hodnocení dopadu obnovitelných zdrojů na náklady a ceny, zejména ceny pro domácnosti;

| 8. | zdůrazňuje význam legislativního návrhu EU o pravidlech pro trh s energií, neboť integrovanější trh má klíčový význam pro rozvoj obnovitelných zdrojů a pro snížení nákladů na energii pro rodiny a průmysl; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje význam legislativního návrhu EU o pravidlech pro trh s energií, neboť integrovanější trh má klíčový význam pro rozvoj obnovitelných zdrojů a pro snížení nákladů na energii pro rodiny a průmysl;

| 9. | zdůrazňuje význam stabilních a předvídatelných režimů podpory obnovitelných zdrojů energie, pokud jde o přilákání dlouhodobých investic, které budou pružně reagovat a přizpůsobovat se v krátkodobém horizontu a budou odpovídat vnitrostátním potřebám a okolnostem, což umožní postupné odstranění dotací pro vyspělé technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů; vítá skutečnost, že řada technologií pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů začíná být z hlediska nákladů konkurenceschopnými s konvenčními formami výroby energie; zdůrazňuje, že přechod na energii z obnovitelných zdrojů závisí na transparentnosti, soustavnosti a stálosti právního, finančního a regulačního rámce, která by měla posílit důvěru investorů; vyjadřuje politování nad retroaktivními změnami režimů podpory obnovitelných zdrojů energie, které mění návratnost provedených investic; vyzývá členské státy, aby veškeré úpravy režimu podpory obnovitelných zdrojů energie vždy oznámily a tyto změny konzultovaly se širokým spektrem zúčastněných stran; vyzývá Komisi, aby urychleně prověřila slučitelnost vnitrostátních režimů podpory s pokyny Evropské komise, aby se zamezilo zbytečným prodlevám v jejich provádění; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje význam stabilních a předvídatelných režimů podpory obnovitelných zdrojů energie, pokud jde o přilákání dlouhodobých investic, které budou pružně reagovat a přizpůsobovat se v krátkodobém horizontu a budou odpovídat vnitrostátním potřebám a okolnostem, což umožní postupné odstranění dotací pro vyspělé technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů; vítá skutečnost, že řada technologií pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů začíná být z hlediska nákladů konkurenceschopnými s konvenčními formami výroby energie; zdůrazňuje, že přechod na energii z obnovitelných zdrojů závisí na transparentnosti, soustavnosti a stálosti právního, finančního a regulačního rámce, která by měla posílit důvěru investorů; vyjadřuje politování nad retroaktivními změnami režimů podpory obnovitelných zdrojů energie, které mění návratnost provedených investic; vyzývá členské státy, aby veškeré úpravy režimu podpory obnovitelných zdrojů energie vždy oznámily a tyto změny konzultovaly se širokým spektrem zúčastněných stran; vyzývá Komisi, aby urychleně prověřila slučitelnost vnitrostátních režimů podpory s pokyny Evropské komise, aby se zamezilo zbytečným prodlevám v jejich provádění;

| 10. | zdůrazňuje, že v rozvoji obnovitelných zdrojů energie hraje klíčovou roli výzkum a vývoj; připomíná cíl Parlamentu, kterým je poskytnout 85 % finančních prostředků v rámci energetické kapitoly programu Horizont 2020 na nefosilní energii; vyzývá proto Evropskou komisi a členské státy, aby dále usnadnily účinné využívání všech stávajících režimů financování a zajistily dostupnost kapitálu, zejména pro MSP, a podporovaly výzkum a vývoj v oblasti obnovitelných zdrojů energie, jejího skladování a s tím souvisejícího vývoje produktů, a to s cílem zvýšit konkurenceschopnost odvětví obnovitelné energie, což umožní vyšší využívání obnovitelných zdrojů a zabrání dalšímu prohlubování rozdílů v konkurenceschopnosti mezi zeměmi EU; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že v rozvoji obnovitelných zdrojů energie hraje klíčovou roli výzkum a vývoj; připomíná cíl Parlamentu, kterým je poskytnout 85 % finančních prostředků v rámci energetické kapitoly programu Horizont 2020 na nefosilní energii; vyzývá proto Evropskou komisi a členské státy, aby dále usnadnily účinné využívání všech stávajících režimů financování a zajistily dostupnost kapitálu, zejména pro MSP, a podporovaly výzkum a vývoj v oblasti obnovitelných zdrojů energie, jejího skladování a s tím souvisejícího vývoje produktů, a to s cílem zvýšit konkurenceschopnost odvětví obnovitelné energie, což umožní vyšší využívání obnovitelných zdrojů a zabrání dalšímu prohlubování rozdílů v konkurenceschopnosti mezi zeměmi EU;

| 11. | zdůrazňuje, že k flexibilnějšímu fungování elektrického systému EU a vyvážení výkyvů vznikajících v důsledku výroby energie z obnovitelných zdrojů může přispět skladování energie; znovu upozorňuje na to, že stávající směrnice o pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou 2009/72/ES se skladováním nezabývá, a zdůrazňuje, aby při její nadcházející revizi byly zohledněny četné služby, které může skladování energie poskytnout; domnívá se, že vyjasnění pozice skladování by provozovatelům přenosových soustav a provozovatelům sítě umožnilo investovat do služeb skladování energie; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že k flexibilnějšímu fungování elektrického systému EU a vyvážení výkyvů vznikajících v důsledku výroby energie z obnovitelných zdrojů může přispět skladování energie; znovu upozorňuje na to, že stávající směrnice o pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou 2009/72/ES se skladováním nezabývá, a zdůrazňuje, aby při její nadcházející revizi byly zohledněny četné služby, které může skladování energie poskytnout; domnívá se, že vyjasnění pozice skladování by provozovatelům přenosových soustav a provozovatelům sítě umožnilo investovat do služeb skladování energie;

| 12. | zdůrazňuje, že režimy podpor na všech úrovních by se měly soustředit na technologie s velkým potenciálem pro snížení nákladů na obnovitelné zdroje a/nebo na zvýšení jejich podílu na trhu; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že režimy podpor na všech úrovních by se měly soustředit na technologie s velkým potenciálem pro snížení nákladů na obnovitelné zdroje a/nebo na zvýšení jejich podílu na trhu;

| 13. | domnívá se, že budoucí strategie pro výzkum a vývoj by se měla soustředit na podporu rozvoje inteligentních sítí a měst; dále zastává názor, že elektrifikace dopravy, dobíjení inteligentních vozidel a technologie rozhraní mezi vozidly a sítí mohou významně přispět ke zlepšení energetické účinnosti a potenciálního využívání obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že budoucí strategie pro výzkum a vývoj by se měla soustředit na podporu rozvoje inteligentních sítí a měst; dále zastává názor, že elektrifikace dopravy, dobíjení inteligentních vozidel a technologie rozhraní mezi vozidly a sítí mohou významně přispět ke zlepšení energetické účinnosti a potenciálního využívání obnovitelných zdrojů energie;

| 14. | domnívá se, že Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti mohou přispívat k plnění cílů stanovených směrnicí 2009/28/ES a rámcem politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 i k financování výzkumu a inovace v souvislosti s výrobou obnovitelné energie a zároveň podporovat vytváření pracovních míst a hospodářského růstu; zdůrazňuje význam tematického zaměření v rámci politiky soudržnosti, jež by mělo přispět k nasměrování investic k nízkouhlíkovému hospodářství včetně obnovitelných zdrojů energie, zejména s ohledem na klíčovou úlohu tematického cíle „podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích“; vyzývá členské státy, aby zvýšily své úsilí a co nejvíce využívaly stávající příležitosti k financování této oblasti, a zároveň zdůrazňuje příležitosti pro rozvoj místních podniků a tvorbu pracovních míst; připomíná společná ustanovení v EFRR a Fondu soudržnosti podporující způsobilost projektů souvisejících s energetickou účinností a využívání obnovitelných zdrojů energie v soukromých domácnostech, veřejných budovách a podnicích, a domnívá se, že integrace regionálního trhu s obnovitelnou energií, které by mohlo být prostřednictvím tohoto financování dosaženo, by z tohoto hlediska představovala významný příspěvek k politice soudržnosti; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti mohou přispívat k plnění cílů stanovených směrnicí 2009/28/ES a rámcem politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 i k financování výzkumu a inovace v souvislosti s výrobou obnovitelné energie a zároveň podporovat vytváření pracovních míst a hospodářského růstu; zdůrazňuje význam tematického zaměření v rámci politiky soudržnosti, jež by mělo přispět k nasměrování investic k nízkouhlíkovému hospodářství včetně obnovitelných zdrojů energie, zejména s ohledem na klíčovou úlohu tematického cíle „podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích“; vyzývá členské státy, aby zvýšily své úsilí a co nejvíce využívaly stávající příležitosti k financování této oblasti, a zároveň zdůrazňuje příležitosti pro rozvoj místních podniků a tvorbu pracovních míst; připomíná společná ustanovení v EFRR a Fondu soudržnosti podporující způsobilost projektů souvisejících s energetickou účinností a využívání obnovitelných zdrojů energie v soukromých domácnostech, veřejných budovách a podnicích, a domnívá se, že integrace regionálního trhu s obnovitelnou energií, které by mohlo být prostřednictvím tohoto financování dosaženo, by z tohoto hlediska představovala významný příspěvek k politice soudržnosti;

| 15. | zdůrazňuje, že je zapotřebí zintenzivnit spolupráci a koordinaci v rámci jednotlivých členských států a regionů i mezi nimi navzájem a že je potřebný integrovaný přístup k veřejným investicím a úvěrům v oblasti technických zlepšení, přizpůsobení sítě, skladování, inteligentních měřících systémů, energetické účinnosti a nových forem výroby energie; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že je zapotřebí zintenzivnit spolupráci a koordinaci v rámci jednotlivých členských států a regionů i mezi nimi navzájem a že je potřebný integrovaný přístup k veřejným investicím a úvěrům v oblasti technických zlepšení, přizpůsobení sítě, skladování, inteligentních měřících systémů, energetické účinnosti a nových forem výroby energie;

| 16. | zdůrazňuje, že sítě v mnoha členských státech jednoduše nedokážou přijmout energii vyrobenou z různých obnovitelných zdrojů; zdůrazňuje, že modernizace energetických sítí je naprosto nezbytná, aby se dokázaly vyrovnat se změnami ve výrobě a přenosu energie; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že sítě v mnoha členských státech jednoduše nedokážou přijmout energii vyrobenou z různých obnovitelných zdrojů; zdůrazňuje, že modernizace energetických sítí je naprosto nezbytná, aby se dokázaly vyrovnat se změnami ve výrobě a přenosu energie;

| 17. | naléhavě vyzývá k posílení transparentnosti a účasti veřejnosti, při zapojení všech příslušných zúčastněných stran, na vytváření vnitrostátních plánů pro energii z obnovitelných zdrojů; vyjadřuje politování nad tím, že nejsou k dispozici informace o uplatňování směrnice o obnovitelných zdrojích energie, a zdůrazňuje, že je nutné, aby členské státy předkládaly v dvouletých intervalech podrobnější zprávy; vyzývá Komisi, aby posílila svou úlohu při monitorování a podpoře pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů; vyzývá Komisi, aby svou donucovací pravomoc uplatňovala transparentněji; |
| --- | --- |

17.

naléhavě vyzývá k posílení transparentnosti a účasti veřejnosti, při zapojení všech příslušných zúčastněných stran, na vytváření vnitrostátních plánů pro energii z obnovitelných zdrojů; vyjadřuje politování nad tím, že nejsou k dispozici informace o uplatňování směrnice o obnovitelných zdrojích energie, a zdůrazňuje, že je nutné, aby členské státy předkládaly v dvouletých intervalech podrobnější zprávy; vyzývá Komisi, aby posílila svou úlohu při monitorování a podpoře pokroku v oblasti energie z obnovitelných zdrojů; vyzývá Komisi, aby svou donucovací pravomoc uplatňovala transparentněji;

| 18. | zdůrazňuje význam zapojení všech úrovní správy a sdružení při provádění evropského modelu výroby, spotřeby a vlastní spotřeby energie založeného na obnovitelných zdrojích energie; vyzývá Komisi, aby zvýšila podporu Paktu starostů a primátorů, iniciativě „pro inteligentní města“ a iniciativě obcí využívajících výhradně obnovitelné zdroje („100 % RES Communities“), což umožní sdílení znalostí a osvědčených postupů; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje význam zapojení všech úrovní správy a sdružení při provádění evropského modelu výroby, spotřeby a vlastní spotřeby energie založeného na obnovitelných zdrojích energie; vyzývá Komisi, aby zvýšila podporu Paktu starostů a primátorů, iniciativě „pro inteligentní města“ a iniciativě obcí využívajících výhradně obnovitelné zdroje („100 % RES Communities“), což umožní sdílení znalostí a osvědčených postupů;

| 19. | konstatuje, že klíčem k dalšímu rozvoji obnovitelných zdrojů energie je prohlubování regionální spolupráce; |
| --- | --- |

19.

konstatuje, že klíčem k dalšímu rozvoji obnovitelných zdrojů energie je prohlubování regionální spolupráce;

| 20. | vítá skutečnost, že využívání obnovitelných zdrojů energie zabránilo v roce 2013 produkci přibližně 388 milionů hrubých tun CO2 a vedlo ke snížení poptávky po fosilních palivech v EU o 116 milionů tun ropného ekvivalentu (Mtoe); |
| --- | --- |

20.

vítá skutečnost, že využívání obnovitelných zdrojů energie zabránilo v roce 2013 produkci přibližně 388 milionů hrubých tun CO2 a vedlo ke snížení poptávky po fosilních palivech v EU o 116 milionů tun ropného ekvivalentu (Mtoe);

| 21. | poukazuje na to, že v odvětví obnovitelných zdrojů energie tkví obrovský potenciál tvorby pracovních míst; vyzývá členské státy, aby zajistily, že v důsledku transformace energetiky nedojde ke snížení pracovních standardů, jelikož by měla být založena na vytváření kvalitních pracovních míst; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na to, že v odvětví obnovitelných zdrojů energie tkví obrovský potenciál tvorby pracovních míst; vyzývá členské státy, aby zajistily, že v důsledku transformace energetiky nedojde ke snížení pracovních standardů, jelikož by měla být založena na vytváření kvalitních pracovních míst;

Obnovitelné zdroje energie pro budoucnost

| 22. | zdůrazňuje, že cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie musí být stanoveny tak, aby odpovídaly cílům, na nichž se 195 států dohodlo v Paříži v prosinci 2015; bere na vědomí návrh Evropské rady stanovit cíl pro energii z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 na alespoň 27 %; připomíná požadavek Parlamentu, aby byly dosaženy závazné cíle v podobě podílu spotřeby energie z obnovitelných zdrojů nejméně ve výši 30 %, přičemž tyto cíle by měly být realizovány prostřednictvím vnitrostátních cílů, aby byla zajištěna nezbytná právní jistota a stabilní prostředí pro investory; je přesvědčen, že s ohledem na nedávnou dohodu COP21 je třeba stanovit výrazně ambicióznější cíle; zastává názor, že jasné náročné cíle v tomto ohledu jsou nástrojem k zajištění větší jistoty a vedoucího postavení EU na celosvětové úrovni; vyzývá Komisi, aby předložila ambicióznější klimaticko-energetický balíček do roku 2030, který zvýší cíl obnovitelné energie alespoň na 30 %, jenž bude proveden prostřednictvím jednotlivých vnitrostátních cílů; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie musí být stanoveny tak, aby odpovídaly cílům, na nichž se 195 států dohodlo v Paříži v prosinci 2015; bere na vědomí návrh Evropské rady stanovit cíl pro energii z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 na alespoň 27 %; připomíná požadavek Parlamentu, aby byly dosaženy závazné cíle v podobě podílu spotřeby energie z obnovitelných zdrojů nejméně ve výši 30 %, přičemž tyto cíle by měly být realizovány prostřednictvím vnitrostátních cílů, aby byla zajištěna nezbytná právní jistota a stabilní prostředí pro investory; je přesvědčen, že s ohledem na nedávnou dohodu COP21 je třeba stanovit výrazně ambicióznější cíle; zastává názor, že jasné náročné cíle v tomto ohledu jsou nástrojem k zajištění větší jistoty a vedoucího postavení EU na celosvětové úrovni; vyzývá Komisi, aby předložila ambicióznější klimaticko-energetický balíček do roku 2030, který zvýší cíl obnovitelné energie alespoň na 30 %, jenž bude proveden prostřednictvím jednotlivých vnitrostátních cílů;

| 23. | poukazuje na to, že při vytváření nového rámce příznivého pro rozvoj obnovitelných zdrojů energie mají velký význam nové právní předpisy v oblasti obnovitelných zdrojů a organizace trhu, jejichž základem by měly být přiměřené systémy podpory a plná účast obnovitelných technologií na trhu; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na to, že při vytváření nového rámce příznivého pro rozvoj obnovitelných zdrojů energie mají velký význam nové právní předpisy v oblasti obnovitelných zdrojů a organizace trhu, jejichž základem by měly být přiměřené systémy podpory a plná účast obnovitelných technologií na trhu;

| 24. | je si vědom toho, že daňové škrty představují silnou pobídku pro posun od fosilních zdrojů k obnovitelným zdrojům energie, a naléhá na Komisi, aby provedla reformu směrnice o zdanění energie a pravidel státní podpory, která znemožňují využít plný potenciál těchto pobídek; |
| --- | --- |

24.

je si vědom toho, že daňové škrty představují silnou pobídku pro posun od fosilních zdrojů k obnovitelným zdrojům energie, a naléhá na Komisi, aby provedla reformu směrnice o zdanění energie a pravidel státní podpory, která znemožňují využít plný potenciál těchto pobídek;

| 25. | zdůrazňuje, že cíle, které již byly schváleny pro rok 2020, musí být při přezkumu směrnice o energii z obnovitelných zdrojů po tomto datu brány jako minimální základ, aby členské státy nemohly po roce 2020 jít pod úroveň hodnot, které byly stanoveny v jejich vnitrostátních cílech pro rok 2020; zdůrazňuje, že dosažení cíle spočívajícího ve zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030 vyžaduje kolektivní úsilí; zdůrazňuje, že členské státy by měly včas vypracovat vlastní vnitrostátní plány a že Komise potřebuje větší kapacity dohledu, a to i na období po roce 2020, a měla by být vybavena vhodnými nástroji k účinnému včasnému sledování a možnosti zasáhnout v případě kontraproduktivních opatření; domnívá se, že toto sledování bude možné zajistit pouze v případě, že Komise stanoví pro členské státy srovnávací ukazatele, které by se daly používat k měření pokroku, jehož dosáhly v oblasti zavádění obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že cíle, které již byly schváleny pro rok 2020, musí být při přezkumu směrnice o energii z obnovitelných zdrojů po tomto datu brány jako minimální základ, aby členské státy nemohly po roce 2020 jít pod úroveň hodnot, které byly stanoveny v jejich vnitrostátních cílech pro rok 2020; zdůrazňuje, že dosažení cíle spočívajícího ve zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030 vyžaduje kolektivní úsilí; zdůrazňuje, že členské státy by měly včas vypracovat vlastní vnitrostátní plány a že Komise potřebuje větší kapacity dohledu, a to i na období po roce 2020, a měla by být vybavena vhodnými nástroji k účinnému včasnému sledování a možnosti zasáhnout v případě kontraproduktivních opatření; domnívá se, že toto sledování bude možné zajistit pouze v případě, že Komise stanoví pro členské státy srovnávací ukazatele, které by se daly používat k měření pokroku, jehož dosáhly v oblasti zavádění obnovitelných zdrojů energie;

| 26. | poukazuje na potenciál, který má pro Evropu rozvoj obnovitelných zdrojů energie, a zdůrazňuje význam dlouhodobých příznivých podmínek pro všechny aktéry na trhu; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na potenciál, který má pro Evropu rozvoj obnovitelných zdrojů energie, a zdůrazňuje význam dlouhodobých příznivých podmínek pro všechny aktéry na trhu;

| 27. | poukazuje na významný přínos obnovitelných zdrojů energie na snižování celkových emisí uhlíku; zdůrazňuje význam rozvoje obnovitelných zdrojů energie pro dosažení cílů dohodnutých na konferenci COP21; |
| --- | --- |

27.

poukazuje na významný přínos obnovitelných zdrojů energie na snižování celkových emisí uhlíku; zdůrazňuje význam rozvoje obnovitelných zdrojů energie pro dosažení cílů dohodnutých na konferenci COP21;

| 28. | zdůrazňuje, že členské státy by měly v souladu s ustanoveními článku 6 směrnice o obnovitelných zdrojích energie zvýšit odůvodněné používání ustanovení pro statistické převody a vytváření mechanismů spolupráce za účelem splnění jejich cílů; poukazuje na význam spolupráce mezi členskými státy, která by byla přínosem k optimalizaci systému, efektivnímu poskytování a vedla by k vyšším úsporám v oblasti obnovitelné energie; vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu členským státům poskytla další pobídky, informace, analýzu přínosů a nákladů a pokyny; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že členské státy by měly v souladu s ustanoveními článku 6 směrnice o obnovitelných zdrojích energie zvýšit odůvodněné používání ustanovení pro statistické převody a vytváření mechanismů spolupráce za účelem splnění jejich cílů; poukazuje na význam spolupráce mezi členskými státy, která by byla přínosem k optimalizaci systému, efektivnímu poskytování a vedla by k vyšším úsporám v oblasti obnovitelné energie; vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu členským státům poskytla další pobídky, informace, analýzu přínosů a nákladů a pokyny;

| 29. | zdůrazňuje, že je nutné definovat pevný, spolehlivý a transparentní systém správy, aby bylo zajištěno provádění cíle pro obnovitelné energie do roku 2030 při náležitém zohlednění vnitrostátních pravomocí při určování skladby zdrojů energie, přičemž by umožnilo plnou demokratickou kontrolu a dohled energetických politik; vyzývá k intenzivnímu rozšiřování stávajícího úspěšného systému závazných cílů členských států, jejich plánů v oblasti obnovitelných zdrojů energie a podávání zpráv ve dvouletých intervalech; je přesvědčen, že by měly být zahrnuty do směrnice o obnovitelných zdrojích energie, která musí zabezpečit odpovědnější, transparentnější monitorování závazků členských států a uplatňování stávajících evropských právních předpisů, tak aby byl vytvořen základ dobře fungující evropské energetické unie; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že je nutné definovat pevný, spolehlivý a transparentní systém správy, aby bylo zajištěno provádění cíle pro obnovitelné energie do roku 2030 při náležitém zohlednění vnitrostátních pravomocí při určování skladby zdrojů energie, přičemž by umožnilo plnou demokratickou kontrolu a dohled energetických politik; vyzývá k intenzivnímu rozšiřování stávajícího úspěšného systému závazných cílů členských států, jejich plánů v oblasti obnovitelných zdrojů energie a podávání zpráv ve dvouletých intervalech; je přesvědčen, že by měly být zahrnuty do směrnice o obnovitelných zdrojích energie, která musí zabezpečit odpovědnější, transparentnější monitorování závazků členských států a uplatňování stávajících evropských právních předpisů, tak aby byl vytvořen základ dobře fungující evropské energetické unie;

| 30. | poukazuje na význam jednotných závazných vzorů pro plány členských států v oblasti energetiky a klimatu, s cílem zajistit pro investory srovnatelnost, transparentnost a předpověditelnost; domnívá se, že postup zavádění obnovitelných zdrojů energie a plánování příslušné koncepce v členských státech se musí rozdělit podle jednotlivých odvětví, technologií a zdrojů; |
| --- | --- |

30.

poukazuje na význam jednotných závazných vzorů pro plány členských států v oblasti energetiky a klimatu, s cílem zajistit pro investory srovnatelnost, transparentnost a předpověditelnost; domnívá se, že postup zavádění obnovitelných zdrojů energie a plánování příslušné koncepce v členských státech se musí rozdělit podle jednotlivých odvětví, technologií a zdrojů;

| 31. | naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby v případě elektráren vyrábějících energii z obnovitelných zdrojů kodifikovala v právních předpisech zásadu přechodného období, která by zabránila tomu, aby u mechanismů na podporu obnovitelných zdrojů energie došlo k retroaktivním změnám, a která by zároveň zaručovala ekonomickou životaschopnost už existujících zařízení; |
| --- | --- |

31.

naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby v případě elektráren vyrábějících energii z obnovitelných zdrojů kodifikovala v právních předpisech zásadu přechodného období, která by zabránila tomu, aby u mechanismů na podporu obnovitelných zdrojů energie došlo k retroaktivním změnám, a která by zároveň zaručovala ekonomickou životaschopnost už existujících zařízení;

| 32. | vyzývá k odstranění zbytečných byrokratických překážek a k investicím, které umožní dosažení 10 % cíle propojení elektrických sítí do roku 2020; poukazuje na to, že prohloubená regionální spolupráce může přispět k zajištění optimalizace nákladů na začleňování obnovitelných zdrojů energie a ke snížení nákladů pro spotřebitele; zdůrazňuje význam účasti veřejnosti na prosazování projektů obnovitelné energie, které jsou šetrné k životnímu prostředí, od rané fáze s přihlédnutím k místním podmínkám; připomíná význam technické pomoci a posuzování dopadu projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů a její distribuce na životní prostředí; |
| --- | --- |

32.

vyzývá k odstranění zbytečných byrokratických překážek a k investicím, které umožní dosažení 10 % cíle propojení elektrických sítí do roku 2020; poukazuje na to, že prohloubená regionální spolupráce může přispět k zajištění optimalizace nákladů na začleňování obnovitelných zdrojů energie a ke snížení nákladů pro spotřebitele; zdůrazňuje význam účasti veřejnosti na prosazování projektů obnovitelné energie, které jsou šetrné k životnímu prostředí, od rané fáze s přihlédnutím k místním podmínkám; připomíná význam technické pomoci a posuzování dopadu projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů a její distribuce na životní prostředí;

| 33. | bere na vědomí mezeru mezi dostupnými dovednostmi a změnami poptávky na trhu práce, které pocházejí z rozvoje obnovitelných zdrojů energie; zdůrazňuje, že aktivní strategie v oblasti vzdělávání / odborné přípravy a dovedností mají při přechodu na udržitelné hospodářství účinně využívající zdroje základní význam; zdůrazňuje význam sociálních partnerů a rovněž veřejných orgánů při rozvoji dovedností programů a programů odborné přípravy; |
| --- | --- |

33.

bere na vědomí mezeru mezi dostupnými dovednostmi a změnami poptávky na trhu práce, které pocházejí z rozvoje obnovitelných zdrojů energie; zdůrazňuje, že aktivní strategie v oblasti vzdělávání / odborné přípravy a dovedností mají při přechodu na udržitelné hospodářství účinně využívající zdroje základní význam; zdůrazňuje význam sociálních partnerů a rovněž veřejných orgánů při rozvoji dovedností programů a programů odborné přípravy;

| 34. | poukazuje na nutnost zajistit vhodné financování na úrovni EU, kterého by mělo být dosaženo mj. důkladnou ochranou investic před riziky, tak aby byly vytvořeny pobídky k širokému využívání zdrojů obnovitelné energie; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na nutnost zajistit vhodné financování na úrovni EU, kterého by mělo být dosaženo mj. důkladnou ochranou investic před riziky, tak aby byly vytvořeny pobídky k širokému využívání zdrojů obnovitelné energie;

Energie pro občany a obce

| 35. | domnívá se, že hlavní oporou přechodu na obnovitelné zdroje energie by měli být místní orgány, obce, domácnosti a jednotlivci, kteří by měli být aktivně podporováni, aby se mohli stát výrobci a dodavateli energie, kteří by měli stejné postavení jako ostatní subjekty na energetickém trhu; v této souvislosti vyzývá k vytvoření společné komplexní definice pojmu výrobců-spotřebitelů na úrovni EU; |
| --- | --- |

35.

domnívá se, že hlavní oporou přechodu na obnovitelné zdroje energie by měli být místní orgány, obce, domácnosti a jednotlivci, kteří by měli být aktivně podporováni, aby se mohli stát výrobci a dodavateli energie, kteří by měli stejné postavení jako ostatní subjekty na energetickém trhu; v této souvislosti vyzývá k vytvoření společné komplexní definice pojmu výrobců-spotřebitelů na úrovni EU;

| 36. | domnívá se, že je velmi důležité zajistit základní právo na vlastní výrobu a spotřebu energie a také právo na uchovávání a prodej nadměrného množství energie za spravedlivé ceny; |
| --- | --- |

36.

domnívá se, že je velmi důležité zajistit základní právo na vlastní výrobu a spotřebu energie a také právo na uchovávání a prodej nadměrného množství energie za spravedlivé ceny;

| 37. | připomíná, že členské státy na základě účasti veřejnosti vyvíjejí strategii „Energie pro občany a obce“ a ve svých vlastních akčních plánech popisují, jak budou podporovat malé a střední projekty obnovitelných zdrojů energie a energetická družstva a jak je začleňují do svého legislativního rámce, své podpůrné politiky a do přístupu na trh; |
| --- | --- |

37.

připomíná, že členské státy na základě účasti veřejnosti vyvíjejí strategii „Energie pro občany a obce“ a ve svých vlastních akčních plánech popisují, jak budou podporovat malé a střední projekty obnovitelných zdrojů energie a energetická družstva a jak je začleňují do svého legislativního rámce, své podpůrné politiky a do přístupu na trh;

| 38. | požaduje, aby v revidované směrnici o obnovitelných zdrojích energie byla obsažena nová kapitola o „energii pro občany a obce“, která by se věnovala hlavním tržním a administrativním překážkám a vytvářela příznivější investiční prostředí pro vlastní výrobu a vlastní spotřebu energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

38.

požaduje, aby v revidované směrnici o obnovitelných zdrojích energie byla obsažena nová kapitola o „energii pro občany a obce“, která by se věnovala hlavním tržním a administrativním překážkám a vytvářela příznivější investiční prostředí pro vlastní výrobu a vlastní spotřebu energie z obnovitelných zdrojů;

| 39. | podotýká, že ne u všech technologií a ve všech zemích už byly zavedeny vhodné postupy udělování licencí a administrativní postupy; žádá členské státy, aby zrušily administrativní a tržní překážky bránící vytváření nových kapacit v oblasti vlastní výroby energie, nahradily zdlouhavé schvalovací postupy požadavkem jednoduché ohlašovací povinnosti a vytvořily účinně fungující jednotná místa pro udělování povolení pro projekty, zajištění přístupu k síti a poskytování podpory na základě finančních a technických odborných znalostí, a aby zároveň zajistily pro výrobce-spotřebitele přístup k alternativním mechanismům řešení sporů; naléhavě žádá Komisi, aby zajistila neomezené uplatňování a trvalou platnost článku 13 (administrativní postupy) a 16 (přístup k sítím a jejich provoz) stávající směrnice o obnovitelných zdrojích energie i po roce 2020; |
| --- | --- |

39.

podotýká, že ne u všech technologií a ve všech zemích už byly zavedeny vhodné postupy udělování licencí a administrativní postupy; žádá členské státy, aby zrušily administrativní a tržní překážky bránící vytváření nových kapacit v oblasti vlastní výroby energie, nahradily zdlouhavé schvalovací postupy požadavkem jednoduché ohlašovací povinnosti a vytvořily účinně fungující jednotná místa pro udělování povolení pro projekty, zajištění přístupu k síti a poskytování podpory na základě finančních a technických odborných znalostí, a aby zároveň zajistily pro výrobce-spotřebitele přístup k alternativním mechanismům řešení sporů; naléhavě žádá Komisi, aby zajistila neomezené uplatňování a trvalou platnost článku 13 (administrativní postupy) a 16 (přístup k sítím a jejich provoz) stávající směrnice o obnovitelných zdrojích energie i po roce 2020;

| 40. | poukazuje na to, že je důležité přihlížet k rozdílům mezi mikrovýrobci, malými a velkými výrobci; konstatuje, že je třeba rozvíjet vhodné podmínky a nástroje pro „prozumenty“ (aktivní spotřebitele energie, jako jsou domácnosti, jak vlastníci, tak nájemci, instituce a malé podniky, které jsou zapojeny do výroby energie z obnovitelných zdrojů buď samostatně, nebo společně prostřednictvím družstev, i jiné sociální podniky nebo seskupení) s cílem přispět k přechodu na jiné zdroje energie a usnadnit jejich integraci do trhu s energií; doporučuje snížit administrativní překážky pro nové kapacity vlastní výroby energie na absolutní minimum zejména odstraněním omezení přístupu na trh a k síti; navrhuje zkrátit a zjednodušit postup schvalování tím, že by se přešlo na jednoduchý požadavek ohlašovací povinnosti; navrhuje, že by revize směrnice o energii z obnovitelných zdrojů mohla zahrnovat zvláštní ustanovení odstraňující překážky a podporující programy na výrobu energie v komunitách / družstvech za pomoci jednotných kontaktních míst a poskytovala by finanční a odborné poradenství; vyzývá členské státy, aby plně využily výjimek podpory de minimis stanovených v rámci pokynů pro státní podporu v oblasti evropské energetiky a životního prostředí, aby malé a středně velké projekty i nadále těžily z pohyblivých výkupních cen a nemusely se přitom účastnit komplikovaných aukcí; |
| --- | --- |

40.

poukazuje na to, že je důležité přihlížet k rozdílům mezi mikrovýrobci, malými a velkými výrobci; konstatuje, že je třeba rozvíjet vhodné podmínky a nástroje pro „prozumenty“ (aktivní spotřebitele energie, jako jsou domácnosti, jak vlastníci, tak nájemci, instituce a malé podniky, které jsou zapojeny do výroby energie z obnovitelných zdrojů buď samostatně, nebo společně prostřednictvím družstev, i jiné sociální podniky nebo seskupení) s cílem přispět k přechodu na jiné zdroje energie a usnadnit jejich integraci do trhu s energií; doporučuje snížit administrativní překážky pro nové kapacity vlastní výroby energie na absolutní minimum zejména odstraněním omezení přístupu na trh a k síti; navrhuje zkrátit a zjednodušit postup schvalování tím, že by se přešlo na jednoduchý požadavek ohlašovací povinnosti; navrhuje, že by revize směrnice o energii z obnovitelných zdrojů mohla zahrnovat zvláštní ustanovení odstraňující překážky a podporující programy na výrobu energie v komunitách / družstvech za pomoci jednotných kontaktních míst a poskytovala by finanční a odborné poradenství; vyzývá členské státy, aby plně využily výjimek podpory de minimis stanovených v rámci pokynů pro státní podporu v oblasti evropské energetiky a životního prostředí, aby malé a středně velké projekty i nadále těžily z pohyblivých výkupních cen a nemusely se přitom účastnit komplikovaných aukcí;

| 41. | zdůrazňuje význam účasti veřejnosti na prosazování projektů obnovitelné energie, které jsou šetrné k životnímu prostředí, od rané fáze s přihlédnutím k místním podmínkám; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje význam účasti veřejnosti na prosazování projektů obnovitelné energie, které jsou šetrné k životnímu prostředí, od rané fáze s přihlédnutím k místním podmínkám;

| 42. | zdůrazňuje, že je třeba nastolit rovnováhu mezi rozvojem centralizované a decentralizované výroby energie, která zajistí, aby spotřebitelé, kteří si nemohou dovolit stát se výrobci-spotřebiteli, nebyli diskriminováni; poukazuje na to, že je nutné zajistit technické vybavení a správní zázemí pro kolektivní řízení výroby energie; zdůrazňuje, že výroba vlastní energie a energie z obnovitelných zdrojů nejsou hlavní příčinou vyšších evropských nákladů na energii; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že je třeba nastolit rovnováhu mezi rozvojem centralizované a decentralizované výroby energie, která zajistí, aby spotřebitelé, kteří si nemohou dovolit stát se výrobci-spotřebiteli, nebyli diskriminováni; poukazuje na to, že je nutné zajistit technické vybavení a správní zázemí pro kolektivní řízení výroby energie; zdůrazňuje, že výroba vlastní energie a energie z obnovitelných zdrojů nejsou hlavní příčinou vyšších evropských nákladů na energii;

| 43. | poukazuje na skutečnost, že větší důraz na dosažení energetické účinnosti ve všech odvětvích pomůže EU zvýšit konkurenceschopnost a vypracovat inovativní rentabilní řešení zaměřená na úsporu energie; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na skutečnost, že větší důraz na dosažení energetické účinnosti ve všech odvětvích pomůže EU zvýšit konkurenceschopnost a vypracovat inovativní rentabilní řešení zaměřená na úsporu energie;

| 44. | poukazuje na výhody z hlediska životního prostředí a ekonomické a sociální výhody jednotného přístupu k energetice a na nutnost podporovat součinnost mezi odvětvím elektřiny, topení a chlazení a dopravy a v jejich rámci; vyzývá dále Komisi, aby posoudila, jak by mohly flexibilní obnovitelné zdroje energie doplňovat variabilní zdroje energie a jak by se k tomu mělo přihlížet při energetickém plánování a při navrhování systémů podpory; |
| --- | --- |

44.

poukazuje na výhody z hlediska životního prostředí a ekonomické a sociální výhody jednotného přístupu k energetice a na nutnost podporovat součinnost mezi odvětvím elektřiny, topení a chlazení a dopravy a v jejich rámci; vyzývá dále Komisi, aby posoudila, jak by mohly flexibilní obnovitelné zdroje energie doplňovat variabilní zdroje energie a jak by se k tomu mělo přihlížet při energetickém plánování a při navrhování systémů podpory;

Elektrická energie

| 45. | zdůrazňuje, že s ohledem na změny směřující k pružnějšímu a decentralizovanějšímu modelu pro výrobu energie, která zohledňuje trh, by výroba elektrické energie z obnovitelných zdrojů měla být lépe začleněna do soustav pro rozvod elektrické energie na všech úrovních, jakož i do soustav pro její přenos; |
| --- | --- |

45.

zdůrazňuje, že s ohledem na změny směřující k pružnějšímu a decentralizovanějšímu modelu pro výrobu energie, která zohledňuje trh, by výroba elektrické energie z obnovitelných zdrojů měla být lépe začleněna do soustav pro rozvod elektrické energie na všech úrovních, jakož i do soustav pro její přenos;

| 46. | poukazuje na to, že nevariabilní formy výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů, jako je elektřina z vodních elektráren, by mohly podpořit začlenění variabilních obnovitelných zdrojů na trh; |
| --- | --- |

46.

poukazuje na to, že nevariabilní formy výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů, jako je elektřina z vodních elektráren, by mohly podpořit začlenění variabilních obnovitelných zdrojů na trh;

| 47. | vyzývá k integrovanému přístupu k energetické politice, jenž zahrnuje rozvoj rozvodné sítě a regulace, skladování, řízení poptávky a zlepšení energetické účinnosti, stejně jako zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů; zdůrazňuje, že je nutné zabránit využívání technologií, které jsou neslučitelné s dekarbonizací; |
| --- | --- |

47.

vyzývá k integrovanému přístupu k energetické politice, jenž zahrnuje rozvoj rozvodné sítě a regulace, skladování, řízení poptávky a zlepšení energetické účinnosti, stejně jako zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů; zdůrazňuje, že je nutné zabránit využívání technologií, které jsou neslučitelné s dekarbonizací;

| 48. | konstatuje, že začlenění energie z obnovitelných zdrojů na trh vyžaduje flexibilní trh jak na straně dodávky, tak na straně poptávky a že to bude vyžadovat výstavbu, modernizaci a uzpůsobení sítí a vypracování nových technologií umožňujících skladovat energii; |
| --- | --- |

48.

konstatuje, že začlenění energie z obnovitelných zdrojů na trh vyžaduje flexibilní trh jak na straně dodávky, tak na straně poptávky a že to bude vyžadovat výstavbu, modernizaci a uzpůsobení sítí a vypracování nových technologií umožňujících skladovat energii;

| 49. | zdůrazňuje, že k tomu, aby byl zajištěn rychlý a účinný přechod na obnovitelné zdroje energie, má naprosto zásadní význam elektrifikace systémů topení a chlazení, dopravy a dalších odvětví; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že k tomu, aby byl zajištěn rychlý a účinný přechod na obnovitelné zdroje energie, má naprosto zásadní význam elektrifikace systémů topení a chlazení, dopravy a dalších odvětví;

| 50. | zdůrazňuje, že dokud je elektrický systém neflexibilní, je nutné zajistit přednostní přístup a prioritní dodávky energie z obnovitelných zdrojů, aby bylo možné podpořit modernizaci sítí a vytvořit opatření v oblasti skladování energie a poptávky po ní; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na zpřísnění a ujasnění předpisů týkajících se přednostního přístupu a prioritních dodávek energie v období po roce 2020; zdůrazňuje, že při příležitosti přepracování budoucí směrnice o obnovitelných zdrojích energie v polovině období, tj. do roku 2024, je nutné vyhodnotit možnost postupného ukončení přednostního přístupu a prioritních dodávek energie; |
| --- | --- |

50.

zdůrazňuje, že dokud je elektrický systém neflexibilní, je nutné zajistit přednostní přístup a prioritní dodávky energie z obnovitelných zdrojů, aby bylo možné podpořit modernizaci sítí a vytvořit opatření v oblasti skladování energie a poptávky po ní; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na zpřísnění a ujasnění předpisů týkajících se přednostního přístupu a prioritních dodávek energie v období po roce 2020; zdůrazňuje, že při příležitosti přepracování budoucí směrnice o obnovitelných zdrojích energie v polovině období, tj. do roku 2024, je nutné vyhodnotit možnost postupného ukončení přednostního přístupu a prioritních dodávek energie;

| 51. | zdůrazňuje, že by měl být zachován a upevněn přednostní přístup energie z obnovitelných zdrojů k síti a její prioritní dodávky, jak stanovuje směrnice o obnovitelných zdrojích energie; vyzývá k vytvoření regulačního rámce na období po roce 2020, který by zajišťoval vhodnou kompenzaci za omezení výroby energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

51.

zdůrazňuje, že by měl být zachován a upevněn přednostní přístup energie z obnovitelných zdrojů k síti a její prioritní dodávky, jak stanovuje směrnice o obnovitelných zdrojích energie; vyzývá k vytvoření regulačního rámce na období po roce 2020, který by zajišťoval vhodnou kompenzaci za omezení výroby energie z obnovitelných zdrojů;

| 52. | bere na vědomí strategii Komise pro nárůst mechanismů odezvy na straně poptávky; zdůrazňuje, že by to v případě spotřebitelů nemělo vést k neúměrnému nárůstu nákladů na energii; zdůrazňuje, že mechanismy odezvy na straně poptávky by mohly být příležitostí ke snížení nákladů na energii a zdůrazňuje, že účast na odezvě na straně poptávky nebo dynamické mechanismy stanovování cen by měly vždy zůstat přísně dobrovolnou záležitostí; |
| --- | --- |

52.

bere na vědomí strategii Komise pro nárůst mechanismů odezvy na straně poptávky; zdůrazňuje, že by to v případě spotřebitelů nemělo vést k neúměrnému nárůstu nákladů na energii; zdůrazňuje, že mechanismy odezvy na straně poptávky by mohly být příležitostí ke snížení nákladů na energii a zdůrazňuje, že účast na odezvě na straně poptávky nebo dynamické mechanismy stanovování cen by měly vždy zůstat přísně dobrovolnou záležitostí;

| 53. | je přesvědčen, že rozvoj řešení skladování elektrické energie bude hrát nenahraditelnou úlohu v úsilí o rozvoj a integraci obnovitelných zdrojů energie na vysoké úrovni, pomoc při vyrovnávání sítě a poskytování uložit přebytek výroby energie z obnovitelných zdrojů; vyzývá k provedení revize stávajícího právního rámce, tak aby podporoval zavádění systémů skladování energie a další možnosti flexibility; |
| --- | --- |

53.

je přesvědčen, že rozvoj řešení skladování elektrické energie bude hrát nenahraditelnou úlohu v úsilí o rozvoj a integraci obnovitelných zdrojů energie na vysoké úrovni, pomoc při vyrovnávání sítě a poskytování uložit přebytek výroby energie z obnovitelných zdrojů; vyzývá k provedení revize stávajícího právního rámce, tak aby podporoval zavádění systémů skladování energie a další možnosti flexibility;

| 54. | zdůrazňuje, že otázka překážek oblasti elektřiny i nadále brání volnému toku energie z obnovitelných zdrojů přes hranice členských států a zpomaluje proces vytváření skutečného vnitřního trhu s energií v Evropské unii; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje, že otázka překážek oblasti elektřiny i nadále brání volnému toku energie z obnovitelných zdrojů přes hranice členských států a zpomaluje proces vytváření skutečného vnitřního trhu s energií v Evropské unii;

| 55. | zdůrazňuje, že spotřebitelé by měli být oprávněni a mít k dispozici správné pobídky k účasti na trhu s energií; konstatuje, že dynamické tržní ceny by měly být navrženy tak, aby vyvolávaly vhodné reakce poptávky ze strany spotřebitelů, aktivovaly nezbytnou produkci, jakož i usnadňovaly inteligentní a účinnou spotřebu; doporučuje Komisi, aby dále analyzovala jejich dopad na různé skupiny spotřebitelů; |
| --- | --- |

55.

zdůrazňuje, že spotřebitelé by měli být oprávněni a mít k dispozici správné pobídky k účasti na trhu s energií; konstatuje, že dynamické tržní ceny by měly být navrženy tak, aby vyvolávaly vhodné reakce poptávky ze strany spotřebitelů, aktivovaly nezbytnou produkci, jakož i usnadňovaly inteligentní a účinnou spotřebu; doporučuje Komisi, aby dále analyzovala jejich dopad na různé skupiny spotřebitelů;

| 56. | zdůrazňuje, že určití spotřebitelé mají pevné modely spotřeby a posílené mechanismy účinnosti založené na cenách na ně mohou mít negativní dopad; zdůrazňuje v této souvislosti význam energetické účinnosti politik v členských státech, které se zaměřují na spotřebitele ve zranitelné situaci; |
| --- | --- |

56.

zdůrazňuje, že určití spotřebitelé mají pevné modely spotřeby a posílené mechanismy účinnosti založené na cenách na ně mohou mít negativní dopad; zdůrazňuje v této souvislosti význam energetické účinnosti politik v členských státech, které se zaměřují na spotřebitele ve zranitelné situaci;

| 57. | domnívá se, že by měl existovat jasný regulační rámec EU pro vlastní spotřebu energie z obnovitelných zdrojů energie z obnovitelných zdrojů společenství nebo družstev, která zohledňuje všechny výhody při navrhování mechanismů plateb za prodej nadbytečné produkce, přístup k nim a využívání sítě; vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly vlastní výrobu energie a vytváření a propojování místních distribučních sítí obnovitelné energie, aby tak doplnily své vnitrostátní energetické politiky; zdůrazňuje skutečnost, že výrobci-spotřebitelé by měli mít přístup k energetické síti a na trh za spravedlivou cenu a neměli by být trestáni dodatečnými daněmi nebo poplatky; vyjadřuje své obavy ohledně iniciativ, které provedly některé členské státy za účelem vytvoření překážek pro výkon práva na vlastní spotřebu a vlastní výrobu; |
| --- | --- |

57.

domnívá se, že by měl existovat jasný regulační rámec EU pro vlastní spotřebu energie z obnovitelných zdrojů energie z obnovitelných zdrojů společenství nebo družstev, která zohledňuje všechny výhody při navrhování mechanismů plateb za prodej nadbytečné produkce, přístup k nim a využívání sítě; vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly vlastní výrobu energie a vytváření a propojování místních distribučních sítí obnovitelné energie, aby tak doplnily své vnitrostátní energetické politiky; zdůrazňuje skutečnost, že výrobci-spotřebitelé by měli mít přístup k energetické síti a na trh za spravedlivou cenu a neměli by být trestáni dodatečnými daněmi nebo poplatky; vyjadřuje své obavy ohledně iniciativ, které provedly některé členské státy za účelem vytvoření překážek pro výkon práva na vlastní spotřebu a vlastní výrobu;

| 58. | konstatuje, že spotřebitelé v současnosti přispívají málo k zamýšlenému vytvoření nových kapacit výroby energie z obnovitelných zdrojů, když si volí tarify elektřiny, které jsou na trh uváděny s tím, že jejich elektřina pochází ze 100 % z obnovitelných zdrojů; vyzývá k zavedení přesného, spolehlivého a transparentního mechanismu sledování tak, aby tvrzení o zelené energii byla spojena s měřitelnými kritérii týkajícími se dalších přínosů pro životní prostředí; |
| --- | --- |

58.

konstatuje, že spotřebitelé v současnosti přispívají málo k zamýšlenému vytvoření nových kapacit výroby energie z obnovitelných zdrojů, když si volí tarify elektřiny, které jsou na trh uváděny s tím, že jejich elektřina pochází ze 100 % z obnovitelných zdrojů; vyzývá k zavedení přesného, spolehlivého a transparentního mechanismu sledování tak, aby tvrzení o zelené energii byla spojena s měřitelnými kritérii týkajícími se dalších přínosů pro životní prostředí;

| 59. | naléhá na členské státy, aby při vytápění a chlazení lépe využívaly energii z geotermálních zdrojů; |
| --- | --- |

59.

naléhá na členské státy, aby při vytápění a chlazení lépe využívaly energii z geotermálních zdrojů;

Vytápění a chlazení

| 60. | vítá sdělení Komise z února 2016 o strategii EU pro vytápění a chlazení, upozorňuje však na nedostatečný pokrok a nízké cíle stanovené pro využívání vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů, zejména v budovách; zdůrazňuje velký potenciál pro další pokrok v oblasti energie z obnovitelných zdrojů při vytápění a chlazení; konstatuje, že odvětví vytápění a chlazení představuje polovinu konečné spotřeby energie EU, a proto hraje klíčovou úlohu při dosahování cílů EU v oblasti změny klimatu a obnovitelných zdrojů energie; uznává přínos většího používání energie z obnovitelných zdrojů v odvětví vytápění a chlazení; zdůrazňuje rostoucí flexibilitu tepelných infrastruktur a skladování, pokud jde o snazší začlenění různých obnovitelných zdrojů energie pomocí ukládání energie ve formě tepla, které nabízejí vynikající návratnost investic a poskytování příležitostí pro zlepšení kvality zaměstnanosti na místní úrovni; vyzývá Komisi, aby v legislativním balíčku týkajícím se obnovitelných zdrojů po roce 2020 zaplnila mezeru v právních předpisech v těchto odvětvích; znovu opakuje, že úsilí v odvětví vytápění a chlazení skýtají obrovský potenciál pro zvýšení energetické bezpečnosti (vzhledem k tomu, že se 61 % plynu dováženého do Evropské unie se používá v obytných budovách, především pro účely vytápění), například rozvojem sítí pro dálkové vytápění a chlazení, které jsou účinným prostředkem pro začleňování udržitelného tepla do měst ve velkém měřítku, neboť mohou současně dodávat teplo získané ze škály různých zdrojů a nejsou ze své podstaty závislé na jediném konkrétním zdroji; |
| --- | --- |

60.

vítá sdělení Komise z února 2016 o strategii EU pro vytápění a chlazení, upozorňuje však na nedostatečný pokrok a nízké cíle stanovené pro využívání vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů, zejména v budovách; zdůrazňuje velký potenciál pro další pokrok v oblasti energie z obnovitelných zdrojů při vytápění a chlazení; konstatuje, že odvětví vytápění a chlazení představuje polovinu konečné spotřeby energie EU, a proto hraje klíčovou úlohu při dosahování cílů EU v oblasti změny klimatu a obnovitelných zdrojů energie; uznává přínos většího používání energie z obnovitelných zdrojů v odvětví vytápění a chlazení; zdůrazňuje rostoucí flexibilitu tepelných infrastruktur a skladování, pokud jde o snazší začlenění různých obnovitelných zdrojů energie pomocí ukládání energie ve formě tepla, které nabízejí vynikající návratnost investic a poskytování příležitostí pro zlepšení kvality zaměstnanosti na místní úrovni; vyzývá Komisi, aby v legislativním balíčku týkajícím se obnovitelných zdrojů po roce 2020 zaplnila mezeru v právních předpisech v těchto odvětvích; znovu opakuje, že úsilí v odvětví vytápění a chlazení skýtají obrovský potenciál pro zvýšení energetické bezpečnosti (vzhledem k tomu, že se 61 % plynu dováženého do Evropské unie se používá v obytných budovách, především pro účely vytápění), například rozvojem sítí pro dálkové vytápění a chlazení, které jsou účinným prostředkem pro začleňování udržitelného tepla do měst ve velkém měřítku, neboť mohou současně dodávat teplo získané ze škály různých zdrojů a nejsou ze své podstaty závislé na jediném konkrétním zdroji;

| 61. | vítá sdělení Komise o strategii pro vytápění a chlazení, které zdůrazňuje potřebu vyloučit postupně fosilní paliva, které ještě stále tvoří 75 % paliv používaných v tomto odvětví, a plně je nahradila opatřeními v oblasti energetické účinnosti – naší největší naději v oblasti snižování využívání fosilních paliv – a obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

61.

vítá sdělení Komise o strategii pro vytápění a chlazení, které zdůrazňuje potřebu vyloučit postupně fosilní paliva, které ještě stále tvoří 75 % paliv používaných v tomto odvětví, a plně je nahradila opatřeními v oblasti energetické účinnosti – naší největší naději v oblasti snižování využívání fosilních paliv – a obnovitelných zdrojů energie;

| 62. | vyzývá k dalším opatřením na využití zbývajícího významného potenciálu obnovitelných zdrojů energie v odvětví vytápění a chlazení s cílem dosáhnout úplného dosažení cílů pro rok 2020; vyzývá Komisi, aby v legislativním balíčku týkajícím se obnovitelných zdrojů po roce 2020 zaplnila mezeru v právních předpisech v těchto odvětvích; |
| --- | --- |

62.

vyzývá k dalším opatřením na využití zbývajícího významného potenciálu obnovitelných zdrojů energie v odvětví vytápění a chlazení s cílem dosáhnout úplného dosažení cílů pro rok 2020; vyzývá Komisi, aby v legislativním balíčku týkajícím se obnovitelných zdrojů po roce 2020 zaplnila mezeru v právních předpisech v těchto odvětvích;

| 63. | konstatuje, že biomasa je nejčastěji používaným zdrojem obnovitelné energie pro vytápění, což představuje přibližně 90 % veškeré energie z obnovitelných zdrojů při vytápění; hraje klíčovou úlohu, a to zejména ve střední a východní Evropě, pro účely zvýšení energetické bezpečnosti udržitelným způsobem; |
| --- | --- |

63.

konstatuje, že biomasa je nejčastěji používaným zdrojem obnovitelné energie pro vytápění, což představuje přibližně 90 % veškeré energie z obnovitelných zdrojů při vytápění; hraje klíčovou úlohu, a to zejména ve střední a východní Evropě, pro účely zvýšení energetické bezpečnosti udržitelným způsobem;

| 64. | zdůrazňuje, že je třeba usnadnit přechod na zařízení k vytápění energií z obnovitelných zdrojů a současně zajistit náležitou finanční podporu a více informací a podpory pro občany zasažené energetickou chudobou; |
| --- | --- |

64.

zdůrazňuje, že je třeba usnadnit přechod na zařízení k vytápění energií z obnovitelných zdrojů a současně zajistit náležitou finanční podporu a více informací a podpory pro občany zasažené energetickou chudobou;

| 65. | poukazuje na to, že je zapotřebí komplexní a účinná definice chlazení za použití obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

65.

poukazuje na to, že je zapotřebí komplexní a účinná definice chlazení za použití obnovitelných zdrojů;

| 66. | zdůrazňuje, že je nezbytné renovovat a posílit výkonnost systémů dálkového vytápění a chlazení, vzhledem k tomu, že sítě dálkového vytápění a chlazení mohou používat a ukládat elektřinu vyrobenou za pomoci obnovitelných zdrojů energie a poté ji distribuovat do budov a průmyslových lokalit a zvýšit tak podíl vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

66.

zdůrazňuje, že je nezbytné renovovat a posílit výkonnost systémů dálkového vytápění a chlazení, vzhledem k tomu, že sítě dálkového vytápění a chlazení mohou používat a ukládat elektřinu vyrobenou za pomoci obnovitelných zdrojů energie a poté ji distribuovat do budov a průmyslových lokalit a zvýšit tak podíl vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů;

| 67. | zdůrazňuje potenciál skupin prozumentů, včetně domácností, mikropodniků a malých podniků, družstev a místních orgánů pro účely zřizování kolektivních energetických systémů, jako je dálkové vytápění, které poskytuje nákladově efektivní vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů, jakož i mnohé synergie mezi energetickou účinností a obnovitelnými zdroji energie; |
| --- | --- |

67.

zdůrazňuje potenciál skupin prozumentů, včetně domácností, mikropodniků a malých podniků, družstev a místních orgánů pro účely zřizování kolektivních energetických systémů, jako je dálkové vytápění, které poskytuje nákladově efektivní vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů, jakož i mnohé synergie mezi energetickou účinností a obnovitelnými zdroji energie;

| 68. | domnívá se, že synergie mezi směrnice o obnovitelných zdrojích energie, směrnice o energetické účinnosti, směrnice o energetické náročnosti budov by měly být posíleny s cílem zvýšit využívání energie z obnovitelných zdrojů při vytápění a chlazení; |
| --- | --- |

68.

domnívá se, že synergie mezi směrnice o obnovitelných zdrojích energie, směrnice o energetické účinnosti, směrnice o energetické náročnosti budov by měly být posíleny s cílem zvýšit využívání energie z obnovitelných zdrojů při vytápění a chlazení;

| 69. | konstatuje, že projekty energetické účinnosti týkající se jak vytápění, tak i chlazení, jsou důležitými nástroji pro zajištění stabilních a předvídatelných vzorců spotřeby energie a v boji proti energetické chudobě; |
| --- | --- |

69.

konstatuje, že projekty energetické účinnosti týkající se jak vytápění, tak i chlazení, jsou důležitými nástroji pro zajištění stabilních a předvídatelných vzorců spotřeby energie a v boji proti energetické chudobě;

Doprava

| 70. | konstatuje, že cíl 10 % podílu energie z obnovitelných zdrojů v odvětví dopravy do roku 2020 výrazně zaostává, částečně kvůli problémům v oblasti strategie obnovitelné energie pro dopravu na základě biopaliv; připomíná, že doprava je jediným odvětvím v EU, v němž od roku 1990 emise skleníkových plynů stouply; poukazuje na to, že obnovitelné zdroje energie jsou základním předpokladem pro dosažení trvale udržitelné mobility; vyzývá členské státy, aby zvýšily své úsilí s cílem zavést udržitelná opatření v odvětví dopravy, jako je snížení poptávky, modální přechod na udržitelnější způsoby dopravy, lepší účinnost a elektrifikace dopravního odvětví; vyzývá Komisi, aby vytvořila rámec pro podporu využívání elektrických vozidel s přívodem elektřiny z obnovitelných zdrojů a pro zlepšení právního rámce tak, aby nabízela perspektivy pro biopaliva s vysokou účinností při omezování emisí, přičemž je třeba zohledňovat nepřímé změny ve využívání půdy v období po roce 2020; |
| --- | --- |

70.

konstatuje, že cíl 10 % podílu energie z obnovitelných zdrojů v odvětví dopravy do roku 2020 výrazně zaostává, částečně kvůli problémům v oblasti strategie obnovitelné energie pro dopravu na základě biopaliv; připomíná, že doprava je jediným odvětvím v EU, v němž od roku 1990 emise skleníkových plynů stouply; poukazuje na to, že obnovitelné zdroje energie jsou základním předpokladem pro dosažení trvale udržitelné mobility; vyzývá členské státy, aby zvýšily své úsilí s cílem zavést udržitelná opatření v odvětví dopravy, jako je snížení poptávky, modální přechod na udržitelnější způsoby dopravy, lepší účinnost a elektrifikace dopravního odvětví; vyzývá Komisi, aby vytvořila rámec pro podporu využívání elektrických vozidel s přívodem elektřiny z obnovitelných zdrojů a pro zlepšení právního rámce tak, aby nabízela perspektivy pro biopaliva s vysokou účinností při omezování emisí, přičemž je třeba zohledňovat nepřímé změny ve využívání půdy v období po roce 2020;

| 71. | vyzývá k částečnému využití společné zemědělské politiky pro podporu investic do výroby a využívání obnovitelných zdrojů energie v zemědělství; |
| --- | --- |

71.

vyzývá k částečnému využití společné zemědělské politiky pro podporu investic do výroby a využívání obnovitelných zdrojů energie v zemědělství;

| 72. | odhaduje, že doprava se na konečné spotřebě energie v Evropě podílí více než 30 % a 94 % dopravy závisí na ropných produktech; domnívá se proto, že úsilí k většímu využití obnovitelných zdrojů energie v odvětví dopravy musí být ambiciózní, s jasnou vazbou na dekarbonizaci odvětví dopravy; |
| --- | --- |

72.

odhaduje, že doprava se na konečné spotřebě energie v Evropě podílí více než 30 % a 94 % dopravy závisí na ropných produktech; domnívá se proto, že úsilí k většímu využití obnovitelných zdrojů energie v odvětví dopravy musí být ambiciózní, s jasnou vazbou na dekarbonizaci odvětví dopravy;

| 73. | žádá Komisi, aby navrhla ambiciózní opatření k urychlení dekarbonizaci dopravy, mimo jiné prostřednictvím obnovitelných paliv, vyšší míry elektrifikace a zvýšené účinnosti, a aby zvýšila své úsilí s cílem podpořit rozvoj technologií a inovace v těchto oblastech; |
| --- | --- |

73.

žádá Komisi, aby navrhla ambiciózní opatření k urychlení dekarbonizaci dopravy, mimo jiné prostřednictvím obnovitelných paliv, vyšší míry elektrifikace a zvýšené účinnosti, a aby zvýšila své úsilí s cílem podpořit rozvoj technologií a inovace v těchto oblastech;

| 74. | poukazuje na význam elektrifikace odvětví dopravy pro dekarbonizaci hospodářství a vyzývá Komisi, aby vytvořila rámec pro podporu využívání elektrických vozidel s přívodem elektřiny z obnovitelných zdrojů, což je zásadní pro dosažení cílů strategie Evropa 2030; |
| --- | --- |

74.

poukazuje na význam elektrifikace odvětví dopravy pro dekarbonizaci hospodářství a vyzývá Komisi, aby vytvořila rámec pro podporu využívání elektrických vozidel s přívodem elektřiny z obnovitelných zdrojů, což je zásadní pro dosažení cílů strategie Evropa 2030;

| 75. | očekává strategii Evropská komise v červnu 2016 týkající se dekarbonizace odvětví dopravy a v této souvislosti zdůrazňuje, že musí být podporováno větší využívání obnovitelných zdrojů energie s cílem zajistit, aby odvětví dopravy aktivně přispívalo k dosažení cílů pro rok 2020; |
| --- | --- |

75.

očekává strategii Evropská komise v červnu 2016 týkající se dekarbonizace odvětví dopravy a v této souvislosti zdůrazňuje, že musí být podporováno větší využívání obnovitelných zdrojů energie s cílem zajistit, aby odvětví dopravy aktivně přispívalo k dosažení cílů pro rok 2020;

| 76. | vítá pokrok, jehož bylo dosaženo při vyvíjení nových biopaliv a motorů v projektech dokončených v rámci společný podniku EU Čisté nebe; |
| --- | --- |

76.

vítá pokrok, jehož bylo dosaženo při vyvíjení nových biopaliv a motorů v projektech dokončených v rámci společný podniku EU Čisté nebe;

| 77. | zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet nové generace biopaliv z biomasy nebo odpadu; |
| --- | --- |

77.

zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet nové generace biopaliv z biomasy nebo odpadu;

| 78. | zdůrazňuje potřebu zlepšit regulační prostředí a dlouhodobé podmínek s cílem podpořit rozvoj energie z obnovitelných zdrojů v oblastech letecké a námořní dopravy; |
| --- | --- |

78.

zdůrazňuje potřebu zlepšit regulační prostředí a dlouhodobé podmínek s cílem podpořit rozvoj energie z obnovitelných zdrojů v oblastech letecké a námořní dopravy;

| 79. | zdůrazňuje, že je potřeba modálního přechodu v odvětví dopravy s cílem přizpůsobit se udržitelné regulaci mobility a politikám, které zahrnují intermodalitu, udržitelné logistické systémy, řízení mobility a udržitelnou městskou politiku, které změní spotřebu energie v odvětví dopravě na zdroje obnovitelné energie a /nebo snížení celkové spotřeby energie, podpory aktivnějších modelů cestování, vytváření a provádění řešení v oblasti inteligentních měst a podpory městské eko- mobility a vhodného územního plánování; vyzývá členské státy a EU, aby podpořily modální přechod cestujících a nákladu ze silniční a letecké dopravy ve prospěch železniční a námořní dopravy; vyzývá Komisi, aby posoudila potenciál technologií elektrifikovaných nákladních vozidel; |
| --- | --- |

79.

zdůrazňuje, že je potřeba modálního přechodu v odvětví dopravy s cílem přizpůsobit se udržitelné regulaci mobility a politikám, které zahrnují intermodalitu, udržitelné logistické systémy, řízení mobility a udržitelnou městskou politiku, které změní spotřebu energie v odvětví dopravě na zdroje obnovitelné energie a /nebo snížení celkové spotřeby energie, podpory aktivnějších modelů cestování, vytváření a provádění řešení v oblasti inteligentních měst a podpory městské eko- mobility a vhodného územního plánování; vyzývá členské státy a EU, aby podpořily modální přechod cestujících a nákladu ze silniční a letecké dopravy ve prospěch železniční a námořní dopravy; vyzývá Komisi, aby posoudila potenciál technologií elektrifikovaných nákladních vozidel;

| 80. | naléhá na orgány EU, aby jakožto příklad svého pevného závazku používání energií z obnovitelných zdrojů vytvářely své vlastní kapacity na výrobu energie z obnovitelných zdrojů za účelem pokrytí poptávky po energii ve vlastních budovách; zdůrazňuje, že dokud tyto kapacity nejsou vyvinuty, orgány EU by měly nakupovat zelenou energii s cílem uspokojit své potřeby; |
| --- | --- |

80.

naléhá na orgány EU, aby jakožto příklad svého pevného závazku používání energií z obnovitelných zdrojů vytvářely své vlastní kapacity na výrobu energie z obnovitelných zdrojů za účelem pokrytí poptávky po energii ve vlastních budovách; zdůrazňuje, že dokud tyto kapacity nejsou vyvinuty, orgány EU by měly nakupovat zelenou energii s cílem uspokojit své potřeby;

| 81. | zdůrazňuje, že větší podíl chůze, cyklistiky, spolujízdy, zvýšení obsazenosti automobilů, společně se systémy veřejné dopravy, má zásadní význam pro snižování a omezování závislosti EU na ropě a zároveň pro snížení emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

81.

zdůrazňuje, že větší podíl chůze, cyklistiky, spolujízdy, zvýšení obsazenosti automobilů, společně se systémy veřejné dopravy, má zásadní význam pro snižování a omezování závislosti EU na ropě a zároveň pro snížení emisí skleníkových plynů;

| 82. | zdůrazňuje potenciál cyklistických systémů a infrastruktur s cílem zlepšit udržitelnost dopravy v městských oblastech; |
| --- | --- |

82.

zdůrazňuje potenciál cyklistických systémů a infrastruktur s cílem zlepšit udržitelnost dopravy v městských oblastech;

| 83. | zdůrazňuje potenciál pro snižování emisí a přispívání k nízkouhlíkovému hospodářství prostřednictvím větší elektrifikace dopravy; |
| --- | --- |

83.

zdůrazňuje potenciál pro snižování emisí a přispívání k nízkouhlíkovému hospodářství prostřednictvím větší elektrifikace dopravy;

Kritéria udržitelnosti pro biopaliva a biokapaliny

| 84. | vyzývá Komisi, aby vzhledem k potřebě větší synergie a jednotnosti evropských politik za zohlednění důkladného posouzení stávajících evropských politik udržitelnosti a politik oběhového hospodářství stanovila pro bioenergii kritéria udržitelnosti; zdůrazňuje, že posilování energetické bezpečnosti EU by se mělo dosáhnout prostřednictvím udržitelného využívání vlastních zdrojů v souladu s cílem zlepšování energetické účinnosti; |
| --- | --- |

84.

vyzývá Komisi, aby vzhledem k potřebě větší synergie a jednotnosti evropských politik za zohlednění důkladného posouzení stávajících evropských politik udržitelnosti a politik oběhového hospodářství stanovila pro bioenergii kritéria udržitelnosti; zdůrazňuje, že posilování energetické bezpečnosti EU by se mělo dosáhnout prostřednictvím udržitelného využívání vlastních zdrojů v souladu s cílem zlepšování energetické účinnosti;

| 85. | nabádá k obezřetnosti, pokud jde o rostoucí trend využívání lesní biomasy jako hlavního zdroje energie z obnovitelných zdrojů v EU, neboť to může mít potenciálně škodlivé účinky na klima a životní prostředí, pokud nebude biomasa pocházet z udržitelných zdrojů a nebude řádně zaevidována; konstatuje, že na dopady bioenergie na klima se musí pohlížet v dlouhodobém horizontu, neboť obnova vytěžených lesů trvá dlouhou dobu; |
| --- | --- |

85.

nabádá k obezřetnosti, pokud jde o rostoucí trend využívání lesní biomasy jako hlavního zdroje energie z obnovitelných zdrojů v EU, neboť to může mít potenciálně škodlivé účinky na klima a životní prostředí, pokud nebude biomasa pocházet z udržitelných zdrojů a nebude řádně zaevidována; konstatuje, že na dopady bioenergie na klima se musí pohlížet v dlouhodobém horizontu, neboť obnova vytěžených lesů trvá dlouhou dobu;

| 86. | konstatuje, že bioenergie již představuje 60 % podílu obnovitelné energie v Evropě a její použití je má i nadále růst; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné objasnit dopady různého využití lesní biomasy pro energetiku z hlediska skleníkových plynů a zjistit, který způsob využití může mít nejvíc zmírňující vliv v časovém rámci dané politiky; |
| --- | --- |

86.

konstatuje, že bioenergie již představuje 60 % podílu obnovitelné energie v Evropě a její použití je má i nadále růst; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné objasnit dopady různého využití lesní biomasy pro energetiku z hlediska skleníkových plynů a zjistit, který způsob využití může mít nejvíc zmírňující vliv v časovém rámci dané politiky;

| 87. | zdůrazňuje, že výroba biopaliv by neměla ovlivňovat výrobu potravin ani ohrožovat bezpečnost potravin; je však přesvědčen, že vyvážené politiky prosazující zvýšení výnosu takových vstupních plodin, jako jsou pšenice, kukuřice, cukrová řepa a slunečnice, by mohly zahrnovat výrobu biopaliv, s přihlédnutím k nepřímé změně ve využívání půdy, takovým způsobem, který by evropským zemědělcům poskytl jistý přísun příjmu, přilákal by na venkov investice a pracovní příležitosti, pomohl by v Evropě řešit chronický nedostatek krmiv s vysokým obsahem bílkovin (bez geneticky modifikovaných látek), snížil by závislost Evropy na dovozech fosilních paliv a pomohl by EU plnit její cíle týkající se emisí skleníkových plynů, a přitom by minimalizoval obavy ze změn ve využívání půdy a z jiných environmentálních faktorů; je přesvědčen, že v případě nadbytku výše uvedených zemědělských produktů na trhu by mohla výroba biopaliv a bioetanolu dočasným způsobem zastoupit jejich zužitkování, což by zajistilo udržitelné výkupní ceny, zabezpečilo by zemědělcům příjmy v dobách krizí a sloužilo by jako mechanismus k zachování stability trhu; zdůrazňuje, že je třeba podněcovat k využívání neobdělávané zemědělské půdy, která se nepoužívá k výrobě potravin, při výrobě bioenergie s cílem splnit vnitrostátní a evropské cíle v oblasti obnovitelné energie; |
| --- | --- |

87.

zdůrazňuje, že výroba biopaliv by neměla ovlivňovat výrobu potravin ani ohrožovat bezpečnost potravin; je však přesvědčen, že vyvážené politiky prosazující zvýšení výnosu takových vstupních plodin, jako jsou pšenice, kukuřice, cukrová řepa a slunečnice, by mohly zahrnovat výrobu biopaliv, s přihlédnutím k nepřímé změně ve využívání půdy, takovým způsobem, který by evropským zemědělcům poskytl jistý přísun příjmu, přilákal by na venkov investice a pracovní příležitosti, pomohl by v Evropě řešit chronický nedostatek krmiv s vysokým obsahem bílkovin (bez geneticky modifikovaných látek), snížil by závislost Evropy na dovozech fosilních paliv a pomohl by EU plnit její cíle týkající se emisí skleníkových plynů, a přitom by minimalizoval obavy ze změn ve využívání půdy a z jiných environmentálních faktorů; je přesvědčen, že v případě nadbytku výše uvedených zemědělských produktů na trhu by mohla výroba biopaliv a bioetanolu dočasným způsobem zastoupit jejich zužitkování, což by zajistilo udržitelné výkupní ceny, zabezpečilo by zemědělcům příjmy v dobách krizí a sloužilo by jako mechanismus k zachování stability trhu; zdůrazňuje, že je třeba podněcovat k využívání neobdělávané zemědělské půdy, která se nepoužívá k výrobě potravin, při výrobě bioenergie s cílem splnit vnitrostátní a evropské cíle v oblasti obnovitelné energie;

| 88. | je přesvědčen, že statková hnojiva mohou být hodnotným zdrojem bioplynu, a to využitím technik zpracování hnojiv, jako je fermentace, současně však také zdůrazňuje, že je důležité, aby se tato možnost stala pro zemědělce ekonomicky perspektivní; |
| --- | --- |

88.

je přesvědčen, že statková hnojiva mohou být hodnotným zdrojem bioplynu, a to využitím technik zpracování hnojiv, jako je fermentace, současně však také zdůrazňuje, že je důležité, aby se tato možnost stala pro zemědělce ekonomicky perspektivní;

| 89. | podněcuje členské státy a Komisi k tomu, aby prosazovaly důležitost udržitelného obhospodařování lesů, a tudíž i klíčovou úlohu lesní biomasy jako jedné z nejdůležitějších obnovitelných surovin EU pro dosažení jejích cílů v oblasti energetiky; upozorňuje na vzrůstající poptávku po lesní biomase, což znamená, že je třeba ještě více posílit a podporovat udržitelné obhospodařování lesů, a to v souladu se strategií EU v oblasti lesnictví, jelikož je naprosto zásadní pro biologickou rozmanitost a funkci lesů v ekosystému, včetně absorpce CO2 z atmosféry; poukazuje na to, že je proto zapotřebí vyváženého využívání zdrojů vyrostlých v EU i dovezených ze třetích zemí se zřetelem k velmi dlouhé době, kterou les potřebuje k regeneraci; |
| --- | --- |

89.

podněcuje členské státy a Komisi k tomu, aby prosazovaly důležitost udržitelného obhospodařování lesů, a tudíž i klíčovou úlohu lesní biomasy jako jedné z nejdůležitějších obnovitelných surovin EU pro dosažení jejích cílů v oblasti energetiky; upozorňuje na vzrůstající poptávku po lesní biomase, což znamená, že je třeba ještě více posílit a podporovat udržitelné obhospodařování lesů, a to v souladu se strategií EU v oblasti lesnictví, jelikož je naprosto zásadní pro biologickou rozmanitost a funkci lesů v ekosystému, včetně absorpce CO2 z atmosféry; poukazuje na to, že je proto zapotřebí vyváženého využívání zdrojů vyrostlých v EU i dovezených ze třetích zemí se zřetelem k velmi dlouhé době, kterou les potřebuje k regeneraci;

o

o o

| 90. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům. |
| --- | --- |

90.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům.

---

(1)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.

(2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 81.

(3)  Úř. věst. L 239, 15.9.2015, s. 1.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0094.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0359.

(6)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0445.

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0444.

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/28

---

P8_TA(2016)0293

Zpráva o provádění směrnice o energetické účinnosti

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 ke zprávě o provádění směrnice o energetické účinnosti (2012/27/EU) (2015/2232(INI))

(2018/C 091/04)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 114 a 194 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 114 a 194 této smlouvy,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. února 2015 s názvem „Balíček opatření k energetické unii – Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu“ (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. února 2015 s názvem „Balíček opatření k energetické unii – Rámcová strategie k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu“ (COM(2015)0080),

| — | s ohledem na směrnici o energetické náročnosti budov (2010/31/EU) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici o energetické náročnosti budov (2010/31/EU) (1),

| — | s ohledem na závěry ze zasedání Rady konaného ve dnech 23.–24. října 2014 ohledně rámce pro klimatickou a energetickou politiku do roku 2030, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry ze zasedání Rady konaného ve dnech 23.–24. října 2014 ohledně rámce pro klimatickou a energetickou politiku do roku 2030,

| — | s ohledem na Pařížskou dohodu uzavřenou v prosinci 2015 na 21. konferenci smluvních stran (COP21) Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Pařížskou dohodu uzavřenou v prosinci 2015 na 21. konferenci smluvních stran (COP21) Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu,

| — | s ohledem na třetí energetický balíček, |
| --- | --- |

—

s ohledem na třetí energetický balíček,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2015 na téma „Směrem k evropské energetické unii“ (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2015 na téma „Směrem k evropské energetické unii“ (3),

| — | s ohledem na zprávu Komise ze dne 18. listopadu 2015 nazvanou „Posouzení pokroku členských států v plnění vnitrostátních cílů energetické účinnosti pro rok 2020 a provádění směrnice o energetické účinnosti 2012/27/EU podle čl. 24 odst. 3 směrnice o energetické účinnosti 2012/27/EU“ (COM(2015)0574), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise ze dne 18. listopadu 2015 nazvanou „Posouzení pokroku členských států v plnění vnitrostátních cílů energetické účinnosti pro rok 2020 a provádění směrnice o energetické účinnosti 2012/27/EU podle čl. 24 odst. 3 směrnice o energetické účinnosti 2012/27/EU“ (COM(2015)0574),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. března 2011 nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. března 2011 nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ (COM(2011)0112),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 15. prosince 2011 nazvané „Energetický plán do roku 2050“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 15. prosince 2011 nazvané „Energetický plán do roku 2050“ (COM(2011)0885),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. února 2014 k rámci politik v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. února 2014 k rámci politik v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. července 2015 o účinném využívání zdrojů: směrem k oběhovému hospodářství (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. července 2015 o účinném využívání zdrojů: směrem k oběhovému hospodářství (5),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. února 2016 nazvané „Strategie EU pro vytápění a chlazení“ (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. února 2016 nazvané „Strategie EU pro vytápění a chlazení“ (COM(2016)0051),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0199/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0199/2016),

| A. | vzhledem k tomu, že zvýšení energetické účinnosti a energetické úspory představují důležité faktory pro ochranu životního prostředí a klimatu, posílení hospodářské konkurenceschopnosti, tvorbu pracovních míst, bezpečnost dodávek energie a řešení problému energetické chudoby a mají z hlediska EU geopolitický a demokratický rozměr; v tomto ohledu považuje směrnici o energetické účinnosti za významný výchozí bod; vzhledem k tomu, že v Komisí předloženém návrhu na zřízení energetické unie je energetická účinnost po zásluze považována za zdroj energie; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že zvýšení energetické účinnosti a energetické úspory představují důležité faktory pro ochranu životního prostředí a klimatu, posílení hospodářské konkurenceschopnosti, tvorbu pracovních míst, bezpečnost dodávek energie a řešení problému energetické chudoby a mají z hlediska EU geopolitický a demokratický rozměr; v tomto ohledu považuje směrnici o energetické účinnosti za významný výchozí bod; vzhledem k tomu, že v Komisí předloženém návrhu na zřízení energetické unie je energetická účinnost po zásluze považována za zdroj energie;

| B. | vzhledem k tomu, že podle prognóz, které počítají s úplným provedením všech příslušných právních předpisů do roku 2020 (snížení emisí CO2, zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti), se EU celkově daří plnit klimatické a energetické cíle pro rok 2020 a že by i nadále měla být v této oblasti celosvětovým průkopníkem; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle prognóz, které počítají s úplným provedením všech příslušných právních předpisů do roku 2020 (snížení emisí CO2, zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti), se EU celkově daří plnit klimatické a energetické cíle pro rok 2020 a že by i nadále měla být v této oblasti celosvětovým průkopníkem;

| C. | vzhledem k tomu, že většinu úspor lze očekávat ze strany víceodvětvových, „průřezových“ politik (44 %) a dále pak v oblasti budov (42 %), průmyslu (8 %) a dopravy (6 %); |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že většinu úspor lze očekávat ze strany víceodvětvových, „průřezových“ politik (44 %) a dále pak v oblasti budov (42 %), průmyslu (8 %) a dopravy (6 %);

| D. | vzhledem k tomu, že existuje značná nejistota ohledně spolehlivosti odhadů energetických úspor, které poskytly členské státy; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že existuje značná nejistota ohledně spolehlivosti odhadů energetických úspor, které poskytly členské státy;

| E. | vzhledem k tomu, že budovy se podílejí na konečné spotřebě energie ze 40 % a tvoří 36 % emisí CO2; vzhledem k tomu, že kromě toho je 50 % konečné spotřeby energie využíváno k vytápění a chlazení, z toho 80 % v budovách, přičemž velká část této energie se vyplýtvá; připomíná, že by měl být na vnitrostátní úrovni vypracován ukazatel energetické náročnosti budov z hlediska vytápění a chlazení; vzhledem k tomu, že snížení emisí, které je potřebné k omezení globálního oteplování pod úroveň 2 oC, musí být z 50 % dosaženo zvýšením energetické účinnosti; snižování energetické náročnosti budov je také nákladově nejefektivnějším způsobem posilování energetické bezpečnosti a snižování emisí CO2 při současném přispívání k plnění cílů EU v oblasti reindustrializace; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že budovy se podílejí na konečné spotřebě energie ze 40 % a tvoří 36 % emisí CO2; vzhledem k tomu, že kromě toho je 50 % konečné spotřeby energie využíváno k vytápění a chlazení, z toho 80 % v budovách, přičemž velká část této energie se vyplýtvá; připomíná, že by měl být na vnitrostátní úrovni vypracován ukazatel energetické náročnosti budov z hlediska vytápění a chlazení; vzhledem k tomu, že snížení emisí, které je potřebné k omezení globálního oteplování pod úroveň 2 oC, musí být z 50 % dosaženo zvýšením energetické účinnosti; snižování energetické náročnosti budov je také nákladově nejefektivnějším způsobem posilování energetické bezpečnosti a snižování emisí CO2 při současném přispívání k plnění cílů EU v oblasti reindustrializace;

| F. | vzhledem k tomu, že energetická účinnost musí být chápána jako zdroj energie sám o sobě, který představuje řádově Nw (negawatty) uspořené energie, jak to zcela nezpochybnitelně dokazují nedávné světové i evropské dějiny; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že energetická účinnost musí být chápána jako zdroj energie sám o sobě, který představuje řádově Nw (negawatty) uspořené energie, jak to zcela nezpochybnitelně dokazují nedávné světové i evropské dějiny;

| G. | vzhledem k tomu, že 61 % dováženého plynu je určeno pro potřeby budov (z nichž 75 % tvoří obytné budovy); vzhledem k tomu, že výzkumy ukazují, že bude-li celounijní politika v oblasti renovace budov dostatečně ambiciózní, objem dovozu (využívaného v odvětví budov) by bylo možné v krátkodobém výhledu (např. během 15 let) nákladově účinným způsobem snížit o 60 % a v dlouhodobém výhledu snížit na nulu (evropský fond budov by měl v roce 2040 spotřebu rovnající se objemu domácí unijní produkce plynu z roku 2011); |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že 61 % dováženého plynu je určeno pro potřeby budov (z nichž 75 % tvoří obytné budovy); vzhledem k tomu, že výzkumy ukazují, že bude-li celounijní politika v oblasti renovace budov dostatečně ambiciózní, objem dovozu (využívaného v odvětví budov) by bylo možné v krátkodobém výhledu (např. během 15 let) nákladově účinným způsobem snížit o 60 % a v dlouhodobém výhledu snížit na nulu (evropský fond budov by měl v roce 2040 spotřebu rovnající se objemu domácí unijní produkce plynu z roku 2011);

| H. | vzhledem k tomu, že je zásadní, aby EU a její členské státy uznaly význam zapojení občanských iniciativ, jako jsou družstva a komunitní projekty v oblasti zvyšování energetické účinnosti; vzhledem k tomu, že je nezbytné odstranit ekonomické, regulační a správní překážky, aby byla občanům umožněna aktivní účast na energetickém systému; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že je zásadní, aby EU a její členské státy uznaly význam zapojení občanských iniciativ, jako jsou družstva a komunitní projekty v oblasti zvyšování energetické účinnosti; vzhledem k tomu, že je nezbytné odstranit ekonomické, regulační a správní překážky, aby byla občanům umožněna aktivní účast na energetickém systému;

| I. | vzhledem k tomu, že směrnice o energetické účinnosti je klíčovou směrnicí, která uznává důležitost energetických úspor jakožto rozhodujícího činitele, pokud jde o naplnění ambicí vztahujících se k období po konferenci COP21, který může být zároveň zdrojem celé řady přínosů; vzhledem k tomu, že vytváření pracovních míst stimulují investice do renovace budov a dalších opatření pro zvyšování energetické účinnosti, zvýšení životní úrovně díky omezení energetické chudoby, pracovní příležitosti v odvětví MSP, zhodnocení nemovitostí, zvýšení produktivity, zlepšení zdraví a bezpečnosti, zvýšení kvality ovzduší, rozšíření daňové základny a zvýšení HDP; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že směrnice o energetické účinnosti je klíčovou směrnicí, která uznává důležitost energetických úspor jakožto rozhodujícího činitele, pokud jde o naplnění ambicí vztahujících se k období po konferenci COP21, který může být zároveň zdrojem celé řady přínosů; vzhledem k tomu, že vytváření pracovních míst stimulují investice do renovace budov a dalších opatření pro zvyšování energetické účinnosti, zvýšení životní úrovně díky omezení energetické chudoby, pracovní příležitosti v odvětví MSP, zhodnocení nemovitostí, zvýšení produktivity, zlepšení zdraví a bezpečnosti, zvýšení kvality ovzduší, rozšíření daňové základny a zvýšení HDP;

| J. | vzhledem k tomu, že vyšší energetická účinnost s sebou zejména v oblasti budov nese i některé další přínosy v podobě flexibility na straně dodávek a omezení základního zatížení i zatížení ve špičkách; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že vyšší energetická účinnost s sebou zejména v oblasti budov nese i některé další přínosy v podobě flexibility na straně dodávek a omezení základního zatížení i zatížení ve špičkách;

Směrnice o energetické účinnosti nabízí navzdory svému nedostatečnému provedení rámec pro dosažení úspor energie

| 1. | zdůrazňuje, že energetická účinnost má zásadní význam pro dosažení našich cílů v oblasti klimatu a energetiky v souladu s cíli stvrzenými Pařížskou dohodou přijatou na konferenci COP 21; zdůrazňuje, že energetická účinnost je mimořádně důležitá z hlediska snížení naší závislosti na dovozu energie, z hlediska vytváření pracovních míst, snížení energetické chudoby, zlepšení pohodlí a zdraví a posílení našeho hospodářství; zdůrazňuje, že směrnice o energetické účinnosti vedla v členských státech k mnoha pozitivním změnám, ale její nedostatečné provádění brání realizaci jejího plného potenciálu; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že energetická účinnost má zásadní význam pro dosažení našich cílů v oblasti klimatu a energetiky v souladu s cíli stvrzenými Pařížskou dohodou přijatou na konferenci COP 21; zdůrazňuje, že energetická účinnost je mimořádně důležitá z hlediska snížení naší závislosti na dovozu energie, z hlediska vytváření pracovních míst, snížení energetické chudoby, zlepšení pohodlí a zdraví a posílení našeho hospodářství; zdůrazňuje, že směrnice o energetické účinnosti vedla v členských státech k mnoha pozitivním změnám, ale její nedostatečné provádění brání realizaci jejího plného potenciálu;

| 2. | zdůrazňuje, že je to zásadně důležité pro zahájení přechodu na udržitelnější energetický systém založený na obnovitelných zdrojích energie, který povede k co nejrychlejšímu opuštění fosilních paliv; je znepokojen tím, že nižší ceny fosilních paliv by mohly zbrzdit politiku dekarbonizace a energetické účinnosti; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že je to zásadně důležité pro zahájení přechodu na udržitelnější energetický systém založený na obnovitelných zdrojích energie, který povede k co nejrychlejšímu opuštění fosilních paliv; je znepokojen tím, že nižší ceny fosilních paliv by mohly zbrzdit politiku dekarbonizace a energetické účinnosti;

| 3. | požaduje, aby byly vypracovány plány pro postupné ukončování dotací na fosilní paliva a směrování finančních zdrojů do projektů v oblasti energetické účinnosti, které budou sloužit k dosažení cíle EU týkajícího se dekarbonizace energetického odvětví do roku 2050; |
| --- | --- |

3.

požaduje, aby byly vypracovány plány pro postupné ukončování dotací na fosilní paliva a směrování finančních zdrojů do projektů v oblasti energetické účinnosti, které budou sloužit k dosažení cíle EU týkajícího se dekarbonizace energetického odvětví do roku 2050;

| 4. | konstatuje, že členské státy dosud plně neprovedly směrnici o energetické účinnosti z roku 2012 ani směrnici o energetické náročnosti budov z roku 2010; připomíná, že lhůta pro provedení směrnice o energetické účinnosti byla stanovena již na 5. června 2014; domnívá se, že na úsporách nákladů a nižší spotřebě energie mají zájem samotní občané i podniky; podtrhuje důležitost pevného regulačního rámce, který bude obsahovat cíle i opatření vytvářející pobídky a umožňující investice do energetické účinnosti a nízké spotřeby energie a nízkých nákladů a který současně podpoří konkurenceschopnost a udržitelnost; podotýká, že některé členské státy vhodně nevyužívají podporu, kterou EU poskytuje na energetickou účinnost obytných budov; konstatuje, že vzhledem k tomu, že na dodávání energeticky účinného zboží a služeb je navázáno zhruba 900 000 pracovních míst (údaje za rok 2010), má důsledná realizace opatření pro zvyšování energetické účinnosti významný potenciál tvorby kvalitních pracovních míst; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že členské státy dosud plně neprovedly směrnici o energetické účinnosti z roku 2012 ani směrnici o energetické náročnosti budov z roku 2010; připomíná, že lhůta pro provedení směrnice o energetické účinnosti byla stanovena již na 5. června 2014; domnívá se, že na úsporách nákladů a nižší spotřebě energie mají zájem samotní občané i podniky; podtrhuje důležitost pevného regulačního rámce, který bude obsahovat cíle i opatření vytvářející pobídky a umožňující investice do energetické účinnosti a nízké spotřeby energie a nízkých nákladů a který současně podpoří konkurenceschopnost a udržitelnost; podotýká, že některé členské státy vhodně nevyužívají podporu, kterou EU poskytuje na energetickou účinnost obytných budov; konstatuje, že vzhledem k tomu, že na dodávání energeticky účinného zboží a služeb je navázáno zhruba 900 000 pracovních míst (údaje za rok 2010), má důsledná realizace opatření pro zvyšování energetické účinnosti významný potenciál tvorby kvalitních pracovních míst;

| 5. | opakuje, že energetickou účinnost je třeba chápat jako nejudržitelnější opatření v rámci našeho závazku snížit spotřebu energie, a nikoli jako záminku pro větší spotřebu; |
| --- | --- |

5.

opakuje, že energetickou účinnost je třeba chápat jako nejudržitelnější opatření v rámci našeho závazku snížit spotřebu energie, a nikoli jako záminku pro větší spotřebu;

| 6. | souhlasí s Komisí, že nižší ceny paliv a vyhlídky na hospodářský růst by mohly ještě více ohrozit dosažení 20 % cíle; vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily režim monitorování, ověřování, kontroly a souladu s cílem zajistit správnou úroveň ambicí; |
| --- | --- |

6.

souhlasí s Komisí, že nižší ceny paliv a vyhlídky na hospodářský růst by mohly ještě více ohrozit dosažení 20 % cíle; vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily režim monitorování, ověřování, kontroly a souladu s cílem zajistit správnou úroveň ambicí;

| 7. | bere na vědomí, že se očekává, že členské státy dosáhnou do roku 2020 pouze 17,6 % úspor primární energie, a že je tak ohrožen 20 % cíl EU, pokud nebudou plně provedeny stávající právní předpisy EU, nedojde ke zvýšení úsilí a nebudou odstraněny překážky bránící investicím; konstatuje však, že jakékoli posuzování stavu provádění směrnice o energetické účinnosti, která teprve nedávno vstoupila v platnost a jejíž prováděcí lhůta nedávno uplynula, umožňuje v této fázi získat pouze částečnou představu; naléhavě vyzývá členské státy, aby tuto směrnici v plném rozsahu a urychleně provedly; vyzývá Komisi, aby při vznášení případných požadavků na uvedení vnitrostátních plánů do souladu s cíli směrnice jednala pohotově a aby využila všechny právní prostředky s cílem zajistit, že členské státy budou poskytovat aktuální a přesné informace; |
| --- | --- |

7.

bere na vědomí, že se očekává, že členské státy dosáhnou do roku 2020 pouze 17,6 % úspor primární energie, a že je tak ohrožen 20 % cíl EU, pokud nebudou plně provedeny stávající právní předpisy EU, nedojde ke zvýšení úsilí a nebudou odstraněny překážky bránící investicím; konstatuje však, že jakékoli posuzování stavu provádění směrnice o energetické účinnosti, která teprve nedávno vstoupila v platnost a jejíž prováděcí lhůta nedávno uplynula, umožňuje v této fázi získat pouze částečnou představu; naléhavě vyzývá členské státy, aby tuto směrnici v plném rozsahu a urychleně provedly; vyzývá Komisi, aby při vznášení případných požadavků na uvedení vnitrostátních plánů do souladu s cíli směrnice jednala pohotově a aby využila všechny právní prostředky s cílem zajistit, že členské státy budou poskytovat aktuální a přesné informace;

| 8. | připomíná své výše uvedené usnesení ze dne 5. února 2014 a svá usnesení ze dne 26. listopadu 2014 (6) a 14. října 2015 (7), v nichž vyzývá mimo jiné k přijetí cíle v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 ve výši 40 %; domnívá se, že celkový závazný cíl v kombinaci s jednotlivými vnitrostátními cíli do roku 2030 posílí nezávislost EU na dovozu energie, podpoří inovace a pomůže jí zajistit pozici technologického lídra v oblasti energetické účinnosti; rovněž se domnívá, že je nezbytné stanovit v oblasti energetické účinnosti závazné požadavky, aby se maximalizovaly ambice a úsilí na straně členských států, přičemž je třeba jim ponechat dostatečnou flexibilitu, aby si na vnitrostátní úrovni mohly zvolit vlastní složení vhodných prostředků a nástrojů; |
| --- | --- |

8.

připomíná své výše uvedené usnesení ze dne 5. února 2014 a svá usnesení ze dne 26. listopadu 2014 (6) a 14. října 2015 (7), v nichž vyzývá mimo jiné k přijetí cíle v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 ve výši 40 %; domnívá se, že celkový závazný cíl v kombinaci s jednotlivými vnitrostátními cíli do roku 2030 posílí nezávislost EU na dovozu energie, podpoří inovace a pomůže jí zajistit pozici technologického lídra v oblasti energetické účinnosti; rovněž se domnívá, že je nezbytné stanovit v oblasti energetické účinnosti závazné požadavky, aby se maximalizovaly ambice a úsilí na straně členských států, přičemž je třeba jim ponechat dostatečnou flexibilitu, aby si na vnitrostátní úrovni mohly zvolit vlastní složení vhodných prostředků a nástrojů;

| 9. | konstatuje, že k provádění uvedené směrnice mohou zásadním způsobem přispět místní orgány prostřednictvím ambiciózních opatření v oblasti úspor energie, která začlení do svých místních akčních plánů, například v rámci Paktu starostů a primátorů pro oblast klimatu a energetiky; domnívá se, že údaje z místních akčních plánů, jako jsou politiky a opatření v oblasti energetické účinnosti navržené ve více než 5 000 akčních plánech pro udržitelnou energetiku v rámci Paktu starostů a primátorů, mohou účinně přispět ke společné přípravě koncepce vnitrostátních cílů energetické účinnosti a ke zvyšování jejich ambicióznosti; |
| --- | --- |

9.

konstatuje, že k provádění uvedené směrnice mohou zásadním způsobem přispět místní orgány prostřednictvím ambiciózních opatření v oblasti úspor energie, která začlení do svých místních akčních plánů, například v rámci Paktu starostů a primátorů pro oblast klimatu a energetiky; domnívá se, že údaje z místních akčních plánů, jako jsou politiky a opatření v oblasti energetické účinnosti navržené ve více než 5 000 akčních plánech pro udržitelnou energetiku v rámci Paktu starostů a primátorů, mohou účinně přispět ke společné přípravě koncepce vnitrostátních cílů energetické účinnosti a ke zvyšování jejich ambicióznosti;

| 10. | zastává názor, že možnosti místních úspor energie by měly být využívány v mnohem větší míře, protože místní a regionální orgány hrají v rámci zvyšování energetické účinnosti a celkové transformace energetiky roli hlavních hybatelů; vyzývá Komisi, aby posilovala sítě měst, jako je Pakt starostů a primátorů, iniciativa pro inteligentní města a obce a iniciativa „100 % RES Communities“, které umožňují sdílení znalostí a osvědčených postupů mezi městy, místními orgány, regiony a členskými státy v oblasti plánování transformace energetiky na místní úrovni „zdola nahoru“, koncepce a provádění opatření na zvyšování energetické účinnosti a vlastní výrobu energie a získání přístupu k finanční podpoře; |
| --- | --- |

10.

zastává názor, že možnosti místních úspor energie by měly být využívány v mnohem větší míře, protože místní a regionální orgány hrají v rámci zvyšování energetické účinnosti a celkové transformace energetiky roli hlavních hybatelů; vyzývá Komisi, aby posilovala sítě měst, jako je Pakt starostů a primátorů, iniciativa pro inteligentní města a obce a iniciativa „100 % RES Communities“, které umožňují sdílení znalostí a osvědčených postupů mezi městy, místními orgány, regiony a členskými státy v oblasti plánování transformace energetiky na místní úrovni „zdola nahoru“, koncepce a provádění opatření na zvyšování energetické účinnosti a vlastní výrobu energie a získání přístupu k finanční podpoře;

| 11. | vyjadřuje politování nad neambiciózností cíle (zvýšení energetické účinnosti do roku 2030 alespoň o 27 %), který přijala Evropská rada v roce 2014, kdy důvodem byla především naprosto nerealisticky vysoká diskontní sazba v předchozím posouzení dopadů; připomíná, že tato 17,5 % diskontní sazba je neúměrně vysoká; vyzývá Komisi, aby se v souladu se svými pokyny pro zlepšování právní úpravy posunula směrem ke komplexní analýze nákladů a přínosů, která zohlední četné přínosy energetické účinnosti, a k sociální diskontní sazbě; žádá Komisi a členské státy, aby přezkoumaly 27 % cíl energetické účinnosti do roku 2030 s ohledem na Pařížskou dohodu o změně klimatu, aby bylo dosaženo cíle omezit globální oteplování výrazně pod úroveň 2 oC a usilovat o jeho omezení na 1,5 oC v souladu s cílem v oblasti energetické účinnosti, který přijal Parlament; žádá Komisi, aby stanovila závazný cíl energetické účinnosti pro rok 2030 ve výši 40 %, v němž se tak odrazí míra potenciálu nákladově efektivní energetické účinnosti; |
| --- | --- |

11.

vyjadřuje politování nad neambiciózností cíle (zvýšení energetické účinnosti do roku 2030 alespoň o 27 %), který přijala Evropská rada v roce 2014, kdy důvodem byla především naprosto nerealisticky vysoká diskontní sazba v předchozím posouzení dopadů; připomíná, že tato 17,5 % diskontní sazba je neúměrně vysoká; vyzývá Komisi, aby se v souladu se svými pokyny pro zlepšování právní úpravy posunula směrem ke komplexní analýze nákladů a přínosů, která zohlední četné přínosy energetické účinnosti, a k sociální diskontní sazbě; žádá Komisi a členské státy, aby přezkoumaly 27 % cíl energetické účinnosti do roku 2030 s ohledem na Pařížskou dohodu o změně klimatu, aby bylo dosaženo cíle omezit globální oteplování výrazně pod úroveň 2 oC a usilovat o jeho omezení na 1,5 oC v souladu s cílem v oblasti energetické účinnosti, který přijal Parlament; žádá Komisi, aby stanovila závazný cíl energetické účinnosti pro rok 2030 ve výši 40 %, v němž se tak odrazí míra potenciálu nákladově efektivní energetické účinnosti;

| 12. | zdůrazňuje, že v EU by měla být ve větší míře podporována dlouhodobá strategie snižování poptávky po energii; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že v EU by měla být ve větší míře podporována dlouhodobá strategie snižování poptávky po energii;

| 13. | zdůrazňuje, že v určitých ohledech směrnice díky své flexibilitě umožnila mnoha členským státům zahájit opatření na podporu energetické účinnosti, a je přesvědčen, že tato flexibilita v alternativních opatřeních je pro členské státy zcela zásadní, mají-li v budoucnu provádět programy a projekty v oblasti energetické účinnosti; požaduje, aby byly odstraněny mezery ve stávající směrnici, které jsou příčinou jejích slabých výsledků, zejména v článku 7, přičemž je třeba ponechat členským státům dostatečnou flexibilitu, pokud jde o výběr opatření; bere na vědomí, že studie výzkumné služby Evropského parlamentu o provádění článku 7 (8), která vychází z číselných údajů poskytnutých členskými státy, dochází k závěru, že opatření, jakým je např. možnost postupného zavedení cíle pro členské státy, zohlednění dříve přijatých opatření či možnost vyjmutí odvětví dopravy a odvětví zahrnutého do systému obchodování s emisemi z výpočtu cíle členského státu, vedlo skoro ve všech případech k tomu, že roční celkový cíl v oblasti energetických úspor byl pouze poloviční (0,75 %); bere na vědomí, že autoři studie prohlašují, že kvalita analýzy přímo závisí na kvalitě poskytnutých údajů; trvá na tom, že je třeba lépe definovat alternativní opatření podle čl. 7 odst. 9 a že by tato opatření měla být snadno vyčíslitelná; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že v určitých ohledech směrnice díky své flexibilitě umožnila mnoha členským státům zahájit opatření na podporu energetické účinnosti, a je přesvědčen, že tato flexibilita v alternativních opatřeních je pro členské státy zcela zásadní, mají-li v budoucnu provádět programy a projekty v oblasti energetické účinnosti; požaduje, aby byly odstraněny mezery ve stávající směrnici, které jsou příčinou jejích slabých výsledků, zejména v článku 7, přičemž je třeba ponechat členským státům dostatečnou flexibilitu, pokud jde o výběr opatření; bere na vědomí, že studie výzkumné služby Evropského parlamentu o provádění článku 7 (8), která vychází z číselných údajů poskytnutých členskými státy, dochází k závěru, že opatření, jakým je např. možnost postupného zavedení cíle pro členské státy, zohlednění dříve přijatých opatření či možnost vyjmutí odvětví dopravy a odvětví zahrnutého do systému obchodování s emisemi z výpočtu cíle členského státu, vedlo skoro ve všech případech k tomu, že roční celkový cíl v oblasti energetických úspor byl pouze poloviční (0,75 %); bere na vědomí, že autoři studie prohlašují, že kvalita analýzy přímo závisí na kvalitě poskytnutých údajů; trvá na tom, že je třeba lépe definovat alternativní opatření podle čl. 7 odst. 9 a že by tato opatření měla být snadno vyčíslitelná;

| 14. | konstatuje, že postupné zavádění a dřívější opatření podle čl. 7 odst. 2 již nejsou platná; připomíná, že se očekává, že článek 7 přispěje k více než polovině 20 % cíle stanoveného směrnicí; |
| --- | --- |

14.

konstatuje, že postupné zavádění a dřívější opatření podle čl. 7 odst. 2 již nejsou platná; připomíná, že se očekává, že článek 7 přispěje k více než polovině 20 % cíle stanoveného směrnicí;

| 15. | zdůrazňuje, že hlavním nedostatkem stávající směrnice je skutečnost, že nebude-li směrnice řádně upravena, většina opatření skončí v roce 2020, což mimo jiné znamená, že její nejdůležitější ustanovení, zejména článek 7, by měla být prodloužena nejen do roku 2030, ale i na další období a že stávající směrnice by měla být posouzena právě v této souvislosti, přičemž cíle budou stanoveny v souladu s vývojem (dosažené výsledky, technologické a tržní inovace atd.); očekává, že to podpoří dlouhodobá opatření; dále konstatuje, že je nezbytné zavést přezkum v polovině období, aby se zajistilo dosažení daných cílů v roce 2030; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že hlavním nedostatkem stávající směrnice je skutečnost, že nebude-li směrnice řádně upravena, většina opatření skončí v roce 2020, což mimo jiné znamená, že její nejdůležitější ustanovení, zejména článek 7, by měla být prodloužena nejen do roku 2030, ale i na další období a že stávající směrnice by měla být posouzena právě v této souvislosti, přičemž cíle budou stanoveny v souladu s vývojem (dosažené výsledky, technologické a tržní inovace atd.); očekává, že to podpoří dlouhodobá opatření; dále konstatuje, že je nezbytné zavést přezkum v polovině období, aby se zajistilo dosažení daných cílů v roce 2030;

| 16. | zdůrazňuje, že lepší harmonizace metod výpočtu adicionality (schopnost podporovat technologie, jejichž výkonnost přesahuje tržní průměr) a materiality (podpora opatření, jež by nebyla nutně přijata) a metod měření a ověřování energetických úspor by mohla přispět k účinnějšímu provádění článku 7; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že lepší harmonizace metod výpočtu adicionality (schopnost podporovat technologie, jejichž výkonnost přesahuje tržní průměr) a materiality (podpora opatření, jež by nebyla nutně přijata) a metod měření a ověřování energetických úspor by mohla přispět k účinnějšímu provádění článku 7;

| 17. | navrhuje, aby byl název článku 7 změněn na „Režimy podpory úspor energie“, aby bylo zdůrazněno, že je třeba, aby členské státy pomohly spotřebitelům, včetně MSP, spořit energii a snižovat své náklady na energii a činily opatření, která umožní dosažení těchto úspor prostřednictvím systémů energetických povinností a dalších opatření; |
| --- | --- |

17.

navrhuje, aby byl název článku 7 změněn na „Režimy podpory úspor energie“, aby bylo zdůrazněno, že je třeba, aby členské státy pomohly spotřebitelům, včetně MSP, spořit energii a snižovat své náklady na energii a činily opatření, která umožní dosažení těchto úspor prostřednictvím systémů energetických povinností a dalších opatření;

| 18. | navrhuje, že jak článek 7, tak zejména systémy povinného zvyšování energetické účinnosti by měly upřednostňovat opatření v odvětví budov, a to zejména tím, že podpoří provádění dlouhodobých vnitrostátních strategií uvedených v článku 4, které by měly být koncipovány tak, aby v plné míře uvolnily potenciál pro investice do energetické renovace budov; |
| --- | --- |

18.

navrhuje, že jak článek 7, tak zejména systémy povinného zvyšování energetické účinnosti by měly upřednostňovat opatření v odvětví budov, a to zejména tím, že podpoří provádění dlouhodobých vnitrostátních strategií uvedených v článku 4, které by měly být koncipovány tak, aby v plné míře uvolnily potenciál pro investice do energetické renovace budov;

| 19. | zdůrazňuje, že mezi hlavními překážkami bránícími v provádění článku 7 a souvisejícími problémy hraje důležitou úlohu nedostatek znalostí a kapacit zúčastněných stran, stejně jako nízká úroveň povědomí konečných spotřebitelů o systémech povinného zvyšování energetické účinnosti nebo alternativních opatřeních a omezený časový rámec (2014–2020) pro jejich dosažení; vyzývá proto EU, aby více investovala do provádění informačních a podpůrných programů v jednotlivých členských státech; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že mezi hlavními překážkami bránícími v provádění článku 7 a souvisejícími problémy hraje důležitou úlohu nedostatek znalostí a kapacit zúčastněných stran, stejně jako nízká úroveň povědomí konečných spotřebitelů o systémech povinného zvyšování energetické účinnosti nebo alternativních opatřeních a omezený časový rámec (2014–2020) pro jejich dosažení; vyzývá proto EU, aby více investovala do provádění informačních a podpůrných programů v jednotlivých členských státech;

| 20. | zdůrazňuje, že absence ukazatelů energetické účinnosti, jako je spotřeba energie na jednotku HDP, znemožňuje v některých členských státech vytvářet pobídky, které by občany a podniky motivovaly k plnění politického cíle v oblasti klimatu a energetické účinnosti; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že absence ukazatelů energetické účinnosti, jako je spotřeba energie na jednotku HDP, znemožňuje v některých členských státech vytvářet pobídky, které by občany a podniky motivovaly k plnění politického cíle v oblasti klimatu a energetické účinnosti;

| 21. | upozorňuje na skutečnost, že ustanovení obsažené v článku 7, podle něhož mohou členské státy požádat, aby určitá část opatření na zvyšování energetické účinnosti byla prioritně realizována v domácnostech postižených energetickou chudobou nebo v oblasti sociálního bydlení, využily zatím jen dva členské státy; vyzývá k posílení tohoto ustanovení; |
| --- | --- |

21.

upozorňuje na skutečnost, že ustanovení obsažené v článku 7, podle něhož mohou členské státy požádat, aby určitá část opatření na zvyšování energetické účinnosti byla prioritně realizována v domácnostech postižených energetickou chudobou nebo v oblasti sociálního bydlení, využily zatím jen dva členské státy; vyzývá k posílení tohoto ustanovení;

| 22. | je toho názoru, že prioritu musí mít opatření na podporu energetické účinnosti ve zranitelných domácnostech a v domácnostech trpících energetickou chudobou s cílem zajistit, aby se náklady na energie zejména u těchto domácností mohly udržitelným způsobem snižovat; |
| --- | --- |

22.

je toho názoru, že prioritu musí mít opatření na podporu energetické účinnosti ve zranitelných domácnostech a v domácnostech trpících energetickou chudobou s cílem zajistit, aby se náklady na energie zejména u těchto domácností mohly udržitelným způsobem snižovat;

| 23. | navrhuje, aby ve vnitrostátních akčních plánech energetické účinnosti, jejichž vypracování ukládá článek 24 současné směrnice, mohl být stanoven požadavek, aby členské státy stanovily cíle, v rámci jejichž plnění budou využívána opatření na zvyšování energetické účinnosti za účelem snižování rizika energetické chudoby, a podávání zpráv o plnění těchto cílů; |
| --- | --- |

23.

navrhuje, aby ve vnitrostátních akčních plánech energetické účinnosti, jejichž vypracování ukládá článek 24 současné směrnice, mohl být stanoven požadavek, aby členské státy stanovily cíle, v rámci jejichž plnění budou využívána opatření na zvyšování energetické účinnosti za účelem snižování rizika energetické chudoby, a podávání zpráv o plnění těchto cílů;

| 24. | je přesvědčen, že opatření pro renovaci stávajících budov za účelem zvýšení energetické účinnosti musí být upřednostněna v případě osob nejvíce trpících energetickou chudobou; vyzývá Komisi, aby v souvislosti s revizí směrnice o energetické účinnosti navrhla cíl pro zlepšení účinnosti fondu obytných budov a současně i budoucí minimální normy v oblasti účinnosti pro nájemní bydlení; |
| --- | --- |

24.

je přesvědčen, že opatření pro renovaci stávajících budov za účelem zvýšení energetické účinnosti musí být upřednostněna v případě osob nejvíce trpících energetickou chudobou; vyzývá Komisi, aby v souvislosti s revizí směrnice o energetické účinnosti navrhla cíl pro zlepšení účinnosti fondu obytných budov a současně i budoucí minimální normy v oblasti účinnosti pro nájemní bydlení;

| 25. | shledává, že 16 členských států využilo možnosti zavést systém povinného zvyšování energetické účinnosti (čl. 7 odst. 1), že 24 členských států využilo v různé míře možnosti alternativních opatření a 18 členských států upřednostnilo alternativní opatření před kvótou pro renovaci budov (článek 5); vytýká sedmi členským státům, že nezavedly energetické audity podle článku 8; |
| --- | --- |

25.

shledává, že 16 členských států využilo možnosti zavést systém povinného zvyšování energetické účinnosti (čl. 7 odst. 1), že 24 členských států využilo v různé míře možnosti alternativních opatření a 18 členských států upřednostnilo alternativní opatření před kvótou pro renovaci budov (článek 5); vytýká sedmi členským státům, že nezavedly energetické audity podle článku 8;

| 26. | zdůrazňuje, že některé klíčové prvky směrnice o energetické účinnosti (např. inteligentní měření, plány kombinované výroby tepla a elektřiny a renovace) vyžadují více času a že je zapotřebí stabilní rámec energetické účinnosti pro období po roce 2020, aby investoři, veřejné orgány a podniky získali nezbytnou důvěru a regulační stabilitu k realizaci projektů a inovací, protože mají velký potenciál ke snížení spotřeby energie, a tedy i ke snížení spotřebitelských nákladů; konstatuje, že zásadní hybnou silou těchto projektů jsou veřejná poptávka a trh; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že některé klíčové prvky směrnice o energetické účinnosti (např. inteligentní měření, plány kombinované výroby tepla a elektřiny a renovace) vyžadují více času a že je zapotřebí stabilní rámec energetické účinnosti pro období po roce 2020, aby investoři, veřejné orgány a podniky získali nezbytnou důvěru a regulační stabilitu k realizaci projektů a inovací, protože mají velký potenciál ke snížení spotřeby energie, a tedy i ke snížení spotřebitelských nákladů; konstatuje, že zásadní hybnou silou těchto projektů jsou veřejná poptávka a trh;

| 27. | uznává, že nedostatečné cenové signály jsou jedním z hlavních důvodů oslabení odezvy na straně poptávky; vyzývá členské státy, aby se zabývaly touto překážkou a podporovaly inteligentní měření a transparentní fakturaci jako způsob, jak podpořit vnímavější chování spotřebitelů, pokud jde o spotřebu energie a investice do energetické účinnosti; |
| --- | --- |

27.

uznává, že nedostatečné cenové signály jsou jedním z hlavních důvodů oslabení odezvy na straně poptávky; vyzývá členské státy, aby se zabývaly touto překážkou a podporovaly inteligentní měření a transparentní fakturaci jako způsob, jak podpořit vnímavější chování spotřebitelů, pokud jde o spotřebu energie a investice do energetické účinnosti;

| 28. | vítá nová inovativní a inteligentní řešení pro vyvážení nabídky energie a poptávky po ní, pro lepší využití energie z obnovitelných zdrojů a pro snížení spotřeby energie ve špičce; požaduje financování výzkumu a vývoje těchto nových řešení, zejména pro odvětví malých a středních podniků; |
| --- | --- |

28.

vítá nová inovativní a inteligentní řešení pro vyvážení nabídky energie a poptávky po ní, pro lepší využití energie z obnovitelných zdrojů a pro snížení spotřeby energie ve špičce; požaduje financování výzkumu a vývoje těchto nových řešení, zejména pro odvětví malých a středních podniků;

| 29. | zdůrazňuje, že ve stále více decentralizovaném energetickém prostředí plní zásadní úlohu spotřebitelé, občané a provozovatelé distribučních soustav, a podtrhuje důležitost jejich zapojení do plnění cílů v oblasti energetické účinnosti; zdůrazňuje proto, že jejich úlohu je zapotřebí aktivněji posilovat, mimo jiné i usnadňováním odezvy na straně poptávky, prostřednictvím nízkokapacitního skladování, rekonstrukcí budov a systémů dálkového vytápění a chlazení, a to jak na individuální, tak i na kooperativní bázi; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že ve stále více decentralizovaném energetickém prostředí plní zásadní úlohu spotřebitelé, občané a provozovatelé distribučních soustav, a podtrhuje důležitost jejich zapojení do plnění cílů v oblasti energetické účinnosti; zdůrazňuje proto, že jejich úlohu je zapotřebí aktivněji posilovat, mimo jiné i usnadňováním odezvy na straně poptávky, prostřednictvím nízkokapacitního skladování, rekonstrukcí budov a systémů dálkového vytápění a chlazení, a to jak na individuální, tak i na kooperativní bázi;

| 30. | poukazuje na to, že směrnice o energetické účinnosti nejen podporuje energetickou účinnost, ale rovněž obsahuje prvky úspory energie prostřednictvím závazné povinnosti ročních úspor energie obsažené v článku 7; zdůrazňuje, že pro splnění našich klimatických cílů a snížení naší závislosti na třetích zemích je důležité, aby byl cíl energetické účinnosti pro rok 2030 v souladu s klimatickými cíli přijatými na konferenci COP21; konstatuje, že na spotřebě energie v EU se ze 40 % podílejí budovy a z toho 50 % je využíváno k vytápění a chlazení; zdůrazňuje, že zlepšení energetické účinnosti budov má proto prvořadý význam při snižování emisí CO2, zlepšování energetické bezpečnosti, snižování energetické chudoby a podnícení růstu našeho hospodářství; naléhavě vyzývá členské státy, aby za pomoci unijních zdrojů začaly značně investovat do zvyšování energetické účinnosti, protože takový krok by vedl nejen ke snížení účtů za energie, ale i k vytvoření velkého množství pracovních míst a pomohl by i dosáhnout cílů v oblasti reindustrializace; |
| --- | --- |

30.

poukazuje na to, že směrnice o energetické účinnosti nejen podporuje energetickou účinnost, ale rovněž obsahuje prvky úspory energie prostřednictvím závazné povinnosti ročních úspor energie obsažené v článku 7; zdůrazňuje, že pro splnění našich klimatických cílů a snížení naší závislosti na třetích zemích je důležité, aby byl cíl energetické účinnosti pro rok 2030 v souladu s klimatickými cíli přijatými na konferenci COP21; konstatuje, že na spotřebě energie v EU se ze 40 % podílejí budovy a z toho 50 % je využíváno k vytápění a chlazení; zdůrazňuje, že zlepšení energetické účinnosti budov má proto prvořadý význam při snižování emisí CO2, zlepšování energetické bezpečnosti, snižování energetické chudoby a podnícení růstu našeho hospodářství; naléhavě vyzývá členské státy, aby za pomoci unijních zdrojů začaly značně investovat do zvyšování energetické účinnosti, protože takový krok by vedl nejen ke snížení účtů za energie, ale i k vytvoření velkého množství pracovních míst a pomohl by i dosáhnout cílů v oblasti reindustrializace;

| 31. | zdůrazňuje, že 85 % spotřeby energie v budovách se používá k vytápění prostor a ohřevu vody v domácnostech, a že je tedy nezbytné urychlit modernizaci starých a neúčinných systémů vytápění v Evropě, aby tak bylo dosaženo alespoň 20 % zlepšení v oblasti energetické účinnosti pomocí dostupných technologií, včetně systémů vytápění využívajících obnovitelné zdroje energie; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že 85 % spotřeby energie v budovách se používá k vytápění prostor a ohřevu vody v domácnostech, a že je tedy nezbytné urychlit modernizaci starých a neúčinných systémů vytápění v Evropě, aby tak bylo dosaženo alespoň 20 % zlepšení v oblasti energetické účinnosti pomocí dostupných technologií, včetně systémů vytápění využívajících obnovitelné zdroje energie;

Konkurující si právní předpisy brzdí ekologické úspěchy, vytváří byrokracii a zvyšují náklady na energie

| 32. | konstatuje, že podávání povinných zpráv v energetické oblasti, které je součástí rámce, má zásadní význam pro vyhodnocován pokroku v provádění stávajících právních předpisů týkajících se energetické účinnosti; lituje nicméně toho, že mimo jiné v důsledku dodatečných požadavků přidávaných členskými státy (tzv. gold-plating) se od podniků, výrobců energie, spotřebitelů a orgánů veřejné správy požaduje nadměrné množství povinných zpráv v energetické oblasti, což omezuje možnost růstu a inovací; zdůrazňuje, že za účelem omezení administrativní zátěže a nákladů by mělo být podávání povinných zpráv vždy, kdy je to možné, zjednodušeno; kritizuje skutečnost, že údaje získávané z předkládaných povinných zpráv jsou v mnoha případech z důvodu rozdílných vnitrostátních způsobů členění, metodik a norem v rámci celé EU vzájemně nesrovnatelné; vyzývá proto Komisi, aby využila mimo jiné i digitální technologie ke snížení administrativní zátěže spojené s podáváním povinných zpráv a aby v zájmu lepšího posuzování údajů zavedla více pokynů, pokud jde o srovnatelnost údajů; požaduje, aby se předpovídané úrovně poptávky po energii sladily s možnostmi nákladově efektivních úspor v klíčových odvětvích, a domnívá se, že omezení byrokracie urychlí provádění opatření souvisejících s energetickou účinností; konstatuje, že uplatňování zásady, že energetická účinnost je na prvním místě, vyžaduje přezkoumání energetického plánování a vykazování a zlepšení soudržnosti politik, tak aby se navzájem posilovaly, při vědomí toho, že energetické úspory jsou pro Evropu tím hlavním a nejbezpečnějším zdrojem energie; konstatuje, že energetická účinnost se může stát tou nejlepší investicí do energetických „zdrojů“, která zlepší cenovou dostupnost energie, sníží potřebu budování další nákladné dodavatelské infrastruktury a umožní řešit problém změny klimatu; |
| --- | --- |

32.

konstatuje, že podávání povinných zpráv v energetické oblasti, které je součástí rámce, má zásadní význam pro vyhodnocován pokroku v provádění stávajících právních předpisů týkajících se energetické účinnosti; lituje nicméně toho, že mimo jiné v důsledku dodatečných požadavků přidávaných členskými státy (tzv. gold-plating) se od podniků, výrobců energie, spotřebitelů a orgánů veřejné správy požaduje nadměrné množství povinných zpráv v energetické oblasti, což omezuje možnost růstu a inovací; zdůrazňuje, že za účelem omezení administrativní zátěže a nákladů by mělo být podávání povinných zpráv vždy, kdy je to možné, zjednodušeno; kritizuje skutečnost, že údaje získávané z předkládaných povinných zpráv jsou v mnoha případech z důvodu rozdílných vnitrostátních způsobů členění, metodik a norem v rámci celé EU vzájemně nesrovnatelné; vyzývá proto Komisi, aby využila mimo jiné i digitální technologie ke snížení administrativní zátěže spojené s podáváním povinných zpráv a aby v zájmu lepšího posuzování údajů zavedla více pokynů, pokud jde o srovnatelnost údajů; požaduje, aby se předpovídané úrovně poptávky po energii sladily s možnostmi nákladově efektivních úspor v klíčových odvětvích, a domnívá se, že omezení byrokracie urychlí provádění opatření souvisejících s energetickou účinností; konstatuje, že uplatňování zásady, že energetická účinnost je na prvním místě, vyžaduje přezkoumání energetického plánování a vykazování a zlepšení soudržnosti politik, tak aby se navzájem posilovaly, při vědomí toho, že energetické úspory jsou pro Evropu tím hlavním a nejbezpečnějším zdrojem energie; konstatuje, že energetická účinnost se může stát tou nejlepší investicí do energetických „zdrojů“, která zlepší cenovou dostupnost energie, sníží potřebu budování další nákladné dodavatelské infrastruktury a umožní řešit problém změny klimatu;

| 33. | zdůrazňuje, že pravidla pro výpočet úspor energie a výklady týkající se způsobilých opatření, které jsou uvedeny v přílohách směrnice, jsou příliš složité, a nelze je tudíž důsledně dodržovat; vyzývá Komisi, aby v rámci přezkumu směrnice o energetické účinnosti zajistila, že její nové znění přinese podstatně jednodušší metodu výpočtu energetické účinnosti, a aby zvážila předložení návrhu nových aktů v přenesené pravomoci, jimiž zjednoduší metody výpočtu uvedené v současné směrnici; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že pravidla pro výpočet úspor energie a výklady týkající se způsobilých opatření, které jsou uvedeny v přílohách směrnice, jsou příliš složité, a nelze je tudíž důsledně dodržovat; vyzývá Komisi, aby v rámci přezkumu směrnice o energetické účinnosti zajistila, že její nové znění přinese podstatně jednodušší metodu výpočtu energetické účinnosti, a aby zvážila předložení návrhu nových aktů v přenesené pravomoci, jimiž zjednoduší metody výpočtu uvedené v současné směrnici;

| 34. | vyzývá Komisi, aby přezkoumala převodní koeficient pro elektřinu, který je stanoven v příloze IV uvedené směrnice tak, aby lépe odrážel probíhající změny ve výrobě elektrické energie; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi, aby přezkoumala převodní koeficient pro elektřinu, který je stanoven v příloze IV uvedené směrnice tak, aby lépe odrážel probíhající změny ve výrobě elektrické energie;

| 35. | poukazuje na to, že systém obchodování s emisemi (ETS) nemůže řešit všechna rizika spojená s investicemi do úspor energie, neboť tento systém se vztahuje pouze na 45 % emisí skleníkových plynů v EU; poukazuje na to, že směrnice o energetické účinnosti je propojena s dalšími právními předpisy EU, které se týkají energie, a že má určitý dopad na uhlíkovou stopu a rovněž na systém ETS (ceny certifikátů); vyzývá Komisi, aby tuto propojenost zhodnotila a zajistila doplňkovost; konstatuje, že výsledné nízké ceny povolenek ETS jsou jedním z řady faktorů, které oslabují pobídky k investicím do energetických úspor; |
| --- | --- |

35.

poukazuje na to, že systém obchodování s emisemi (ETS) nemůže řešit všechna rizika spojená s investicemi do úspor energie, neboť tento systém se vztahuje pouze na 45 % emisí skleníkových plynů v EU; poukazuje na to, že směrnice o energetické účinnosti je propojena s dalšími právními předpisy EU, které se týkají energie, a že má určitý dopad na uhlíkovou stopu a rovněž na systém ETS (ceny certifikátů); vyzývá Komisi, aby tuto propojenost zhodnotila a zajistila doplňkovost; konstatuje, že výsledné nízké ceny povolenek ETS jsou jedním z řady faktorů, které oslabují pobídky k investicím do energetických úspor;

| 36. | podtrhuje důležitost řádného zavedení rezervy tržní stability, která by mohla přispět ke zlepšení energetické účinnosti posílením soudržnosti mezi systémem EU ETS a politikami v oblasti nízkouhlíkové energetiky; |
| --- | --- |

36.

podtrhuje důležitost řádného zavedení rezervy tržní stability, která by mohla přispět ke zlepšení energetické účinnosti posílením soudržnosti mezi systémem EU ETS a politikami v oblasti nízkouhlíkové energetiky;

| 37. | s radostí očekává, že bude zřízen modernizační fond, jehož cílem bude modernizovat energetické soustavy a zvýšit energetickou účinnost v členských státech EU s nízkými příjmy, a žádá Komisi, aby navrhla strukturu řádné správy včetně podrobného popisu toho, jakou roli budou hrát přijímající členské státy, EIB a další instituce; |
| --- | --- |

37.

s radostí očekává, že bude zřízen modernizační fond, jehož cílem bude modernizovat energetické soustavy a zvýšit energetickou účinnost v členských státech EU s nízkými příjmy, a žádá Komisi, aby navrhla strukturu řádné správy včetně podrobného popisu toho, jakou roli budou hrát přijímající členské státy, EIB a další instituce;

| 38. | zdůrazňuje, že nedostatečná koordinace mezi různými prvky vnitrostátních právních předpisů může stát v cestě účinným řešením v oblasti energetické účinnosti, která jsou optimální z hlediska nákladové efektivity, a ruší cenové výhody získané díky energetickým úsporám; vyzývá členské státy a Komisi, aby navrhly koordinovaná opatření, jejichž účelem bude plné využití potenciálu energetické účinnosti a která zajistí větší soudržnost mezi členskými státy, aniž by ovšem omezila schopnost států přizpůsobovat politiku místnímu trhu s energií a cenám energie, dostupným technologiím a řešením a vnitrostátní skladbě zdrojů energie; žádá, aby systém ETS lépe zohledňoval vnitrostátní opatření, která ovlivňují počet povolenek a jejich cenu; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že nedostatečná koordinace mezi různými prvky vnitrostátních právních předpisů může stát v cestě účinným řešením v oblasti energetické účinnosti, která jsou optimální z hlediska nákladové efektivity, a ruší cenové výhody získané díky energetickým úsporám; vyzývá členské státy a Komisi, aby navrhly koordinovaná opatření, jejichž účelem bude plné využití potenciálu energetické účinnosti a která zajistí větší soudržnost mezi členskými státy, aniž by ovšem omezila schopnost států přizpůsobovat politiku místnímu trhu s energií a cenám energie, dostupným technologiím a řešením a vnitrostátní skladbě zdrojů energie; žádá, aby systém ETS lépe zohledňoval vnitrostátní opatření, která ovlivňují počet povolenek a jejich cenu;

| 39. | zdůrazňuje, že je nutné zlepšit energetickou účinnost ve veřejném sektoru, a požaduje lepší začlenění iniciativ na podporu úspor energie do oblasti zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že je nutné zlepšit energetickou účinnost ve veřejném sektoru, a požaduje lepší začlenění iniciativ na podporu úspor energie do oblasti zadávání veřejných zakázek;

| 40. | konstatuje, že ne všechny veřejné nákupní subjekty plně chápou požadavky na energetickou účinnost při zadávání veřejných zakázek; vyzývá Komisi, aby poskytla jasnější pokyny, které usnadní dodržování článku 6 směrnice a lepší začlenění do širších předpisů EU týkajících se zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

40.

konstatuje, že ne všechny veřejné nákupní subjekty plně chápou požadavky na energetickou účinnost při zadávání veřejných zakázek; vyzývá Komisi, aby poskytla jasnější pokyny, které usnadní dodržování článku 6 směrnice a lepší začlenění do širších předpisů EU týkajících se zadávání veřejných zakázek;

| 41. | žádá Komisi, aby zapojila místní a regionální instituce za účelem prosazování energetické účinnosti na regionální a místní úrovni a na úrovni občanů; |
| --- | --- |

41.

žádá Komisi, aby zapojila místní a regionální instituce za účelem prosazování energetické účinnosti na regionální a místní úrovni a na úrovni občanů;

| 42. | poukazuje na to, že ačkoli evropské maloobchodní ceny za elektrickou energii pro malé a střední zákazníky z odvětví průmyslu a obchodu a soukromé spotřebitele jsou v mnohých členských státech poměrně vysoké, investice do energetické účinnosti mohou oživit konkurenceschopnost evropských podniků a snížit náklady na energie soukromým spotřebitelům; zdůrazňuje nicméně, že v EU tvoří průměrně třetinu účtu soukromých domácností za elektřinu nepřímé státní daně a odvody a že pokud tyto daně představují pevné složky účtů, pak může být pro spotřebitele obtížné těžit z výhod energetických úspor, což zvyšuje energetickou chudobu; poznamenává, že odvody určené k financování evropské politiky spojené se změnou klimatu a s energií tvoří nejnižší položku v účtech za elektřinu; zdůrazňuje, že vysoké ceny energie v EU způsobují rozdíly v cenách energie mezi členskými státy EU a našimi hlavními konkurenty v mnoha částech světa, což narušuje konkurenceschopnost evropských energeticky náročných odvětví; konstatuje, že větší investice do energetické účinnosti s sebou nesou i větší inovace, díky nimž zaujímá průmysl EU celosvětově přední místo; |
| --- | --- |

42.

poukazuje na to, že ačkoli evropské maloobchodní ceny za elektrickou energii pro malé a střední zákazníky z odvětví průmyslu a obchodu a soukromé spotřebitele jsou v mnohých členských státech poměrně vysoké, investice do energetické účinnosti mohou oživit konkurenceschopnost evropských podniků a snížit náklady na energie soukromým spotřebitelům; zdůrazňuje nicméně, že v EU tvoří průměrně třetinu účtu soukromých domácností za elektřinu nepřímé státní daně a odvody a že pokud tyto daně představují pevné složky účtů, pak může být pro spotřebitele obtížné těžit z výhod energetických úspor, což zvyšuje energetickou chudobu; poznamenává, že odvody určené k financování evropské politiky spojené se změnou klimatu a s energií tvoří nejnižší položku v účtech za elektřinu; zdůrazňuje, že vysoké ceny energie v EU způsobují rozdíly v cenách energie mezi členskými státy EU a našimi hlavními konkurenty v mnoha částech světa, což narušuje konkurenceschopnost evropských energeticky náročných odvětví; konstatuje, že větší investice do energetické účinnosti s sebou nesou i větší inovace, díky nimž zaujímá průmysl EU celosvětově přední místo;

| 43. | konstatuje, že energetická účinnost se může stát tou nejlepší investicí do energetických „zdrojů“, která zlepší cenovou dostupnost energie, sníží potřebu budování další nákladné dodavatelské infrastruktury a napomůže k řešení problému změny klimatu; |
| --- | --- |

43.

konstatuje, že energetická účinnost se může stát tou nejlepší investicí do energetických „zdrojů“, která zlepší cenovou dostupnost energie, sníží potřebu budování další nákladné dodavatelské infrastruktury a napomůže k řešení problému změny klimatu;

| 44. | konstatuje, že zásada: „energetická účinnost je na prvním místě“ umožňuje nákladově efektivní rozšíření podílu obnovitelných zdrojů energie na skladbě zdrojů energie; zdůrazňuje, že povinnosti týkající se úspor by měly být v souladu s rozvojem udržitelných a obnovitelných zdrojů energie a že by měla být posílena součinnost v zájmu účinného přechodu na dekarbonizovaný, odolný a inteligentní energetický systém; zastává názor, že díky zdokonaleným meziregionálním systémům pro distribuci, skladování a řízení poptávky po energii existují dobré příležitosti k dalšímu rozšiřování optimálního umístění větrných, vodních a solárních zařízení, která by dodávala energii do celé Evropy; je přesvědčen, že to povede ke snížení cen energie; |
| --- | --- |

44.

konstatuje, že zásada: „energetická účinnost je na prvním místě“ umožňuje nákladově efektivní rozšíření podílu obnovitelných zdrojů energie na skladbě zdrojů energie; zdůrazňuje, že povinnosti týkající se úspor by měly být v souladu s rozvojem udržitelných a obnovitelných zdrojů energie a že by měla být posílena součinnost v zájmu účinného přechodu na dekarbonizovaný, odolný a inteligentní energetický systém; zastává názor, že díky zdokonaleným meziregionálním systémům pro distribuci, skladování a řízení poptávky po energii existují dobré příležitosti k dalšímu rozšiřování optimálního umístění větrných, vodních a solárních zařízení, která by dodávala energii do celé Evropy; je přesvědčen, že to povede ke snížení cen energie;

| 45. | zdůrazňuje, že energetická účinnost je z hlediska nákladů nejefektivnější opatření, které umožňuje splnění závazků EU v oblasti snižování emisí CO2; |
| --- | --- |

45.

zdůrazňuje, že energetická účinnost je z hlediska nákladů nejefektivnější opatření, které umožňuje splnění závazků EU v oblasti snižování emisí CO2;

Potřeba koherentnějších energetických právních předpisů

| 46. | žádá Komisi, aby prosazovala zásadu „lepší tvorby právních předpisů“, zvážila zavedení lepších nástrojů ke koordinaci pravidel EU v oblasti energetiky a změny klimatu za účelem zvýšení účinnosti a účelnosti právních předpisů a navrhla opatření ke zlepšení stávající regulace; rovněž Komisi vyzývá, aby upevnila metody pro komplexní a dlouhodobé posuzování iniciativ v oblasti energetické účinnosti, včetně všech nejvýznamnější externalit; vyzývá Komisi, aby při vytváření modelů a posuzování celkových nákladů a přínosů různých úrovní ambicí v oblasti energetické účinnosti uplatňovala sociální perspektivu a energetickou účinnost chápala jako určitý druh energetického zdroje; |
| --- | --- |

46.

žádá Komisi, aby prosazovala zásadu „lepší tvorby právních předpisů“, zvážila zavedení lepších nástrojů ke koordinaci pravidel EU v oblasti energetiky a změny klimatu za účelem zvýšení účinnosti a účelnosti právních předpisů a navrhla opatření ke zlepšení stávající regulace; rovněž Komisi vyzývá, aby upevnila metody pro komplexní a dlouhodobé posuzování iniciativ v oblasti energetické účinnosti, včetně všech nejvýznamnější externalit; vyzývá Komisi, aby při vytváření modelů a posuzování celkových nákladů a přínosů různých úrovní ambicí v oblasti energetické účinnosti uplatňovala sociální perspektivu a energetickou účinnost chápala jako určitý druh energetického zdroje;

| 47. | vyzývá Komisi, aby energetickou účinnost vnímala jako infrastrukturní prioritu, aby uznala, že splňuje definici infrastruktury používanou MMF a dalšími ekonomickými institucemi (9) a aby ji při rozhodování o budoucích investicích do evropské energetické infrastruktury považovala za klíčový prvek a prioritní faktor; |
| --- | --- |

47.

vyzývá Komisi, aby energetickou účinnost vnímala jako infrastrukturní prioritu, aby uznala, že splňuje definici infrastruktury používanou MMF a dalšími ekonomickými institucemi (9) a aby ji při rozhodování o budoucích investicích do evropské energetické infrastruktury považovala za klíčový prvek a prioritní faktor;

| 48. | konstatuje, že energetická účinnost může napomoci ke zvýšení odolnosti energetického systému a tedy k přechodu na udržitelný a bezpečný stav; |
| --- | --- |

48.

konstatuje, že energetická účinnost může napomoci ke zvýšení odolnosti energetického systému a tedy k přechodu na udržitelný a bezpečný stav;

| 49. | zdůrazňuje, že díky funkčnímu vnitřnímu trhu s energií, jehož součástí jsou i služby v oblasti energetické účinnosti, budou optimalizovány náklady na energetické systémy, což bude přínosné pro všechny spotřebitele a v Evropě se tak výrazně zvýší energetická účinnost a konkurenceschopnost; vyzývá proto členské státy, aby v plném rozsahu provedly třetí energetický balíček, a zajistily tak plně funkční, konkurenceschopné a vzájemně propojené trhy s energií; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že díky funkčnímu vnitřnímu trhu s energií, jehož součástí jsou i služby v oblasti energetické účinnosti, budou optimalizovány náklady na energetické systémy, což bude přínosné pro všechny spotřebitele a v Evropě se tak výrazně zvýší energetická účinnost a konkurenceschopnost; vyzývá proto členské státy, aby v plném rozsahu provedly třetí energetický balíček, a zajistily tak plně funkční, konkurenceschopné a vzájemně propojené trhy s energií;

| 50. | podotýká, že energeticky náročná odvětví musí rovněž přispět a že velmi důležité jsou v této souvislosti rovné podmínky v EU; |
| --- | --- |

50.

podotýká, že energeticky náročná odvětví musí rovněž přispět a že velmi důležité jsou v této souvislosti rovné podmínky v EU;

| 51. | zdůrazňuje, že energetická účinnost patří mezi hlavní cíle EU, a evropské země by proto měly být vybízeny k tomu, aby předcházely plýtvání, k němuž dochází v důsledku spotřeby v průmyslu, dopravě a stavebnictví, což jsou odvětví, ve kterých se spotřebuje největší díl energie; |
| --- | --- |

51.

zdůrazňuje, že energetická účinnost patří mezi hlavní cíle EU, a evropské země by proto měly být vybízeny k tomu, aby předcházely plýtvání, k němuž dochází v důsledku spotřeby v průmyslu, dopravě a stavebnictví, což jsou odvětví, ve kterých se spotřebuje největší díl energie;

| 52. | vítá pozitivní výsledky systémů certifikace nebo povinností v oblasti úspor (podle článku 7), kterých bylo dosaženo v mnoha členských státech; domnívá se, že možnost zvolit si alternativní, ovšem stejně tak ambiciózní opatření je hlavním faktorem, který zaručuje jejich přijatelnost; konstatuje, že je důležité, aby certifikované úspory odpovídaly reálným energetickým úsporám a nebyly úsporami pouze na papíře; vyzdvihuje úlohu energetických veřejných služeb v aktivním rozvoji opatření ke zvyšování energetické účinnosti; požaduje, aby se nebránilo započítávání systémů certifikace a opatřením souvisejícím s energetickou účinností; vyzývá Komisi, aby posoudila, zda je možné brát v potaz úspory primární energie dosažené prostřednictvím integrovaných kogeneračních jednotek (kombinovaná výroba tepla a elektřiny); |
| --- | --- |

52.

vítá pozitivní výsledky systémů certifikace nebo povinností v oblasti úspor (podle článku 7), kterých bylo dosaženo v mnoha členských státech; domnívá se, že možnost zvolit si alternativní, ovšem stejně tak ambiciózní opatření je hlavním faktorem, který zaručuje jejich přijatelnost; konstatuje, že je důležité, aby certifikované úspory odpovídaly reálným energetickým úsporám a nebyly úsporami pouze na papíře; vyzdvihuje úlohu energetických veřejných služeb v aktivním rozvoji opatření ke zvyšování energetické účinnosti; požaduje, aby se nebránilo započítávání systémů certifikace a opatřením souvisejícím s energetickou účinností; vyzývá Komisi, aby posoudila, zda je možné brát v potaz úspory primární energie dosažené prostřednictvím integrovaných kogeneračních jednotek (kombinovaná výroba tepla a elektřiny);

| 53. | upozorňuje na zprávu vypracovanou výzkumnou službou Evropského parlamentu (EPRS), která uvádí, že většina zavedených systémů povinného zvyšování energetické účinnosti prokazatelně významným způsobem přispívá k pokroku daného státu v oblasti energetické účinnosti a velkému počtu domácností a organizací přináší nákladově efektivní úspory; podtrhuje rovněž závěr zprávy, podle něhož jsou systémy povinného zvyšování energetické účinnosti z hlediska nákladů vysoce efektivní a podle něhož bylo prokázáno, že dobře koncipované a realizované systémy povinného zvyšování energetické účinnosti mohou v dané zemi přinést až 100 % úspory ve smyslu článku 7; navrhuje proto, aby Komise sestavila seznam osvědčených a nevhodných postupů a vytvořila soubor kritérií s cílem zajistit zavádění dobře koncipovaných a účinně fungujících systémů povinného zvyšování energetické účinnosti; |
| --- | --- |

53.

upozorňuje na zprávu vypracovanou výzkumnou službou Evropského parlamentu (EPRS), která uvádí, že většina zavedených systémů povinného zvyšování energetické účinnosti prokazatelně významným způsobem přispívá k pokroku daného státu v oblasti energetické účinnosti a velkému počtu domácností a organizací přináší nákladově efektivní úspory; podtrhuje rovněž závěr zprávy, podle něhož jsou systémy povinného zvyšování energetické účinnosti z hlediska nákladů vysoce efektivní a podle něhož bylo prokázáno, že dobře koncipované a realizované systémy povinného zvyšování energetické účinnosti mohou v dané zemi přinést až 100 % úspory ve smyslu článku 7; navrhuje proto, aby Komise sestavila seznam osvědčených a nevhodných postupů a vytvořila soubor kritérií s cílem zajistit zavádění dobře koncipovaných a účinně fungujících systémů povinného zvyšování energetické účinnosti;

| 54. | žádá o zajištění hodnověrných výpočtů úspor a účinnosti bez zbytečné byrokracie; domnívá se, že v této souvislosti by směrnice o energetické účinnosti mohla sloužit také jako rámcový akt; domnívá se, že do stávajících směrnic (např. směrnice o energetické náročnosti budov) nebo souhrnných pokynů pro povinné označování štítky by mohla být zapracována konkrétní opatření a kritéria účinnosti (štítky týkající se energetické účinnosti, ekodesign, oběhové hospodářství, označení CE); |
| --- | --- |

54.

žádá o zajištění hodnověrných výpočtů úspor a účinnosti bez zbytečné byrokracie; domnívá se, že v této souvislosti by směrnice o energetické účinnosti mohla sloužit také jako rámcový akt; domnívá se, že do stávajících směrnic (např. směrnice o energetické náročnosti budov) nebo souhrnných pokynů pro povinné označování štítky by mohla být zapracována konkrétní opatření a kritéria účinnosti (štítky týkající se energetické účinnosti, ekodesign, oběhové hospodářství, označení CE);

| 55. | domnívá se, že cíle EU stanovené pro ochranu klimatu a účinnost se musejí vzájemně posilovat a že mají-li být ambice a snahy členských států co nejvyšší, je nezbytné stanovit v oblasti energetické účinnosti závazné požadavky, přičemž členským státům musí být ponechána dostatečná flexibilita, aby si na vnitrostátní úrovni mohly zvolit vlastní složení vhodných prostředků a nástrojů; |
| --- | --- |

55.

domnívá se, že cíle EU stanovené pro ochranu klimatu a účinnost se musejí vzájemně posilovat a že mají-li být ambice a snahy členských států co nejvyšší, je nezbytné stanovit v oblasti energetické účinnosti závazné požadavky, přičemž členským státům musí být ponechána dostatečná flexibilita, aby si na vnitrostátní úrovni mohly zvolit vlastní složení vhodných prostředků a nástrojů;

| 56. | v tomto ohledu žádá, aby revidovaná směrnice o energetické účinnosti byla přizpůsobena cílům EU v oblasti ochrany klimatu a cíli stanovenému na konferenci COP 21; zdůrazňuje, že za účelem zajištění regulační předvídatelnosti a dlouhodobé důvěry investorů musí být součástí revize směrnice i pokračování ve stávajících opatřeních a jejich zlepšování, jakož i odstranění rozporů a mezer; |
| --- | --- |

56.

v tomto ohledu žádá, aby revidovaná směrnice o energetické účinnosti byla přizpůsobena cílům EU v oblasti ochrany klimatu a cíli stanovenému na konferenci COP 21; zdůrazňuje, že za účelem zajištění regulační předvídatelnosti a dlouhodobé důvěry investorů musí být součástí revize směrnice i pokračování ve stávajících opatřeních a jejich zlepšování, jakož i odstranění rozporů a mezer;

Vyšší energetická účinnost – více pracovních míst a větší růst

| 57. | vyjadřuje politování nad nedostatečně efektivními projekty energetické účinnosti, které jsou financovány ze strukturálních fondů EU (2007–2013) a jež zkritizoval Účetní dvůr ve své zprávě; vyzývá Komisi, aby pohotově zavedla odpovídající zlepšení se zvláštním důrazem na zdůvodňování, sledování a zkracování doby návratnosti financovaných projektů; žádá, aby byly zlepšeny obecné pokyny a aby Komise v zájmu lepšího čerpání prostředků důsledněji monitorovala využívání strukturálních fondů a Fondu pro strategické investice (EFSI) a s nimi spojených soukromých investic do proveditelných projektů v oblasti energetické účinnosti, zejména projektů týkajících se budov; domnívá se, že finanční prostředky ze strukturálních fondů a fondu EFSI určené na projekty energetické účinnosti by měly být zaměřeny na spotřebitele, kteří jsou citlivější na náklady na energie, jako jsou průmyslová odvětví, v nichž hrozí únik uhlíku, malé a střední podniky a domácnosti ohrožené energetickou chudobou; za naprosto prioritní považuje vývoj nástrojů financování a inovativních modelů, které na místní, celostátní, regionální a evropské úrovni uvolní veřejné prostředky a zapojí soukromé finance s cílem podpořit investice do klíčových oblastí energetické účinnosti, jako je renovace budov, a to s náležitým přihlédnutím ke zranitelným skupinám a rovněž ke zvláštní povaze dlouhodobých investic; |
| --- | --- |

57.

vyjadřuje politování nad nedostatečně efektivními projekty energetické účinnosti, které jsou financovány ze strukturálních fondů EU (2007–2013) a jež zkritizoval Účetní dvůr ve své zprávě; vyzývá Komisi, aby pohotově zavedla odpovídající zlepšení se zvláštním důrazem na zdůvodňování, sledování a zkracování doby návratnosti financovaných projektů; žádá, aby byly zlepšeny obecné pokyny a aby Komise v zájmu lepšího čerpání prostředků důsledněji monitorovala využívání strukturálních fondů a Fondu pro strategické investice (EFSI) a s nimi spojených soukromých investic do proveditelných projektů v oblasti energetické účinnosti, zejména projektů týkajících se budov; domnívá se, že finanční prostředky ze strukturálních fondů a fondu EFSI určené na projekty energetické účinnosti by měly být zaměřeny na spotřebitele, kteří jsou citlivější na náklady na energie, jako jsou průmyslová odvětví, v nichž hrozí únik uhlíku, malé a střední podniky a domácnosti ohrožené energetickou chudobou; za naprosto prioritní považuje vývoj nástrojů financování a inovativních modelů, které na místní, celostátní, regionální a evropské úrovni uvolní veřejné prostředky a zapojí soukromé finance s cílem podpořit investice do klíčových oblastí energetické účinnosti, jako je renovace budov, a to s náležitým přihlédnutím ke zranitelným skupinám a rovněž ke zvláštní povaze dlouhodobých investic;

| 58. | vyzývá členské státy, aby prosazovaly investice do stavebnictví a vyvinuly mimo jiné větší úsilí o motivaci k důkladným renovacím špatně izolovaných budov v EU; |
| --- | --- |

58.

vyzývá členské státy, aby prosazovaly investice do stavebnictví a vyvinuly mimo jiné větší úsilí o motivaci k důkladným renovacím špatně izolovaných budov v EU;

| 59. | zdůrazňuje, že zřídí-li členské státy systém zvyšování energetické účinnosti financovaný z daní, měla by být stanovena minimální prahová hodnota vztahující se na domácnosti postižené energetickou chudobou; rovněž zdůrazňuje, že členské státy by měly prokázat, jak takový z daní financovaný systém zvyšování energetické účinnosti přispívá ke zlepšování stavu nejméně kvalitní části stávajícího bytového fondu; |
| --- | --- |

59.

zdůrazňuje, že zřídí-li členské státy systém zvyšování energetické účinnosti financovaný z daní, měla by být stanovena minimální prahová hodnota vztahující se na domácnosti postižené energetickou chudobou; rovněž zdůrazňuje, že členské státy by měly prokázat, jak takový z daní financovaný systém zvyšování energetické účinnosti přispívá ke zlepšování stavu nejméně kvalitní části stávajícího bytového fondu;

| 60. | zdůrazňuje význam evropských finančních nástrojů v podobě úvěrů, záruk a kapitálu pro získání soukromých finančních prostředků na projekty v oblasti energetické účinnosti; zdůrazňuje však, že je zapotřebí poskytovat finanční prostředky ve formě grantů na projekty v sociální oblasti; |
| --- | --- |

60.

zdůrazňuje význam evropských finančních nástrojů v podobě úvěrů, záruk a kapitálu pro získání soukromých finančních prostředků na projekty v oblasti energetické účinnosti; zdůrazňuje však, že je zapotřebí poskytovat finanční prostředky ve formě grantů na projekty v sociální oblasti;

| 61. | zdůrazňuje, že EU by si měla stanovit vlastní ambiciózní plán na dosažení úspor energie a podněcovat inovace, pokud jde o investice do energetické účinnosti, protože investice tohoto druhu jsou ziskové a jejich návratnost je poměrně rychlá; |
| --- | --- |

61.

zdůrazňuje, že EU by si měla stanovit vlastní ambiciózní plán na dosažení úspor energie a podněcovat inovace, pokud jde o investice do energetické účinnosti, protože investice tohoto druhu jsou ziskové a jejich návratnost je poměrně rychlá;

| 62. | vyzývá členské státy, aby stanovily, že značné minimální procento opatření v rámci systémů povinného zvyšování energetické účinnosti bude zaměřeno na spotřebitele s nízkým příjmem; |
| --- | --- |

62.

vyzývá členské státy, aby stanovily, že značné minimální procento opatření v rámci systémů povinného zvyšování energetické účinnosti bude zaměřeno na spotřebitele s nízkým příjmem;

| 63. | konstatuje, že projekty týkající se energetické účinnosti jsou často projekty malého rozsahu a je třeba je spojit do větších portfolií; vyzývá za tím účelem Komisi, EIB a členské státy, aby v zájmu usnadnění investic nabízely více možností technické podpory a pomoci určené na vývoj projektů; |
| --- | --- |

63.

konstatuje, že projekty týkající se energetické účinnosti jsou často projekty malého rozsahu a je třeba je spojit do větších portfolií; vyzývá za tím účelem Komisi, EIB a členské státy, aby v zájmu usnadnění investic nabízely více možností technické podpory a pomoci určené na vývoj projektů;

| 64. | domnívá se, že mají-li být ve stavebnictví překročeny meze jednoduchých a nízkonákladových opatření, je nutná dlouhodobá strategie v oblasti energetické účinnosti budov a větší stimulace renovací budov za účelem posílení jejich energetické účinnosti; |
| --- | --- |

64.

domnívá se, že mají-li být ve stavebnictví překročeny meze jednoduchých a nízkonákladových opatření, je nutná dlouhodobá strategie v oblasti energetické účinnosti budov a větší stimulace renovací budov za účelem posílení jejich energetické účinnosti;

| 65. | žádá, aby se členské státy pro účely plnění povinností v oblasti úspor a plánů na výstavbu a renovace budov (články 4, 5, 6 a 7) lépe vzájemně koordinovaly a předávaly si nápady a osvědčené postupy, aby tak bylo možné rychleji zavádět stávající a nové nástroje (daňové pobídky, dotační programy, smluvní modely a investice do sociálního bydlení); domnívá se, že článek 5 by měl být rozšířen tak, aby se vždy, kdy je to možné, vztahoval na veřejné subjekty; žádá Komisi, aby vypracovala pokyny pro budoucí vnitrostátní plány s cílem zajistit transparentnost a srovnatelnost; oceňuje technickou podporu, kterou Komise poskytuje za účelem provádění směrnice o energetické účinnosti; požaduje vypracování závazných šablon pro vnitrostátní plány s cílem zajistit transparentnost a srovnatelnost; vyzývá členské státy, aby zvážily inovativní režimy podpory na základě tržních mechanismů; |
| --- | --- |

65.

žádá, aby se členské státy pro účely plnění povinností v oblasti úspor a plánů na výstavbu a renovace budov (články 4, 5, 6 a 7) lépe vzájemně koordinovaly a předávaly si nápady a osvědčené postupy, aby tak bylo možné rychleji zavádět stávající a nové nástroje (daňové pobídky, dotační programy, smluvní modely a investice do sociálního bydlení); domnívá se, že článek 5 by měl být rozšířen tak, aby se vždy, kdy je to možné, vztahoval na veřejné subjekty; žádá Komisi, aby vypracovala pokyny pro budoucí vnitrostátní plány s cílem zajistit transparentnost a srovnatelnost; oceňuje technickou podporu, kterou Komise poskytuje za účelem provádění směrnice o energetické účinnosti; požaduje vypracování závazných šablon pro vnitrostátní plány s cílem zajistit transparentnost a srovnatelnost; vyzývá členské státy, aby zvážily inovativní režimy podpory na základě tržních mechanismů;

| 66. | konstatuje, že nejmenšího pokroku bylo dosaženo v oblasti bydlení, a vyzývá proto členské státy, aby využívaly společnosti poskytující energetické služby a smlouvy o energetických službách a uplatňovaly daňové režimy a úvěrové programy, a zvýšily tak v Evropě nízký počet renovací stávajících budov a odměňovaly opatření v oblasti energetické účinnosti, jako je zavádění energeticky účinného vytápění a chlazení; |
| --- | --- |

66.

konstatuje, že nejmenšího pokroku bylo dosaženo v oblasti bydlení, a vyzývá proto členské státy, aby využívaly společnosti poskytující energetické služby a smlouvy o energetických službách a uplatňovaly daňové režimy a úvěrové programy, a zvýšily tak v Evropě nízký počet renovací stávajících budov a odměňovaly opatření v oblasti energetické účinnosti, jako je zavádění energeticky účinného vytápění a chlazení;

| 67. | vyzývá Komisi, aby vybízela členské státy k přijetí a zlepšování systému monitorování, měření a řízení energetické účinnosti budov s cílem dosáhnout významného pokroku, pokud jde o energetickou účinnost budov v EU; |
| --- | --- |

67.

vyzývá Komisi, aby vybízela členské státy k přijetí a zlepšování systému monitorování, měření a řízení energetické účinnosti budov s cílem dosáhnout významného pokroku, pokud jde o energetickou účinnost budov v EU;

| 68. | požaduje, aby členské státy ve svých plánech na renovace ve smyslu článku 4 nastínily, jak dosáhnou v příští fázi plánů (do dubna 2017) energetické renovace svého fondu budov; a jak chtějí následně uskutečnit celoevropskou vizi, podle níž má mít fond budov do roku 2050 téměř nulovou spotřebu energie; |
| --- | --- |

68.

požaduje, aby členské státy ve svých plánech na renovace ve smyslu článku 4 nastínily, jak dosáhnou v příští fázi plánů (do dubna 2017) energetické renovace svého fondu budov; a jak chtějí následně uskutečnit celoevropskou vizi, podle níž má mít fond budov do roku 2050 téměř nulovou spotřebu energie;

| 69. | domnívá se, že rozšíření příkladné úlohy veřejných budov na všechny úrovně veřejné správy a nikoliv pouze na ústřední vládu napomůže k plnému využití nákladově efektivního potenciálu budov, neboť tato oblast je, jak se ukázalo, odvětví s nejvyšším potenciálem, a to nejen co se týče energetických úspor, ale i co se týče dalších obecnějších přínosů, včetně většího pohodlí a pohody; v této souvislosti se domnívá, že členským státům by měla být uložena povinnost zavést vnitrostátní mechanismus pro rozložení úsilí o splnění 3 % cíle týkajícího se renovací mezi různé úrovně veřejné správy a že by měla být zachována možnost zvolit si jiná opatření jako alternativu k opatřením uvedeným v odstavcích 1 a 2 a že dopad těchto opatření by měl být kvantifikován; |
| --- | --- |

69.

domnívá se, že rozšíření příkladné úlohy veřejných budov na všechny úrovně veřejné správy a nikoliv pouze na ústřední vládu napomůže k plnému využití nákladově efektivního potenciálu budov, neboť tato oblast je, jak se ukázalo, odvětví s nejvyšším potenciálem, a to nejen co se týče energetických úspor, ale i co se týče dalších obecnějších přínosů, včetně většího pohodlí a pohody; v této souvislosti se domnívá, že členským státům by měla být uložena povinnost zavést vnitrostátní mechanismus pro rozložení úsilí o splnění 3 % cíle týkajícího se renovací mezi různé úrovně veřejné správy a že by měla být zachována možnost zvolit si jiná opatření jako alternativu k opatřením uvedeným v odstavcích 1 a 2 a že dopad těchto opatření by měl být kvantifikován;

| 70. | vyzývá Komisi, aby členské státy podněcovala k renovacím nebytových budov, jelikož tyto renovace mají velký potenciál rychlé ziskovosti; |
| --- | --- |

70.

vyzývá Komisi, aby členské státy podněcovala k renovacím nebytových budov, jelikož tyto renovace mají velký potenciál rychlé ziskovosti;

| 71. | navrhuje, aby byl článek 4 směrnice nazván „dlouhodobé strategie pro důkladné renovace vnitrostátního fondu budov, včetně mobilizace investic“; |
| --- | --- |

71.

navrhuje, aby byl článek 4 směrnice nazván „dlouhodobé strategie pro důkladné renovace vnitrostátního fondu budov, včetně mobilizace investic“;

| 72. | požaduje, aby byly vyčleněny nezbytné prostředky na školení osob provádějících instalaci zařízení s cílem zajistit vysokou kvalitu renovací; |
| --- | --- |

72.

požaduje, aby byly vyčleněny nezbytné prostředky na školení osob provádějících instalaci zařízení s cílem zajistit vysokou kvalitu renovací;

| 73. | žádá Komisi, aby zaujala strategický postoj ke zvyšování povědomí o aktuálním technickém vývoji (např. pokud jde o chladiva, osvětlení, izolační materiály, termostaty, měření, zasklívání atd.); |
| --- | --- |

73.

žádá Komisi, aby zaujala strategický postoj ke zvyšování povědomí o aktuálním technickém vývoji (např. pokud jde o chladiva, osvětlení, izolační materiály, termostaty, měření, zasklívání atd.);

| 74. | vyzývá Komisi a členské státy, aby prioritní význam přisoudily článku 4 směrnice, pokud jde o přípravu druhé verze strategií, která má být k dispozici v roce 2017 a měla by vycházet z řádného zapojení dotčených stran, řídit se povinnými šablonami a obsahovat střednědobé pětileté cíle a prováděcí plány směřující k dosažení cíle týkajícího se fondu budov EU s téměř nulovou spotřebou energie do roku 2050, což bude rovněž nezbytné ke splnění cílů přijatých na konferenci COP 21; |
| --- | --- |

74.

vyzývá Komisi a členské státy, aby prioritní význam přisoudily článku 4 směrnice, pokud jde o přípravu druhé verze strategií, která má být k dispozici v roce 2017 a měla by vycházet z řádného zapojení dotčených stran, řídit se povinnými šablonami a obsahovat střednědobé pětileté cíle a prováděcí plány směřující k dosažení cíle týkajícího se fondu budov EU s téměř nulovou spotřebou energie do roku 2050, což bude rovněž nezbytné ke splnění cílů přijatých na konferenci COP 21;

| 75. | domnívá se, že energetické audity v podnicích jsou osvědčeným nástrojem ke zvýšení energetické účinnosti, a podtrhuje jejich význam z hlediska konkurenceschopnosti; požaduje jednotnou definici a prosazování kritérií uvedených ve směrnici (definici malých a středních podniků, auditů, zamezení dvojí certifikaci v případě podniků s přeshraniční činností) a požaduje jednotný postoj ke stanovení prahu de minimis, o němž se hovoří v čl. 8 odst. 4; požaduje rozšíření oblasti působnosti tohoto článku tak, aby se vztahoval na všechny podniky s vysokou spotřebou energie; vyzývá k vypracování posouzení za účelem zvýšení účinnosti systémů energetického auditu; vyzývá k tomu, aby bylo vyžadováno uplatňování doporučení uvedených v energetických auditech, která vedou k nákladové efektivitě, a to spolu s plánovanou údržbou v souladu s cíli podniků; |
| --- | --- |

75.

domnívá se, že energetické audity v podnicích jsou osvědčeným nástrojem ke zvýšení energetické účinnosti, a podtrhuje jejich význam z hlediska konkurenceschopnosti; požaduje jednotnou definici a prosazování kritérií uvedených ve směrnici (definici malých a středních podniků, auditů, zamezení dvojí certifikaci v případě podniků s přeshraniční činností) a požaduje jednotný postoj ke stanovení prahu de minimis, o němž se hovoří v čl. 8 odst. 4; požaduje rozšíření oblasti působnosti tohoto článku tak, aby se vztahoval na všechny podniky s vysokou spotřebou energie; vyzývá k vypracování posouzení za účelem zvýšení účinnosti systémů energetického auditu; vyzývá k tomu, aby bylo vyžadováno uplatňování doporučení uvedených v energetických auditech, která vedou k nákladové efektivitě, a to spolu s plánovanou údržbou v souladu s cíli podniků;

| 76. | navrhuje provést přezkum definice malých a středních podniků použité v této směrnici (čl. 2 odst. 26), tak aby odkazovala pouze na počet zaměstnávaných osob a roční obrat a aby i společnosti, které jsou z 25 a více procent ovládány veřejným orgánem, mohly být považovány za malé a střední podniky; |
| --- | --- |

76.

navrhuje provést přezkum definice malých a středních podniků použité v této směrnici (čl. 2 odst. 26), tak aby odkazovala pouze na počet zaměstnávaných osob a roční obrat a aby i společnosti, které jsou z 25 a více procent ovládány veřejným orgánem, mohly být považovány za malé a střední podniky;

| 77. | vítá práci Komise na obecných pokynech pro uplatňování článků 9 až 11 směrnice o energetické účinnosti s cílem pomoci spotřebitelům lépe kontrolovat jejich spotřebu energie; domnívá se, že s ohledem na nákladovou efektivitu a transparentnost nákladů je pro úspory energie důležitá technická proveditelnost a zavedení inteligentního měření; domnívá se, že v zájmu zajištění jednotnosti by měla být všechna stávající ustanovení týkající se měření a fakturace seskupena na jednom místě; |
| --- | --- |

77.

vítá práci Komise na obecných pokynech pro uplatňování článků 9 až 11 směrnice o energetické účinnosti s cílem pomoci spotřebitelům lépe kontrolovat jejich spotřebu energie; domnívá se, že s ohledem na nákladovou efektivitu a transparentnost nákladů je pro úspory energie důležitá technická proveditelnost a zavedení inteligentního měření; domnívá se, že v zájmu zajištění jednotnosti by měla být všechna stávající ustanovení týkající se měření a fakturace seskupena na jednom místě;

| 78. | poukazuje na to, že faktury vystavované spotřebitelům za energii jsou stále nepřehledné a nepřesné; doporučuje zlepšit transparentnost a přehlednost faktur stanovením základních fakturačních zásad na úrovni EU, tak aby spotřebitelé měli k dispozici klíčové informace ve srovnatelném formátu a mohli si podle nich upravit vzorce svého spotřebitelského chování; zdůrazňuje, že spotřebitelé mají celou řadu různých preferencí a nástrojů, kterých mohou využívat, takže přístup k informacím by měl být upraven na základě spotřebitelských průzkumů prováděných na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

78.

poukazuje na to, že faktury vystavované spotřebitelům za energii jsou stále nepřehledné a nepřesné; doporučuje zlepšit transparentnost a přehlednost faktur stanovením základních fakturačních zásad na úrovni EU, tak aby spotřebitelé měli k dispozici klíčové informace ve srovnatelném formátu a mohli si podle nich upravit vzorce svého spotřebitelského chování; zdůrazňuje, že spotřebitelé mají celou řadu různých preferencí a nástrojů, kterých mohou využívat, takže přístup k informacím by měl být upraven na základě spotřebitelských průzkumů prováděných na vnitrostátní úrovni;

| 79. | je přesvědčen, že zásadní význam má přístup k nezávislým a spolehlivým informacím a k poradenství ohledně výběru vhodných opatření na zvýšení energetické účinnosti a finančních režimů, především pro domácnosti, ale i pro regionální a místní orgány, neboť takové informace a poradenství jim umožní provádět informovaná rozhodnutí obeznámená s energetickou problematikou a lépe řídit spotřebu energie, a to i prostřednictvím inteligentního měření spotřeby energie či individuálního měření spotřeby spojené s chlazením a vytápěním; |
| --- | --- |

79.

je přesvědčen, že zásadní význam má přístup k nezávislým a spolehlivým informacím a k poradenství ohledně výběru vhodných opatření na zvýšení energetické účinnosti a finančních režimů, především pro domácnosti, ale i pro regionální a místní orgány, neboť takové informace a poradenství jim umožní provádět informovaná rozhodnutí obeznámená s energetickou problematikou a lépe řídit spotřebu energie, a to i prostřednictvím inteligentního měření spotřeby energie či individuálního měření spotřeby spojené s chlazením a vytápěním;

| 80. | požaduje, aby byly zavedeny přísné normy pro zajištění kvality, vnitrostátní programy školení a jednotné a zjednodušené vnitrostátní systémy certifikace pro poskytovatele služeb v oblasti energetické účinnosti podporované provázanými a snadno přístupnými rámci pro poradenství a náhradu škod; zdůrazňuje, že cílem tohoto návrhu je odstranit některé nefinanční bariéry bránící spotřebitelům ve využívání produktů a služeb zvyšujících energetickou účinnost, např. tím, že budou mít možnost najít důvěryhodné obchodníky; |
| --- | --- |

80.

požaduje, aby byly zavedeny přísné normy pro zajištění kvality, vnitrostátní programy školení a jednotné a zjednodušené vnitrostátní systémy certifikace pro poskytovatele služeb v oblasti energetické účinnosti podporované provázanými a snadno přístupnými rámci pro poradenství a náhradu škod; zdůrazňuje, že cílem tohoto návrhu je odstranit některé nefinanční bariéry bránící spotřebitelům ve využívání produktů a služeb zvyšujících energetickou účinnost, např. tím, že budou mít možnost najít důvěryhodné obchodníky;

| 81. | domnívá se, že po splnění pravidel pro vysoce účinná kogenerační zařízení podle článku 14 lze očekávat další investice do opatření na úsporu energie; |
| --- | --- |

81.

domnívá se, že po splnění pravidel pro vysoce účinná kogenerační zařízení podle článku 14 lze očekávat další investice do opatření na úsporu energie;

| 82. | zdůrazňuje, že zřídí-li členské státy systém zvyšování energetické účinnosti, který je financovaný z daní (článek 20), měly by mít v jeho rámci prioritu domácnosti postižené energetickou chudobou; zdůrazňuje, že revidovaná směrnice o energetické účinnosti by měla členským státům vytvořit dlouhodobě stabilní politické prostředí, které zajistí udržitelné zvyšování investic do energetické účinnosti, především na místní úrovni; požaduje, aby EU a EIB posílily své snahy v oblasti budování kapacit a poskytování technické pomoci s cílem připravit financovatelné projekty zvyšování energetické účinnosti, které přilákají soukromé investice z tržního prostředí; požaduje, aby programy financované EU (např. strukturální fondy, Junckerův plán, ELENA-EIB) zvýšily podíl prostředků přidělovaných na budování kapacit a technickou pomoc v oblasti energetické účinnosti; |
| --- | --- |

82.

zdůrazňuje, že zřídí-li členské státy systém zvyšování energetické účinnosti, který je financovaný z daní (článek 20), měly by mít v jeho rámci prioritu domácnosti postižené energetickou chudobou; zdůrazňuje, že revidovaná směrnice o energetické účinnosti by měla členským státům vytvořit dlouhodobě stabilní politické prostředí, které zajistí udržitelné zvyšování investic do energetické účinnosti, především na místní úrovni; požaduje, aby EU a EIB posílily své snahy v oblasti budování kapacit a poskytování technické pomoci s cílem připravit financovatelné projekty zvyšování energetické účinnosti, které přilákají soukromé investice z tržního prostředí; požaduje, aby programy financované EU (např. strukturální fondy, Junckerův plán, ELENA-EIB) zvýšily podíl prostředků přidělovaných na budování kapacit a technickou pomoc v oblasti energetické účinnosti;

| 83. | vyjadřuje politování nad nízkým objemem veřejných i soukromých investic do inteligentních rozvodných sítí; vybízí Komisi, aby s větším důrazem dbala o uplatňování článku 15 směrnice, a podporovala tak rozvoj těchto sítí; |
| --- | --- |

83.

vyjadřuje politování nad nízkým objemem veřejných i soukromých investic do inteligentních rozvodných sítí; vybízí Komisi, aby s větším důrazem dbala o uplatňování článku 15 směrnice, a podporovala tak rozvoj těchto sítí;

| 84. | žádá, aby u programů zvyšování energetické účinnosti zaváděných místními orgány – nebo za jejich účasti – byla stanovena povinnost provádět vnitrostátní posouzení nákladů a přínosů a aby se v tomto přístupu pokračovalo tam, kde přináší spotřebitelům vyšší účinnost a úspory nákladů; |
| --- | --- |

84.

žádá, aby u programů zvyšování energetické účinnosti zaváděných místními orgány – nebo za jejich účasti – byla stanovena povinnost provádět vnitrostátní posouzení nákladů a přínosů a aby se v tomto přístupu pokračovalo tam, kde přináší spotřebitelům vyšší účinnost a úspory nákladů;

| 85. | vyjadřuje obavy z rostoucího znečištění způsobovaného některými domácími vytápěcími zařízeními spalujícími pevnou biomasu, která produkují velké množství jemného prachu, oxidů dusíku, oxidu uhelnatého a dioxinů, jež značně zhoršují kvalitu ovzduší a jsou tedy nebezpečné pro lidské zdraví; naléhavě tedy vyzývá členské státy, aby zavedly účinná alternativní řešení šetrná k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

85.

vyjadřuje obavy z rostoucího znečištění způsobovaného některými domácími vytápěcími zařízeními spalujícími pevnou biomasu, která produkují velké množství jemného prachu, oxidů dusíku, oxidu uhelnatého a dioxinů, jež značně zhoršují kvalitu ovzduší a jsou tedy nebezpečné pro lidské zdraví; naléhavě tedy vyzývá členské státy, aby zavedly účinná alternativní řešení šetrná k životnímu prostředí;

| 86. | poukazuje na to, že je zapotřebí okamžitě zaujmout komplexnější přístup ke zlepšení energetické účinnosti celého dopravního systému a nespoléhat se pouze na technologický vývoj vozidel nebo pohonných systémů; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby podnikly ambiciózní kroky směřující k zavedení nových opatření na podporu přechodu na energeticky nejúčinnější druhy dopravy a aby plně využívaly inteligentní dopravní systémy za účelem dalšího zlepšení účinnosti a využívání dostupné kapacity jak vozidel, tak infrastruktury, a to i v logistice, letectví a námořní dopravě; |
| --- | --- |

86.

poukazuje na to, že je zapotřebí okamžitě zaujmout komplexnější přístup ke zlepšení energetické účinnosti celého dopravního systému a nespoléhat se pouze na technologický vývoj vozidel nebo pohonných systémů; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby podnikly ambiciózní kroky směřující k zavedení nových opatření na podporu přechodu na energeticky nejúčinnější druhy dopravy a aby plně využívaly inteligentní dopravní systémy za účelem dalšího zlepšení účinnosti a využívání dostupné kapacity jak vozidel, tak infrastruktury, a to i v logistice, letectví a námořní dopravě;

| 87. | připomíná, že energetické účinnosti lze dosáhnout tím, že budou stanoveny normy pro CO2 a uživatelé budou informováni o spotřebě paliva v jejich vozidlech; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy, jak informovat uživatele o spotřebě paliva v nových nákladních vozidlech, autobusech a autokarech, a stanovila limity pro jejich emise CO2; |
| --- | --- |

87.

připomíná, že energetické účinnosti lze dosáhnout tím, že budou stanoveny normy pro CO2 a uživatelé budou informováni o spotřebě paliva v jejich vozidlech; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy, jak informovat uživatele o spotřebě paliva v nových nákladních vozidlech, autobusech a autokarech, a stanovila limity pro jejich emise CO2;

| 88. | vyjadřuje politování nad nízkým podílem dopravy na úsporách energie, který představuje pouze 3 % celkových úspor rozdělených podle odvětví navzdory tomu, že v důsledku hospodářské krize došlo v letech 2005 až 2013 ke stabilizaci v osobní dopravě a poklesu v nákladní dopravě; vyzývá členské státy, aby zvýšily počet opatření zaměřených na odvětví dopravy; |
| --- | --- |

88.

vyjadřuje politování nad nízkým podílem dopravy na úsporách energie, který představuje pouze 3 % celkových úspor rozdělených podle odvětví navzdory tomu, že v důsledku hospodářské krize došlo v letech 2005 až 2013 ke stabilizaci v osobní dopravě a poklesu v nákladní dopravě; vyzývá členské státy, aby zvýšily počet opatření zaměřených na odvětví dopravy;

o

o o

| 89. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům. |
| --- | --- |

89.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům.

---

(1)  Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13.

(2)  Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0444.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0094.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0266.

(6)  Přijaté texty, P8_TA(2014)0063.

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0359.

(8)  Viz Tina Fawcettová a Jan Rosenow: „Plány a výsledky členských států v rámci provádění článku 7 směrnice o energetické účinnosti“, studie výzkumné služby Evropského parlamentu.

(9)  „Energetická účinnost jako infrastruktura: jak překonat investiční propast“ (Energy efficiency as infrastructure: leaping the investment gap) – zpráva organizace E3G uveřejněná dne 3. března 2016.

---

Úterý, 28. června 2016

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/40

---

P8_TA(2016)0294

Výsledek referenda ve Spojeném království

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. června 2016 o rozhodnutí vystoupit z EU, které je výsledkem referenda ve Spojeném království (2016/2800(RSP))

(2018/C 091/05)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 123 odst. 2 jednacího řádu,

| 1. | bere na vědomí přání občanů Spojeného království vystoupit z Evropské unie; poukazuje na to, že vůle lidu musí být plně respektována tím, že bude co nejdříve aktivován článek 50 Smlouvy o Evropské unii (SEU); |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí přání občanů Spojeného království vystoupit z Evropské unie; poukazuje na to, že vůle lidu musí být plně respektována tím, že bude co nejdříve aktivován článek 50 Smlouvy o Evropské unii (SEU);

| 2. | zdůrazňuje, že z hlediska Evropské unie se jedná o zlomový okamžik: do centra diskuse musí být vráceny zájmy a očekávání občanů Unie a evropský projekt musí dostat nový impuls; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že z hlediska Evropské unie se jedná o zlomový okamžik: do centra diskuse musí být vráceny zájmy a očekávání občanů Unie a evropský projekt musí dostat nový impuls;

| 3. | zdůrazňuje, že vůle většiny občanů Spojeného království by měla být respektována tím, že bude rychle zahájen a důsledně uplatňován postup pro vystoupení z Unie; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že vůle většiny občanů Spojeného království by měla být respektována tím, že bude rychle zahájen a důsledně uplatňován postup pro vystoupení z Unie;

| 4. | poukazuje na to, že jednání podle článku 50 Smlouvy o EU týkající se vystoupení Spojeného království z Unie je nutné zahájit ihned po formálním oznámení tohoto záměru; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že jednání podle článku 50 Smlouvy o EU týkající se vystoupení Spojeného království z Unie je nutné zahájit ihned po formálním oznámení tohoto záměru;

| 5. | varuje, že pokud nemá vzniknout nejistota, která by měla negativní důsledky pro všechny, a má-li být ochráněna celistvost Unie, je nutné co nejdříve oznámit záměr vystoupit z EU, jak je stanoveno v článku 50 Smlouvy o EU; očekává, že britský ministerský předseda oznámí výsledek referenda Evropské radě na jejím zasedání ve dnech 28.–29. června 2016; tímto oznámením dojde k zahájení postupu vystoupení Spojeného království z Unie; |
| --- | --- |

5.

varuje, že pokud nemá vzniknout nejistota, která by měla negativní důsledky pro všechny, a má-li být ochráněna celistvost Unie, je nutné co nejdříve oznámit záměr vystoupit z EU, jak je stanoveno v článku 50 Smlouvy o EU; očekává, že britský ministerský předseda oznámí výsledek referenda Evropské radě na jejím zasedání ve dnech 28.–29. června 2016; tímto oznámením dojde k zahájení postupu vystoupení Spojeného království z Unie;

| 6. | připomíná, že v ujednání, které je výsledkem dohody hlav států a předsedů vlád z února 2016, je stanoveno, že toto ujednání vstoupí v platnost pouze v případě, že se Spojené království rozhodne setrvat v Evropské unii, a proto je nyní neplatné; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že v ujednání, které je výsledkem dohody hlav států a předsedů vlád z února 2016, je stanoveno, že toto ujednání vstoupí v platnost pouze v případě, že se Spojené království rozhodne setrvat v Evropské unii, a proto je nyní neplatné;

| 7. | připomíná, že před uzavřením dohody o vystoupení z EU se nelze dohodnout na žádném novém uspořádání vztahů mezi Spojeným královstvím a Evropskou unií; |
| --- | --- |

7.

připomíná, že před uzavřením dohody o vystoupení z EU se nelze dohodnout na žádném novém uspořádání vztahů mezi Spojeným královstvím a Evropskou unií;

| 8. | připomíná, že podle Smluv je zapotřebí souhlas Evropského parlamentu, který musí být plně zapojen do všech fází nejrůznějších postupů týkajících se dohody o vystoupení a veškerých budoucích vztahů; |
| --- | --- |

8.

připomíná, že podle Smluv je zapotřebí souhlas Evropského parlamentu, který musí být plně zapojen do všech fází nejrůznějších postupů týkajících se dohody o vystoupení a veškerých budoucích vztahů;

| 9. | vyzývá Radu, aby jednáním podle článku 50 pověřila Komisi; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Radu, aby jednáním podle článku 50 pověřila Komisi;

| 10. | zdůrazňuje, že vzhledem k současným výzvám je nutné se zamýšlet nad budoucností EU a zreformovat ji, aby byla lepší a demokratičtější; podotýká, že zatímco se některé členské státy mohou rozhodnout, že se chtějí integrovat pomaleji nebo do menší míry, je nutné posílit jádro EU a vyhnout se řešením, kdy by si státy samy volily oblasti integrace; domnívá se, že nutnost prosazovat naše společné hodnoty, zajistit stabilitu, sociální spravedlnost, růst a vytváření pracovních míst, překonat přetrvávající ekonomickou a sociální nejistotu, chránit občany a řešit problémy spojené s migrací si vyžaduje zejména rozvoj a demokratizaci hospodářské a měnové unie a prostoru svobody, bezpečnosti a práva a posílení společné zahraniční a bezpečnostní politiky; zastává proto názor, že výsledkem reforem musí být Unie, která bude plnit očekávání občanů; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že vzhledem k současným výzvám je nutné se zamýšlet nad budoucností EU a zreformovat ji, aby byla lepší a demokratičtější; podotýká, že zatímco se některé členské státy mohou rozhodnout, že se chtějí integrovat pomaleji nebo do menší míry, je nutné posílit jádro EU a vyhnout se řešením, kdy by si státy samy volily oblasti integrace; domnívá se, že nutnost prosazovat naše společné hodnoty, zajistit stabilitu, sociální spravedlnost, růst a vytváření pracovních míst, překonat přetrvávající ekonomickou a sociální nejistotu, chránit občany a řešit problémy spojené s migrací si vyžaduje zejména rozvoj a demokratizaci hospodářské a měnové unie a prostoru svobody, bezpečnosti a práva a posílení společné zahraniční a bezpečnostní politiky; zastává proto názor, že výsledkem reforem musí být Unie, která bude plnit očekávání občanů;

| 11. | vyzývá k vytvoření plánu dosažení lepší Unie, který by se zakládal na využití všech možností, jež skýtá Lisabonská smlouva, a který by byl završen přepracováním Smlouvy; |
| --- | --- |

11.

vyzývá k vytvoření plánu dosažení lepší Unie, který by se zakládal na využití všech možností, jež skýtá Lisabonská smlouva, a který by byl završen přepracováním Smlouvy;

| 12. | provede změny své interní organizace s ohledem na vůli většiny občanů Spojeného království vystoupit z Evropské unie; |
| --- | --- |

12.

provede změny své interní organizace s ohledem na vůli většiny občanů Spojeného království vystoupit z Evropské unie;

| 13. | bere na vědomí rezignaci komisaře za Spojené království a přerozdělení jeho portfolia; |
| --- | --- |

13.

bere na vědomí rezignaci komisaře za Spojené království a přerozdělení jeho portfolia;

| 14. | vyzývá Radu ke změně pořadí jejího předsednictví, aby nebylo ohroženo řízení každodenní činnosti Unie; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Radu ke změně pořadí jejího předsednictví, aby nebylo ohroženo řízení každodenní činnosti Unie;

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě, Komisi, Evropské centrální bance, vnitrostátním parlamentům a vládě Spojeného království. |
| --- | --- |

15.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě, Komisi, Evropské centrální bance, vnitrostátním parlamentům a vládě Spojeného království.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Čtvrtek, 23. června 2016

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/42

---

P8_TA(2016)0281

Protokol k Evropsko-středomořské dohodě mezi EU a Libanonem (rámcová dohoda) ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o obecných zásadách účasti Libanonské republiky na programech Unie (16136/2014 – C8-0044/2015 – 2014/0110(NLE))

(Souhlas)

(2018/C 091/06)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16136/2014), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16136/2014),

| — | s ohledem na návrh Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o obecných zásadách účasti Libanonské republiky na programech Unie (16135/2014), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Libanonskou republikou o obecných zásadách účasti Libanonské republiky na programech Unie (16135/2014),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 212 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0044/2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 212 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0044/2015),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 první a třetí pododstavec a odst. 2 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 první a třetí pododstavec a odst. 2 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0193/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0193/2016),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením protokolu; |
| --- | --- |

1.

uděluje souhlas s uzavřením protokolu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Libanonské republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Libanonské republiky.

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/43

---

P8_TA(2016)0282

Protokol k Evropsko-středomořské dohodě mezi EU a Libanonem (rozšíření v roce 2004) ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (13349/2014 – C8-0095/2015 – 2007/0078(NLE))

(Souhlas)

(2018/C 091/07)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13349/2014), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13349/2014),

| — | s ohledem na návrh Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (11300/2007), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (11300/2007),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 217 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0095/2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 217 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0095/2015),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 první a třetí pododstavec a odst. 2 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 první a třetí pododstavec a odst. 2 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0194/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0194/2016),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením protokolu; |
| --- | --- |

1.

uděluje souhlas s uzavřením protokolu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Libanonské republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Libanonské republiky.

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/44

---

P8_TA(2016)0283

Protokol k Evropsko-středomořské dohodě mezi EU a Libanonem (přistoupení Bulharska a Rumunska) ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (13395/2014 – C8-0170/2015 – 2008/0027(NLE))

(Souhlas)

(2018/C 091/08)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13395/2014), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13395/2014),

| — | s ohledem na návrh Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (13376/2014), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (13376/2014),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 217 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0170/2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 217 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0170/2015),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 první a třetí pododstavec a odst. 2 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 první a třetí pododstavec a odst. 2 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0195/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0195/2016),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Libanonské republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Libanonské republiky.

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/45

---

P8_TA(2016)0284

Dohoda EU-Monako o automatické výměně informací o finančních účtech *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Monackým knížectvím, kterou se stanovují opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES, jménem Evropské unie (COM(2016)0201 – C8-0157/2016 – 2016/0109(NLE))

(konzultace)

(2018/C 091/09)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (COM(2016)0201), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (COM(2016)0201),

| — | s ohledem na návrh pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Monackým knížectvím, kterou se stanovují opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Monackým knížectvím, kterou se stanovují opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES,

| — | s ohledem na článek 115 a čl. 218 odst. 6 druhý pododstavec, písm. b) a na čl. 218 odst. 8 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0157/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 115 a čl. 218 odst. 6 druhý pododstavec, písm. b) a na čl. 218 odst. 8 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0157/2016),

| — | s ohledem na článek 59, čl. 108 odst. 7 a čl. 50 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59, čl. 108 odst. 7 a čl. 50 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0206/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0206/2016),

| 1. | schvaluje uzavření pozměňovacího protokolu k uvedené dohodě; |
| --- | --- |

1.

schvaluje uzavření pozměňovacího protokolu k uvedené dohodě;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal stanovisko Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Monackého knížectví. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal stanovisko Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Monackého knížectví.

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/46

---

P8_TA(2016)0285

Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Belgie – EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery) (COM(2016)0242 – C8-0170/2016 – 2016/2074(BUD))

(2018/C 091/10)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0242 – C8-0170/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0242 – C8-0170/2016),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (1) (dále jen „nařízení o EFG“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (1) (dále jen „nařízení o EFG“),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3) (IID ze dne 2. prosince 2013), a zejména na bod 13 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3) (IID ze dne 2. prosince 2013), a zejména na bod 13 této dohody,

| — | s ohledem na třístranné rozhovory podle bodu 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na třístranné rozhovory podle bodu 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro regionální rozvoj, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro regionální rozvoj,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0207/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0207/2016),

| A. | vzhledem k tomu, že Unie vytvořila legislativní a rozpočtové nástroje, aby mohla poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky významných změn ve struktuře světového obchodu nebo důsledky celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Unie vytvořila legislativní a rozpočtové nástroje, aby mohla poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky významných změn ve struktuře světového obchodu nebo důsledky celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce;

| B. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Unie propuštěným pracovníkům by měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji, v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolňování prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG); |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Unie propuštěným pracovníkům by měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji, v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolňování prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG);

| C. | vzhledem k tomu, že Belgie podala žádost EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery o finanční příspěvek z EFG v důsledku propouštění v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 28 (Výroba strojů a zařízení j.n.) v regionu na úrovni NUTS 2 Hegenavsko (BE32) a vzhledem k tomu, že těchto opatření se má účastnit 488 propuštěných pracovníků a dále 300 mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (NEET), ve věku do 25 let z regionu Hegenavsko; vzhledem k tomu, že se jedná o pracovníky propuštěné z firem Carwall SA, Caterpillar Belgium SA a Doosan SA; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Belgie podala žádost EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery o finanční příspěvek z EFG v důsledku propouštění v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 28 (Výroba strojů a zařízení j.n.) v regionu na úrovni NUTS 2 Hegenavsko (BE32) a vzhledem k tomu, že těchto opatření se má účastnit 488 propuštěných pracovníků a dále 300 mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (NEET), ve věku do 25 let z regionu Hegenavsko; vzhledem k tomu, že se jedná o pracovníky propuštěné z firem Carwall SA, Caterpillar Belgium SA a Doosan SA;

| D. | vzhledem k tomu, že i když tato žádost nesplňuje kritéria způsobilosti stanovená v čl. 4 odst. 1 nařízení o EFG, byla předložena na základě kritérií pro pomoc stanovených v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, který umožňuje výjimku, pokud jde o počet propuštěných pracovníků; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že i když tato žádost nesplňuje kritéria způsobilosti stanovená v čl. 4 odst. 1 nařízení o EFG, byla předložena na základě kritérií pro pomoc stanovených v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, který umožňuje výjimku, pokud jde o počet propuštěných pracovníků;

| 1. | souhlasí s Komisí, že podmínky stanovené v čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG jsou splněny, a Belgie má proto podle uvedeného nařízení nárok na finanční příspěvek ve výši 1 824 041 EUR, což představuje 60 % celkových nákladů, které činí 3 040 069 EUR; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s Komisí, že podmínky stanovené v čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG jsou splněny, a Belgie má proto podle uvedeného nařízení nárok na finanční příspěvek ve výši 1 824 041 EUR, což představuje 60 % celkových nákladů, které činí 3 040 069 EUR;

| 2. | bere na vědomí, že Komise dodržela lhůtu 12 týdnů ode dne 11. února 2016, kdy od belgických orgánů obdržela doplněnou žádost, a své posouzení souladu s podmínkami pro poskytnutí finančního příspěvku dokončila dne 4. května 2016 a ke stejnému datu o tom informovala Parlament; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí, že Komise dodržela lhůtu 12 týdnů ode dne 11. února 2016, kdy od belgických orgánů obdržela doplněnou žádost, a své posouzení souladu s podmínkami pro poskytnutí finančního příspěvku dokončila dne 4. května 2016 a ke stejnému datu o tom informovala Parlament;

| 3. | konstatuje, že v důsledku vážných narušení obchodu se stavební technikou v posledních letech na evropském trhu se obdobně snížila poptávka po výrobcích tří podniků, jichž se tato žádost týká; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že v důsledku vážných narušení obchodu se stavební technikou v posledních letech na evropském trhu se obdobně snížila poptávka po výrobcích tří podniků, jichž se tato žádost týká;

| 4. | konstatuje, že po prohlášení společnosti Caterpillar Belgium S.A. ze dne 23. února 2013 o tom, že zahajuje proces hromadného propouštění ze svého výrobního závodu v Gosselies, byla podána žádost EGF/2014/011 BE/Caterpillar, která se týkala většiny ze 1 399 dotčených pracovníků, a upozorňuje na to, že aktuální žádost na tuto žádost navazuje, jelikož je součástí stejného postupu hromadného propouštění; zdůrazňuje, že Henegavsko čelí obtížné situaci na trhu práce, tamní míra nezaměstnanosti dosahuje 14,5 % (což je o 5,9 % více než je celostátní průměr), počet propuštěných ve výrobním odvětví činil 1 236 v roce 2013 a 1 878 v roce 2014, od roku 2012 došlo k poklesu nabídky pracovních míst o 13 % a místní pracovní trh se vyznačuje vysokým podílem nekvalifikované pracovní síly, jelikož více než polovina uchazečů o zaměstnání nemá vyšší sekundární vzdělání, a vysokou úrovní dlouhodobé nezaměstnanosti, která tvoří 39 % z celkové míry nezaměstnanosti v henegavském regionu; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že po prohlášení společnosti Caterpillar Belgium S.A. ze dne 23. února 2013 o tom, že zahajuje proces hromadného propouštění ze svého výrobního závodu v Gosselies, byla podána žádost EGF/2014/011 BE/Caterpillar, která se týkala většiny ze 1 399 dotčených pracovníků, a upozorňuje na to, že aktuální žádost na tuto žádost navazuje, jelikož je součástí stejného postupu hromadného propouštění; zdůrazňuje, že Henegavsko čelí obtížné situaci na trhu práce, tamní míra nezaměstnanosti dosahuje 14,5 % (což je o 5,9 % více než je celostátní průměr), počet propuštěných ve výrobním odvětví činil 1 236 v roce 2013 a 1 878 v roce 2014, od roku 2012 došlo k poklesu nabídky pracovních míst o 13 % a místní pracovní trh se vyznačuje vysokým podílem nekvalifikované pracovní síly, jelikož více než polovina uchazečů o zaměstnání nemá vyšší sekundární vzdělání, a vysokou úrovní dlouhodobé nezaměstnanosti, která tvoří 39 % z celkové míry nezaměstnanosti v henegavském regionu;

| 5. | vítá skutečnost, že belgické orgány dne 1. ledna 2015, tedy se značným předstihem před podáním žádosti o podporu z fondu EFG, zahájily poskytování individualizovaných služeb cílovým příjemcům; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že belgické orgány dne 1. ledna 2015, tedy se značným předstihem před podáním žádosti o podporu z fondu EFG, zahájily poskytování individualizovaných služeb cílovým příjemcům;

| 6. | bere na vědomí, že pro propuštěné pracovníky, na něž se vztahuje tato žádost, plánuje Belgie následující typy opatření: podpora/vedení/integrace; usnadnění hledání zaměstnání; integrovaná odborná příprava; podpora zakládání podniků; podpora společných projektů a příspěvky na hledání zaměstnání a odbornou přípravu; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí, že pro propuštěné pracovníky, na něž se vztahuje tato žádost, plánuje Belgie následující typy opatření: podpora/vedení/integrace; usnadnění hledání zaměstnání; integrovaná odborná příprava; podpora zakládání podniků; podpora společných projektů a příspěvky na hledání zaměstnání a odbornou přípravu;

| 7. | vítá skutečnost, že příspěvky a pobídky, u nichž Belgie potvrdila, že jsou podmíněny aktivním zapojením cílových příjemců do hledání zaměstnání nebo činností odborné přípravy (akce stanovené v čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG), jsou omezeny na méně než 5 % celkových nákladů, což je mnohem méně než představuje strop 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb stanovený v nařízení; |
| --- | --- |

7.

vítá skutečnost, že příspěvky a pobídky, u nichž Belgie potvrdila, že jsou podmíněny aktivním zapojením cílových příjemců do hledání zaměstnání nebo činností odborné přípravy (akce stanovené v čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG), jsou omezeny na méně než 5 % celkových nákladů, což je mnohem méně než představuje strop 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb stanovený v nařízení;

| 8. | konstatuje, že pracovníci ve věkové skupině 55 až 64 let tvoří až 35,9 % cílových příjemců; domnívá se, že tito pracovníci jsou více ohrožení dlouhodobou nezaměstnaností a sociálním vyloučením a mají specifické potřeby, pokud jde o poskytování individualizovaného přístupu v souladu s článkem 7 nařízení o EFG; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že pracovníci ve věkové skupině 55 až 64 let tvoří až 35,9 % cílových příjemců; domnívá se, že tito pracovníci jsou více ohrožení dlouhodobou nezaměstnaností a sociálním vyloučením a mají specifické potřeby, pokud jde o poskytování individualizovaného přístupu v souladu s článkem 7 nařízení o EFG;

| 9. | vyzývá Komisi, aby poskytla informace o výsledcích podpory, která je v současnosti poskytována pracovníkům propuštěným z podniku Caterpillar, neboť část stávající žádosti navazuje na žádost EGF/2014/011 BE/Caterpillar; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Komisi, aby poskytla informace o výsledcích podpory, která je v současnosti poskytována pracovníkům propuštěným z podniku Caterpillar, neboť část stávající žádosti navazuje na žádost EGF/2014/011 BE/Caterpillar;

| 10. | vítá skutečnost, že se očekává, že kromě 488 propuštěných pracovníků bude opatření a individualizované služby spolufinancované z EFG využívat v rámci regionu dalších 300 mladých lidí ve věku do 25 let, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy; tato opatření a služby budou zahrnovat: mobilizaci a vedení buď za účelem dalšího vzdělávání či odborné přípravy, nebo za účelem účasti na iniciačních schůzkách s cílem zjistit míru jejich zájmu; zvláštní odbornou přípravu; individualizované zvyšování kvalifikace; příspěvky na hledání zaměstnání, odbornou přípravu a mobilitu; |
| --- | --- |

10.

vítá skutečnost, že se očekává, že kromě 488 propuštěných pracovníků bude opatření a individualizované služby spolufinancované z EFG využívat v rámci regionu dalších 300 mladých lidí ve věku do 25 let, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy; tato opatření a služby budou zahrnovat: mobilizaci a vedení buď za účelem dalšího vzdělávání či odborné přípravy, nebo za účelem účasti na iniciačních schůzkách s cílem zjistit míru jejich zájmu; zvláštní odbornou přípravu; individualizované zvyšování kvalifikace; příspěvky na hledání zaměstnání, odbornou přípravu a mobilitu;

| 11. | vítá rozšíření přístupu osob, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, k EFG; konstatuje nicméně, že tento přístup je nařízením EFG omezen do 31. prosince 2017; vyzývá k tomu, aby byla v rámci revize víceletého finančního rámce provedena revize nařízení o EFG, která by umožnila přístup osob, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, k fondu po roce 2017; |
| --- | --- |

11.

vítá rozšíření přístupu osob, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, k EFG; konstatuje nicméně, že tento přístup je nařízením EFG omezen do 31. prosince 2017; vyzývá k tomu, aby byla v rámci revize víceletého finančního rámce provedena revize nařízení o EFG, která by umožnila přístup osob, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, k fondu po roce 2017;

| 12. | vítá skutečnost, že belgické orgány nabízejí zvláštní opatření určená osobám, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a zaměřují se tak specifičtějším způsobem na jejich potřeby; |
| --- | --- |

12.

vítá skutečnost, že belgické orgány nabízejí zvláštní opatření určená osobám, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a zaměřují se tak specifičtějším způsobem na jejich potřeby;

| 13. | bere na vědomí, že je zapotřebí zahájit informační kampaň zaměřenou na osoby, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy a které by mohly být způsobilé pro účast na těchto opatřeních; připomíná své stanovisko, že pomoc osobám, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, by měla být prováděna trvalým a udržitelným způsobem; |
| --- | --- |

13.

bere na vědomí, že je zapotřebí zahájit informační kampaň zaměřenou na osoby, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy a které by mohly být způsobilé pro účast na těchto opatřeních; připomíná své stanovisko, že pomoc osobám, které nejsou zaměstnány, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, by měla být prováděna trvalým a udržitelným způsobem;

| 14. | vítá skutečnost, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací se všemi zúčastněnými stranami včetně sociálních partnerů, podniků a veřejných služeb zaměstnanosti, které budou také sledovat provádění navrhovaných opatření prostřednictvím monitorovacího výboru; |
| --- | --- |

14.

vítá skutečnost, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací se všemi zúčastněnými stranami včetně sociálních partnerů, podniků a veřejných služeb zaměstnanosti, které budou také sledovat provádění navrhovaných opatření prostřednictvím monitorovacího výboru;

| 15. | vítá zejména přístup belgických orgánů a spolupráci se sociálními partnery při poskytování podpory společným projektům pro pracovníky, kteří společně jako skupina uvažují o založení „sociálního podniku“, neboť toto opatření má vysoký potenciál pro přínos; |
| --- | --- |

15.

vítá zejména přístup belgických orgánů a spolupráci se sociálními partnery při poskytování podpory společným projektům pro pracovníky, kteří společně jako skupina uvažují o založení „sociálního podniku“, neboť toto opatření má vysoký potenciál pro přínos;

| 16. | konstatuje, že navrhované akce představují aktivní opatření na pracovním trhu v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG, a připomíná, že v souladu s tímto článkem by měly poskytované individualizované služby předjímat budoucí vývoj trhu práce a požadované dovednosti, odrážet posun směrem k udržitelnému hospodářství, jež účinně využívá zdroje, a také zohlednit dosavadní zkušenost nabytou při poskytování podpory propuštěným pracovníkům na základě žádosti EGF/2014/011 BE/Caterpillar; konstatuje zároveň, že tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany; |
| --- | --- |

16.

konstatuje, že navrhované akce představují aktivní opatření na pracovním trhu v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG, a připomíná, že v souladu s tímto článkem by měly poskytované individualizované služby předjímat budoucí vývoj trhu práce a požadované dovednosti, odrážet posun směrem k udržitelnému hospodářství, jež účinně využívá zdroje, a také zohlednit dosavadní zkušenost nabytou při poskytování podpory propuštěným pracovníkům na základě žádosti EGF/2014/011 BE/Caterpillar; konstatuje zároveň, že tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany;

| 17. | vyzývá členské státy, aby společně se sociálními partnery vypracovaly strategie pro vytváření prognóz proměn trhu práce, a na ochranu pracovních míst a dovedností v Unii, zejména při jednáních o obchodních dohodách, aby se zajistilo dodržování pravidel spravedlivé soutěže a zavedení společných opatření na potírání hospodářského, sociálního a environmentálního dumpingu; připomíná svou výzvu k provedení důkladné revize nástrojů Unie na ochranu obchodu; |
| --- | --- |

17.

vyzývá členské státy, aby společně se sociálními partnery vypracovaly strategie pro vytváření prognóz proměn trhu práce, a na ochranu pracovních míst a dovedností v Unii, zejména při jednáních o obchodních dohodách, aby se zajistilo dodržování pravidel spravedlivé soutěže a zavedení společných opatření na potírání hospodářského, sociálního a environmentálního dumpingu; připomíná svou výzvu k provedení důkladné revize nástrojů Unie na ochranu obchodu;

| 18. | zdůrazňuje, že je třeba zvýšit zaměstnatelnost všech pracovníků vhodnou odbornou přípravou, a očekává, že odborná příprava, která je v rámci koordinovaného balíčku nabízena, bude odpovídat jak potřebám pracovníků, tak podnikatelskému prostředí v daném regionu i regionech sousedních; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že je třeba zvýšit zaměstnatelnost všech pracovníků vhodnou odbornou přípravou, a očekává, že odborná příprava, která je v rámci koordinovaného balíčku nabízena, bude odpovídat jak potřebám pracovníků, tak podnikatelskému prostředí v daném regionu i regionech sousedních;

| 19. | vyzývá Komisi, aby přezkoumala pravidla pro státní podporu tak, aby státy mohly podporovat sociálně a ekologicky přínosné projekty a pomoci malým a středním podnikům v těžké situaci tím, že přispějí na obnovení jejich výrobních kapacit, jež byly těžce postiženy celosvětovou finanční a hospodářskou krizí; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Komisi, aby přezkoumala pravidla pro státní podporu tak, aby státy mohly podporovat sociálně a ekologicky přínosné projekty a pomoci malým a středním podnikům v těžké situaci tím, že přispějí na obnovení jejich výrobních kapacit, jež byly těžce postiženy celosvětovou finanční a hospodářskou krizí;

| 20. | opakuje svou výzvu Komisi, aby v příštích žádostech poskytla více podrobných údajů o odvětvích, která mají vyhlídky na růst, a lze proto očekávat, že budou přijímat nové pracovníky, a aby shromažďovala podložené údaje o dopadu financování z EFG, včetně kvality pracovních míst a míry opětovného začlenění na trh práce dosažené prostřednictvím EFG; |
| --- | --- |

20.

opakuje svou výzvu Komisi, aby v příštích žádostech poskytla více podrobných údajů o odvětvích, která mají vyhlídky na růst, a lze proto očekávat, že budou přijímat nové pracovníky, a aby shromažďovala podložené údaje o dopadu financování z EFG, včetně kvality pracovních míst a míry opětovného začlenění na trh práce dosažené prostřednictvím EFG;

| 21. | konstatuje, že belgické orgány potvrdily, že na způsobilé akce není čerpána podpora z jiných finančních nástrojů Unie; znovu žádá Komisi, aby do svých výročních zpráv zařazovala také srovnávací hodnocení těchto údajů, aby se zajistilo plné dodržování stávajících předpisů a zamezilo zdvojování služeb financovaných z prostředků Unie; |
| --- | --- |

21.

konstatuje, že belgické orgány potvrdily, že na způsobilé akce není čerpána podpora z jiných finančních nástrojů Unie; znovu žádá Komisi, aby do svých výročních zpráv zařazovala také srovnávací hodnocení těchto údajů, aby se zajistilo plné dodržování stávajících předpisů a zamezilo zdvojování služeb financovaných z prostředků Unie;

| 22. | konstatuje, že v odvětví výroby strojů a zařízení j. n. bylo k dnešnímu dni podáno čtrnáct žádostí o příspěvek z EFG, z nichž osm souvisí s globalizací spojenou s obchodem a šest s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí; |
| --- | --- |

22.

konstatuje, že v odvětví výroby strojů a zařízení j. n. bylo k dnešnímu dni podáno čtrnáct žádostí o příspěvek z EFG, z nichž osm souvisí s globalizací spojenou s obchodem a šest s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí;

| 23. | opětovně poukazuje na to, že pomoc z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

23.

opětovně poukazuje na to, že pomoc z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví;

| 24. | oceňuje, že Komise v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování prostředků zavedla zdokonalený postup; bere na vědomí časový tlak vyplývající z nového harmonogramu a jeho potenciální dopad na účinnost posuzování případu; |
| --- | --- |

24.

oceňuje, že Komise v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování prostředků zavedla zdokonalený postup; bere na vědomí časový tlak vyplývající z nového harmonogramu a jeho potenciální dopad na účinnost posuzování případu;

| 25. | znovu žádá Komisi, aby zajistila přístup veřejnosti ke všem dokumentům souvisejícím s žádostmi o pomoc z EFG; |
| --- | --- |

25.

znovu žádá Komisi, aby zajistila přístup veřejnosti ke všem dokumentům souvisejícím s žádostmi o pomoc z EFG;

| 26. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

26.

schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení;

| 27. | pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

27.

pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 28. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi. |
| --- | --- |

28.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

(žádost EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery předložená Belgií)

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí (EU) 2016/1145.)

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/51

---

P8_TA(2016)0286

Víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 302/2009 (COM(2015)0180 – C8-0118/2015 – 2015/0096(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 091/11)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2015)0180), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2015)0180),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0118/2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0118/2015),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 1. července 2015 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 1. července 2015 (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 13. dubna 2016 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 13. dubna 2016 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov (A8-0367/2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov (A8-0367/2015),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (2); |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (2);

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 100.

(2)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 19. ledna 2016 (Přijaté texty, P8_TA(2016)0003).

---

P8_TC1-COD(2015)0096

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 23. června 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/... o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 302/2009

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2016/1627.)

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/52

---

P8_TA(2016)0287

Víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a rybolov využívající tyto populace ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a rybolov využívající tyto populace, mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a ruší nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 091/12)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2014)0614), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2014)0614),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0174/2014), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0174/2014),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 10. prosince 2014 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 10. prosince 2014 (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 13. dubna 2016 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 13. dubna 2016 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov (A8-0128/2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov (A8-0128/2015),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (2); |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (2);

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 120.

(2)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 28. dubna 2015 (Přijaté texty, P8_TA(2015)0104).

---

P8_TC1-COD(2014)0285

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 23. června 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/..., kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1098/2007

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2016/1139.)

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/53 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/53

---

P8_TA(2016)0288

Příslušnost, rozhodné právo, uznávání a výkon rozhodnutí ve věcech majetkových poměrů v manželství *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 k návrhu nařízení Rady o příslušnosti, rozhodném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech majetkových poměrů v manželství (COM(2016)0106 – C8-0127/2016 – 2016/0059(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2018/C 091/13)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0106), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0106),

| — | s ohledem na čl. 81 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0127/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 81 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0127/2016),

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0209/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0209/2016),

| 1. | schvaluje návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje návrh Komise;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

| 9.3.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 91/54 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 91/54

---

P8_TA(2016)0289

Příslušnost, rozhodné právo, uznávání a výkon rozhodnutí ve věcech majetkových důsledků registrovaného partnerství *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. června 2016 o návrhu nařízení Rady o příslušnosti, rozhodném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech majetkových důsledků registrovaného partnerství (COM(2016)0107 – C8-0128/2016 – 2016/0060(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2018/C 091/14)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0107), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0107),

| — | s ohledem na čl. 81 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0128/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 81 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0128/2016),

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0208/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0208/2016),

| 1. | schvaluje návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje návrh Komise;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---