# Službeni list C 76/28.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 76 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.28. veljače 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 76

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.28. veljače 2018.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 9. do 12. svibnja 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 211, 30.6.2017.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 25. i 26. svibnja 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 217, 6.7.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 9. do 12. svibnja 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 211, 30.6.2017.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 25. i 26. svibnja 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 217, 6.7.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 211, 30.6.2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 217, 6.7.2017.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 10. svibnja 2016. |
| 2018/C 76/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o novim alatima za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici za razdoblje 2014. – 2020.: integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) (2015/2224(INI)) | 2 |
| 2018/C 76/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o kohezijskoj politici u planinskim regijama EU-a (2015/2279(INI)) | 11 |
| | Srijeda, 11. svibnja 2016. |
| 2018/C 76/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o bržoj provedbi kohezijske politike (2016/2550(RSP)) | 23 |
| | Četvrtak, 12. svibnja 2016. |
| 2018/C 76/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o krimskim Tatarima (2016/2692(RSP)) | 27 |
| 2018/C 76/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o Gambiji (2016/2693(RSP)) | 31 |
| 2018/C 76/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o Džibutiju (2016/2694(RSP)) | 35 |
| 2018/C 76/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o sljedivosti proizvoda ribarstva i akvakulture u restoranima i maloprodaji (2016/2532(RSP)) | 40 |
| 2018/C 76/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o statusu tržišnog gospodarstva Kine (2016/2667(RSP)) | 43 |
| 2018/C 76/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (2016/2696(RSP)) | 45 |
| 2018/C 76/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za određenu hranu (2016/2583(RSP)) | 49 |
| 2018/C 76/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ, (2015/2097(INI)) | 54 |
| 2018/C 76/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o provedbi Direktive 2011/36/EU od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava iz rodne perspektive (2015/2118(INI)) | 61 |
| | Srijeda, 26. svibnja 2016. |
| 2018/C 76/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o virtualnim valutama (2016/2007(INI)) | 76 |
| 2018/C 76/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o transatlantskom protoku podataka (2016/2727(RSP)) | 82 |
| 2018/C 76/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o ostvarivanju novih pogodnosti za potrošače energije (2015/2323(INI)) | 86 |
| 2018/C 76/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (2015/2228(INI)) | 93 |
| 2018/C 76/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o necarinskim preprekama na jedinstvenom tržištu (2015/2346(INI)) | 105 |
| 2018/C 76/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (2015/2354(INI)) | 112 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 10. svibnja 2016.

2018/C 76/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o novim alatima za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici za razdoblje 2014. – 2020.: integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) (2015/2224(INI))

2

2018/C 76/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o kohezijskoj politici u planinskim regijama EU-a (2015/2279(INI))

11

Srijeda, 11. svibnja 2016.

2018/C 76/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o bržoj provedbi kohezijske politike (2016/2550(RSP))

23

Četvrtak, 12. svibnja 2016.

2018/C 76/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o krimskim Tatarima (2016/2692(RSP))

27

2018/C 76/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o Gambiji (2016/2693(RSP))

31

2018/C 76/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o Džibutiju (2016/2694(RSP))

35

2018/C 76/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o sljedivosti proizvoda ribarstva i akvakulture u restoranima i maloprodaji (2016/2532(RSP))

40

2018/C 76/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o statusu tržišnog gospodarstva Kine (2016/2667(RSP))

43

2018/C 76/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (2016/2696(RSP))

45

2018/C 76/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za određenu hranu (2016/2583(RSP))

49

2018/C 76/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ, (2015/2097(INI))

54

2018/C 76/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o provedbi Direktive 2011/36/EU od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava iz rodne perspektive (2015/2118(INI))

61

Srijeda, 26. svibnja 2016.

2018/C 76/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o virtualnim valutama (2016/2007(INI))

76

2018/C 76/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o transatlantskom protoku podataka (2016/2727(RSP))

82

2018/C 76/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o ostvarivanju novih pogodnosti za potrošače energije (2015/2323(INI))

86

2018/C 76/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (2015/2228(INI))

93

2018/C 76/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o necarinskim preprekama na jedinstvenom tržištu (2015/2346(INI))

105

2018/C 76/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (2015/2354(INI))

112

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 26. svibnja 2016. |
| 2018/C 76/19 | Odluka Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Gianluci Buonannu (2016/2003(IMM)) | 128 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 26. svibnja 2016.

2018/C 76/19

Odluka Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Gianluci Buonannu (2016/2003(IMM))

128

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 10. svibnja 2016. |
| 2018/C 76/20 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 8. travnja 2016. o ispravku Delegirane uredbe (EU) 2016/341 o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prijelaznih pravila za određene odredbe Carinskog zakonika Unije dok odgovarajući elektronički sustavi još nisu operativni te o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA)) | 130 |
| 2018/C 76/21 | P8_TA(2016)0206Zaštita od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst) | 132 |
| 2018/C 76/22 | P8_TA(2016)0207Zaštita od dampinških uvoza iz država koje nisu članice Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst) | 133 |
| 2018/C 76/23 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Liberije te Protokola o provedbi uz navedeni Sporazum (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE)) | 134 |
| 2018/C 76/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Islamske Republike Mauritanije za razdoblje od četiri godine (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE)) | 135 |
| 2018/C 76/25 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o suradnji o Civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE)) | 136 |
| 2018/C 76/26 | P8_TA(2016)0212Statistika u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 184/2005 o statistici Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima u pogledu dodjele delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji za donošenje određenih mjera (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 184/2005 o statistikama Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima | 137 |
| | Srijeda, 11. svibnja 2016. |
| 2018/C 76/27 | P8_TA(2016)0214Izuzeća za trgovce robom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izuzeća za trgovce robom (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izuzeća za trgovce robom | 138 |
| 2018/C 76/28 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za provedbu zakona (Europol) i o zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD)) | 139 |
| 2018/C 76/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studiranja, razmjene učenika, plaćenog i neplaćenog usavršavanja, volontiranja i obavljanja posla za stan i hranu (preinaka) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD)) | 141 |
| | Četvrtak, 12. svibnja 2016. |
| 2018/C 76/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS)) | 143 |
| | Srijeda, 26. svibnja 2016. |
| 2018/C 76/31 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Francuske – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD)) | 158 |
| 2018/C 76/32 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Grčke – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD)) | 162 |
| 2018/C 76/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Švedske u skladu s člankom 9. Odluke Vijeća (EU) 2015/1523 i člankom 9. Odluke Vijeća (EU) 2015/1601 o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE)) | 166 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 10. svibnja 2016.

2018/C 76/20

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 8. travnja 2016. o ispravku Delegirane uredbe (EU) 2016/341 o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prijelaznih pravila za određene odredbe Carinskog zakonika Unije dok odgovarajući elektronički sustavi još nisu operativni te o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

130

2018/C 76/21

P8_TA(2016)0206Zaštita od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst)

132

2018/C 76/22

P8_TA(2016)0207Zaštita od dampinških uvoza iz država koje nisu članice Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst)

133

2018/C 76/23

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Liberije te Protokola o provedbi uz navedeni Sporazum (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

134

2018/C 76/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Islamske Republike Mauritanije za razdoblje od četiri godine (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

135

2018/C 76/25

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o suradnji o Civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

136

2018/C 76/26

P8_TA(2016)0212Statistika u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 184/2005 o statistici Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima u pogledu dodjele delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji za donošenje određenih mjera (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 184/2005 o statistikama Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima

137

Srijeda, 11. svibnja 2016.

2018/C 76/27

P8_TA(2016)0214Izuzeća za trgovce robom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izuzeća za trgovce robom (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izuzeća za trgovce robom

138

2018/C 76/28

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za provedbu zakona (Europol) i o zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

139

2018/C 76/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studiranja, razmjene učenika, plaćenog i neplaćenog usavršavanja, volontiranja i obavljanja posla za stan i hranu (preinaka) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

141

Četvrtak, 12. svibnja 2016.

2018/C 76/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

143

Srijeda, 26. svibnja 2016.

2018/C 76/31

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Francuske – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

158

2018/C 76/32

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Grčke – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

162

2018/C 76/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Švedske u skladu s člankom 9. Odluke Vijeća (EU) 2015/1523 i člankom 9. Odluke Vijeća (EU) 2015/1601 o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

166

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

28.2.2018

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 76/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2016.–2017.

Dnevne sjednice od 9. do 12. svibnja 2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 211, 30.6.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevne sjednice od 25. i 26. svibnja 2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 217, 6.7.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 10. svibnja 2016.

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/2

---

P8_TA(2016)0211

Novi alati za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici za razdoblje 2014. – 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o novim alatima za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici za razdoblje 2014. – 2020.: integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) (2015/2224(INI))

(2018/C 076/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegovu glavu XVIII., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegovu glavu XVIII.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i posebnim odredbama koje se odnose na cilj ulaganja za rast i radna mjesta i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i posebnim odredbama koje se odnose na cilj ulaganja za rast i radna mjesta i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju europske teritorijalne suradnje (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju europske teritorijalne suradnje (5),

| — | uzimajući u obzir Teritorijalni plan strategije EU 2020. o kojem je 19. svibnja 2011. u Gödöllőu postignut dogovor na neformalnom sastanku ministara odgovornih za prostorno planiranje i teritorijalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Teritorijalni plan strategije EU 2020. o kojem je 19. svibnja 2011. u Gödöllőu postignut dogovor na neformalnom sastanku ministara odgovornih za prostorno planiranje i teritorijalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 29. studenoga 2012. o lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 29. studenoga 2012. o lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice (6),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. srpnja 2015. o ishodu pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. srpnja 2015. o ishodu pregovora o sporazumima o partnerstvu i operativnim programima (7),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2014. o temi „Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice kao instrument kohezijske politike za lokalni, ruralni, gradski i prigradski razvoj za razdoblje 2014.-2020.” (razmatračko mišljenje na zahtjev Grčke tijekom njezina predsjedanja Vijećem) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2014. o temi „Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice kao instrument kohezijske politike za lokalni, ruralni, gradski i prigradski razvoj za razdoblje 2014.-2020.” (razmatračko mišljenje na zahtjev Grčke tijekom njezina predsjedanja Vijećem) (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2011. o demografskim promjenama i njihovim posljedicama na buduću kohezijsku politiku EU-a (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2011. o demografskim promjenama i njihovim posljedicama na buduću kohezijsku politiku EU-a (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o optimizaciji uloge teritorijalnog razvoja u kohezijskoj politici (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o optimizaciji uloge teritorijalnog razvoja u kohezijskoj politici (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2015.„Prema pojednostavljenoj kohezijskoj politici usmjerenoj na učinak za razdoblje 2014. – 2020.” (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2015.„Prema pojednostavljenoj kohezijskoj politici usmjerenoj na učinak za razdoblje 2014. – 2020.” (12),

| — | uzimajući u obzir kratko izvješće pod nazivom „Alati za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici: integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD)”, Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: Strukturna i kohezijska politika, Europski parlament, listopad 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kratko izvješće pod nazivom „Alati za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici: integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD)”, Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: Strukturna i kohezijska politika, Europski parlament, listopad 2015.,

| — | uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Teritorijalno upravljanje i kohezijska politika”, Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: Strukturna i kohezijska politika, Europski parlament, srpanj 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Teritorijalno upravljanje i kohezijska politika”, Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: Strukturna i kohezijska politika, Europski parlament, srpanj 2015.,

| — | uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Strateška usklađenost kohezijske politike: usporedba programskih razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020.”, Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: Strukturna i kohezijska politika, Europski parlament, veljača 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Strateška usklađenost kohezijske politike: usporedba programskih razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020.”, Glavna uprava za unutarnju politiku, Odjel B: Strukturna i kohezijska politika, Europski parlament, veljača 2015.,

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o temi „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija: ulaganje u radna mjesta i rast – promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a”, srpanj 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o temi „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija: ulaganje u radna mjesta i rast – promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a”, srpanj 2014.,

| — | uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Teritorijalni program 2020. u praksi – poboljšanje učinkovitosti i djelotvornosti kohezijske politike usmjeravanjem na konkretna područja”, svezak II. – analize slučajeva, Europska komisija, svibanj 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Teritorijalni program 2020. u praksi – poboljšanje učinkovitosti i djelotvornosti kohezijske politike usmjeravanjem na konkretna područja”, svezak II. – analize slučajeva, Europska komisija, svibanj 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće pod nazivom „Kako ojačati teritorijalnu dimenziju strategije Europa 2020. i kohezijske politike EU-a” koje je sastavljeno na zahtjev poljskog predsjedništva Vijećem Europske unije, rujan 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće pod nazivom „Kako ojačati teritorijalnu dimenziju strategije Europa 2020. i kohezijske politike EU-a” koje je sastavljeno na zahtjev poljskog predsjedništva Vijećem Europske unije, rujan 2011.,

| — | uzimajući u obzir izvješće pod nazivom „Stvaranje radnih mjesta i lokalni gospodarski razvoj”, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), studeni 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće pod nazivom „Stvaranje radnih mjesta i lokalni gospodarski razvoj”, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), studeni 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće pod nazivom „Lokalno gospodarsko vodstvo”, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), studeni 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće pod nazivom „Lokalno gospodarsko vodstvo”, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), studeni 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0032/2016),

| A. | budući da je teritorijalna kohezija jedan od temeljnih ciljeva Europske unije i da je upisana u Ugovor iz Lisabona; |
| --- | --- |

A.

budući da je teritorijalna kohezija jedan od temeljnih ciljeva Europske unije i da je upisana u Ugovor iz Lisabona;

| B. | budući da se kohezijskom politikom za razdoblje 2014. – 2020. omogućuje i potiče primjena integriranih pristupa koji su usmjereni na konkretna područja, a kojima je cilj potaknuti gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju uz istodobno promicanje teritorijalnoga upravljanja; |
| --- | --- |

B.

budući da se kohezijskom politikom za razdoblje 2014. – 2020. omogućuje i potiče primjena integriranih pristupa koji su usmjereni na konkretna područja, a kojima je cilj potaknuti gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju uz istodobno promicanje teritorijalnoga upravljanja;

| C. | budući da su integrirani pristupi koji su usmjereni na konkretna područja namijenjeni poboljšanju učinkovitosti i djelotvornosti javne intervencije tako da odgovaraju posebnim potrebama područja i pridonose njihovoj privlačnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da su integrirani pristupi koji su usmjereni na konkretna područja namijenjeni poboljšanju učinkovitosti i djelotvornosti javne intervencije tako da odgovaraju posebnim potrebama područja i pridonose njihovoj privlačnosti;

| D. | budući da su CLLD i ITI inovativni alati u kohezijskoj politici koje će neke države članice prvi put uvesti u tom obliku, a koji mogu znatno doprinijeti postizanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, stvaranju kvalitetnih lokalnih radnih mjesta, održivom razvoju i postizanju ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

D.

budući da su CLLD i ITI inovativni alati u kohezijskoj politici koje će neke države članice prvi put uvesti u tom obliku, a koji mogu znatno doprinijeti postizanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, stvaranju kvalitetnih lokalnih radnih mjesta, održivom razvoju i postizanju ciljeva strategije Europa 2020.;

| E. | budući da nove inicijative u okviru alata ITI i CLLD predstavljaju znatne promjene u sposobnosti lokalnih dionika da kombiniraju tokove financiranja i planiraju dobro usmjerene lokalne inicijative; |
| --- | --- |

E.

budući da nove inicijative u okviru alata ITI i CLLD predstavljaju znatne promjene u sposobnosti lokalnih dionika da kombiniraju tokove financiranja i planiraju dobro usmjerene lokalne inicijative;

| F. | budući da je jačanje regionalnih i lokalnih struktura ključno za potpunu provedbu gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezijske politike; budući da inovativni pristupi u kojima se prioritet daje lokalnom znanju za rješavanje lokalnih problema s pomoću lokalnih rješenja stječu sve veći značaj; budući da participativno upravljanje kao što je participativna izrada proračuna sadrži potrebne alate za sudjelovanje javnosti sa svrhom davanja odgovornosti za odluke na razini lokalne zajednice; |
| --- | --- |

F.

budući da je jačanje regionalnih i lokalnih struktura ključno za potpunu provedbu gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezijske politike; budući da inovativni pristupi u kojima se prioritet daje lokalnom znanju za rješavanje lokalnih problema s pomoću lokalnih rješenja stječu sve veći značaj; budući da participativno upravljanje kao što je participativna izrada proračuna sadrži potrebne alate za sudjelovanje javnosti sa svrhom davanja odgovornosti za odluke na razini lokalne zajednice;

| G. | budući da se CLLD temelji na iskustvu provedbe inicijativa LEADER, URBAN i EQUAL u prethodnim razdobljima financiranja i da se uglavnom nadovezuje na pristup inicijative LEADER koja je od svojeg pokretanja 1991. dovela do eksponencijalnog porasta u broju lokalnih akcijskih skupina i znatno doprinijela poboljšanju kvalitete života stanovništva, posebno u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

G.

budući da se CLLD temelji na iskustvu provedbe inicijativa LEADER, URBAN i EQUAL u prethodnim razdobljima financiranja i da se uglavnom nadovezuje na pristup inicijative LEADER koja je od svojeg pokretanja 1991. dovela do eksponencijalnog porasta u broju lokalnih akcijskih skupina i znatno doprinijela poboljšanju kvalitete života stanovništva, posebno u ruralnim područjima;

| H. | budući da je CLLD obvezan samo za EPFRR, a fakultativan za EFRR, ESF i EFPR; |
| --- | --- |

H.

budući da je CLLD obvezan samo za EPFRR, a fakultativan za EFRR, ESF i EFPR;

| I. | budući da ta dva nova alata mogu imati važnu ulogu u prilagodbi demografskim promjenama i ispravljanju neravnoteža u razvoju između regija; |
| --- | --- |

I.

budući da ta dva nova alata mogu imati važnu ulogu u prilagodbi demografskim promjenama i ispravljanju neravnoteža u razvoju između regija;

| J. | budući da CLLD ima pristup odozdo prema gore s ciljem da se uspostave ciljevi i financiraju projekti povezani s lokalnim potrebama zajednice, a ne da se nameću ciljevi na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

J.

budući da CLLD ima pristup odozdo prema gore s ciljem da se uspostave ciljevi i financiraju projekti povezani s lokalnim potrebama zajednice, a ne da se nameću ciljevi na nacionalnoj razini;

| K. | budući da je ITI alat koji se može koristiti za provedbu integriranih mjera za održivi urbani razvoj definiranih u članku 7. Uredbe (EU) br. 1301/2013; |
| --- | --- |

K.

budući da je ITI alat koji se može koristiti za provedbu integriranih mjera za održivi urbani razvoj definiranih u članku 7. Uredbe (EU) br. 1301/2013;

| L. | budući da među državama članicama postoje razlike u razini u pogledu upravljačkih struktura i iskustva s razvojnim inicijativama koje se temelje na pristupu odozdo prema gore; |
| --- | --- |

L.

budući da među državama članicama postoje razlike u razini u pogledu upravljačkih struktura i iskustva s razvojnim inicijativama koje se temelje na pristupu odozdo prema gore;

| M. | budući da su za uspjeh tih alata ključni kapaciteti i uključenost regionalnih i lokalnih dionika, ne dovodeći u pitanje ovlasti utvrđene za svaku strukturu; |
| --- | --- |

M.

budući da su za uspjeh tih alata ključni kapaciteti i uključenost regionalnih i lokalnih dionika, ne dovodeći u pitanje ovlasti utvrđene za svaku strukturu;

| N. | budući da se regionalne i lokalne vlasti pozivaju da aktivno sudjeluju u odlukama o svojem razvoju i promiču sinergije između javnog i privatnog sektora kao ključne smjernice kojima se može osigurati učinkovito vođenje i upravljanje projektima i zajamčiti stabilnost preuzetih obveza; |
| --- | --- |

N.

budući da se regionalne i lokalne vlasti pozivaju da aktivno sudjeluju u odlukama o svojem razvoju i promiču sinergije između javnog i privatnog sektora kao ključne smjernice kojima se može osigurati učinkovito vođenje i upravljanje projektima i zajamčiti stabilnost preuzetih obveza;

| O. | budući da je nužno da lokalne i regionalne vlasti u odlukama koje se tiču njihova razvoja, u skladu s informacijama dobivenim od zajednice, na pravilan način utvrde svoje resurse i strateške prednosti te da na njima grade svoje strategije za lokalni i regionalni razvoj, čime bi se, zajedno s informacijama dobivenim od zajednice, poboljšala kvaliteta života građana zahvaljujući jasnom utvrđivanju problema, uspostavi prioriteta i donošenju održivih rješenja u suradnji s građanima; |
| --- | --- |

O.

budući da je nužno da lokalne i regionalne vlasti u odlukama koje se tiču njihova razvoja, u skladu s informacijama dobivenim od zajednice, na pravilan način utvrde svoje resurse i strateške prednosti te da na njima grade svoje strategije za lokalni i regionalni razvoj, čime bi se, zajedno s informacijama dobivenim od zajednice, poboljšala kvaliteta života građana zahvaljujući jasnom utvrđivanju problema, uspostavi prioriteta i donošenju održivih rješenja u suradnji s građanima;

| P. | budući da se člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1301/2013 predviđa da svaka država članica uspostavlja, uzimajući u obzir „svoju specifičnu teritorijalnu situaciju, načela za odabir urbanih područja u kojima se trebaju primijeniti integrirane mjere za održivi urbani razvoj te određuje okvirne iznose za te mjere na nacionalnoj razini”; |
| --- | --- |

P.

budući da se člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1301/2013 predviđa da svaka država članica uspostavlja, uzimajući u obzir „svoju specifičnu teritorijalnu situaciju, načela za odabir urbanih područja u kojima se trebaju primijeniti integrirane mjere za održivi urbani razvoj te određuje okvirne iznose za te mjere na nacionalnoj razini”;

| Q. | budući da inicijativa RURBAN za suradnju između ruralnih i urbanih područja pridonosi jačanju regionalne konkurentnosti i stvaranju partnerstava za razvoj; |
| --- | --- |

Q.

budući da inicijativa RURBAN za suradnju između ruralnih i urbanih područja pridonosi jačanju regionalne konkurentnosti i stvaranju partnerstava za razvoj;

| R. | budući da bi se na razini Europske unije proračuni trebali temeljiti na izvedbi, te da je potrebno da se sredstva dodijeljena u okviru ITI-ja i CLLD-a učinkovito iskoriste postizanjem političkih ciljeva i utvrđenih prioriteta i da imaju najveću dodanu vrijednost za zacrtani cilj, a da bi rezultate trebalo postizati uz najniže moguće troškove; |
| --- | --- |

R.

budući da bi se na razini Europske unije proračuni trebali temeljiti na izvedbi, te da je potrebno da se sredstva dodijeljena u okviru ITI-ja i CLLD-a učinkovito iskoriste postizanjem političkih ciljeva i utvrđenih prioriteta i da imaju najveću dodanu vrijednost za zacrtani cilj, a da bi rezultate trebalo postizati uz najniže moguće troškove;

Opća razmatranja

| 1. | napominje da je za uspjeh pristupa odozdo prema gore ključno konkretno uključivanje regionalnih i lokalnih dionika već od prvih faza, njihov angažman i osjećaj odgovornosti za strategije teritorijalnog razvoja kao i pravilno dodjeljivanje odgovornosti i resursa nižim razinama donošenja odluka; smatra da uključivanje partnera također može ojačati integrirani pristup koji je usmjeren na konkretna područja, posebice kada je primjena CLLD-a i ITI-ja slaba; međutim, naglašava da je lokalnim dionicima potrebna tehnička i financijska potpora na regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a, posebno u ranim fazama postupka provedbe; |
| --- | --- |

1.

napominje da je za uspjeh pristupa odozdo prema gore ključno konkretno uključivanje regionalnih i lokalnih dionika već od prvih faza, njihov angažman i osjećaj odgovornosti za strategije teritorijalnog razvoja kao i pravilno dodjeljivanje odgovornosti i resursa nižim razinama donošenja odluka; smatra da uključivanje partnera također može ojačati integrirani pristup koji je usmjeren na konkretna područja, posebice kada je primjena CLLD-a i ITI-ja slaba; međutim, naglašava da je lokalnim dionicima potrebna tehnička i financijska potpora na regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a, posebno u ranim fazama postupka provedbe;

| 2. | poziva na utvrđivanje strategija u ranim fazama postupka provedbe u suradnji s regionalnim i lokalnim dionicima, osobito na razini ciljanog i stručnog osposobljavanja, tehničke i financijske potpore, a u kontekstu pravog partnerstva između regija, država članica i EU-a; |
| --- | --- |

2.

poziva na utvrđivanje strategija u ranim fazama postupka provedbe u suradnji s regionalnim i lokalnim dionicima, osobito na razini ciljanog i stručnog osposobljavanja, tehničke i financijske potpore, a u kontekstu pravog partnerstva između regija, država članica i EU-a;

| 3. | smatra da daljnje delegiranje nadležnosti i resursa u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova treba dodatno poticati i da nesklonost tijela za upravljanje da to učine može ograničiti potencijal ta dva instrumenta; poziva države članice da prihvate pristup odozdo prema gore i pritom dodijele odgovornost lokalnim skupinama; poziva Komisiju da u okviru svojih ovlasti državama članicama pruži preporuke i sveobuhvatne smjernice o tome kako riješiti nedostatak povjerenja i administrativne prepreke među različitim razinama upravljanja u provedbi CLLD-a i ITI-ja; |
| --- | --- |

3.

smatra da daljnje delegiranje nadležnosti i resursa u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova treba dodatno poticati i da nesklonost tijela za upravljanje da to učine može ograničiti potencijal ta dva instrumenta; poziva države članice da prihvate pristup odozdo prema gore i pritom dodijele odgovornost lokalnim skupinama; poziva Komisiju da u okviru svojih ovlasti državama članicama pruži preporuke i sveobuhvatne smjernice o tome kako riješiti nedostatak povjerenja i administrativne prepreke među različitim razinama upravljanja u provedbi CLLD-a i ITI-ja;

| 4. | ističe da na lokalnoj razini izrada visokokvalitetnih integriranih višesektorskih inovativnih strategija predstavlja izazov, pogotovo kada se mora provesti na participativan način; |
| --- | --- |

4.

ističe da na lokalnoj razini izrada visokokvalitetnih integriranih višesektorskih inovativnih strategija predstavlja izazov, pogotovo kada se mora provesti na participativan način;

| 5. | usmjerava pozornost na činjenicu da je potrebno uzeti u obzir prioritete lokalnih dionika i uskladiti djelovanja u okviru tih alata sa sveobuhvatnim ciljevima operativnih programa, kao i s drugim razvojnim strategijama EU-a odnosno nacionalnim, regionalnim i lokalnim razvojnim strategijama i strategijama pametne specijalizacije, a pritom zajamčiti određenu dozu fleksibilnosti; |
| --- | --- |

5.

usmjerava pozornost na činjenicu da je potrebno uzeti u obzir prioritete lokalnih dionika i uskladiti djelovanja u okviru tih alata sa sveobuhvatnim ciljevima operativnih programa, kao i s drugim razvojnim strategijama EU-a odnosno nacionalnim, regionalnim i lokalnim razvojnim strategijama i strategijama pametne specijalizacije, a pritom zajamčiti određenu dozu fleksibilnosti;

| 6. | podsjeća da fleksibilniji i bolje integrirani trebaju biti ne samo programi EU-a, nego i glavne nacionalne i regionalne politike; naglašava da će općenitija reforma upravljanja pomoći da se zajamči da se sredstva EU-a ne dodjeljuju u okviru koji je paralelan nacionalnim i regionalnim politikama, već da budu ugrađena u širi pogon za proizvodnju održivih gospodarskih rezultata; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da fleksibilniji i bolje integrirani trebaju biti ne samo programi EU-a, nego i glavne nacionalne i regionalne politike; naglašava da će općenitija reforma upravljanja pomoći da se zajamči da se sredstva EU-a ne dodjeljuju u okviru koji je paralelan nacionalnim i regionalnim politikama, već da budu ugrađena u širi pogon za proizvodnju održivih gospodarskih rezultata;

| 7. | smatra da je nezaposlenost mladih jedan od problema za države članice koji najhitnije treba riješiti, zajedno s nedostatkom financiranja malih i srednjih poduzeća; ističe da u okviru lokalnih i teritorijalnih razvojnih strategija ta pitanja treba rješavati kao jedan od prioriteta; poziva lokalne i regionalne vlasti da osiguraju porezne i druge poticaje za poticanje zapošljavanja mladih i interregionalne mobilnosti mladih te da, u partnerstvu s ustanovama za osposobljavanje, prioritet daju strukovnom osposobljavanju; |
| --- | --- |

7.

smatra da je nezaposlenost mladih jedan od problema za države članice koji najhitnije treba riješiti, zajedno s nedostatkom financiranja malih i srednjih poduzeća; ističe da u okviru lokalnih i teritorijalnih razvojnih strategija ta pitanja treba rješavati kao jedan od prioriteta; poziva lokalne i regionalne vlasti da osiguraju porezne i druge poticaje za poticanje zapošljavanja mladih i interregionalne mobilnosti mladih te da, u partnerstvu s ustanovama za osposobljavanje, prioritet daju strukovnom osposobljavanju;

| 8. | preporučuje da lokalne i regionalne vlasti posebnu pozornost posvete projektima usmjerenima na prilagodbu lokalnih vlasti i regija novoj demografskoj stvarnosti i na ispravljanje neravnoteža koje iz nje proizlaze, osobito: 1. prilagodbom socijalne infrastrukture i mobilnosti demografskim promjenama i migracijskim tokovima; 2. stvaranjem konkretnih proizvoda i usluga usmjerenih na sve starije stanovništvo; 3. pružanjem potpore za mogućnosti zapošljavanja za starije osobe, žene i migrante koje mogu pridonijeti socijalnoj uključenosti; 4. jačanjem digitalne povezanosti te stvaranjem platformi koje omogućuju i potiču sudjelovanje te interakciju građana najudaljenijih regija i različitih administrativnih, socijalnih i političkih službi na svim razinama vlasti (lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj); |
| --- | --- |

8.

preporučuje da lokalne i regionalne vlasti posebnu pozornost posvete projektima usmjerenima na prilagodbu lokalnih vlasti i regija novoj demografskoj stvarnosti i na ispravljanje neravnoteža koje iz nje proizlaze, osobito: 1. prilagodbom socijalne infrastrukture i mobilnosti demografskim promjenama i migracijskim tokovima; 2. stvaranjem konkretnih proizvoda i usluga usmjerenih na sve starije stanovništvo; 3. pružanjem potpore za mogućnosti zapošljavanja za starije osobe, žene i migrante koje mogu pridonijeti socijalnoj uključenosti; 4. jačanjem digitalne povezanosti te stvaranjem platformi koje omogućuju i potiču sudjelovanje te interakciju građana najudaljenijih regija i različitih administrativnih, socijalnih i političkih službi na svim razinama vlasti (lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj);

| 9. | poziva Komisiju i države članice da pružaju dodatnu potporu, osposobljavanje i savjete manjim i slabije razvijenim mjestima koja raspolažu ograničenim sredstvima i kapacitetima i kojima, u trenutku planiranja i provedbe, može biti teško podnijeti teret i složenost administracije tih alata; podsjeća na to da teritorijalna kohezija polazi odozdo i da mora obuhvatiti i manje subjekte, bez isključivanja i diskriminacije u pogledu pristupa alatima ITI i CLLD; poziva Komisiju da obavještava o rezultatima najbolje prakse u svakoj državi članici i predlaže njihovu razmjenu putem internetske mreže koja bi tim subjektima omogućila jednake mogućnosti pristupa predmetnim alatima; potiče nacionalna tijela da predlože rješenja usmjerena na grupiranje manjih administrativnih jedinica uzimajući u obzir teritorijalnu dimenziju i specifične potrebe u pogledu razvoja; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju i države članice da pružaju dodatnu potporu, osposobljavanje i savjete manjim i slabije razvijenim mjestima koja raspolažu ograničenim sredstvima i kapacitetima i kojima, u trenutku planiranja i provedbe, može biti teško podnijeti teret i složenost administracije tih alata; podsjeća na to da teritorijalna kohezija polazi odozdo i da mora obuhvatiti i manje subjekte, bez isključivanja i diskriminacije u pogledu pristupa alatima ITI i CLLD; poziva Komisiju da obavještava o rezultatima najbolje prakse u svakoj državi članici i predlaže njihovu razmjenu putem internetske mreže koja bi tim subjektima omogućila jednake mogućnosti pristupa predmetnim alatima; potiče nacionalna tijela da predlože rješenja usmjerena na grupiranje manjih administrativnih jedinica uzimajući u obzir teritorijalnu dimenziju i specifične potrebe u pogledu razvoja;

| 10. | potiče države članice da utvrde strategiju za jačanje primjene CLLD-a i ITI-ja pristupom financiranja iz više fondova radi stvaranja djelotvornijih regionalnih i lokalnih razvojnih strategija, posebno za područja o kojima je riječ u članku 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; poziva države članice da po potrebi iskoriste fleksibilnost kako je predviđeno člankom 33. stavkom 6. u svrhu boljeg odgovora na specifičnosti tih regija; potiče primjenu konkretnih mjera za tehničku pomoć administrativnim tijelima i njihovu izgradnju kapaciteta u tim područjima u svjetlu njihove izoliranosti i djelomično slabijeg konkurentnog položaja; |
| --- | --- |

10.

potiče države članice da utvrde strategiju za jačanje primjene CLLD-a i ITI-ja pristupom financiranja iz više fondova radi stvaranja djelotvornijih regionalnih i lokalnih razvojnih strategija, posebno za područja o kojima je riječ u članku 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; poziva države članice da po potrebi iskoriste fleksibilnost kako je predviđeno člankom 33. stavkom 6. u svrhu boljeg odgovora na specifičnosti tih regija; potiče primjenu konkretnih mjera za tehničku pomoć administrativnim tijelima i njihovu izgradnju kapaciteta u tim područjima u svjetlu njihove izoliranosti i djelomično slabijeg konkurentnog položaja;

| 11. | ističe da je integracija više fondova i dalje izazov za dionike, posebno u kontekstu CLLD-a i ITI-ja; smatra da je potrebno uložiti napore u pojednostavljenje kako bi se stvorili uvjeti za provedbu tih alata; stoga pozdravlja osnivanje skupine neovisnih stručnjaka na visokoj razini za praćenje postupka pojednostavljenja za korisnike europskih strukturnih i investicijskih fondova, kao i djelovanje Komisije u području bolje regulative; naglašava da je pri izradi preporuka potrebno pronaći zajednički europski okvir; |
| --- | --- |

11.

ističe da je integracija više fondova i dalje izazov za dionike, posebno u kontekstu CLLD-a i ITI-ja; smatra da je potrebno uložiti napore u pojednostavljenje kako bi se stvorili uvjeti za provedbu tih alata; stoga pozdravlja osnivanje skupine neovisnih stručnjaka na visokoj razini za praćenje postupka pojednostavljenja za korisnike europskih strukturnih i investicijskih fondova, kao i djelovanje Komisije u području bolje regulative; naglašava da je pri izradi preporuka potrebno pronaći zajednički europski okvir;

| 12. | posebno ističe da je potrebno boriti se protiv prakse prekomjernog reguliranja kojim se na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini stvaraju dodatni, često nepotrebni, zahtjevi i prepreke; napominje da se mnogim razinama revizije često povećava financijsko i administrativno opterećenje za korisnike; ustraje na izbjegavanju preklapanja administrativnih zadaća i naglašava važnost uspostavljanja uvjeta za ulaganje i javno i privatno partnerstvo; preporučuje da se revizorske aktivnosti racionaliziraju, a da se nadzor usmjeri na postupak i procjenu rezultata rada, ali uz zadržavanje djelotvorne kontrole; |
| --- | --- |

12.

posebno ističe da je potrebno boriti se protiv prakse prekomjernog reguliranja kojim se na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini stvaraju dodatni, često nepotrebni, zahtjevi i prepreke; napominje da se mnogim razinama revizije često povećava financijsko i administrativno opterećenje za korisnike; ustraje na izbjegavanju preklapanja administrativnih zadaća i naglašava važnost uspostavljanja uvjeta za ulaganje i javno i privatno partnerstvo; preporučuje da se revizorske aktivnosti racionaliziraju, a da se nadzor usmjeri na postupak i procjenu rezultata rada, ali uz zadržavanje djelotvorne kontrole;

| 13. | poziva Komisiju i države članice da razviju i provedu ciljane aktivnosti osposobljavanja regionalnih i lokalnih dionika za CLLD i ITI te poziva Komisiju da posveti pozornost programima osposobljavanja prilagođenima lokalnim korisnicima; smatra da je ključno zajamčiti sudjelovanje i zastupljenost svih relevantnih sektora društva u tim aktivnostima; ističe da je za potporu tih alata važna učinkovita i djelotvorna primjena tehničke pomoći, bez udvostručenja struktura; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju i države članice da razviju i provedu ciljane aktivnosti osposobljavanja regionalnih i lokalnih dionika za CLLD i ITI te poziva Komisiju da posveti pozornost programima osposobljavanja prilagođenima lokalnim korisnicima; smatra da je ključno zajamčiti sudjelovanje i zastupljenost svih relevantnih sektora društva u tim aktivnostima; ističe da je za potporu tih alata važna učinkovita i djelotvorna primjena tehničke pomoći, bez udvostručenja struktura;

| 14. | pozdravlja činjenicu da Komisija stavlja naglasak na rezultate i ishode, što bi trebalo također pomoći i lokalnim tvorcima politike da prijeđu s pretjeranog naglaska na apsorpciju sredstava i popisivanja postupaka provedbe na utvrđivanje stvarnih i smislenih ciljeva koji će proizvesti opipljive promjene za njihove lokalne poslovne aktivnosti i stanovnike; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja činjenicu da Komisija stavlja naglasak na rezultate i ishode, što bi trebalo također pomoći i lokalnim tvorcima politike da prijeđu s pretjeranog naglaska na apsorpciju sredstava i popisivanja postupaka provedbe na utvrđivanje stvarnih i smislenih ciljeva koji će proizvesti opipljive promjene za njihove lokalne poslovne aktivnosti i stanovnike;

| 15. | izražava zabrinutost zbog nedostatka odgovarajuće komunikacije među različitim dionicima; potiče inicijative usmjerene na povećanu razmjenu informacija; poziva Komisiju da, u suradnji s državama članicama, poboljša koordinaciju i širenje informacija o CLLD-u i ITI-ju; insistira na tome da CLLD i ITI povećavaju sudjelovanje građana u lokalnom i regionalnom upravljanju zahvaljujući direktnom sudjelovanju u procesu donošenja odluka, a kako bi se povećala odgovornost za odluke, te poziva lokalna i regionalna tijela da primijene odgovarajuće metode za uključivanje građana u javna savjetovanja poticanjem veće razine kulture zajedničkog promišljanja i suradnje; |
| --- | --- |

15.

izražava zabrinutost zbog nedostatka odgovarajuće komunikacije među različitim dionicima; potiče inicijative usmjerene na povećanu razmjenu informacija; poziva Komisiju da, u suradnji s državama članicama, poboljša koordinaciju i širenje informacija o CLLD-u i ITI-ju; insistira na tome da CLLD i ITI povećavaju sudjelovanje građana u lokalnom i regionalnom upravljanju zahvaljujući direktnom sudjelovanju u procesu donošenja odluka, a kako bi se povećala odgovornost za odluke, te poziva lokalna i regionalna tijela da primijene odgovarajuće metode za uključivanje građana u javna savjetovanja poticanjem veće razine kulture zajedničkog promišljanja i suradnje;

| 16. | potiče Komisiju, države članice i regije da, po potrebi, zajamče uspostavu prikladnih mehanizama kako bi se izbjegli problemi između upravnih vlasti i individualnih partnerstava te da zajamče odgovarajuću razinu informiranosti i zaštite potencijalnih korisnika o tim mehanizmima; primjećuje kašnjenja uzrokovana rješavanjem žalbenih sporova i ustraje na uspostavi skupa konkretnih pravila za utvrđivanje žalbenih postupaka i brzo rješavanje javne nabave; |
| --- | --- |

16.

potiče Komisiju, države članice i regije da, po potrebi, zajamče uspostavu prikladnih mehanizama kako bi se izbjegli problemi između upravnih vlasti i individualnih partnerstava te da zajamče odgovarajuću razinu informiranosti i zaštite potencijalnih korisnika o tim mehanizmima; primjećuje kašnjenja uzrokovana rješavanjem žalbenih sporova i ustraje na uspostavi skupa konkretnih pravila za utvrđivanje žalbenih postupaka i brzo rješavanje javne nabave;

| 17. | poziva Komisiju, a posebno njezinu Glavnu upravu za regionalnu i urbanu politiku, da uspostavi okvir za suradnju s Organizacijom za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) kako bi mogla iskoristiti njezino dugotrajno iskustvo u provedbi Programa za lokalni gospodarski razvoj i razvoj zapošljavanja (LEED) te kako bi se mogla ostvariti sinergija među alatima, osobito u pogledu poboljšavanja provedbenih kapaciteta lokalnih dionika; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju, a posebno njezinu Glavnu upravu za regionalnu i urbanu politiku, da uspostavi okvir za suradnju s Organizacijom za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) kako bi mogla iskoristiti njezino dugotrajno iskustvo u provedbi Programa za lokalni gospodarski razvoj i razvoj zapošljavanja (LEED) te kako bi se mogla ostvariti sinergija među alatima, osobito u pogledu poboljšavanja provedbenih kapaciteta lokalnih dionika;

| 18. | naglašava važnost povećanih napora država članica i Komisije za proširenje upotrebe novih alata u kontekstu europske teritorijalne suradnje; naglašava da se susjedna područja koja razdvaja granica često suočavaju sa sličnim izazovima koji se mogu bolje rješavati zajedno, na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

18.

naglašava važnost povećanih napora država članica i Komisije za proširenje upotrebe novih alata u kontekstu europske teritorijalne suradnje; naglašava da se susjedna područja koja razdvaja granica često suočavaju sa sličnim izazovima koji se mogu bolje rješavati zajedno, na lokalnoj razini;

| 19. | zabrinut je zbog visoke stope nezaposlenosti u mnogim državama članicama i regijama EU-a; potiče države članice da koriste ove instrumente na projektima za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i mogućnosti za mala i srednja poduzeća, za poticanje ulaganja, održivog i uključivog razvoja te socijalnog ulaganja, ali i smanjenju siromaštva i povećanju uključenosti u društvo, posebno u onim regijama i podregijama gdje je to najpotrebnije; u vezi s tim ističe važnost integriranog financiranja, a posebno kombiniranje Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj; ukazuje na potencijal ponovnog ulaganja dijela lokalnih poreza u aktivnosti usmjerene na učinkovitost; poziva Komisiju da razvije posebnu strategiju ulaganja u skladu s paketom mjera za socijalno ulaganje, od koje će koristi imati regije s najvišim razinama nezaposlenosti; |
| --- | --- |

19.

zabrinut je zbog visoke stope nezaposlenosti u mnogim državama članicama i regijama EU-a; potiče države članice da koriste ove instrumente na projektima za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i mogućnosti za mala i srednja poduzeća, za poticanje ulaganja, održivog i uključivog razvoja te socijalnog ulaganja, ali i smanjenju siromaštva i povećanju uključenosti u društvo, posebno u onim regijama i podregijama gdje je to najpotrebnije; u vezi s tim ističe važnost integriranog financiranja, a posebno kombiniranje Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj; ukazuje na potencijal ponovnog ulaganja dijela lokalnih poreza u aktivnosti usmjerene na učinkovitost; poziva Komisiju da razvije posebnu strategiju ulaganja u skladu s paketom mjera za socijalno ulaganje, od koje će koristi imati regije s najvišim razinama nezaposlenosti;

| 20. | ističe potencijal pristupa odozdo prema gore CLLD-a u potpori razvojnim strategijama, stvaranju radnih mjesta i poticanju održivog ruralnog razvoja; smatra da ITI i CLLD imaju potencijal da izravno odgovore na lokalne potrebe i izazove na način koji bi bio konkretniji i primjereniji, insistira na potrebi za boljim uključivanjem urbanih područja u taj mehanizam i poziva Komisiju da aktivno provodi tu strategiju; napominje da je ITI djelotvoran mehanizam za provedbu Integriranih planova urbane regeneracije i razvoja; potiče Komisiju na provedbu uredbi koje se odnose na financiranje CLLD-a i ITI-ja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova kao cjeline kako bi se ojačalo sinergijsko djelovanje; |
| --- | --- |

20.

ističe potencijal pristupa odozdo prema gore CLLD-a u potpori razvojnim strategijama, stvaranju radnih mjesta i poticanju održivog ruralnog razvoja; smatra da ITI i CLLD imaju potencijal da izravno odgovore na lokalne potrebe i izazove na način koji bi bio konkretniji i primjereniji, insistira na potrebi za boljim uključivanjem urbanih područja u taj mehanizam i poziva Komisiju da aktivno provodi tu strategiju; napominje da je ITI djelotvoran mehanizam za provedbu Integriranih planova urbane regeneracije i razvoja; potiče Komisiju na provedbu uredbi koje se odnose na financiranje CLLD-a i ITI-ja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova kao cjeline kako bi se ojačalo sinergijsko djelovanje;

| 21. | ukazuje Komisiji da bi se, kako bi se ostvario vidljiv napredak prema ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020., u reviziji te strategije i višegodišnjeg financijskog okvira više pažnje trebalo posvetiti regionalnim i lokalnim kontekstima te posebnim okolnostima koje vladaju na dotičnim područjima; |
| --- | --- |

21.

ukazuje Komisiji da bi se, kako bi se ostvario vidljiv napredak prema ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020., u reviziji te strategije i višegodišnjeg financijskog okvira više pažnje trebalo posvetiti regionalnim i lokalnim kontekstima te posebnim okolnostima koje vladaju na dotičnim područjima;

Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD)

| 22. | pozdravlja stvaranje novog alata CLLD koji nudi više od inicijative LEADER, jača lokalne zajednice i pruža specifična lokalna rješenja ne samo u okviru EPFRR-a nego i u okviru ostalih europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja stvaranje novog alata CLLD koji nudi više od inicijative LEADER, jača lokalne zajednice i pruža specifična lokalna rješenja ne samo u okviru EPFRR-a nego i u okviru ostalih europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| 23. | ističe da CLLD urbanim i prigradskim područjima otvara razne mogućnosti i da bi trebao biti sastavni dio više strategija za razvoj urbanih područja, uključujući putem prekogranične suradnje; podsjeća da, u svrhu jamčenja maksimalne učinkovitosti strategija za teritorijalni razvoj, razvoj urbanih područja mora biti održiv i usklađen s razvojem okolnih, prigradskih i ruralnih područja; |
| --- | --- |

23.

ističe da CLLD urbanim i prigradskim područjima otvara razne mogućnosti i da bi trebao biti sastavni dio više strategija za razvoj urbanih područja, uključujući putem prekogranične suradnje; podsjeća da, u svrhu jamčenja maksimalne učinkovitosti strategija za teritorijalni razvoj, razvoj urbanih područja mora biti održiv i usklađen s razvojem okolnih, prigradskih i ruralnih područja;

| 24. | žali zbog činjenice da će se u brojnim državama članicama CLLD uvesti u okviru pristupa koji se temelji na financiranju iz jednog fonda, što može dovesti do propuštanja prilika za stvaranje učinkovitijih strategija za lokalni razvoj; podsjeća na važnost cjelovitog pristupa i potrebu uključivanja što je moguće više lokalnih dionika civilnog društva; |
| --- | --- |

24.

žali zbog činjenice da će se u brojnim državama članicama CLLD uvesti u okviru pristupa koji se temelji na financiranju iz jednog fonda, što može dovesti do propuštanja prilika za stvaranje učinkovitijih strategija za lokalni razvoj; podsjeća na važnost cjelovitog pristupa i potrebu uključivanja što je moguće više lokalnih dionika civilnog društva;

| 25. | pozdravlja osnivanje horizontalne radne skupine za partnerstvo koja je utemeljena zahvaljujući Glavnoj upravi REGIO; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja osnivanje horizontalne radne skupine za partnerstvo koja je utemeljena zahvaljujući Glavnoj upravi REGIO;

| 26. | apelira na dosljedno poštovanje kodeksa ponašanja za partnerstvo, osobito kada se radi o provedbi principa partnerstva u implementaciji instrumenata ITI i CLLD; |
| --- | --- |

26.

apelira na dosljedno poštovanje kodeksa ponašanja za partnerstvo, osobito kada se radi o provedbi principa partnerstva u implementaciji instrumenata ITI i CLLD;

| 27. | potiče jačanje kapaciteta, podizanje razine osviještenosti i aktivno sudjelovanje socijalnih i gospodarskih partnera, kao i dionika civilnog društva, kako bi što više partnera moglo predložiti strategije CLLD-a prije isteka roka za podnošenje prijedloga (do 31. prosinca 2017.); |
| --- | --- |

27.

potiče jačanje kapaciteta, podizanje razine osviještenosti i aktivno sudjelovanje socijalnih i gospodarskih partnera, kao i dionika civilnog društva, kako bi što više partnera moglo predložiti strategije CLLD-a prije isteka roka za podnošenje prijedloga (do 31. prosinca 2017.);

| 28. | zabrinut je zbog toga što za neke države članice lokalni razvoj pod vodstvom zajednice predstavlja puko ispunjavanje birokratskih formalnosti, a ne istinski pristup odozdo prema gore; u tom pogledu insistira na tome da bi lokalni akteri trebali imati istinsku ovlast donošenja odluka; |
| --- | --- |

28.

zabrinut je zbog toga što za neke države članice lokalni razvoj pod vodstvom zajednice predstavlja puko ispunjavanje birokratskih formalnosti, a ne istinski pristup odozdo prema gore; u tom pogledu insistira na tome da bi lokalni akteri trebali imati istinsku ovlast donošenja odluka;

| 29. | poziva Komisiju i države članice da potiču razmjenu najboljih praksi povezanih s lokalnim akcijskim skupinama, na temelju strategije informiranja na europskoj razini u pogledu njihovih uspješnih projekata, koristeći pritom postojeće alate i platforme kao što su TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT i Mreža za urbani razvoj; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju i države članice da potiču razmjenu najboljih praksi povezanih s lokalnim akcijskim skupinama, na temelju strategije informiranja na europskoj razini u pogledu njihovih uspješnih projekata, koristeći pritom postojeće alate i platforme kao što su TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT i Mreža za urbani razvoj;

| 30. | poziva Komisiju i države članice da prihvate inicijative CLLD-a i da osiguraju veću fleksibilnost u operativnim programima te u kontekstu regionalnih i nacionalnih okvira politike, ali i onih na razini EU-a, a kako bi se bolje uzeli u obzir prioriteti strategija CLLD-a; priznaje uspjeh lokalnih akcijskih skupina u upravljanju projektima i poziva na sveobuhvatnije financiranje i na to da se razmotri proširenje njihova područja primjene; žali zbog činjenice da su u nekim državama članicama nacionalne vlasti CLLD ograničile na samo jedan specifičan politički cilj; poziva Komisiju da pruži državama članicama smjernice za financiranje CLLD-a uz pomoć pristupa iz više fondova, kao i da potiče upotrebu financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju i države članice da prihvate inicijative CLLD-a i da osiguraju veću fleksibilnost u operativnim programima te u kontekstu regionalnih i nacionalnih okvira politike, ali i onih na razini EU-a, a kako bi se bolje uzeli u obzir prioriteti strategija CLLD-a; priznaje uspjeh lokalnih akcijskih skupina u upravljanju projektima i poziva na sveobuhvatnije financiranje i na to da se razmotri proširenje njihova područja primjene; žali zbog činjenice da su u nekim državama članicama nacionalne vlasti CLLD ograničile na samo jedan specifičan politički cilj; poziva Komisiju da pruži državama članicama smjernice za financiranje CLLD-a uz pomoć pristupa iz više fondova, kao i da potiče upotrebu financijskih instrumenata;

| 31. | podsjeća na to da se Uredbom o Europskom socijalnom fondu predviđa da se poseban prioritet dade ulaganjima u „strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice” pod tematskim ciljem br. 9 i potiče države članice da ga uključe u svoje operativne programe; ističe da se fondovima može pružiti presudno važna potpora teritorijalnim paktovima za zapošljavanje, strategijama za razvoj urbanih područja i izgradnju institucionalnih kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini te traži od Komisije da pruži dodatnu potporu državama članicama u provedbi tih posebnih prioriteta ulaganja i da u svojim godišnjim izvješćima o radu iznese informacije o opsegu te provedbe; poziva Komisiju da iskoristi srednjoročnu reviziju višegodišnjeg financijskog okvira kako bi pristupila poteškoćama koje su već utvrđene u primjeni instrumenata te da pronađe održiva rješenja; |
| --- | --- |

31.

podsjeća na to da se Uredbom o Europskom socijalnom fondu predviđa da se poseban prioritet dade ulaganjima u „strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice” pod tematskim ciljem br. 9 i potiče države članice da ga uključe u svoje operativne programe; ističe da se fondovima može pružiti presudno važna potpora teritorijalnim paktovima za zapošljavanje, strategijama za razvoj urbanih područja i izgradnju institucionalnih kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini te traži od Komisije da pruži dodatnu potporu državama članicama u provedbi tih posebnih prioriteta ulaganja i da u svojim godišnjim izvješćima o radu iznese informacije o opsegu te provedbe; poziva Komisiju da iskoristi srednjoročnu reviziju višegodišnjeg financijskog okvira kako bi pristupila poteškoćama koje su već utvrđene u primjeni instrumenata te da pronađe održiva rješenja;

| 32. | smatra da bi alati poput participativne izrade proračuna trebali biti uključeni u strategiju CLLD-a jer bi to predstavljalo demokratsku praksu koja značajno pridonosi povećanju uključenosti socijalnih i gospodarskih partnera u cilju jačanja socijalne kohezije na lokalnoj razini i povećanja učinkovitosti javne potrošnje; |
| --- | --- |

32.

smatra da bi alati poput participativne izrade proračuna trebali biti uključeni u strategiju CLLD-a jer bi to predstavljalo demokratsku praksu koja značajno pridonosi povećanju uključenosti socijalnih i gospodarskih partnera u cilju jačanja socijalne kohezije na lokalnoj razini i povećanja učinkovitosti javne potrošnje;

| 33. | naglašava da je iznimno važno primijeniti transparentan pristup bez diskriminacije te svesti na najmanju moguću mjeru potencijalne sukobe interesa u interakciji javnih i privatnih subjekata, a radi osiguranja ravnoteže između učinkovitosti alata, pojednostavljenja i transparentnosti; nadalje, pozdravlja sudjelovanje različitih partnera u lokalnim akcijskim skupinama; smatra prikladnim da odredba prema kojoj ni javne vlasti ni nijedna interesna skupina ne smiju imati više od 49 % glasačkih prava u lokalnim akcijskim skupinama, kako je utvrđeno u postojećem zakonodavnom okviru, čime se omogućuje odmak od administrativnog pristupa prema pristupu usmjerenom na rezultate i inovativnost; traži od Komisije da pažljivo nadzire i ocjenjuje provedbu te odredbe, što podrazumijeva i okolnosti u kojima se mogu dopustiti iznimke, te da osigura ciljanu izgradnju kapaciteta i tehničku podršku; |
| --- | --- |

33.

naglašava da je iznimno važno primijeniti transparentan pristup bez diskriminacije te svesti na najmanju moguću mjeru potencijalne sukobe interesa u interakciji javnih i privatnih subjekata, a radi osiguranja ravnoteže između učinkovitosti alata, pojednostavljenja i transparentnosti; nadalje, pozdravlja sudjelovanje različitih partnera u lokalnim akcijskim skupinama; smatra prikladnim da odredba prema kojoj ni javne vlasti ni nijedna interesna skupina ne smiju imati više od 49 % glasačkih prava u lokalnim akcijskim skupinama, kako je utvrđeno u postojećem zakonodavnom okviru, čime se omogućuje odmak od administrativnog pristupa prema pristupu usmjerenom na rezultate i inovativnost; traži od Komisije da pažljivo nadzire i ocjenjuje provedbu te odredbe, što podrazumijeva i okolnosti u kojima se mogu dopustiti iznimke, te da osigura ciljanu izgradnju kapaciteta i tehničku podršku;

Integrirana teritorijalna ulaganja (ITI)

| 34. | napominje da je u provedbi ITI-ja moguće primijeniti različite pristupe upravljanju; ipak smatra da je ključno da lokalni partneri imaju glavnu ulogu u pripremi strategije za teritorijalni razvoj ITI-ja i da su u potpunosti uključeni u odgovornosti povezane s upravljanjem, nadzorom i revizijom te da se na taj način zajamči da su lokalni dionici zbilja odgovorni za intervencije u okviru ITI-ja; |
| --- | --- |

34.

napominje da je u provedbi ITI-ja moguće primijeniti različite pristupe upravljanju; ipak smatra da je ključno da lokalni partneri imaju glavnu ulogu u pripremi strategije za teritorijalni razvoj ITI-ja i da su u potpunosti uključeni u odgovornosti povezane s upravljanjem, nadzorom i revizijom te da se na taj način zajamči da su lokalni dionici zbilja odgovorni za intervencije u okviru ITI-ja;

| 35. | ističe da ITI ne bi smio biti ograničen samo na urbana područja, već bi se trebao odnositi i na zemljopisna područja kao što su gradske četvrti, velegradska područja, urbano-ruralna, podregionalna ili prekogranična područja; naglašava da je ITI najprimjereniji za uzimanje u obzir specifičnih teritorijalnih potreba, s pomoću fleksibilnijeg utvrđivanja njegova teritorijalnog opsega, čime bi se poštovao stvarni pristup koji je usmjeren na konkretna područja; smatra da ITI također pruža odgovarajuću strukturu za područja s lošim pristupom uslugama te za izolirane zajednice i zajednice u nepovoljnijem položaju; traži od Komisije i država članica da optimiziraju ljudske i tehničke resurse i da više korite ITI u području prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

35.

ističe da ITI ne bi smio biti ograničen samo na urbana područja, već bi se trebao odnositi i na zemljopisna područja kao što su gradske četvrti, velegradska područja, urbano-ruralna, podregionalna ili prekogranična područja; naglašava da je ITI najprimjereniji za uzimanje u obzir specifičnih teritorijalnih potreba, s pomoću fleksibilnijeg utvrđivanja njegova teritorijalnog opsega, čime bi se poštovao stvarni pristup koji je usmjeren na konkretna područja; smatra da ITI također pruža odgovarajuću strukturu za područja s lošim pristupom uslugama te za izolirane zajednice i zajednice u nepovoljnijem položaju; traži od Komisije i država članica da optimiziraju ljudske i tehničke resurse i da više korite ITI u području prekogranične suradnje;

| 36. | naglašava da je rano uključivanje i veće delegiranje odgovornosti regionalnim i lokalnim vlastima i dionicima, između ostalog i dionicima civilnog društva, u strategiju teritorijalnog razvoja koja ima pristup odozdo prema gore ključno za buduću odgovornost, sudjelovanje i uspjeh integrirane teritorijalne strategije koja će se provesti na lokalnoj i međusektorskoj razini; ustraje na tome da se poveća kapacitet iskorištavanja njihovih potencijala za razvoj, u skladu s lokalnim obilježjima; |
| --- | --- |

36.

naglašava da je rano uključivanje i veće delegiranje odgovornosti regionalnim i lokalnim vlastima i dionicima, između ostalog i dionicima civilnog društva, u strategiju teritorijalnog razvoja koja ima pristup odozdo prema gore ključno za buduću odgovornost, sudjelovanje i uspjeh integrirane teritorijalne strategije koja će se provesti na lokalnoj i međusektorskoj razini; ustraje na tome da se poveća kapacitet iskorištavanja njihovih potencijala za razvoj, u skladu s lokalnim obilježjima;

| 37. | potiče države članice da prihvate pristup integriranim teritorijalnim ulaganjima koji se temelji na financiranju iz više fondova kako bi se postigla sinergija među fondovima na određenom području i kako bi se izazovi rješavali sveobuhvatno; naglašava da je ciljana izgradnja kapaciteta potrebna kako bi se olakšalo udruživanje sredstava iz različitih izvora; |
| --- | --- |

37.

potiče države članice da prihvate pristup integriranim teritorijalnim ulaganjima koji se temelji na financiranju iz više fondova kako bi se postigla sinergija među fondovima na određenom području i kako bi se izazovi rješavali sveobuhvatno; naglašava da je ciljana izgradnja kapaciteta potrebna kako bi se olakšalo udruživanje sredstava iz različitih izvora;

| 38. | naglašava da je kasna odluka na nacionalnoj razini za upotrebu alata za ITI istaknuta kao jedna od glavnih prepreka za pravilno određivanje teritorijalne strategije, stvaranje koordinacijske strukture, utvrđivanje proračuna i pripremu nacionalne pravne osnove za ITI; |
| --- | --- |

38.

naglašava da je kasna odluka na nacionalnoj razini za upotrebu alata za ITI istaknuta kao jedna od glavnih prepreka za pravilno određivanje teritorijalne strategije, stvaranje koordinacijske strukture, utvrđivanje proračuna i pripremu nacionalne pravne osnove za ITI;

| 39. | pozdravlja napore koje Komisija i Stručna skupina za teritorijalnu koheziju i urbana pitanja ulažu u pripremu scenarija povezanih s integriranim teritorijalnim ulaganjima; smatra da takve smjernice treba pripremiti ranije u postupku programiranja; smatra da je potrebno ažurirati smjernice sa stvarnim primjerima i poukama iz ITI-ja nakon njihove provedbe; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja napore koje Komisija i Stručna skupina za teritorijalnu koheziju i urbana pitanja ulažu u pripremu scenarija povezanih s integriranim teritorijalnim ulaganjima; smatra da takve smjernice treba pripremiti ranije u postupku programiranja; smatra da je potrebno ažurirati smjernice sa stvarnim primjerima i poukama iz ITI-ja nakon njihove provedbe;

| 40. | poziva Komisiju da uzme u obzir rezultate ankete Odbora regija iz 2015. godine, uz učinkovitiju upotrebu sredstava informacijske tehnologije i smanjivanje papirologije, uvođenje fleksibilnijih pravila za države/regije s vrlo malim dodijeljenim sredstvima, poboljšanje mehanizama sufinanciranja u državama članicama i pružanje više obuke za one koji su odgovorni za upravljanje i apsorpciju sredstava, uključujući izabrane političare; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da uzme u obzir rezultate ankete Odbora regija iz 2015. godine, uz učinkovitiju upotrebu sredstava informacijske tehnologije i smanjivanje papirologije, uvođenje fleksibilnijih pravila za države/regije s vrlo malim dodijeljenim sredstvima, poboljšanje mehanizama sufinanciranja u državama članicama i pružanje više obuke za one koji su odgovorni za upravljanje i apsorpciju sredstava, uključujući izabrane političare;

Buduće preporuke

| 41. | smatra da CLLD i ITI trebaju imati još važniju ulogu u budućoj kohezijskoj politici; poziva Komisiju da pripremi izvješće koje pokazuje prednosti, nedostatke, mogućnosti i prijetnje u primjeni tih dvaju alata (analizu SWOT) prije novog zakonodavnog prijedloga o mogućim scenarijima za razdoblje nakon 2020. povezanima s tim alatima; |
| --- | --- |

41.

smatra da CLLD i ITI trebaju imati još važniju ulogu u budućoj kohezijskoj politici; poziva Komisiju da pripremi izvješće koje pokazuje prednosti, nedostatke, mogućnosti i prijetnje u primjeni tih dvaju alata (analizu SWOT) prije novog zakonodavnog prijedloga o mogućim scenarijima za razdoblje nakon 2020. povezanima s tim alatima;

| 42. | zahtijeva da se u tom izvješću analizira utjecaj i učinkovitost CLLD-a i ITI-ja i poželjnost obvezujućeg pristupa u zakonodavstvu o kohezijskoj politici za razdoblje nakon 2020. u pogledu tih alata, uz izdvajanje sredstava za njih u operativnim programima; predlaže da se razmotri osmišljavanje konkretnih poticaja za države članice za provedbu CLLD-a i ITI-ja, zajedno s potencijalnim sredstvima za osiguravanje veće usklađenosti između operativnih programa i CLLD-a i ITI-ja; ističe da bi se ta analiza trebala zasnivati na relevantnom nizu pokazatelja koji održavaju i kvalitativne i kvantitativne sastavnice; |
| --- | --- |

42.

zahtijeva da se u tom izvješću analizira utjecaj i učinkovitost CLLD-a i ITI-ja i poželjnost obvezujućeg pristupa u zakonodavstvu o kohezijskoj politici za razdoblje nakon 2020. u pogledu tih alata, uz izdvajanje sredstava za njih u operativnim programima; predlaže da se razmotri osmišljavanje konkretnih poticaja za države članice za provedbu CLLD-a i ITI-ja, zajedno s potencijalnim sredstvima za osiguravanje veće usklađenosti između operativnih programa i CLLD-a i ITI-ja; ističe da bi se ta analiza trebala zasnivati na relevantnom nizu pokazatelja koji održavaju i kvalitativne i kvantitativne sastavnice;

| 43. | traži da se u sljedećoj generaciji kohezijske politike tijekom faze izrade programa, ali i provedbe, formalizira pristup odozdo prema gore u kontekstu ITI-ja; |
| --- | --- |

43.

traži da se u sljedećoj generaciji kohezijske politike tijekom faze izrade programa, ali i provedbe, formalizira pristup odozdo prema gore u kontekstu ITI-ja;

| 44. | potiče Komisiju i države članice da putem koordinacije s lokalnim nadležnim tijelima nadziru upotrebu sredstava ITI-ja jer su ona kvantitativno važnija nego ranije zbog svoje konsolidacije; naglašava da je to važno za smanjivanje mogućnosti korupcije u državama članicama; |
| --- | --- |

44.

potiče Komisiju i države članice da putem koordinacije s lokalnim nadležnim tijelima nadziru upotrebu sredstava ITI-ja jer su ona kvantitativno važnija nego ranije zbog svoje konsolidacije; naglašava da je to važno za smanjivanje mogućnosti korupcije u državama članicama;

| 45. | insistira na tome da je potrebno primijeniti dvostruki pristup, osobito pri pružanju smjernica, s jedne strane, za one države članice koje imaju samo nacionalne operativne programe te, s druge strane, za one koje imaju i regionalne operativne programe; |
| --- | --- |

45.

insistira na tome da je potrebno primijeniti dvostruki pristup, osobito pri pružanju smjernica, s jedne strane, za one države članice koje imaju samo nacionalne operativne programe te, s druge strane, za one koje imaju i regionalne operativne programe;

| 46. | insistira na poboljšanju koordinacije između Komisije, država članica i regija u pogledu smjernica za te alate; preporučuje da se smjernice pripremaju paralelno s prijedlogom o novom zakonodavstvu o kohezijskoj politici za programsko razdoblje nakon 2020. godine, uz naknadna ažuriranja; ističe da će se time omogućiti pravovremeno podnošenje dokumenata o smjernicama, povećati pravna sigurnost za sve stranke i dati objašnjenja o tome kako će se predložene odredbe provesti u praksi; |
| --- | --- |

46.

insistira na poboljšanju koordinacije između Komisije, država članica i regija u pogledu smjernica za te alate; preporučuje da se smjernice pripremaju paralelno s prijedlogom o novom zakonodavstvu o kohezijskoj politici za programsko razdoblje nakon 2020. godine, uz naknadna ažuriranja; ističe da će se time omogućiti pravovremeno podnošenje dokumenata o smjernicama, povećati pravna sigurnost za sve stranke i dati objašnjenja o tome kako će se predložene odredbe provesti u praksi;

o

o o

| 47. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te regionalnim i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

47.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te regionalnim i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

(4)  SL L 149, 20.5.2014., str. 1.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(6)  SL C 17, 19.1.2013., str. 18.

(7)  SL C 313, 22.9.2015., str. 31.

(8)  SL C 230, 14.7.2015., str. 1.

(9)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 9.

(10)  SL C 440, 30.12.2015., str. 6.

(11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0015.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0419.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/11

---

P8_TA(2016)0213

Kohezijska politika u planinskim regijama EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o kohezijskoj politici u planinskim regijama EU-a (2015/2279(INI))

(2018/C 076/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir glavu III. trećeg dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji se osobito odnosi na poljoprivredu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu III. trećeg dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji se osobito odnosi na poljoprivredu,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”)

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganja za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganja za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o mjerama informiranja i promocije u vezi s poljoprivrednim proizvodima koje se provode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 3/2008 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o mjerama informiranja i promocije u vezi s poljoprivrednim proizvodima koje se provode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 3/2008 (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2015. naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2015. naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama” (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. rujna 2010. o europskoj strategiji za gospodarski i socijalni razvoj planinskih regija, otoka i rijetko naseljenih područja (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. rujna 2010. o europskoj strategiji za gospodarski i socijalni razvoj planinskih regija, otoka i rijetko naseljenih područja (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o održavanju proizvodnje mlijeka u planinskim predjelima, siromašnim područjima i najudaljenijim regijama nakon isteka roka mliječne kvote (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o održavanju proizvodnje mlijeka u planinskim predjelima, siromašnim područjima i najudaljenijim regijama nakon isteka roka mliječne kvote (13),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 23. svibnja 2013. o makroregionalnoj strategiji za Alpe (14); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 23. svibnja 2013. o makroregionalnoj strategiji za Alpe (14);

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o strategiji Europske unije za alpsku regiju (COM(2015)0366) i pripadajući akcijski plan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o strategiji Europske unije za alpsku regiju (COM(2015)0366) i pripadajući akcijski plan,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. prosinca 2014. naslovljeno „Makroregionalna strategija Europske unije za Alpe” (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. prosinca 2014. naslovljeno „Makroregionalna strategija Europske unije za Alpe” (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2011. o provedbi strategije EU-a za regiju Podunavlja (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2011. o provedbi strategije EU-a za regiju Podunavlja (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2010. o europskoj strategiji za regiju Podunavlja (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2010. o europskoj strategiji za regiju Podunavlja (17),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. travnja 2011. o strategiji EU-a za regiju Podunavlja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. travnja 2011. o strategiji EU-a za regiju Podunavlja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o strategiji Europske unije za alpsku regiju (COM(2013)0181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o strategiji Europske unije za alpsku regiju (COM(2013)0181),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Strategija Europske unije za regiju Podunavlja” (COM(2010)0715) i pripadajući okvirni akcijski plan (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Strategija Europske unije za regiju Podunavlja” (COM(2010)0715) i pripadajući okvirni akcijski plan (SEC(2010)1489),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. lipnja 2011. o Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Strategija Europske unije za regiju Podunavlja” (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. lipnja 2011. o Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Strategija Europske unije za regiju Podunavlja” (18),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. ožujka 2011. o „Strategiji za regiju Podunavlja” (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. ožujka 2011. o „Strategiji za regiju Podunavlja” (19),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o dodanoj vrijednosti makroregionalnih strategija (COM(2013)0468) i relevantnih zaključaka Vijeća od 22. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o dodanoj vrijednosti makroregionalnih strategija (COM(2013)0468) i relevantnih zaključaka Vijeća od 22. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir Šesto izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Šesto izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji (COM(2014)0473),

| — | uzimajući u obzir Alpsku konvenciju, uključujući protokole povezane s Alpskom konvencijom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Alpsku konvenciju, uključujući protokole povezane s Alpskom konvencijom,

| — | uzimajući u obzir studiju koju je 28. veljače 2013. sastavila udruga Euromontana i koja nosi naslov „Prema planinama 2020.: Prvi korak – upotreba rada udruge Euromontana kao inspiracije za izradu programa” (Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je 28. veljače 2013. sastavila udruga Euromontana i koja nosi naslov „Prema planinama 2020.: Prvi korak – upotreba rada udruge Euromontana kao inspiracije za izradu programa” (Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming),

| — | uzimajući u obzir studiju koju je provela Glavna uprava za unutarnju politiku (Resorni odjel B: strukturna i kohezijska politika, regionalni razvoj) iz veljače 2016. pod naslovom „Istraživanje za Odbor REGI – Kohezija u planinskim regijama EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je provela Glavna uprava za unutarnju politiku (Resorni odjel B: strukturna i kohezijska politika, regionalni razvoj) iz veljače 2016. pod naslovom „Istraživanje za Odbor REGI – Kohezija u planinskim regijama EU-a”,

| — | uzimajući u obzir projekt Women–Alpnet unutar međuregionalnog programa suradnje INTERREG za alpski prostor 2001. – 2006.: Mreža lokalnih institucija i resursnih centara za žene: promicanje sudjelovanja žena u održivom razvoju alpskoga prostora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir projekt Women–Alpnet unutar međuregionalnog programa suradnje INTERREG za alpski prostor 2001. – 2006.: Mreža lokalnih institucija i resursnih centara za žene: promicanje sudjelovanja žena u održivom razvoju alpskoga prostora,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0074/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0074/2016),

| A. | budući da planinske regije zauzimaju znatan dio teritorija EU-a (oko 30 %) te budući da cijeli EU ovisi o uslugama povezanim s njihovim ekosustavima; |
| --- | --- |

A.

budući da planinske regije zauzimaju znatan dio teritorija EU-a (oko 30 %) te budući da cijeli EU ovisi o uslugama povezanim s njihovim ekosustavima;

| B. | budući da u regionalnoj politici EU-a ne postoji jasna definicija planinskih regija te budući da definicija koja se koristi u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) nije prikladna za kohezijsku politiku i ne može se kao takva upotrebljavati za učinkovito vođenje te politike; |
| --- | --- |

B.

budući da u regionalnoj politici EU-a ne postoji jasna definicija planinskih regija te budući da definicija koja se koristi u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) nije prikladna za kohezijsku politiku i ne može se kao takva upotrebljavati za učinkovito vođenje te politike;

| C. | budući da zbog ekstremnih uvjeta i udaljenosti ta područja imaju strukturne nedostatke, do te mjere da se mnoga planinska područja suočavaju s fenomenima depopulacije i starenja stanovništva, čime bi se mogao narušiti prirodan ciklus generacija, što bi pak moglo dovesti do sniženja socijalnih standarda i kvalitete života; budući da to često dovodi do povećanja nezaposlenosti, socijalne isključenosti i iseljavanja iz sela u gradove; |
| --- | --- |

C.

budući da zbog ekstremnih uvjeta i udaljenosti ta područja imaju strukturne nedostatke, do te mjere da se mnoga planinska područja suočavaju s fenomenima depopulacije i starenja stanovništva, čime bi se mogao narušiti prirodan ciklus generacija, što bi pak moglo dovesti do sniženja socijalnih standarda i kvalitete života; budući da to često dovodi do povećanja nezaposlenosti, socijalne isključenosti i iseljavanja iz sela u gradove;

| D. | budući da planinske regije nude brojne prilike za ostvarivanje ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, kohezije i zaštite okoliša uz pomoć održive upotrebe svojih prirodnih resursa; |
| --- | --- |

D.

budući da planinske regije nude brojne prilike za ostvarivanje ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, kohezije i zaštite okoliša uz pomoć održive upotrebe svojih prirodnih resursa;

| E. | budući da se među planinskim regijama pojavljuju znatne razlike, zbog čega postoji potreba za usklađenim djelovanjem politika i sektora, kako između različitih planinskih područja (horizontalno), tako i unutar pojedinih planinskih područja (vertikalno); |
| --- | --- |

E.

budući da se među planinskim regijama pojavljuju znatne razlike, zbog čega postoji potreba za usklađenim djelovanjem politika i sektora, kako između različitih planinskih područja (horizontalno), tako i unutar pojedinih planinskih područja (vertikalno);

| F. | budući da bi podršku planinskim regijama koja se pruža iz različitih instrumenata EU-a kao što su EPFRR i Europski strukturni i investicijski fondovi (fondovi ESI) trebalo upotpuniti u cilju stvaranja sinergija koje će omogućiti postizanje boljeg i uključivijeg razvoja; |
| --- | --- |

F.

budući da bi podršku planinskim regijama koja se pruža iz različitih instrumenata EU-a kao što su EPFRR i Europski strukturni i investicijski fondovi (fondovi ESI) trebalo upotpuniti u cilju stvaranja sinergija koje će omogućiti postizanje boljeg i uključivijeg razvoja;

| G. | budući da planinske regije imaju važnu ulogu u gospodarskom, socijalnom i održivom razvoju država članica i pružaju brojne usluge ekosustava; budući da rodna ravnopravnost ima važan utjecaj na gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u Europi; budući da planinska prekogranična suradnja predstavlja održiv način poticanja gospodarskog i socijalnog razvoja tih regija; |
| --- | --- |

G.

budući da planinske regije imaju važnu ulogu u gospodarskom, socijalnom i održivom razvoju država članica i pružaju brojne usluge ekosustava; budući da rodna ravnopravnost ima važan utjecaj na gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u Europi; budući da planinska prekogranična suradnja predstavlja održiv način poticanja gospodarskog i socijalnog razvoja tih regija;

| H. | budući da zbog svojih posebnosti, a posebno zbog brojnih i raznolikih obnovljivih izvora energije i svoje ovisnosti o učinkovitosti resursa i energetskoj učinkovitosti, planinske regije mogu doprinijeti razvoju novih tehnologija i inovacijama općenito; |
| --- | --- |

H.

budući da zbog svojih posebnosti, a posebno zbog brojnih i raznolikih obnovljivih izvora energije i svoje ovisnosti o učinkovitosti resursa i energetskoj učinkovitosti, planinske regije mogu doprinijeti razvoju novih tehnologija i inovacijama općenito;

| I. | budući da planinska područja doprinose održivom razvoju, borbi protiv klimatskih promjena, očuvanju i zaštiti regionalnih ekosustava te biološkoj raznolikosti; budući da u planinskim područjima ima mnogo zaštićenih područja u okviru ekološke mreže Natura 2000 i drugih oblika zaštite prirode, što s jedne strane ograničava gospodarsku aktivnost, a s druge strane potiče jačanje održivijih oblika poljoprivrede i bolju povezanost poljoprivrednih gospodarstava s drugim gospodarskim djelatnostima; budući da su poljoprivreda i upravljanje zemljištem u planinskim područjima iznimno važni za hidrogeološku stabilnost tih područja; |
| --- | --- |

I.

budući da planinska područja doprinose održivom razvoju, borbi protiv klimatskih promjena, očuvanju i zaštiti regionalnih ekosustava te biološkoj raznolikosti; budući da u planinskim područjima ima mnogo zaštićenih područja u okviru ekološke mreže Natura 2000 i drugih oblika zaštite prirode, što s jedne strane ograničava gospodarsku aktivnost, a s druge strane potiče jačanje održivijih oblika poljoprivrede i bolju povezanost poljoprivrednih gospodarstava s drugim gospodarskim djelatnostima; budući da su poljoprivreda i upravljanje zemljištem u planinskim područjima iznimno važni za hidrogeološku stabilnost tih područja;

| J. | budući da se planinske regije suočavaju s ozbiljnim izazovima u pogledu socijalnog i gospodarskog razvoja, klimatskih promjena te prometnih i demografskih pitanja, koji se moraju riješiti uspostavom odgovarajućih veza s urbanim i nizinskim područjima te jamčenjem pristupa digitalnim uslugama; |
| --- | --- |

J.

budući da se planinske regije suočavaju s ozbiljnim izazovima u pogledu socijalnog i gospodarskog razvoja, klimatskih promjena te prometnih i demografskih pitanja, koji se moraju riješiti uspostavom odgovarajućih veza s urbanim i nizinskim područjima te jamčenjem pristupa digitalnim uslugama;

| K. | budući da planinska područja s očuvanim ekosustavima i njihove usluge mogu pružiti osnovu za mnoge gospodarske aktivnosti, posebno za poljoprivredu, šumarstvo, turizam i energetiku, uzimajući u obzir kulturnu i prirodnu baštinu tih područja te diversifikaciju poljoprivrednih gospodarstava; budući da je to moguće potaknuti koordiniranim djelovanjem i/ili prekograničnom suradnjom te budući da su u planinskim područjima sačuvani jedinstveni uvjeti i tradicionalna znanja te da se ondje krije snažan potencijal za usmjeravanje ka kvalitetnim poljoprivrednim sustavima; |
| --- | --- |

K.

budući da planinska područja s očuvanim ekosustavima i njihove usluge mogu pružiti osnovu za mnoge gospodarske aktivnosti, posebno za poljoprivredu, šumarstvo, turizam i energetiku, uzimajući u obzir kulturnu i prirodnu baštinu tih područja te diversifikaciju poljoprivrednih gospodarstava; budući da je to moguće potaknuti koordiniranim djelovanjem i/ili prekograničnom suradnjom te budući da su u planinskim područjima sačuvani jedinstveni uvjeti i tradicionalna znanja te da se ondje krije snažan potencijal za usmjeravanje ka kvalitetnim poljoprivrednim sustavima;

| L. | budući da su ledenjaci karakteristični za europske planine i da imaju središnju ulogu u ekosustavima i vodenim sustavima planina, budući da je njihovo povlačenje od sredine 19. stoljeća u pogledu mase i duljine dosegnulo zabrinjavajuće razine i da su brojni europski ledenjaci već nestali ili bi mogli nestati do 2050.; |
| --- | --- |

L.

budući da su ledenjaci karakteristični za europske planine i da imaju središnju ulogu u ekosustavima i vodenim sustavima planina, budući da je njihovo povlačenje od sredine 19. stoljeća u pogledu mase i duljine dosegnulo zabrinjavajuće razine i da su brojni europski ledenjaci već nestali ili bi mogli nestati do 2050.;

| M. | budući da dodatni troškovi prouzročeni klimatskim i topografskim uvjetima, udaljenošću od gospodarskih središta i izoliranošću sprječavaju gospodarski, socijalni i kulturni razvoj planinskih regija; budući da se zbog manjka dostatne infrastrukture, uključujući slabu pokrivenost širokopojasnim internetom, i malih ulaganja u planinska područja dodatno produbljuje jaz između planinskih i drugih područja; budući da se napori u održavanju poljoprivredne gospodarske proizvodnje u planinskim područjima EU-a moraju poduprijeti većom fizičkom i digitalnom dostupnošću, odgovarajućom infrastrukturom kao i pristupom stanovnika tih regija javnim uslugama te uslugama od općeg interesa kao što su obrazovanje, socijalne usluge, zdravstvo, prijevoz i poštanske usluge; |
| --- | --- |

M.

budući da dodatni troškovi prouzročeni klimatskim i topografskim uvjetima, udaljenošću od gospodarskih središta i izoliranošću sprječavaju gospodarski, socijalni i kulturni razvoj planinskih regija; budući da se zbog manjka dostatne infrastrukture, uključujući slabu pokrivenost širokopojasnim internetom, i malih ulaganja u planinska područja dodatno produbljuje jaz između planinskih i drugih područja; budući da se napori u održavanju poljoprivredne gospodarske proizvodnje u planinskim područjima EU-a moraju poduprijeti većom fizičkom i digitalnom dostupnošću, odgovarajućom infrastrukturom kao i pristupom stanovnika tih regija javnim uslugama te uslugama od općeg interesa kao što su obrazovanje, socijalne usluge, zdravstvo, prijevoz i poštanske usluge;

| N. | budući da u Europi postoje različite vrste planinskih regija koje veže činjenica da dijele temeljne probleme kao što su slaba dostupnost, slabe mogućnosti zapošljavanja, starenje stanovništva, nedovoljna povezanost, utjecaj klimatskih promjena i intenziviranje ljudskih proizvodnih djelatnosti; budući da je potrebno poduzeti aktivne korake za rješavanje tih aspekata; |
| --- | --- |

N.

budući da u Europi postoje različite vrste planinskih regija koje veže činjenica da dijele temeljne probleme kao što su slaba dostupnost, slabe mogućnosti zapošljavanja, starenje stanovništva, nedovoljna povezanost, utjecaj klimatskih promjena i intenziviranje ljudskih proizvodnih djelatnosti; budući da je potrebno poduzeti aktivne korake za rješavanje tih aspekata;

| O. | budući da je u okolnostima obilježenima nestabilnim tržištima i cijenama, povećanjem proizvodnih troškova, rastućom konkurencijom, ukidanjem mliječnih kvota i ekološkim izazovima izuzetno važno osigurati proizvodnju hrane i multifunkcionalnu ulogu poljoprivrede kako bi se u planinskim područjima održala dodana vrijednost, potaknulo održivo zapošljavanje te omogućila dostupnost drugih izvora prihoda; |
| --- | --- |

O.

budući da je u okolnostima obilježenima nestabilnim tržištima i cijenama, povećanjem proizvodnih troškova, rastućom konkurencijom, ukidanjem mliječnih kvota i ekološkim izazovima izuzetno važno osigurati proizvodnju hrane i multifunkcionalnu ulogu poljoprivrede kako bi se u planinskim područjima održala dodana vrijednost, potaknulo održivo zapošljavanje te omogućila dostupnost drugih izvora prihoda;

| P. | budući da se planinske regije koje su dio vanjskih granica EU-a suočavaju s dodatnim poteškoćama te su pod većim utjecajem negativnih trendova koji se pojavljuju u svim planinskim regijama; |
| --- | --- |

P.

budući da se planinske regije koje su dio vanjskih granica EU-a suočavaju s dodatnim poteškoćama te su pod većim utjecajem negativnih trendova koji se pojavljuju u svim planinskim regijama;

| Q. | budući da se u Europi nalaze planinski lanci koji se protežu kroz više država članica, kao i na teritorij država koje nisu članice EU-a, primjerice, planinski lanac Karpata koji je nakon posljednjeg proširenja EU-a postao istočna granica EU-a i danas je vrlo važno geopolitičko područje na kojem se susreću strateški politički interesi od velike važnosti u pogledu stabilnosti Unije; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u Europi nalaze planinski lanci koji se protežu kroz više država članica, kao i na teritorij država koje nisu članice EU-a, primjerice, planinski lanac Karpata koji je nakon posljednjeg proširenja EU-a postao istočna granica EU-a i danas je vrlo važno geopolitičko područje na kojem se susreću strateški politički interesi od velike važnosti u pogledu stabilnosti Unije;

| R. | budući da u mnogim planinskim regijama ne postoje osnovna infrastruktura, javne usluge ni stalan pristup uslugama od općeg interesa, a naročito u područjima sa sezonskim aktivnostima; |
| --- | --- |

R.

budući da u mnogim planinskim regijama ne postoje osnovna infrastruktura, javne usluge ni stalan pristup uslugama od općeg interesa, a naročito u područjima sa sezonskim aktivnostima;

| S. | budući da je planinska poljoprivreda važna za identitet i kulturu planinskih regija te i dalje doprinosi zaposlenosti i specifičnim sektorima gospodarstva u tim regijama, među kojima su šumski resursi i turizam, imajući na umu da se nastavlja diversifikacija njihovih gospodarstava i zaposlenosti te da oni imaju ključnu ulogu u kružnoj ekonomiji; |
| --- | --- |

S.

budući da je planinska poljoprivreda važna za identitet i kulturu planinskih regija te i dalje doprinosi zaposlenosti i specifičnim sektorima gospodarstva u tim regijama, među kojima su šumski resursi i turizam, imajući na umu da se nastavlja diversifikacija njihovih gospodarstava i zaposlenosti te da oni imaju ključnu ulogu u kružnoj ekonomiji;

| T. | budući da su određene najudaljenije regije ujedno i planinske regije vulkanskog podrijetla (s aktivnim ili neaktivnim vulkanima, vulkanskim masivima ili lancima i vulkanskim otocima), čiji je jedan dio pod vodom, a drugi iznad vode, te da im topologija njihova područja stvara poteškoće; |
| --- | --- |

T.

budući da su određene najudaljenije regije ujedno i planinske regije vulkanskog podrijetla (s aktivnim ili neaktivnim vulkanima, vulkanskim masivima ili lancima i vulkanskim otocima), čiji je jedan dio pod vodom, a drugi iznad vode, te da im topologija njihova područja stvara poteškoće;

| U. | budući da se žene koje žive u planinskim regijama, posebice u regijama s nepovoljnim položajem, često suočavaju s problemima koji se odnose na njihov pristup višim razinama obrazovanja i poštenim mogućnostima zapošljavanja; |
| --- | --- |

U.

budući da se žene koje žive u planinskim regijama, posebice u regijama s nepovoljnim položajem, često suočavaju s problemima koji se odnose na njihov pristup višim razinama obrazovanja i poštenim mogućnostima zapošljavanja;

| V. | budući da je nužno pronaći odgovor na izazove depopulacije, klimatskih promjena, manjka dostupnih poljoprivrednih zemljišta, napuštanja poljoprivrednih zemljišta i s tim povezanog problema zarastanja grmlja i drveća te očuvanja planinskih travnjaka; |
| --- | --- |

V.

budući da je nužno pronaći odgovor na izazove depopulacije, klimatskih promjena, manjka dostupnih poljoprivrednih zemljišta, napuštanja poljoprivrednih zemljišta i s tim povezanog problema zarastanja grmlja i drveća te očuvanja planinskih travnjaka;

| W. | budući da uzgoj životinja (proizvodnja mlijeka i mliječnih proizvoda i ekstenzivna proizvodnja mesa) ima veliku ulogu u planinskim područjima mnogih zemalja EU-a; budući da u tim područjima nepovoljni uvjeti na tržištu i znatno veći troškovi snažno utječu na mala poljoprivredna gospodarstva; |
| --- | --- |

W.

budući da uzgoj životinja (proizvodnja mlijeka i mliječnih proizvoda i ekstenzivna proizvodnja mesa) ima veliku ulogu u planinskim područjima mnogih zemalja EU-a; budući da u tim područjima nepovoljni uvjeti na tržištu i znatno veći troškovi snažno utječu na mala poljoprivredna gospodarstva;

| X. | budući da se u članku 174. stavku 3. UFEU-a izričito spominje da je posebnu pozornost, među ostalim, potrebno posvetiti planinskim regijama; budući da postoje brojne politike, programi i strategije EU-a kojima se neizravno utječe na planinske regije; |
| --- | --- |

X.

budući da se u članku 174. stavku 3. UFEU-a izričito spominje da je posebnu pozornost, među ostalim, potrebno posvetiti planinskim regijama; budući da postoje brojne politike, programi i strategije EU-a kojima se neizravno utječe na planinske regije;

Usklađen pristup i opća razmatranja

| 1. | poziva Komisiju da pokrene proces utvrđivanja radne definicije funkcionalnih planinskih regija u kontekstu kohezijske politike, kojom će se nadopuniti definicija planinskih regija koja se koristi u kontekstu Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, u cilju poboljšanja koordinacije dotičnih politika i mjera; smatra da takva definicija mora biti široka i uključiva te da se njome treba voditi računa o raznim čimbenicima kao što su visina, pristupačnost i strmina; poziva Komisiju da pruži sveobuhvatnu definiciju kojom su pokrivene i vulkanske regije na otocima i najudaljenije regije, kao i područja koja su, iako nisu planinska, većinom integrirana u planinska područja; u tom kontekstu ističe da je ideja izražena u Strategiji EU-a za alpsku regiju (EUSALP) o uključivanju neplaninskih područja u tu strategiju dobra inicijativa; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisiju da pokrene proces utvrđivanja radne definicije funkcionalnih planinskih regija u kontekstu kohezijske politike, kojom će se nadopuniti definicija planinskih regija koja se koristi u kontekstu Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, u cilju poboljšanja koordinacije dotičnih politika i mjera; smatra da takva definicija mora biti široka i uključiva te da se njome treba voditi računa o raznim čimbenicima kao što su visina, pristupačnost i strmina; poziva Komisiju da pruži sveobuhvatnu definiciju kojom su pokrivene i vulkanske regije na otocima i najudaljenije regije, kao i područja koja su, iako nisu planinska, većinom integrirana u planinska područja; u tom kontekstu ističe da je ideja izražena u Strategiji EU-a za alpsku regiju (EUSALP) o uključivanju neplaninskih područja u tu strategiju dobra inicijativa;

| 2. | smatra da bi u sklopu politika EU-a trebao postojati poseban pristup planinskim regijama, s obzirom na to da one imaju očite strukturne nedostatke; tim je regijama potrebna dodatna pomoć kako bi se prevladali izazovi klimatskih promjena, kako bi se omogućilo ne samo sezonsko zapošljavanje nego i zapošljavanje tijekom cijele godine, gospodarski razvoj, sprečavanje prirodnih katastrofa i upravljanje njima te zaštita okoliša i kako bi se pomoglo pri ostvarivanju ciljeva EU-a u području obnovljive energije; shodno tomu smatra da bi se planinske regije trebale uvrstiti u sve aspekte politika EU-a, pa tako i u kohezijsku politiku, uvođenjem procjene teritorijalnog učinka; |
| --- | --- |

2.

smatra da bi u sklopu politika EU-a trebao postojati poseban pristup planinskim regijama, s obzirom na to da one imaju očite strukturne nedostatke; tim je regijama potrebna dodatna pomoć kako bi se prevladali izazovi klimatskih promjena, kako bi se omogućilo ne samo sezonsko zapošljavanje nego i zapošljavanje tijekom cijele godine, gospodarski razvoj, sprečavanje prirodnih katastrofa i upravljanje njima te zaštita okoliša i kako bi se pomoglo pri ostvarivanju ciljeva EU-a u području obnovljive energije; shodno tomu smatra da bi se planinske regije trebale uvrstiti u sve aspekte politika EU-a, pa tako i u kohezijsku politiku, uvođenjem procjene teritorijalnog učinka;

| 3. | prepoznaje da EU nema posebnu politiku za planinske regije te ističe da se već postojećim politikama, programima i strategijama kojima se neizravno utječe na ta područja pruža temelj za oblikovanje „Programa za planinske regije EU-a” koji bi trebao biti prvi korak prema uspostavljanju strategije EU-a usmjerene na dugoročni razvoj planinskih regija i područja koja ovise o njima; |
| --- | --- |

3.

prepoznaje da EU nema posebnu politiku za planinske regije te ističe da se već postojećim politikama, programima i strategijama kojima se neizravno utječe na ta područja pruža temelj za oblikovanje „Programa za planinske regije EU-a” koji bi trebao biti prvi korak prema uspostavljanju strategije EU-a usmjerene na dugoročni razvoj planinskih regija i područja koja ovise o njima;

| 4. | poziva Komisiju da radi na „Programu za planinske regije EU-a” koji bi trebao biti okvir kojim se doprinosi međunarodnim, prekograničnim i međuregionalnim politikama; vjeruje da bi se u sklopu tog budućeg programa trebali utvrditi prioriteti za razvoj tih regija kako bi se bolje uskladile sektorske politike, kako bi se mogućnostima za njihovo financiranje upravljalo u okviru fondova EU-a i kako bi se ostvarile dugoročne održive politike u području uključenosti; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da radi na „Programu za planinske regije EU-a” koji bi trebao biti okvir kojim se doprinosi međunarodnim, prekograničnim i međuregionalnim politikama; vjeruje da bi se u sklopu tog budućeg programa trebali utvrditi prioriteti za razvoj tih regija kako bi se bolje uskladile sektorske politike, kako bi se mogućnostima za njihovo financiranje upravljalo u okviru fondova EU-a i kako bi se ostvarile dugoročne održive politike u području uključenosti;

| 5. | u kontekstu ovog programa poziva Europsku komisiju da uspostavi poseban i temeljit program zaštite europskih ledenjaka koji bi mogli nestati do 2050.; |
| --- | --- |

5.

u kontekstu ovog programa poziva Europsku komisiju da uspostavi poseban i temeljit program zaštite europskih ledenjaka koji bi mogli nestati do 2050.;

| 6. | poziva na povećanje sinergija usklađivanjem politika, strategija i programa EU-a kojima se neizravno utječe na planinske regije, kao što su Obzor 2020., Program za konkurentnost tvrtki i malih i srednjih poduzeća (COSME), Financijski instrument za okoliš (LIFE), Natura 2000, Strategija EU-a za razvoj širokopojasnog pristupa, Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, Akcijski program EU-a za zaštitu okoliša, Instrument za povezivanje Europe, europska teritorijalna suradnja, fondovi ESI i Europski fond za strateška ulaganja (EFSU), kao i inicijative u vezi s makroregionalnim strategijama; poziva Komisiju da razmotri konkretnu primjenu i funkcioniranje tih programa u planinskim regijama; |
| --- | --- |

6.

poziva na povećanje sinergija usklađivanjem politika, strategija i programa EU-a kojima se neizravno utječe na planinske regije, kao što su Obzor 2020., Program za konkurentnost tvrtki i malih i srednjih poduzeća (COSME), Financijski instrument za okoliš (LIFE), Natura 2000, Strategija EU-a za razvoj širokopojasnog pristupa, Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, Akcijski program EU-a za zaštitu okoliša, Instrument za povezivanje Europe, europska teritorijalna suradnja, fondovi ESI i Europski fond za strateška ulaganja (EFSU), kao i inicijative u vezi s makroregionalnim strategijama; poziva Komisiju da razmotri konkretnu primjenu i funkcioniranje tih programa u planinskim regijama;

| 7. | naglašava važnost postizanja sinergije među politikama, instrumentima i sektorima, za koju je potrebno primijeniti integrirani pristup; ističe vrijedno iskustvo dobiveno prilikom provedbe Alpske konvencije, kojim se usklađuju gospodarski, društveni i ekološki interesi; |
| --- | --- |

7.

naglašava važnost postizanja sinergije među politikama, instrumentima i sektorima, za koju je potrebno primijeniti integrirani pristup; ističe vrijedno iskustvo dobiveno prilikom provedbe Alpske konvencije, kojim se usklađuju gospodarski, društveni i ekološki interesi;

| 8. | ističe nedostatak iskoristivih zemljišta u planinskim regijama, što potencijalno dovodi do sukoba zbog različitih ili preklapajućih interesa u vezi s klasifikacijom i uporabom zemljišta; stoga poziva države članice da razviju i primijene alate za prostorno planiranje kojima se olakšava koordinacija i sudjelovanje javnosti u teritorijalnom razvoju; smatra da je Protokol o prostornom planiranju i održivom razvoju Alpske konvencije važan primjer koji se može dodatno iskoristiti; |
| --- | --- |

8.

ističe nedostatak iskoristivih zemljišta u planinskim regijama, što potencijalno dovodi do sukoba zbog različitih ili preklapajućih interesa u vezi s klasifikacijom i uporabom zemljišta; stoga poziva države članice da razviju i primijene alate za prostorno planiranje kojima se olakšava koordinacija i sudjelovanje javnosti u teritorijalnom razvoju; smatra da je Protokol o prostornom planiranju i održivom razvoju Alpske konvencije važan primjer koji se može dodatno iskoristiti;

| 9. | poziva parkove prirode u državama članicama koje dijele granicu s jednom ili više država da razviju zajedničke pristupe upravljanju, razvoju i zaštiti tih parkova prirode; |
| --- | --- |

9.

poziva parkove prirode u državama članicama koje dijele granicu s jednom ili više država da razviju zajedničke pristupe upravljanju, razvoju i zaštiti tih parkova prirode;

| 10. | napominje da je nedavnim reformama zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i regionalne politike omogućeno regionalno upravljanje europskim sredstvima za koheziju; |
| --- | --- |

10.

napominje da je nedavnim reformama zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i regionalne politike omogućeno regionalno upravljanje europskim sredstvima za koheziju;

| 11. | poziva upravne vlasti da razmotre povećanje odobrenih sredstava u okviru fondova ESI na nacionalnoj razini za pružanje potpore nerazvijenim planinskim područjima, uz primjenu pristupa politikama kojim se obuhvaća više sektora, kada je to moguće; poziva države članice da potiču ulaganja u planinske regije davanjem prednosti mjerama za financiranje operativnih programa za takva područja; |
| --- | --- |

11.

poziva upravne vlasti da razmotre povećanje odobrenih sredstava u okviru fondova ESI na nacionalnoj razini za pružanje potpore nerazvijenim planinskim područjima, uz primjenu pristupa politikama kojim se obuhvaća više sektora, kada je to moguće; poziva države članice da potiču ulaganja u planinske regije davanjem prednosti mjerama za financiranje operativnih programa za takva područja;

| 12. | naglašava da je potrebno postaviti teritorijalnu dimenziju kohezijske politike kao prioritet s pomoću ciljanih inicijativa za teritorijalni razvoj i dodatne podrške teritorijalnoj suradnji na europskoj razini; |
| --- | --- |

12.

naglašava da je potrebno postaviti teritorijalnu dimenziju kohezijske politike kao prioritet s pomoću ciljanih inicijativa za teritorijalni razvoj i dodatne podrške teritorijalnoj suradnji na europskoj razini;

| 13. | naglašava da države članice i regije u okviru Uredbe o ruralnom razvoju imaju mogućnost stvaranja tematskih potprograma usmjerenih na potrebe planinskih područja, koja imaju pravo na veće iznose potpore javnog financiranja; potiče ih da tu mogućnost iskoriste; napominje da nijedno nadležno tijelo to do sada nije učinilo; smatra, međutim, da to nužno ne znači da nikakva posebna pomoć nije predviđena za ta područja; |
| --- | --- |

13.

naglašava da države članice i regije u okviru Uredbe o ruralnom razvoju imaju mogućnost stvaranja tematskih potprograma usmjerenih na potrebe planinskih područja, koja imaju pravo na veće iznose potpore javnog financiranja; potiče ih da tu mogućnost iskoriste; napominje da nijedno nadležno tijelo to do sada nije učinilo; smatra, međutim, da to nužno ne znači da nikakva posebna pomoć nije predviđena za ta područja;

| 14. | potiče države članice da se služe instrumentima kao što su integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj kojim upravlja zajednica (CLLD) kako bi pružile podršku razvoju planinskih područja te njihovim specifičnim razvojnim ciljevima i potencijalu; potiče lokalne akcijske skupine da podrže lokalni razvoj kojim upravlja zajednica kako bi se potaknulo stvaranje međunarodnih mreža i radnih metoda koji se temelje na suradnji; |
| --- | --- |

14.

potiče države članice da se služe instrumentima kao što su integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj kojim upravlja zajednica (CLLD) kako bi pružile podršku razvoju planinskih područja te njihovim specifičnim razvojnim ciljevima i potencijalu; potiče lokalne akcijske skupine da podrže lokalni razvoj kojim upravlja zajednica kako bi se potaknulo stvaranje međunarodnih mreža i radnih metoda koji se temelje na suradnji;

| 15. | naglašava potencijal i važnost postojanja makroregionalnih strategija za održivi razvoj planinskih regija EU-a te njihova budućeg razvoja sa snažnom dimenzijom prekogranične suradnje, kada je to moguće; poziva na to da se u obzir uzmu iskustva povezana s provedbom drugih makroregionalnih strategija EU-a; |
| --- | --- |

15.

naglašava potencijal i važnost postojanja makroregionalnih strategija za održivi razvoj planinskih regija EU-a te njihova budućeg razvoja sa snažnom dimenzijom prekogranične suradnje, kada je to moguće; poziva na to da se u obzir uzmu iskustva povezana s provedbom drugih makroregionalnih strategija EU-a;

| 16. | pozdravlja aktualne inicijative za Karpate uključene u strategiju EU-a za regiju Podunavlja i napredak ostvaren u okviru makroregionalne strategije EU-a za Alpe; napominje da je potonja strategija dobar primjer integriranog pristupa teritorijalnom razvoju koji uzima u obzir planinska područja i regije koje su s njima povezane; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja aktualne inicijative za Karpate uključene u strategiju EU-a za regiju Podunavlja i napredak ostvaren u okviru makroregionalne strategije EU-a za Alpe; napominje da je potonja strategija dobar primjer integriranog pristupa teritorijalnom razvoju koji uzima u obzir planinska područja i regije koje su s njima povezane;

| 17. | vjeruje da instrument europske teritorijalne suradnje nudi odličnu priliku za razmjenu najboljih praksi i znanja među planinskim regijama, koje se u mnogim slučajevima nalaze na nacionalnim granicama te poziva na ostvarenje posebne planinske dimenzije u okviru buduće europske teritorijalne suradnje; pozdravlja inicijative kao što su „Politike protiv depopulacije planinskih područja” (PADIMA) kojima je cilj rješavanje specifičnih problema s kojima se suočavaju planinske regije; ističe da su programi INTERREG i druge inicijative za suradnju, kao što su europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) i europska gospodarska interesna udruženja (EEIG), važni za usklađeno razvijanje zajedničkih područja i planinskih lanaca u regijama u kojima se nalaze prekogranična planinska područja; |
| --- | --- |

17.

vjeruje da instrument europske teritorijalne suradnje nudi odličnu priliku za razmjenu najboljih praksi i znanja među planinskim regijama, koje se u mnogim slučajevima nalaze na nacionalnim granicama te poziva na ostvarenje posebne planinske dimenzije u okviru buduće europske teritorijalne suradnje; pozdravlja inicijative kao što su „Politike protiv depopulacije planinskih područja” (PADIMA) kojima je cilj rješavanje specifičnih problema s kojima se suočavaju planinske regije; ističe da su programi INTERREG i druge inicijative za suradnju, kao što su europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) i europska gospodarska interesna udruženja (EEIG), važni za usklađeno razvijanje zajedničkih područja i planinskih lanaca u regijama u kojima se nalaze prekogranična planinska područja;

| 18. | poziva Komisiju da predstavi komunikaciju koja bi sadržavala „Program za planinske regije EU-a” te da nakon toga predstavi Bijelu knjigu o razvoju planinskih regija na temelju najboljih praksi, a koja bi uključivala lokalna, regionalna i nacionalna tijela te druge relevantne dionike, uključujući gospodarske i socijalne partnere te predstavnike civilnog društva; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da predstavi komunikaciju koja bi sadržavala „Program za planinske regije EU-a” te da nakon toga predstavi Bijelu knjigu o razvoju planinskih regija na temelju najboljih praksi, a koja bi uključivala lokalna, regionalna i nacionalna tijela te druge relevantne dionike, uključujući gospodarske i socijalne partnere te predstavnike civilnog društva;

| 19. | inzistira na tome da Komisija i drugi dionici provode temeljitu i redovnu procjenu stanja u planinskim regijama EU-a te da analiziraju podatke kao što su rezultati provedbe operativnih programa kohezijske politike i pokazatelji promjena kvalitete života i demografske situacije, kako bi se na pravilan način usmjerila sredstva i provedba politika EU-a; |
| --- | --- |

19.

inzistira na tome da Komisija i drugi dionici provode temeljitu i redovnu procjenu stanja u planinskim regijama EU-a te da analiziraju podatke kao što su rezultati provedbe operativnih programa kohezijske politike i pokazatelji promjena kvalitete života i demografske situacije, kako bi se na pravilan način usmjerila sredstva i provedba politika EU-a;

| 20. | naglašava da je potrebno imati pouzdane i raščlanjene statističke podatke na kojima bi se temeljile političke inicijative; |
| --- | --- |

20.

naglašava da je potrebno imati pouzdane i raščlanjene statističke podatke na kojima bi se temeljile političke inicijative;

| 21. | poziva na suradnju s europskim državama koje nisu članice EU-a te s regionalnom i lokalnom samoupravom radi provedbe politike za planinske regije; |
| --- | --- |

21.

poziva na suradnju s europskim državama koje nisu članice EU-a te s regionalnom i lokalnom samoupravom radi provedbe politike za planinske regije;

| 22. | poziva Komisiju da potiče korištenje financijskih instrumenata u planinskim regijama kako bi se postigli konkretni rezultati; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da potiče korištenje financijskih instrumenata u planinskim regijama kako bi se postigli konkretni rezultati;

| 23. | pozdravlja aktualnu raspravu o pojednostavnjenju kohezijske politike; nada se da će pojednostavnjen okvir i dostupnost instrumenata kojima se dionici i primatelji lakše koriste pridonijeti razvoju planinskih regija EU-a; poziva na usmjeravanje posebne pozornosti na pojednostavnjenje i napore za poticanje ulaganja u planinske regije; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja aktualnu raspravu o pojednostavnjenju kohezijske politike; nada se da će pojednostavnjen okvir i dostupnost instrumenata kojima se dionici i primatelji lakše koriste pridonijeti razvoju planinskih regija EU-a; poziva na usmjeravanje posebne pozornosti na pojednostavnjenje i napore za poticanje ulaganja u planinske regije;

| 24. | poziva Komisiju da predloži proglašenje Europske godine otoka i planina; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da predloži proglašenje Europske godine otoka i planina;

Radna mjesta i gospodarski rast u planinskim regijama

| 25. | napominje da se mali i srednji poduzetnici u planinskim regijama susreću s ozbiljnim poteškoćama koje proizlaze iz slabe dostupnosti, infrastrukture i povezanosti te manjka ljudskih resursa; poziva Komisiju da posebno posveti pozornost razvoju malih i srednjih poduzeća u planinskim regijama, posebno u područjima pogođenima prirodnim i klimatskim katastrofama te stoga poziva države članice da daju prednost ulaganjima u infrastrukturu i u usluge u planinskim regijama; poziva na stvaranje sinergija između sredstava iz fondova ESI i drugih programa i inicijativa koje EU subvencionira kako bi se stvorio sveobuhvatan i učinkovit pristup politikama te time maksimalno unaprijedila podrška koja se pruža malim i srednjim poduzećima i poduzetništvu; ističe da se je potrebno razviti integrirane strategije usmjerene na konkretna područja u planinskim regijama u cilju utvrđivanja posebnih mogućnosti za razvoj te da bi te strategije trebale uključivati mjere za povećanje povezanosti lokalnih malih i srednjih poduzeća te poboljšanje odnosa i koordinacije unutar sektora i među sektorima; |
| --- | --- |

25.

napominje da se mali i srednji poduzetnici u planinskim regijama susreću s ozbiljnim poteškoćama koje proizlaze iz slabe dostupnosti, infrastrukture i povezanosti te manjka ljudskih resursa; poziva Komisiju da posebno posveti pozornost razvoju malih i srednjih poduzeća u planinskim regijama, posebno u područjima pogođenima prirodnim i klimatskim katastrofama te stoga poziva države članice da daju prednost ulaganjima u infrastrukturu i u usluge u planinskim regijama; poziva na stvaranje sinergija između sredstava iz fondova ESI i drugih programa i inicijativa koje EU subvencionira kako bi se stvorio sveobuhvatan i učinkovit pristup politikama te time maksimalno unaprijedila podrška koja se pruža malim i srednjim poduzećima i poduzetništvu; ističe da se je potrebno razviti integrirane strategije usmjerene na konkretna područja u planinskim regijama u cilju utvrđivanja posebnih mogućnosti za razvoj te da bi te strategije trebale uključivati mjere za povećanje povezanosti lokalnih malih i srednjih poduzeća te poboljšanje odnosa i koordinacije unutar sektora i među sektorima;

| 26. | naglašava važnost razvijanja višestruke poljoprivredne proizvodnje povezane s aktivnostima u području razvoja turizma i zaštite okoliša te važnost strukturiranja prehrambenih lanaca u planinskim područjima, bilo u okviru udruženja proizvođača, čime se poljoprivrednicima povećava pregovaračka moć, bilo u okviru stvaranja lokalnih tržišta i kratkih opskrbnih lanaca; ističe da je potrebno zajamčiti pristup velikim tržištima i uvesti mjere za promicanje kvalitete ta za promociju i zaštitu proizvoda, čime se postiže bolje plasiranje poljoprivrednih proizvoda na tržište te ih se uključuje u zajedničke turističke proizvode određenog geografskog područja; štoviše, s obzirom na to da planinska područja imaju veliki potencijal za proizvodnju prehrambenih proizvoda visoke kvalitete, poziva Komisiju i države članice da pokrenu raspravu o uvođenju posebne oznake za planinske prehrambene proizvode na razini EU-a; |
| --- | --- |

26.

naglašava važnost razvijanja višestruke poljoprivredne proizvodnje povezane s aktivnostima u području razvoja turizma i zaštite okoliša te važnost strukturiranja prehrambenih lanaca u planinskim područjima, bilo u okviru udruženja proizvođača, čime se poljoprivrednicima povećava pregovaračka moć, bilo u okviru stvaranja lokalnih tržišta i kratkih opskrbnih lanaca; ističe da je potrebno zajamčiti pristup velikim tržištima i uvesti mjere za promicanje kvalitete ta za promociju i zaštitu proizvoda, čime se postiže bolje plasiranje poljoprivrednih proizvoda na tržište te ih se uključuje u zajedničke turističke proizvode određenog geografskog područja; štoviše, s obzirom na to da planinska područja imaju veliki potencijal za proizvodnju prehrambenih proizvoda visoke kvalitete, poziva Komisiju i države članice da pokrenu raspravu o uvođenju posebne oznake za planinske prehrambene proizvode na razini EU-a;

| 27. | u tom kontekstu uviđa da je potrebna podrška EPFRR-a za poljoprivrednu proizvodnju u planinskim područjima i za napore u stvaranju dodane vrijednosti uz pomoć sinergije s drugim fondovima i inicijativama EU-a te privatnih financijskih instrumenata kako bi se pozitivno utjecalo na planinske regije; |
| --- | --- |

27.

u tom kontekstu uviđa da je potrebna podrška EPFRR-a za poljoprivrednu proizvodnju u planinskim područjima i za napore u stvaranju dodane vrijednosti uz pomoć sinergije s drugim fondovima i inicijativama EU-a te privatnih financijskih instrumenata kako bi se pozitivno utjecalo na planinske regije;

| 28. | pozdravlja napredak koji je postignut u pogledu strategije EU-a za šume; podupire održivi razvoj šuma na razini Unije, posebno u pogledu utjecaja koji šume imaju na očuvanje okoliša i biološke raznolikosti te postizanja ciljeva na području obnovljive energije; napominje da bi se u okviru strategije mogla naglasiti gospodarska dimenzija šumarstva; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja napredak koji je postignut u pogledu strategije EU-a za šume; podupire održivi razvoj šuma na razini Unije, posebno u pogledu utjecaja koji šume imaju na očuvanje okoliša i biološke raznolikosti te postizanja ciljeva na području obnovljive energije; napominje da bi se u okviru strategije mogla naglasiti gospodarska dimenzija šumarstva;

| 29. | smatra da se šumarstvom mogu otvoriti radna mjesta i potaknuti gospodarski razvoj za planinske regije i da je stoga potrebno dugoročno zajamčiti postojanje šumskih resursa te ih iskorištavati na održiv način; podsjeća da su šume od iznimne važnosti za ekosustav i da u planinskim područjima imaju važnu ulogu u sprečavanju nastanka lavina, klizišta i poplava; poziva na pružanje podrške malim i srednjim poduzećima, posebno onima uspostavljenima u planinskim područjima, a koja su uključena u šumarski sektor i koja u potpunosti poštuju načelo ekološke održivosti; posebnu ističe gospodarsku i socijalnu ulogu šumarstva u planinskim područjima kao i važnost ulaganja za učinkovito korištenje šumskim resursima u tim regijama; podsjeća na važnu ulogu koju šume imaju u pružanju primarnih i sekundarnih sirovina koje se koriste u farmaceutskoj, kozmetičkoj i prehrambenoj industriji, pridonoseći time otvaranju novih radnih mjesta; u tom pogledu poziva na to da se kohezijska politika više usredotoči na održivo upravljanje šumama; |
| --- | --- |

29.

smatra da se šumarstvom mogu otvoriti radna mjesta i potaknuti gospodarski razvoj za planinske regije i da je stoga potrebno dugoročno zajamčiti postojanje šumskih resursa te ih iskorištavati na održiv način; podsjeća da su šume od iznimne važnosti za ekosustav i da u planinskim područjima imaju važnu ulogu u sprečavanju nastanka lavina, klizišta i poplava; poziva na pružanje podrške malim i srednjim poduzećima, posebno onima uspostavljenima u planinskim područjima, a koja su uključena u šumarski sektor i koja u potpunosti poštuju načelo ekološke održivosti; posebnu ističe gospodarsku i socijalnu ulogu šumarstva u planinskim područjima kao i važnost ulaganja za učinkovito korištenje šumskim resursima u tim regijama; podsjeća na važnu ulogu koju šume imaju u pružanju primarnih i sekundarnih sirovina koje se koriste u farmaceutskoj, kozmetičkoj i prehrambenoj industriji, pridonoseći time otvaranju novih radnih mjesta; u tom pogledu poziva na to da se kohezijska politika više usredotoči na održivo upravljanje šumama;

| 30. | poziva na uvođenje dodatnih poticaja za očuvanje malih prerađivačkih poduzeća te malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava u planinskim područjima, koja su važna za zapošljavanje i proizvodnju proizvoda sa specifičnim karakteristikama kvalitete, ali koja u prosjeku imaju veće troškove i manju profitabilnost u odnosu na poljoprivredu i stočarstvo u okviru intenzivnoga gospodarstva; poziva Komisiju da promiče pilot-projekte za obnovu tradicionalnih gospodarskih aktivnosti, uključujući poljoprivredne i zanatske aktivnosti, u planinskim područjima koja se suočavaju s depopulacijom; poziva Komisiju i države članice da promiču pojednostavnjene administrativne postupke u pogledu podnošenja zahtjeva za dodjeljivanje sredstava i samog dodjeljivanja tih sredstava kako bi se malim zajednicama pružio bolji pristup financiranju i time potaknuo dugoročni razvoj i lakši pristup tržištima te kako bi se u planinskim područjima uspostavile organizacije proizvođača; |
| --- | --- |

30.

poziva na uvođenje dodatnih poticaja za očuvanje malih prerađivačkih poduzeća te malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava u planinskim područjima, koja su važna za zapošljavanje i proizvodnju proizvoda sa specifičnim karakteristikama kvalitete, ali koja u prosjeku imaju veće troškove i manju profitabilnost u odnosu na poljoprivredu i stočarstvo u okviru intenzivnoga gospodarstva; poziva Komisiju da promiče pilot-projekte za obnovu tradicionalnih gospodarskih aktivnosti, uključujući poljoprivredne i zanatske aktivnosti, u planinskim područjima koja se suočavaju s depopulacijom; poziva Komisiju i države članice da promiču pojednostavnjene administrativne postupke u pogledu podnošenja zahtjeva za dodjeljivanje sredstava i samog dodjeljivanja tih sredstava kako bi se malim zajednicama pružio bolji pristup financiranju i time potaknuo dugoročni razvoj i lakši pristup tržištima te kako bi se u planinskim područjima uspostavile organizacije proizvođača;

| 31. | poziva korisnike sredstava fondova ESI iz planinskih regija da ocijene potencijal i potrebe za uspostavljanjem lokalnih tehnoloških i održivih industrijskih parkova te da nakon odgovarajućih studija izvedivosti i analize troškova i koristi razmotre njihovu izgradnju korištenjem sredstava EU-a i nacionalnih sredstava; |
| --- | --- |

31.

poziva korisnike sredstava fondova ESI iz planinskih regija da ocijene potencijal i potrebe za uspostavljanjem lokalnih tehnoloških i održivih industrijskih parkova te da nakon odgovarajućih studija izvedivosti i analize troškova i koristi razmotre njihovu izgradnju korištenjem sredstava EU-a i nacionalnih sredstava;

| 32. | ističe da je za povećanje potencijala koji nude planinske regije potrebno koristiti strategije pametne specijalizacije u situacijama u kojima ih je moguće primijeniti; |
| --- | --- |

32.

ističe da je za povećanje potencijala koji nude planinske regije potrebno koristiti strategije pametne specijalizacije u situacijama u kojima ih je moguće primijeniti;

| 33. | naglašava potencijalno važnu ulogu socijalnih poduzeća i alternativnih poslovnih modela, kao što su zadruge i uzajamna društva, u uključivom i održivom razvoju planinskih regija, uključujući rješavanje problema isključenosti marginaliziranih skupina i rodne neravnopravnosti; |
| --- | --- |

33.

naglašava potencijalno važnu ulogu socijalnih poduzeća i alternativnih poslovnih modela, kao što su zadruge i uzajamna društva, u uključivom i održivom razvoju planinskih regija, uključujući rješavanje problema isključenosti marginaliziranih skupina i rodne neravnopravnosti;

| 34. | podržava korištenje fondova ESI za gospodarske sektore koji ne zagađuju i koji su usmjereni prema budućnosti, kao što su održivi turizam, kulturna baština, održivo šumarstvo, razvoj brzog interneta, obrtništvo i sektor obnovljivih izvora energije; ističe važnost razvoja novih inovativnih i promocije postojećih uspješnih modela turizma; |
| --- | --- |

34.

podržava korištenje fondova ESI za gospodarske sektore koji ne zagađuju i koji su usmjereni prema budućnosti, kao što su održivi turizam, kulturna baština, održivo šumarstvo, razvoj brzog interneta, obrtništvo i sektor obnovljivih izvora energije; ističe važnost razvoja novih inovativnih i promocije postojećih uspješnih modela turizma;

Društveno-gospodarska dimenzija planinskih regija

| 35. | napominje da bi se u okviru kohezijske politike mogao naglasiti prelazak na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika koje bi bilo otporno na klimatske promjene i učinkovito iskorištavalo resurse te koje bi bilo ekološki održivo; |
| --- | --- |

35.

napominje da bi se u okviru kohezijske politike mogao naglasiti prelazak na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika koje bi bilo otporno na klimatske promjene i učinkovito iskorištavalo resurse te koje bi bilo ekološki održivo;

| 36. | smatra da bi među prioritete ulaganja fondova ESI trebalo uvrstiti povećanje kvalifikacija radne snage i otvaranje novih radnih mjesta u zelenom gospodarstvu te naglašava da bi se politikama EU-a trebalo podupirati osposobljavanje u područjima kao što su planinska poljoprivreda, održivi turizam, obrtništvo, održivo šumarstvo i tehnologije obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

36.

smatra da bi među prioritete ulaganja fondova ESI trebalo uvrstiti povećanje kvalifikacija radne snage i otvaranje novih radnih mjesta u zelenom gospodarstvu te naglašava da bi se politikama EU-a trebalo podupirati osposobljavanje u područjima kao što su planinska poljoprivreda, održivi turizam, obrtništvo, održivo šumarstvo i tehnologije obnovljivih izvora energije;

| 37. | pozdravlja inicijative za privlačenje mladih osoba u poljoprivredni sektor i poziva Komisiju da izradi slične programe za planinske regije; poziva na poduzimanje mjera za poticanje mladih poljoprivrednika na djelovanje u područjima povezanima s kulturnom baštinom koja nisu ograničena samo na sezonske aktivnosti; ističe ulogu znanstvenih instituta i drugih obrazovnih ustanova koje se bave planinskom poljoprivredom; potiče mlade poljoprivrednike da sudjeluju u programima razmjene te da se služe platformama za e-učenje; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja inicijative za privlačenje mladih osoba u poljoprivredni sektor i poziva Komisiju da izradi slične programe za planinske regije; poziva na poduzimanje mjera za poticanje mladih poljoprivrednika na djelovanje u područjima povezanima s kulturnom baštinom koja nisu ograničena samo na sezonske aktivnosti; ističe ulogu znanstvenih instituta i drugih obrazovnih ustanova koje se bave planinskom poljoprivredom; potiče mlade poljoprivrednike da sudjeluju u programima razmjene te da se služe platformama za e-učenje;

| 38. | ističe važnost obrazovanja žena i djevojaka te povećanja njihove uključenosti u područjima kako što su znanost, tehnologija, inženjerstvo, matematika i poduzetništvo, uključujući sektore zelenoga gospodarstva; smatra da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti pružanju podrške i ohrabrivanju poljoprivrednica odnosno žena koje su kao samozaposlene osobe angažirane u neposrednoj trgovini, turizmu, obrtništvu i projektima; ističe važnost aktivne prisutnosti i uloge žena u planinskim područjima, a posebno u pogledu poticanja inovacija i procesa suradnje te održavanja pravilnog funkcioniranja tih područja; stoga poziva Komisiju i države članice da se u okviru Europskog socijalnog fonda i međunarodnih projekata koriste postojećim resursima i postupcima u pogledu inicijativa za mikrofinanciranje i mikrokreditiranje za žene te prilika za žene u pogledu razvijanja karijere; |
| --- | --- |

38.

ističe važnost obrazovanja žena i djevojaka te povećanja njihove uključenosti u područjima kako što su znanost, tehnologija, inženjerstvo, matematika i poduzetništvo, uključujući sektore zelenoga gospodarstva; smatra da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti pružanju podrške i ohrabrivanju poljoprivrednica odnosno žena koje su kao samozaposlene osobe angažirane u neposrednoj trgovini, turizmu, obrtništvu i projektima; ističe važnost aktivne prisutnosti i uloge žena u planinskim područjima, a posebno u pogledu poticanja inovacija i procesa suradnje te održavanja pravilnog funkcioniranja tih područja; stoga poziva Komisiju i države članice da se u okviru Europskog socijalnog fonda i međunarodnih projekata koriste postojećim resursima i postupcima u pogledu inicijativa za mikrofinanciranje i mikrokreditiranje za žene te prilika za žene u pogledu razvijanja karijere;

| 39. | naglašava da je važnost planinskih područja i učinkovitih mjera unutar EU-a uključena u najnoviju reformu zajedničke poljoprivredne politike; vjeruje da bi cilj zajedničke poljoprivredne politike trebao biti uklanjanje prirodnih i gospodarskih nedostataka s kojima se suočavaju poljoprivrednici te da bi se njome trebala pružiti sredstva za poljoprivrednike da iskoriste svoje prednosti; |
| --- | --- |

39.

naglašava da je važnost planinskih područja i učinkovitih mjera unutar EU-a uključena u najnoviju reformu zajedničke poljoprivredne politike; vjeruje da bi cilj zajedničke poljoprivredne politike trebao biti uklanjanje prirodnih i gospodarskih nedostataka s kojima se suočavaju poljoprivrednici te da bi se njome trebala pružiti sredstva za poljoprivrednike da iskoriste svoje prednosti;

| 40. | ističe važnost potpora iz prvog stupa zajedničke poljoprivredne politike u održavanju poljoprivredne proizvodnje i prihoda za poljoprivrednike u planinskim područjima; podsjeća da države članice imaju mogućnost uspostavljanja namjenskih izravnih potpora i vezanih isplata kako bi se kvalitetnije ispunili ti ciljevi; podsjeća da su nevezane potpore iz prvog stupa u mnogim državama članicama zbog nedovoljne interne konvergencije mnogo manje nego u poljoprivredno povoljnim područjima, čime se dodatno ograničava konkurentnost gospodarstava; |
| --- | --- |

40.

ističe važnost potpora iz prvog stupa zajedničke poljoprivredne politike u održavanju poljoprivredne proizvodnje i prihoda za poljoprivrednike u planinskim područjima; podsjeća da države članice imaju mogućnost uspostavljanja namjenskih izravnih potpora i vezanih isplata kako bi se kvalitetnije ispunili ti ciljevi; podsjeća da su nevezane potpore iz prvog stupa u mnogim državama članicama zbog nedovoljne interne konvergencije mnogo manje nego u poljoprivredno povoljnim područjima, čime se dodatno ograničava konkurentnost gospodarstava;

| 41. | smatra da se mjerama iz drugog stupa zajedničke poljoprivredne politike mora zajamčiti održivost, konkurentnost i diversifikacija poljoprivredne proizvodnje i prerađivačkih industrija u planinskim područjima; također smatra da bi takve mjere mogle pridonijeti „ruralnoj renesansi” poticanjem projekata za razvoj multifunkcionalnih poljoprivrednih gospodarstava u okviru kojih se stvaraju dodana vrijednost i inovacije te davanjem prednosti poljoprivrednim ulaganjima (u zgrade, specifičnu opremu, modernizaciju itd.) i očuvanju autohtonih vrsta; |
| --- | --- |

41.

smatra da se mjerama iz drugog stupa zajedničke poljoprivredne politike mora zajamčiti održivost, konkurentnost i diversifikacija poljoprivredne proizvodnje i prerađivačkih industrija u planinskim područjima; također smatra da bi takve mjere mogle pridonijeti „ruralnoj renesansi” poticanjem projekata za razvoj multifunkcionalnih poljoprivrednih gospodarstava u okviru kojih se stvaraju dodana vrijednost i inovacije te davanjem prednosti poljoprivrednim ulaganjima (u zgrade, specifičnu opremu, modernizaciju itd.) i očuvanju autohtonih vrsta;

| 42. | smatra da bi poseban sektorski pristup za sektor mlijeka i mliječnih proizvoda trebao biti usmjeren na održivu proizvodnju mlijeka u planinskim područjima te poziva Komisiju, države članice i regionalne vlasti da u okviru drugog stupa zajedničke poljoprivredne politike oblikuju popratne mjere za naknadu štete za ugroženu proizvodnju mlijeka i mliječnih proizvoda kako bi se očuvala i osnažila poljoprivreda i učinkovito funkcioniranje poljoprivrednih gospodarstava, pogotovo malih gospodarstava tih regija; |
| --- | --- |

42.

smatra da bi poseban sektorski pristup za sektor mlijeka i mliječnih proizvoda trebao biti usmjeren na održivu proizvodnju mlijeka u planinskim područjima te poziva Komisiju, države članice i regionalne vlasti da u okviru drugog stupa zajedničke poljoprivredne politike oblikuju popratne mjere za naknadu štete za ugroženu proizvodnju mlijeka i mliječnih proizvoda kako bi se očuvala i osnažila poljoprivreda i učinkovito funkcioniranje poljoprivrednih gospodarstava, pogotovo malih gospodarstava tih regija;

| 43. | ističe potencijal dvojnog obrazovanja u planinskim regijama; naglašava ohrabrujuće rezultate postignute u nekim državama članicama; pozdravlja postojeće projekte za dvojno obrazovanje diljem Unije; |
| --- | --- |

43.

ističe potencijal dvojnog obrazovanja u planinskim regijama; naglašava ohrabrujuće rezultate postignute u nekim državama članicama; pozdravlja postojeće projekte za dvojno obrazovanje diljem Unije;

| 44. | smatra da se primjerenom fizičkom i informacijsko-telekomunikacijskom infrastrukturom stvaraju prilike za gospodarske, obrazovne, socijalne i kulturne aktivnosti te smanjuje učinak perifernosti i izolacije; poziva Komisiju da osmisli posebne preporuke za rješavanje nedostatka kvalificirane radne snage u sektoru turizma, uz poseban naglasak na izazove u pogledu neprivlačnih radnih mjesta i nedovoljnih naknada, te za poticanje mogućnosti za razvoj profesionalne karijere; potiče Komisiju i države članice da putem fondova ESI usmjere ulaganja u infrastrukturu u planinskim područjima koja će ih učiniti privlačnijima za gospodarske aktivnosti; |
| --- | --- |

44.

smatra da se primjerenom fizičkom i informacijsko-telekomunikacijskom infrastrukturom stvaraju prilike za gospodarske, obrazovne, socijalne i kulturne aktivnosti te smanjuje učinak perifernosti i izolacije; poziva Komisiju da osmisli posebne preporuke za rješavanje nedostatka kvalificirane radne snage u sektoru turizma, uz poseban naglasak na izazove u pogledu neprivlačnih radnih mjesta i nedovoljnih naknada, te za poticanje mogućnosti za razvoj profesionalne karijere; potiče Komisiju i države članice da putem fondova ESI usmjere ulaganja u infrastrukturu u planinskim područjima koja će ih učiniti privlačnijima za gospodarske aktivnosti;

| 45. | podupire inovativna rješenja, uključujući ona utemeljena na informatičkim tehnologijama, za omogućavanje pristupa osnovnom kvalitetnom obrazovanju te mogućnostima formalnog i neformalnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja u udaljenim planinskim područjima, primjerice, suradnjom između planinskih regija, gradova i sveučilišta; naglašava potrebu za visokokvalitetnim tercijarnim obrazovanjem te ističe potencijal sustava za obrazovanje na daljinu koji pružaju pristup podučavanju i učenju iz udaljenih područja; u cilju rješavanja negativnih demografskih trendova u tim regijama, ističe činjenicu da je važno rješavati i pitanje jednakog pristupa ustanovama za obrazovanje i skrb za djecu i pitanje prekvalifikacije starijih osoba kako bi se olakšala aktivna integracija u tržište rada; |
| --- | --- |

45.

podupire inovativna rješenja, uključujući ona utemeljena na informatičkim tehnologijama, za omogućavanje pristupa osnovnom kvalitetnom obrazovanju te mogućnostima formalnog i neformalnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja u udaljenim planinskim područjima, primjerice, suradnjom između planinskih regija, gradova i sveučilišta; naglašava potrebu za visokokvalitetnim tercijarnim obrazovanjem te ističe potencijal sustava za obrazovanje na daljinu koji pružaju pristup podučavanju i učenju iz udaljenih područja; u cilju rješavanja negativnih demografskih trendova u tim regijama, ističe činjenicu da je važno rješavati i pitanje jednakog pristupa ustanovama za obrazovanje i skrb za djecu i pitanje prekvalifikacije starijih osoba kako bi se olakšala aktivna integracija u tržište rada;

| 46. | poziva na otvaranje i poboljšanje zdravstvenih ustanova i usluga u planinskim regijama, među ostalim prekograničnim inicijativama za suradnju, uključujući razvoj prekograničnih zdravstvenih ustanova, tamo gdje je to potrebno; zalaže se za razvijanje volonterskih aktivnosti u području javnih usluga, uzimajući u obzir dobru praksu u određenim državama članicama; |
| --- | --- |

46.

poziva na otvaranje i poboljšanje zdravstvenih ustanova i usluga u planinskim regijama, među ostalim prekograničnim inicijativama za suradnju, uključujući razvoj prekograničnih zdravstvenih ustanova, tamo gdje je to potrebno; zalaže se za razvijanje volonterskih aktivnosti u području javnih usluga, uzimajući u obzir dobru praksu u određenim državama članicama;

| 47. | podsjeća na načelo jamčenja jedinstvenog pristupa javnim uslugama na svim teritorijima EU-a, istodobno naglašavajući potrebu za tim da države članice i regije potiču alternativna i inovativna rješenja za planinska područja, među ostalim rješenja prilagođena lokalnim i regionalnim potrebama, ako je to potrebno; |
| --- | --- |

47.

podsjeća na načelo jamčenja jedinstvenog pristupa javnim uslugama na svim teritorijima EU-a, istodobno naglašavajući potrebu za tim da države članice i regije potiču alternativna i inovativna rješenja za planinska područja, među ostalim rješenja prilagođena lokalnim i regionalnim potrebama, ako je to potrebno;

| 48. | naglašava važnost Inicijative za zapošljavanje mladih, kao i učinkovitije provedbe programa Jamstvo za mlade, jer je to dobra prilika za zaustavljanje odlaska mladih ljudi iz planinskih regija do kojeg dolazi zbog demografske krize i problema starenja stanovništva; poziva na uspostavljanje inicijativa za zapošljavanje mladih koje bi bile posebno usmjerene na zadovoljavanje potreba slabo razvijenih planinskih regija; |
| --- | --- |

48.

naglašava važnost Inicijative za zapošljavanje mladih, kao i učinkovitije provedbe programa Jamstvo za mlade, jer je to dobra prilika za zaustavljanje odlaska mladih ljudi iz planinskih regija do kojeg dolazi zbog demografske krize i problema starenja stanovništva; poziva na uspostavljanje inicijativa za zapošljavanje mladih koje bi bile posebno usmjerene na zadovoljavanje potreba slabo razvijenih planinskih regija;

| 49. | naglašava da je rodna neravnopravnost i dalje prisutna u planinskim područjima, posebice u slučaju marginaliziranih zajednica i ugroženih skupina; poziva Komisiju da poduzme mjere za poticanje rodno osviještene politike na horizontalnoj i vertikalnoj razini za sva politička područja, a posebno za financiranje politike povezanosti u tim regijama; poziva na komparativnu analizu posebnosti povezanih sa statusom žena u planinskim regijama, posebice u planinskim područjima u kojima vladaju nepovoljni uvjeti; |
| --- | --- |

49.

naglašava da je rodna neravnopravnost i dalje prisutna u planinskim područjima, posebice u slučaju marginaliziranih zajednica i ugroženih skupina; poziva Komisiju da poduzme mjere za poticanje rodno osviještene politike na horizontalnoj i vertikalnoj razini za sva politička područja, a posebno za financiranje politike povezanosti u tim regijama; poziva na komparativnu analizu posebnosti povezanih sa statusom žena u planinskim regijama, posebice u planinskim područjima u kojima vladaju nepovoljni uvjeti;

| 50. | potiče i poziva na pružanje potpore, uključujući korištenjem fondova ESI, inicijativama kojima se poboljšava društvena i kulturna kohezija planinskih zajednica te uključenost u njih i kojima se rješavaju pitanja fizičke izolacije i nedostatka kulturne raznolikosti, posebno pristupom i izravnim sudjelovanjem u umjetnosti i kulturnom životu; |
| --- | --- |

50.

potiče i poziva na pružanje potpore, uključujući korištenjem fondova ESI, inicijativama kojima se poboljšava društvena i kulturna kohezija planinskih zajednica te uključenost u njih i kojima se rješavaju pitanja fizičke izolacije i nedostatka kulturne raznolikosti, posebno pristupom i izravnim sudjelovanjem u umjetnosti i kulturnom životu;

| 51. | naglašava važnost integriranih inicijativa za teritorijalni razvoj čiji je cilj integracija migranata, u okviru postupaka demografske i društveno-gospodarske obnove i oporavka planinskih područja, uključujući ona koja se suočavaju s depopulacijom; poziva Komisiju da podupire i promiče širenje takvih inicijativa; |
| --- | --- |

51.

naglašava važnost integriranih inicijativa za teritorijalni razvoj čiji je cilj integracija migranata, u okviru postupaka demografske i društveno-gospodarske obnove i oporavka planinskih područja, uključujući ona koja se suočavaju s depopulacijom; poziva Komisiju da podupire i promiče širenje takvih inicijativa;

Zaštita okoliša i borba protiv klimatskih promjena u planinskim regijama

| 52. | podsjeća na bogatstvo obnovljivih izvora energije u planinskim područjima u pogledu količine i raznolikosti; smatra da bi ta područja trebala preuzeti vodeće mjesto u postizanju ciljeva EU-a u pogledu obnovljivih izvora energije; poziva Komisiju da se usredotoči na politike kojima se potiče i olakšava korištenje obnovljivih izvora energije u planinskim regijama; |
| --- | --- |

52.

podsjeća na bogatstvo obnovljivih izvora energije u planinskim područjima u pogledu količine i raznolikosti; smatra da bi ta područja trebala preuzeti vodeće mjesto u postizanju ciljeva EU-a u pogledu obnovljivih izvora energije; poziva Komisiju da se usredotoči na politike kojima se potiče i olakšava korištenje obnovljivih izvora energije u planinskim regijama;

| 53. | naglašava da na europskoj razini treba zaštititi emblemske životinjske vrste iz visokih planinskih područja koje mogu živjeti na prekograničnim planinskim lancima, kao što su divokoze, kozorozi, velike grabljivice, medvjedi, vukovi i risovi; poziva Komisiju i države članice da izrade plan zaštite i ponovnog uvođenja emblemskih vrsta iz visokih planinskih područja; |
| --- | --- |

53.

naglašava da na europskoj razini treba zaštititi emblemske životinjske vrste iz visokih planinskih područja koje mogu živjeti na prekograničnim planinskim lancima, kao što su divokoze, kozorozi, velike grabljivice, medvjedi, vukovi i risovi; poziva Komisiju i države članice da izrade plan zaštite i ponovnog uvođenja emblemskih vrsta iz visokih planinskih područja;

| 54. | također naglašava potencijal vulkanskih planinskih regija i vulkana, osobito u pogledu doprinosa vulkanologije, za ostvarivanje ciljeva u području obnovljivih izvora energije i doprinos tih područja u pogledu sprečavanju prirodnih katastrofa, poput erupcija vulkana, i upravljanju njima; |
| --- | --- |

54.

također naglašava potencijal vulkanskih planinskih regija i vulkana, osobito u pogledu doprinosa vulkanologije, za ostvarivanje ciljeva u području obnovljivih izvora energije i doprinos tih područja u pogledu sprečavanju prirodnih katastrofa, poput erupcija vulkana, i upravljanju njima;

| 55. | poziva države članice i Komisiju da utvrde sva odmarališta u visokim planinama u kojima bi zabrana vozila pozitivno utjecala na lokalnu borbu protiv otapanja ledenjaka; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice i Komisiju da utvrde sva odmarališta u visokim planinama u kojima bi zabrana vozila pozitivno utjecala na lokalnu borbu protiv otapanja ledenjaka;

| 56. | ustraje u tome da se ciljevima EU-a u pogledu obnovljivih izvora energije i njihova iskorištavanja mora uzeti u obzir ravnoteža između prirode i očuvanja okoliša, uključujući u planinskim područjima; podsjeća na to da se ponekad iskorištavanjem hidroenergije i biomase može utjecati na ekosustave te da vjetroelektrane i solarne elektrane mogu narušiti krajolik, iako su izvor lokalnog razvoja; |
| --- | --- |

56.

ustraje u tome da se ciljevima EU-a u pogledu obnovljivih izvora energije i njihova iskorištavanja mora uzeti u obzir ravnoteža između prirode i očuvanja okoliša, uključujući u planinskim područjima; podsjeća na to da se ponekad iskorištavanjem hidroenergije i biomase može utjecati na ekosustave te da vjetroelektrane i solarne elektrane mogu narušiti krajolik, iako su izvor lokalnog razvoja;

| 57. | napominje da su planinske regije, uključujući vulkanske regije i njihovi ekosustavi, posebno osjetljive na klimatske promjene i hidrogeološke opasnosti, s posebno velikim posljedicama u tim regijama, do čega može doći i zbog povećanja broja prirodnih opasnosti, koje također mogu imati utjecaj na okoliš okolnih područja, kao i negativne posljedice za gospodarski razvoj i turizam; u tom pogledu smatra da zaštita okoliša, borba protiv klimatskih promjena i poduzimanje odgovarajućih mjera prilagodbe klimatskim promjenama moraju biti u središtu budućeg „Programa za planinske regije EU-a”, uključujući akcijski plan o klimatskim promjenama; također ističe da je potrebno razviti mrežu analize i razmjene dobrih praksi u tim područjima; |
| --- | --- |

57.

napominje da su planinske regije, uključujući vulkanske regije i njihovi ekosustavi, posebno osjetljive na klimatske promjene i hidrogeološke opasnosti, s posebno velikim posljedicama u tim regijama, do čega može doći i zbog povećanja broja prirodnih opasnosti, koje također mogu imati utjecaj na okoliš okolnih područja, kao i negativne posljedice za gospodarski razvoj i turizam; u tom pogledu smatra da zaštita okoliša, borba protiv klimatskih promjena i poduzimanje odgovarajućih mjera prilagodbe klimatskim promjenama moraju biti u središtu budućeg „Programa za planinske regije EU-a”, uključujući akcijski plan o klimatskim promjenama; također ističe da je potrebno razviti mrežu analize i razmjene dobrih praksi u tim područjima;

| 58. | naglašava važnost očuvanja i zaštite jedinstvenog staništa planinskih regija te njihova održivog razvoja, uključujući obnovom biološke raznolikosti i tla, promicanjem prirodne baštine i usluga ekosustava te pružanjem zelene infrastrukture, pružajući time mogućnosti zapošljavanja u tim sektorima; podsjeća na ključnu ulogu poljoprivrede te održivog upravljanja zemljištem i šumama u planinskim područjima u cilju očuvanja biološke raznolikosti i zaštite od utjecaja na okoliš i krajolik; |
| --- | --- |

58.

naglašava važnost očuvanja i zaštite jedinstvenog staništa planinskih regija te njihova održivog razvoja, uključujući obnovom biološke raznolikosti i tla, promicanjem prirodne baštine i usluga ekosustava te pružanjem zelene infrastrukture, pružajući time mogućnosti zapošljavanja u tim sektorima; podsjeća na ključnu ulogu poljoprivrede te održivog upravljanja zemljištem i šumama u planinskim područjima u cilju očuvanja biološke raznolikosti i zaštite od utjecaja na okoliš i krajolik;

| 59. | naglašava da su planinske regije važan izvor vodnih resursa koje treba čuvati i kojima treba upravljati na održiv način; napominje da određena urbana područja ovise o uslugama planinskih regija povezanima s ekosustavima i da te regije često ne dobivaju dovoljno zauzvrat; poziva lokalne vlasti da razmotre partnerstva u obliku suradničkih projekata u cilju opskrbe i zaštite vodnih zaliha za gradske sredine u blizini planinskih regija; podupire financiranje mjera za pohranu vode kako bi se zajamčilo održivo i učinkovito navodnjavanje poljoprivrednih područja i održao niski vodostaj rijeka; |
| --- | --- |

59.

naglašava da su planinske regije važan izvor vodnih resursa koje treba čuvati i kojima treba upravljati na održiv način; napominje da određena urbana područja ovise o uslugama planinskih regija povezanima s ekosustavima i da te regije često ne dobivaju dovoljno zauzvrat; poziva lokalne vlasti da razmotre partnerstva u obliku suradničkih projekata u cilju opskrbe i zaštite vodnih zaliha za gradske sredine u blizini planinskih regija; podupire financiranje mjera za pohranu vode kako bi se zajamčilo održivo i učinkovito navodnjavanje poljoprivrednih područja i održao niski vodostaj rijeka;

| 60. | podupire razvoj održivog turizma kao dobre prilike za otvaranje radnih mjesta i promicanje održivog razvoja tih područja; ističe da je potrebno razviti širokopojasni internet kao osnovu održivog turizma; |
| --- | --- |

60.

podupire razvoj održivog turizma kao dobre prilike za otvaranje radnih mjesta i promicanje održivog razvoja tih područja; ističe da je potrebno razviti širokopojasni internet kao osnovu održivog turizma;

| 61. | naglašava potrebu za aktivnijom sinergijskom suradnjom poljoprivrede s drugim gospodarskim djelatnostima u područjima ekološke mreže Natura 2000 i drugih zaštićenih područja (nacionalni parkovi, parkovi prirode i sl.) koji se nalaze u planinskim područjima; |
| --- | --- |

61.

naglašava potrebu za aktivnijom sinergijskom suradnjom poljoprivrede s drugim gospodarskim djelatnostima u područjima ekološke mreže Natura 2000 i drugih zaštićenih područja (nacionalni parkovi, parkovi prirode i sl.) koji se nalaze u planinskim područjima;

Pristupačnost i povezanost u planinskim regijama

| 62. | smatra da internet i posebno tehnologije pristupa nove generacije (NGA) imaju ključnu ulogu u rješavanju izazova s kojima se suočavaju planinske regije; podsjeća da je internet povezan s uslugama od općeg interesa i da nedostatak pristupa takvim uslugama može dovesti do depopulacije; |
| --- | --- |

62.

smatra da internet i posebno tehnologije pristupa nove generacije (NGA) imaju ključnu ulogu u rješavanju izazova s kojima se suočavaju planinske regije; podsjeća da je internet povezan s uslugama od općeg interesa i da nedostatak pristupa takvim uslugama može dovesti do depopulacije;

| 63. | poziva države članice da uvedu poticaje za aktivniji razvoj javno-privatnih partnerstva u planinskim regijama u području prometne, komunikacijske i energetske infrastrukture, jer pružanje tih usluga zbog nedostatka ekonomije razmjera nije komercijalno zanimljivo; naglašava da se samo boljom i dovoljno kvalitetnom prometnom i drugom infrastrukturom može zajamčiti gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta u planinskim područjima; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice da uvedu poticaje za aktivniji razvoj javno-privatnih partnerstva u planinskim regijama u području prometne, komunikacijske i energetske infrastrukture, jer pružanje tih usluga zbog nedostatka ekonomije razmjera nije komercijalno zanimljivo; naglašava da se samo boljom i dovoljno kvalitetnom prometnom i drugom infrastrukturom može zajamčiti gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta u planinskim područjima;

| 64. | ističe da na turizam u velikoj mjeri utječu postojeća infrastruktura i pristup uslugama od općeg interesa; poziva Komisiju da razmotri mogućnosti stvaranja infrastrukture za pružanje potpore turizmu u planinskim regijama; |
| --- | --- |

64.

ističe da na turizam u velikoj mjeri utječu postojeća infrastruktura i pristup uslugama od općeg interesa; poziva Komisiju da razmotri mogućnosti stvaranja infrastrukture za pružanje potpore turizmu u planinskim regijama;

| 65. | napominje da nove komunikacijske i informacijske tehnologije pružaju širok raspon mogućnosti za zapošljavanje, društvenu uključenost i osnaživanje u digitalnom gospodarstvu u nastajanju; stoga smatra da je za promicanje takvih mogućnosti potrebna posebna potpora iz fondova ESI; potiče države članice da promiču rad na daljinu, e-trgovinu i korištenje digitalnim promidžbenim kanalima u tim područjima u cilju boljeg upravljanja troškovima poduzeća; smatra da lakši pristup novim informacijskim tehnologijama može dovesti do razvoja obrazovnih programa na daljinu za područja s manjkom nastavnog osoblja, kao i usluga e-zdravstva, što bi moglo pomoći u sprečavanju depopulacije u planinskim područjima; poziva na predlaganje i dijeljenje primjera dobre prakse, čime se doprinosi gospodarskoj diversifikaciji planinskih regija; |
| --- | --- |

65.

napominje da nove komunikacijske i informacijske tehnologije pružaju širok raspon mogućnosti za zapošljavanje, društvenu uključenost i osnaživanje u digitalnom gospodarstvu u nastajanju; stoga smatra da je za promicanje takvih mogućnosti potrebna posebna potpora iz fondova ESI; potiče države članice da promiču rad na daljinu, e-trgovinu i korištenje digitalnim promidžbenim kanalima u tim područjima u cilju boljeg upravljanja troškovima poduzeća; smatra da lakši pristup novim informacijskim tehnologijama može dovesti do razvoja obrazovnih programa na daljinu za područja s manjkom nastavnog osoblja, kao i usluga e-zdravstva, što bi moglo pomoći u sprečavanju depopulacije u planinskim područjima; poziva na predlaganje i dijeljenje primjera dobre prakse, čime se doprinosi gospodarskoj diversifikaciji planinskih regija;

| 66. | pozdravlja program EU-a davanja vaučera za usluge satelitskog interneta kojim se pomoću satelitskih veza nudi alternativa područjima koja imaju nedovoljno razvijenu infrastrukturu ili gdje ne postoji dovoljan interes ulagača; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja program EU-a davanja vaučera za usluge satelitskog interneta kojim se pomoću satelitskih veza nudi alternativa područjima koja imaju nedovoljno razvijenu infrastrukturu ili gdje ne postoji dovoljan interes ulagača;

| 67. | poziva Komisiju da pri razvijanju politika za pristup širokopojasnom internetu uzme u obzir nedostatnu infrastrukturu i manjak interesa ulagača zbog slabe naseljenosti i udaljenosti planinskih regija; poziva Komisiju da razvije specifične politike kako bi se premostio digitalni jaz u tim regijama, među ostalim potrebnim javnim ulaganjima; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju da pri razvijanju politika za pristup širokopojasnom internetu uzme u obzir nedostatnu infrastrukturu i manjak interesa ulagača zbog slabe naseljenosti i udaljenosti planinskih regija; poziva Komisiju da razvije specifične politike kako bi se premostio digitalni jaz u tim regijama, među ostalim potrebnim javnim ulaganjima;

| 68. | podsjeća na to da društveni i gospodarski razvoj planinskih regija, koje su u nekim državama članicama i udaljene regije, ovisi o prometnim vezama između njih i drugih regija u državi članici ili prekograničnih regija; poziva nacionalna tijela da u suradnji s Komisijom olakšaju provedbu projekata za prometnu povezanost planinskih regija s glavnim nacionalnim i transeuropskim cestama i prometnim koridorima, posebno s prometnom infrastrukturom mreže TEN-T, uporabom različitih fondova EU-a i financijskih instrumenata, uključujući ulaganja EIB-a; |
| --- | --- |

68.

podsjeća na to da društveni i gospodarski razvoj planinskih regija, koje su u nekim državama članicama i udaljene regije, ovisi o prometnim vezama između njih i drugih regija u državi članici ili prekograničnih regija; poziva nacionalna tijela da u suradnji s Komisijom olakšaju provedbu projekata za prometnu povezanost planinskih regija s glavnim nacionalnim i transeuropskim cestama i prometnim koridorima, posebno s prometnom infrastrukturom mreže TEN-T, uporabom različitih fondova EU-a i financijskih instrumenata, uključujući ulaganja EIB-a;

| 69. | poziva europske planinske regije da pomoću EFRR-a ulažu u razvoj učinkovitijih mreža željeznice i žičara koje će biti bolje međusobno povezane; |
| --- | --- |

69.

poziva europske planinske regije da pomoću EFRR-a ulažu u razvoj učinkovitijih mreža željeznice i žičara koje će biti bolje međusobno povezane;

o

o o

| 70. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Odboru regija te vladama i nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica. |
| --- | --- |

70.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Odboru regija te vladama i nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

(6)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

(7)  SL L 317, 4.11.2014., str. 56.

(8)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(9)  SL L 347, 20.12.2013., str. 303.

(10)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0109.

(12)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 55.

(13)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0577.

(14)  SL C 55, 12.2.2016., str. 117.

(15)  SL C 19, 21.1.2015., str. 32.

(16)  SL C 188 E, 28.6.2012., str. 30.

(17)  SL C 305 E, 11.11.2010., str. 14.

(18)  SL C 248, 25.8.2011., str. 81.

(19)  SL C 166, 7.6.2011., str. 23.

---

Srijeda, 11. svibnja 2016.

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/23

---

P8_TA(2016)0217

Brža provedba kohezijske politike

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o bržoj provedbi kohezijske politike (2016/2550(RSP))

(2018/C 076/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 4., članak 162., članke od 174. – 178. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4., članak 162., članke od 174. – 178. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu: Uredba o zajedničkim odredbama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu: Uredba o zajedničkim odredbama),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganja u radna mjesta i rast: Promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a” od 23. srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganja u radna mjesta i rast: Promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a” od 23. srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2015. naslovljenu „Ulaganje u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2015. naslovljenu „Ulaganje u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova” (COM(2015)0639),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. veljače 2016. pod nazivom „Plan ulaganja za Europu: nove smjernice o kombiniranju europskih strukturnih i investicijskih fondova s Europskim fondom za strateška ulaganja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. veljače 2016. pod nazivom „Plan ulaganja za Europu: nove smjernice o kombiniranju europskih strukturnih i investicijskih fondova s Europskim fondom za strateška ulaganja”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o kašnjenju početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o kašnjenju početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o kohezijskoj politici i reviziji strategije Europa 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o kohezijskoj politici i reviziji strategije Europa 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2015. o pitanju „Prema pojednostavljenoj kohezijskoj politici usmjerenoj na učinak za razdoblje 2014. – 2020.” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2015. o pitanju „Prema pojednostavljenoj kohezijskoj politici usmjerenoj na učinak za razdoblje 2014. – 2020.” (6),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o bržoj provedbi kohezijske politike (O-000070/2016 – B8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o bržoj provedbi kohezijske politike (O-000070/2016 – B8-0364/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je kohezijska politika, s proračunom većim od 350 milijardi EUR do 2020. godine, instrument kojim se EU približava građanima te glavna politika EU-a za ulaganje i razvoj kojom su obuhvaćene sve regije EU-a; budući da je u nekim državama članicama kohezijska politika glavni izvor javnih ulaganja; |
| --- | --- |

A.

budući da je kohezijska politika, s proračunom većim od 350 milijardi EUR do 2020. godine, instrument kojim se EU približava građanima te glavna politika EU-a za ulaganje i razvoj kojom su obuhvaćene sve regije EU-a; budući da je u nekim državama članicama kohezijska politika glavni izvor javnih ulaganja;

| B. | budući da se ciljevi strategije Europa 2020. mogu postići dosljednim međudjelovanjem politika rasta i razvoja te, po potrebi, strukturnih reformi, kao i s pomoću aktivnog sudjelovanja regija i gradova u njihovoj provedbi; budući da kohezijska politika ima ključnu ulogu u tom kontekstu; |
| --- | --- |

B.

budući da se ciljevi strategije Europa 2020. mogu postići dosljednim međudjelovanjem politika rasta i razvoja te, po potrebi, strukturnih reformi, kao i s pomoću aktivnog sudjelovanja regija i gradova u njihovoj provedbi; budući da kohezijska politika ima ključnu ulogu u tom kontekstu;

| C. | budući da je uredbama za razdoblje 2014. – 2020. uvedeno nekoliko ključnih reformi kohezijske politike poput tematske koncentracije kojom se omogućuje potrebna fleksibilnost radi bolje prilagodbe lokalnim uvjetima, veće usmjerenosti na rezultate, boljeg koordiniranja s gospodarskom i socijalnom politikom, boljih povezanosti između prioriteta EU-a i regionalnih potreba i uže koordiniranog korištenja sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova s pomoću zajedničkog strateškog okvira; |
| --- | --- |

C.

budući da je uredbama za razdoblje 2014. – 2020. uvedeno nekoliko ključnih reformi kohezijske politike poput tematske koncentracije kojom se omogućuje potrebna fleksibilnost radi bolje prilagodbe lokalnim uvjetima, veće usmjerenosti na rezultate, boljeg koordiniranja s gospodarskom i socijalnom politikom, boljih povezanosti između prioriteta EU-a i regionalnih potreba i uže koordiniranog korištenja sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova s pomoću zajedničkog strateškog okvira;

| D. | budući da bi se ulaganja u kohezijsku politiku trebala koordinirati i uskladiti s drugim politikama EU-a, kao što su jedinstveno digitalno tržište, energetska unija, socijalna politika, makroregionalne strategije, Plan za gradove, istraživanja i inovacije te prometna politika, kako bi se na bolji način doprinijelo ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se ulaganja u kohezijsku politiku trebala koordinirati i uskladiti s drugim politikama EU-a, kao što su jedinstveno digitalno tržište, energetska unija, socijalna politika, makroregionalne strategije, Plan za gradove, istraživanja i inovacije te prometna politika, kako bi se na bolji način doprinijelo ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.;

| E. | budući da je Komisija u skladu s člankom 136. stavkom 1. Uredbe o zajedničkim odredbama obvezna opozvati bilo koji dio iznosa iz operativnoga programa koji nije iskorišten za plaćanje početnog i godišnjeg iznosa predfinanciranja i međuplaćanja do 31. prosinca treće financijske godine nakon godine proračunske obveze u sklopu operativnoga programa; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija u skladu s člankom 136. stavkom 1. Uredbe o zajedničkim odredbama obvezna opozvati bilo koji dio iznosa iz operativnoga programa koji nije iskorišten za plaćanje početnog i godišnjeg iznosa predfinanciranja i međuplaćanja do 31. prosinca treće financijske godine nakon godine proračunske obveze u sklopu operativnoga programa;

| F. | budući da su od početka novog programskog razdoblja prošle dvije godine, a u provedbi kohezijske politike bilo je kašnjenja; budući da su operativni programi većinom odobravani krajem 2014. i tijekom 2015., kada veliki broj ex-ante uvjeta još nije bio ispunjen; |
| --- | --- |

F.

budući da su od početka novog programskog razdoblja prošle dvije godine, a u provedbi kohezijske politike bilo je kašnjenja; budući da su operativni programi većinom odobravani krajem 2014. i tijekom 2015., kada veliki broj ex-ante uvjeta još nije bio ispunjen;

| G. | budući da je Komisija, u skladu s člankom 53. Uredbe o zajedničkim odredbama, obvezna svake godine od 2016. Parlamentu podnijeti sažeto izvješće u vezi s programima ESI fondova koje se temelji na godišnjim izvješćima o provedbi koje države članice predaju sukladno članku 50., a 2017. i 2019. obvezna je pripremiti strateško izvješće u kojemu sažima izvješća o napretku država članica; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija, u skladu s člankom 53. Uredbe o zajedničkim odredbama, obvezna svake godine od 2016. Parlamentu podnijeti sažeto izvješće u vezi s programima ESI fondova koje se temelji na godišnjim izvješćima o provedbi koje države članice predaju sukladno članku 50., a 2017. i 2019. obvezna je pripremiti strateško izvješće u kojemu sažima izvješća o napretku država članica;

| 1. | poziva Komisiju da ocijeni stanje provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova u razdoblju 2014. – 2020. i provede detaljnu analizu rizika opoziva odobrenih sredstava s navedenim iznosima po državi članici te analizu prognoza plaćanja koje dostavljaju države članice što prije nakon isteka rokova od 31. siječnja i 31. srpnja iz Uredbe o zajedničkim odredbama; također poziva Komisiju da navede koje su mjere predviđene kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegao opoziv odobrenih sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisiju da ocijeni stanje provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova u razdoblju 2014. – 2020. i provede detaljnu analizu rizika opoziva odobrenih sredstava s navedenim iznosima po državi članici te analizu prognoza plaćanja koje dostavljaju države članice što prije nakon isteka rokova od 31. siječnja i 31. srpnja iz Uredbe o zajedničkim odredbama; također poziva Komisiju da navede koje su mjere predviđene kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegao opoziv odobrenih sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| 2. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti iskoriste potencijal europskih strukturnih i investicijskih fondova, u skladu sa strategijom Europa 2020., radi jačanja socijalne i ekonomske kohezije i smanjenja teritorijalnih razlika, omogućavanjem svim regijama da postanu konkurentnije i olakšaju ulaganja, među ostalim i ona privatna; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju i države članice da u potpunosti iskoriste potencijal europskih strukturnih i investicijskih fondova, u skladu sa strategijom Europa 2020., radi jačanja socijalne i ekonomske kohezije i smanjenja teritorijalnih razlika, omogućavanjem svim regijama da postanu konkurentnije i olakšaju ulaganja, među ostalim i ona privatna;

| 3. | napominje da su tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. najveće prepreke i problemi koji su otežavali provedbu kohezijske politike u nekoliko država članica bili nedovoljno informiranje potencijalnih korisnika, što je dovelo do nedostatka projekata koji ispunjavaju uvjete, sporo i dugo odobrenje velikih projekata zajedno s nedostatkom administrativnih struktura za upravljanje ulaganjima u velike projekte, složeni i dugotrajni postupci nabave, složena pravila o državnim potporama, komplicirani postupci izdavanja dozvola, neriješeni vlasnički odnosi, trajanje postupka izdavanja odobrenja i otežan pristup financiranju; nadalje, uviđa da je državama članicama i lokalnim tijelima katkad teško poštovati zahtjeve u pogledu unutarnje i vanjske provedbe Pakta o stabilnosti i rastu; nadalje, poziva Komisiju da za programsko razdoblje 2014. – 2020., s jedne strane, pruži informacije o preprekama s kojima se države članice suočavaju pri provedbi kohezijske politike te, s druge strane, izradi procjenu utjecaja ispunjavanja ex-ante uvjeta na djelotvornu provedbu politike; |
| --- | --- |

3.

napominje da su tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. najveće prepreke i problemi koji su otežavali provedbu kohezijske politike u nekoliko država članica bili nedovoljno informiranje potencijalnih korisnika, što je dovelo do nedostatka projekata koji ispunjavaju uvjete, sporo i dugo odobrenje velikih projekata zajedno s nedostatkom administrativnih struktura za upravljanje ulaganjima u velike projekte, složeni i dugotrajni postupci nabave, složena pravila o državnim potporama, komplicirani postupci izdavanja dozvola, neriješeni vlasnički odnosi, trajanje postupka izdavanja odobrenja i otežan pristup financiranju; nadalje, uviđa da je državama članicama i lokalnim tijelima katkad teško poštovati zahtjeve u pogledu unutarnje i vanjske provedbe Pakta o stabilnosti i rastu; nadalje, poziva Komisiju da za programsko razdoblje 2014. – 2020., s jedne strane, pruži informacije o preprekama s kojima se države članice suočavaju pri provedbi kohezijske politike te, s druge strane, izradi procjenu utjecaja ispunjavanja ex-ante uvjeta na djelotvornu provedbu politike;

| 4. | pozdravlja uspostavu radne skupine za bolju provedbu programa za razdoblje 2007. – 2013. u osam država članica i poziva Komisiju da o postignutim rezultatima obavijesti Parlament; poziva Komisiju da omogući nastavak rada te skupine kako bi podržala i ubrzala provedbu programa za razdoblje 2014. – 2020. u svim državama članicama te da Parlamentu predstavi akcijski plan aktivnosti te radne skupine; poziva Komisiju da u potpunosti uključi europske strukturne i investicijske fondove u strategiju EU-a o boljoj regulativi; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja uspostavu radne skupine za bolju provedbu programa za razdoblje 2007. – 2013. u osam država članica i poziva Komisiju da o postignutim rezultatima obavijesti Parlament; poziva Komisiju da omogući nastavak rada te skupine kako bi podržala i ubrzala provedbu programa za razdoblje 2014. – 2020. u svim državama članicama te da Parlamentu predstavi akcijski plan aktivnosti te radne skupine; poziva Komisiju da u potpunosti uključi europske strukturne i investicijske fondove u strategiju EU-a o boljoj regulativi;

| 5. | ističe činjenicu da je administrativni kapacitet na nacionalnoj, ali i na regionalnoj i lokalnoj razini ključni preduvjet za pravovremenu i uspješnu kohezijsku politiku; u tom kontekstu ističe da je nedostatak projekata koji ispunjavaju uvjete često povezan s nedostatkom resursa koji su lokalnim i regionalnim vlastima potrebni za pripremu projektne dokumentacije; stoga traži od Komisije da podrži jačanje administrativnih kapaciteta za faze provedbe i evaluacije politike te da Parlamentu podnese izvješće o mjerama koje su u tom smislu predviđene; također potiče upravljačka tijela da se u potpunosti i učinkovito koriste odredbama tematskog cilja 11. o jačanju institucionalnih kapaciteta javnih tijela i zainteresiranih strana, kao i dostupnim smjernicama Komisije; |
| --- | --- |

5.

ističe činjenicu da je administrativni kapacitet na nacionalnoj, ali i na regionalnoj i lokalnoj razini ključni preduvjet za pravovremenu i uspješnu kohezijsku politiku; u tom kontekstu ističe da je nedostatak projekata koji ispunjavaju uvjete često povezan s nedostatkom resursa koji su lokalnim i regionalnim vlastima potrebni za pripremu projektne dokumentacije; stoga traži od Komisije da podrži jačanje administrativnih kapaciteta za faze provedbe i evaluacije politike te da Parlamentu podnese izvješće o mjerama koje su u tom smislu predviđene; također potiče upravljačka tijela da se u potpunosti i učinkovito koriste odredbama tematskog cilja 11. o jačanju institucionalnih kapaciteta javnih tijela i zainteresiranih strana, kao i dostupnim smjernicama Komisije;

| 6. | s obzirom na to da dobro upravljanje može pridonijeti poboljšanju apsorpcijskog kapaciteta, naglašava potrebu za poticanjem relevantnih strukturnih reformi, u skladu s ciljevima teritorijalne kohezije, održivog rasta i zapošljavanja, te za poticanjem politika koje pogoduju ulaganjima i borbe protiv prijevara; sa zanimanjem iščekuje zaključke izvješća Komisije o regijama koje zaostaju i dodatnim pojedinostima o tome kako se spomenuti zaključci mogu iskoristiti kako bi se riješili dugotrajni problemi koji se tiču pravodobne provedbe i apsorpcije fondova ESI; također poziva Komisiju da razjasni pojam izrade proračuna temeljene na rezultatima u cilju povećanja učinkovitosti potrošnje; |
| --- | --- |

6.

s obzirom na to da dobro upravljanje može pridonijeti poboljšanju apsorpcijskog kapaciteta, naglašava potrebu za poticanjem relevantnih strukturnih reformi, u skladu s ciljevima teritorijalne kohezije, održivog rasta i zapošljavanja, te za poticanjem politika koje pogoduju ulaganjima i borbe protiv prijevara; sa zanimanjem iščekuje zaključke izvješća Komisije o regijama koje zaostaju i dodatnim pojedinostima o tome kako se spomenuti zaključci mogu iskoristiti kako bi se riješili dugotrajni problemi koji se tiču pravodobne provedbe i apsorpcije fondova ESI; također poziva Komisiju da razjasni pojam izrade proračuna temeljene na rezultatima u cilju povećanja učinkovitosti potrošnje;

| 7. | pozdravlja inicijativu Komisije za osnivanje skupine neovisnih stručnjaka na visokoj razini za praćenje pojednostavljenja za korisnike Europskih strukturnih i investicijskih fondova; ističe da je pojednostavljenje jedan od preduvjeta za ubrzanje provedbe; stoga potiče Komisiju da ubrza aktivnosti povezane s uvođenjem pojednostavljenih postupaka čak i tijekom aktualnog programskog razdoblja te da pritom zadrži visoku razinu transparentnosti kohezijske politike; u tom kontekstu smatra da preporuke koje je iznijela skupina na visokoj razini treba razmotriti bez odgađanja; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja inicijativu Komisije za osnivanje skupine neovisnih stručnjaka na visokoj razini za praćenje pojednostavljenja za korisnike Europskih strukturnih i investicijskih fondova; ističe da je pojednostavljenje jedan od preduvjeta za ubrzanje provedbe; stoga potiče Komisiju da ubrza aktivnosti povezane s uvođenjem pojednostavljenih postupaka čak i tijekom aktualnog programskog razdoblja te da pritom zadrži visoku razinu transparentnosti kohezijske politike; u tom kontekstu smatra da preporuke koje je iznijela skupina na visokoj razini treba razmotriti bez odgađanja;

| 8. | s obzirom na to da je gospodarska kriza u mnogim državama članicama uzrokovala manjak likvidnosti i dostupnih javnih sredstava za javna ulaganja te s obzirom na to da sredstva kohezijske politike postaju glavni izvor javnih ulaganja, poziva Komisiju i države članice da u potpunosti primijene i iskoriste postojeću fleksibilnost u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; nadalje traži od Komisije da održava trajni dijalog s državama članicama koje su tražile primjenu trenutne klauzule o ulaganjima, u cilju maksimiziranja fleksibilnosti povezane s ulaganjima u rast i radna mjesta; nadalje poziva Komisiju da potiče sudjelovanje EIB-a u obliku povećane tehničke i financijske podrške pripremi i provedbi projekata za svaku državu članicu koja to zatraži; smatra da financijski instrumenti, ako ih se djelotvorno provede na osnovi odgovarajućih prethodnih procjena i uz strateško kombiniranje s bespovratnim sredstvima, mogu znatno povećati učinak financiranja i na taj način pomoći prevladati negativne učinke sve manjih javnih proračuna i razviti projekte koji stvaraju prihode; ističe da se jasnim, dosljednim i usmjerenim pravilima o financijskim instrumentima za pojednostavljivanje postupka pripreme i provedbe za upravitelje fondova i korisnike, kojima se uzimaju u obzir različite razine razvoja financijskih tržišta diljem država članica, može ostvariti to nastojanje; smatra da bi u tom postupku od koristi bilo i sažimanje svih relevantnih propisa o financijskim instrumentima u jedinstven, lako dostupan, razumljiv dokument, kao i izbjegavanje nepotrebnog ponovnog preispitivanja s time povezanih smjernica tijekom razdoblja financiranja, osim ako je to zakonski potrebno; |
| --- | --- |

8.

s obzirom na to da je gospodarska kriza u mnogim državama članicama uzrokovala manjak likvidnosti i dostupnih javnih sredstava za javna ulaganja te s obzirom na to da sredstva kohezijske politike postaju glavni izvor javnih ulaganja, poziva Komisiju i države članice da u potpunosti primijene i iskoriste postojeću fleksibilnost u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; nadalje traži od Komisije da održava trajni dijalog s državama članicama koje su tražile primjenu trenutne klauzule o ulaganjima, u cilju maksimiziranja fleksibilnosti povezane s ulaganjima u rast i radna mjesta; nadalje poziva Komisiju da potiče sudjelovanje EIB-a u obliku povećane tehničke i financijske podrške pripremi i provedbi projekata za svaku državu članicu koja to zatraži; smatra da financijski instrumenti, ako ih se djelotvorno provede na osnovi odgovarajućih prethodnih procjena i uz strateško kombiniranje s bespovratnim sredstvima, mogu znatno povećati učinak financiranja i na taj način pomoći prevladati negativne učinke sve manjih javnih proračuna i razviti projekte koji stvaraju prihode; ističe da se jasnim, dosljednim i usmjerenim pravilima o financijskim instrumentima za pojednostavljivanje postupka pripreme i provedbe za upravitelje fondova i korisnike, kojima se uzimaju u obzir različite razine razvoja financijskih tržišta diljem država članica, može ostvariti to nastojanje; smatra da bi u tom postupku od koristi bilo i sažimanje svih relevantnih propisa o financijskim instrumentima u jedinstven, lako dostupan, razumljiv dokument, kao i izbjegavanje nepotrebnog ponovnog preispitivanja s time povezanih smjernica tijekom razdoblja financiranja, osim ako je to zakonski potrebno;

| 9. | uviđa komplementarnu narav ulaganja EFSU-a za kohezijsku politiku i prima na znanje komunikaciju Komisije od 22. veljače 2016. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu: nove smjernice o kombiniranju europskih strukturnih i investicijskih fondova s Europskim fondom za strateška ulaganja”, poziva Komisiju te lokalne i regionalne vlasti da na odgovarajući način uzmu u obzir mogućnosti za kombiniranje sredstava ESI-ja i sredstava EFSU-a s obzirom na to da, iako su ta dva instrumenta različite naravi, mogu dopuniti jedan drugog i povećati učinak poluge koji imaju ulaganja; |
| --- | --- |

9.

uviđa komplementarnu narav ulaganja EFSU-a za kohezijsku politiku i prima na znanje komunikaciju Komisije od 22. veljače 2016. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu: nove smjernice o kombiniranju europskih strukturnih i investicijskih fondova s Europskim fondom za strateška ulaganja”, poziva Komisiju te lokalne i regionalne vlasti da na odgovarajući način uzmu u obzir mogućnosti za kombiniranje sredstava ESI-ja i sredstava EFSU-a s obzirom na to da, iako su ta dva instrumenta različite naravi, mogu dopuniti jedan drugog i povećati učinak poluge koji imaju ulaganja;

| 10. | zabrinut je zbog kašnjenja u vezi s imenovanjem programskih tijela i tijela za ovjeravanje u državama članicama, što odgađa podnošenje zahtjeva država članica za plaćanja i tako sprječava neometanu provedbu programâ; |
| --- | --- |

10.

zabrinut je zbog kašnjenja u vezi s imenovanjem programskih tijela i tijela za ovjeravanje u državama članicama, što odgađa podnošenje zahtjeva država članica za plaćanja i tako sprječava neometanu provedbu programâ;

| 11. | smatra da prekomjerna centralizacija i nedostatak povjerenja također mogu igrati ulogu u odgađanju provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova, uzimajući u obzir da neke države članice i upravljačka tijela nisu naklonjena tomu da lokalnim i regionalnim tijelima prepuste veću odgovornost u vezi s upravljanjem sredstvima EU-a, među ostalim preko novih razvojnih instrumenata kao što su integrirana teritorijalna ulaganja i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice; iako priznaje ulogu koju regulatorni okvir EU-a zauzima u poticanju tog stava, poziva Komisiju da doprinese dodatnom olakšanju razmjene najboljih praksi među državama članicama i regijama o uspješnim primjerima daljnjeg delegiranja ovlasti; |
| --- | --- |

11.

smatra da prekomjerna centralizacija i nedostatak povjerenja također mogu igrati ulogu u odgađanju provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova, uzimajući u obzir da neke države članice i upravljačka tijela nisu naklonjena tomu da lokalnim i regionalnim tijelima prepuste veću odgovornost u vezi s upravljanjem sredstvima EU-a, među ostalim preko novih razvojnih instrumenata kao što su integrirana teritorijalna ulaganja i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice; iako priznaje ulogu koju regulatorni okvir EU-a zauzima u poticanju tog stava, poziva Komisiju da doprinese dodatnom olakšanju razmjene najboljih praksi među državama članicama i regijama o uspješnim primjerima daljnjeg delegiranja ovlasti;

| 12. | naglašava važnost koju pravovremena plaćanja imaju za ispravnu i učinkovitu provedbu i kredibilitet kohezijske politike; stoga poziva Komisiju da obavijesti Parlament o planiranim mjerama za postizanje pune provedbe plana plaćanja u kontekstu proračuna za 2016., ali i za naredne godine; |
| --- | --- |

12.

naglašava važnost koju pravovremena plaćanja imaju za ispravnu i učinkovitu provedbu i kredibilitet kohezijske politike; stoga poziva Komisiju da obavijesti Parlament o planiranim mjerama za postizanje pune provedbe plana plaćanja u kontekstu proračuna za 2016., ali i za naredne godine;

| 13. | ističe činjenicu da bi izvršenje procjene (ubrzanja) provedbe kohezijske politike u ovom trenutku moglo pružiti neke važne pouke za Komisiju u vezi s raspravom o budućoj kohezijskoj politici nakon 2020. godine; traži od Komisije da sastavi ključne pouke i da se zajedno s Europskim parlamentom, državama članicama i drugim relevantnim dionicima što prije angažira oko budućnosti europskih strukturnih i investicijskih fondova nakon 2020. u cilju povećanja njihove ciljane uporabe i pravovremene provedbe; |
| --- | --- |

13.

ističe činjenicu da bi izvršenje procjene (ubrzanja) provedbe kohezijske politike u ovom trenutku moglo pružiti neke važne pouke za Komisiju u vezi s raspravom o budućoj kohezijskoj politici nakon 2020. godine; traži od Komisije da sastavi ključne pouke i da se zajedno s Europskim parlamentom, državama članicama i drugim relevantnim dionicima što prije angažira oko budućnosti europskih strukturnih i investicijskih fondova nakon 2020. u cilju povećanja njihove ciljane uporabe i pravovremene provedbe;

| 14. | ističe da je važno da države članice do kraja 2016. ispune mjere u vezi s ex-ante uvjetima kako bi se zajamčila neometana provedba programâ i izbjegla moguća obustava međuplaćanja; apelira na Komisiju da objavi sveobuhvatne smjernice o javnoj nabavi i preventivnim mjerama kako bi se izbjegle pogreške i nepravilnosti u nabavi te da objavi standardne postupke nabave za korisnike kako bi se izbjegle financijske korekcije i moguća otkazivanja doprinosa EU-a; |
| --- | --- |

14.

ističe da je važno da države članice do kraja 2016. ispune mjere u vezi s ex-ante uvjetima kako bi se zajamčila neometana provedba programâ i izbjegla moguća obustava međuplaćanja; apelira na Komisiju da objavi sveobuhvatne smjernice o javnoj nabavi i preventivnim mjerama kako bi se izbjegle pogreške i nepravilnosti u nabavi te da objavi standardne postupke nabave za korisnike kako bi se izbjegle financijske korekcije i moguća otkazivanja doprinosa EU-a;

| 15. | poziva Komisiju, države članice i sve dionike da bolje koordiniraju i pokrenu učinkovite političke inicijative u području komunikacije kako bi se podigla razina javne osviještenosti o provedbi kohezijske politike i vidljivost te politike, te kako bi se na taj način javnosti omogućilo bolje razumijevanje rezultata i učinka kohezijske politike; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju, države članice i sve dionike da bolje koordiniraju i pokrenu učinkovite političke inicijative u području komunikacije kako bi se podigla razina javne osviještenosti o provedbi kohezijske politike i vidljivost te politike, te kako bi se na taj način javnosti omogućilo bolje razumijevanje rezultata i učinka kohezijske politike;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Odboru regija te državama članicama i njihovim nacionalnim i regionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Odboru regija te državama članicama i njihovim nacionalnim i regionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0015.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0068.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0384.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0419.

---

Četvrtak, 12. svibnja 2016.

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/27

---

P8_TA(2016)0218

Krimski Tatari

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o krimskim Tatarima (2016/2692(RSP))

(2018/C 076/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Istočnom partnerstvu, Ukrajini i Ruskoj Federaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Istočnom partnerstvu, Ukrajini i Ruskoj Federaciji,

| — | uzimajući u obzir izvješća Misije za ocjenu stanja u pogledu ljudskih prava na Krimu u organizaciji Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i visoke povjerenice OESS-a za nacionalne manjine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Misije za ocjenu stanja u pogledu ljudskih prava na Krimu u organizaciji Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i visoke povjerenice OESS-a za nacionalne manjine,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda,

| — | uzimajući u obzir odluke Europskog vijeća od 21. ožujka, 27. lipnja i 16. srpnja 2014. o nametanju sankcija Ruskoj Federaciji kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Europskog vijeća od 21. ožujka, 27. lipnja i 16. srpnja 2014. o nametanju sankcija Ruskoj Federaciji kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 68/262 od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 68/262 od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine”,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Freedom House naslovljeno „Sloboda u svijetu 2016.”, u kojem se stanje političkih i građanskih sloboda na nezakonito pripojenom Krimu ocjenjuje kao „neslobodno”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Freedom House naslovljeno „Sloboda u svijetu 2016.”, u kojem se stanje političkih i građanskih sloboda na nezakonito pripojenom Krimu ocjenjuje kao „neslobodno”,

| — | uzimajući u obzir presudu tzv. krimskog Vrhovnog suda od 26. travnja 2016. prema kojoj je Medžlis krimskih Tatara ekstremistička organizacija te se zabranjuju njegove aktivnosti na Krimskom poluotoku; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu tzv. krimskog Vrhovnog suda od 26. travnja 2016. prema kojoj je Medžlis krimskih Tatara ekstremistička organizacija te se zabranjuju njegove aktivnosti na Krimskom poluotoku;

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. travnja 2016. o obustavljanju aktivnosti krimskih Tatara povezanih s Medžlisom i od 26. travnja 2016. o odluci krimskog „Vrhovnog suda” da zabrani aktivnosti Medžlisa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. travnja 2016. o obustavljanju aktivnosti krimskih Tatara povezanih s Medžlisom i od 26. travnja 2016. o odluci krimskog „Vrhovnog suda” da zabrani aktivnosti Medžlisa,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenika za ljudska prava Vijeća Europe od 26. travnja 2016. kojom se traži ukidanje zabrane rada Medžlisa, i izjavu glavnog tajnika Vijeća Europe od 26. travnja 2016. prema kojoj postoji opasnost da se zbog zabrane Medžlisa ugrozi cjelokupna zajednica krimskih Tatara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenika za ljudska prava Vijeća Europe od 26. travnja 2016. kojom se traži ukidanje zabrane rada Medžlisa, i izjavu glavnog tajnika Vijeća Europe od 26. travnja 2016. prema kojoj postoji opasnost da se zbog zabrane Medžlisa ugrozi cjelokupna zajednica krimskih Tatara,

| — | uzimajući u obzir Protokol iz Minska od 5. rujna 2014. i Memorandum iz Minska od 19. rujna 2014. o provedbi mirovnog plana u 12 točaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol iz Minska od 5. rujna 2014. i Memorandum iz Minska od 19. rujna 2014. o provedbi mirovnog plana u 12 točaka,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Ruska Federacija nezakonito pripojila Krim i Sevastopolj i zbog toga je zemlja okupator koja je prekršila međunarodno pravo, uključujući i Povelju UN-a, Helsinški završni akt, Memorandum iz Budimpešte iz 1994. i Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ruske Federacije i Ukrajine iz 1997.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ruska Federacija nezakonito pripojila Krim i Sevastopolj i zbog toga je zemlja okupator koja je prekršila međunarodno pravo, uključujući i Povelju UN-a, Helsinški završni akt, Memorandum iz Budimpešte iz 1994. i Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ruske Federacije i Ukrajine iz 1997.;

| B. | budući da su Europska unija i međunarodna zajednica u više navrata izrazile zabrinutost zbog stanja ljudskih prava u okupiranim teritorijima i sustavnog progona osoba koje ne priznaju tijela nove vlasti; budući da je na meti tzv. vlasti autohtona zajednica krimskih Tatara, od kojih se većina protivi ruskoj okupaciji poluotoka te su bojkotirali tzv. referendum održan 16. ožujka 2014.; budući da se institucije i organizacije krimskih Tatara sve češće proglašavaju „ekstremističkima”, dok se istaknutim članovima zajednice krimskih Tatara oduzima sloboda ili im se pak prijeti ihićenjem pod optužbom da su „teroristi”; budući da kršenja prava nad Tatarima uključuju otmice, prisilni nestanak, nasilje, mučenje i izvansudska pogubljenja za koje de facto vlasti ne provode istrage niti kazneno gone njihove počinitelje, kao i sustavne pravne probleme u pogledu prava vlasništva i registracije; |
| --- | --- |

B.

budući da su Europska unija i međunarodna zajednica u više navrata izrazile zabrinutost zbog stanja ljudskih prava u okupiranim teritorijima i sustavnog progona osoba koje ne priznaju tijela nove vlasti; budući da je na meti tzv. vlasti autohtona zajednica krimskih Tatara, od kojih se većina protivi ruskoj okupaciji poluotoka te su bojkotirali tzv. referendum održan 16. ožujka 2014.; budući da se institucije i organizacije krimskih Tatara sve češće proglašavaju „ekstremističkima”, dok se istaknutim članovima zajednice krimskih Tatara oduzima sloboda ili im se pak prijeti ihićenjem pod optužbom da su „teroristi”; budući da kršenja prava nad Tatarima uključuju otmice, prisilni nestanak, nasilje, mučenje i izvansudska pogubljenja za koje de facto vlasti ne provode istrage niti kazneno gone njihove počinitelje, kao i sustavne pravne probleme u pogledu prava vlasništva i registracije;

| C. | budući da je vođama krimskih Tatara, među kojima su i Mustafa Džemilijev i Refat Čubarov, ranije zabranjen ulazak na područje Krima, dok im je ulazak sada dopušten ali pod prijetnjom uhićenja te da na taj način dijele sudbinu brojnih drugih članova Medžlisa, kao i aktivista i raseljenih osoba koje pripadaju zajednici krimskih Tatara; budući da je prema podacima ukrajinske vlade više od 20 000 krimskih Tatara moralo napustiti okupirani Krim i preseliti se u kontinentalnu Ukrajinu; |
| --- | --- |

C.

budući da je vođama krimskih Tatara, među kojima su i Mustafa Džemilijev i Refat Čubarov, ranije zabranjen ulazak na područje Krima, dok im je ulazak sada dopušten ali pod prijetnjom uhićenja te da na taj način dijele sudbinu brojnih drugih članova Medžlisa, kao i aktivista i raseljenih osoba koje pripadaju zajednici krimskih Tatara; budući da je prema podacima ukrajinske vlade više od 20 000 krimskih Tatara moralo napustiti okupirani Krim i preseliti se u kontinentalnu Ukrajinu;

| D. | budući da je vođa krimskih tatara Mustafa Džemilijev, koji je prije toga proveo 15 godina u sovjetskim zatvorima, objavio popis 14 krimskih Tatara koje kao političke zatvorenike drže tzv. ruske vlasti na Krimu, među kojima je i Ahtem Čijgoz, prvi zamjenik predsjednika Medžlisa, koji čeka na suđenje u pritvoru u Simferopolu; skreće posebnu pozornost na njegovo zdravstveno stanje i naglašava da je važno da njegovo suđenje bude javno te da ga prati Vijeće Europe i druge međunarodne organizacije; |
| --- | --- |

D.

budući da je vođa krimskih tatara Mustafa Džemilijev, koji je prije toga proveo 15 godina u sovjetskim zatvorima, objavio popis 14 krimskih Tatara koje kao političke zatvorenike drže tzv. ruske vlasti na Krimu, među kojima je i Ahtem Čijgoz, prvi zamjenik predsjednika Medžlisa, koji čeka na suđenje u pritvoru u Simferopolu; skreće posebnu pozornost na njegovo zdravstveno stanje i naglašava da je važno da njegovo suđenje bude javno te da ga prati Vijeće Europe i druge međunarodne organizacije;

| E. | budući da Rusija ograničava pristup Krimu OESS-u, UN-u i Vijeću Europe, a pogotovo nevladinim organizacijama za ljudska prava i neovisnim novinarima; budući da je zbog nemogućnosti pristupa nadzor nad poštovanjem ljudskih prava i izvješćivanje o tomu na Krimu vrlo otežano; |
| --- | --- |

E.

budući da Rusija ograničava pristup Krimu OESS-u, UN-u i Vijeću Europe, a pogotovo nevladinim organizacijama za ljudska prava i neovisnim novinarima; budući da je zbog nemogućnosti pristupa nadzor nad poštovanjem ljudskih prava i izvješćivanje o tomu na Krimu vrlo otežano;

| F. | budući da je cijela populacija krimskih Tatara, autohtonog krimskog naroda, 1944. prisilno deportirana u druge dijelove tadašnjeg SSSR-a i da do 1989. nisu imali pravo na povratak; budući da je 12. studenoga 2015. ukrajinska Verhovna Rada usvojila rezoluciju u kojoj deportaciju krimskih Tatara 1944. priznaje kao genocid i da je 18. svibnja proglasila Danom sjećanja; |
| --- | --- |

F.

budući da je cijela populacija krimskih Tatara, autohtonog krimskog naroda, 1944. prisilno deportirana u druge dijelove tadašnjeg SSSR-a i da do 1989. nisu imali pravo na povratak; budući da je 12. studenoga 2015. ukrajinska Verhovna Rada usvojila rezoluciju u kojoj deportaciju krimskih Tatara 1944. priznaje kao genocid i da je 18. svibnja proglasila Danom sjećanja;

| G. | budući da je 26. travnja 2016. tzv. krimski Vrhovni sud presudio u korist zahtjeva tzv. krimske državne tužiteljice Natalije Poklonskaje u kojemu optužuje Medžlis, koji od svojeg osnutka 1991. djeluje kao predstavničko tijelo krimskih tatara, a od svibnja 1999. uživa puni pravni status, za ekstremizam, terorizam, kršenja ljudskih prava, nezakonite aktivnosti i sabotažu vlasti; |
| --- | --- |

G.

budući da je 26. travnja 2016. tzv. krimski Vrhovni sud presudio u korist zahtjeva tzv. krimske državne tužiteljice Natalije Poklonskaje u kojemu optužuje Medžlis, koji od svojeg osnutka 1991. djeluje kao predstavničko tijelo krimskih tatara, a od svibnja 1999. uživa puni pravni status, za ekstremizam, terorizam, kršenja ljudskih prava, nezakonite aktivnosti i sabotažu vlasti;

| H. | budući da je Medžlis sada proglašen ekstremističkom organizacijom i da ga je rusko Ministarstvo pravosuđa uvrstilo na popis nevladinih organizacija čiji se rad mora obustaviti; budući da su kao posljedica toga aktivnosti Medžlisa zabranjene na Krimu i u Rusiji; budući da bi se ta zabrana mogla primijeniti na više od 2 500 članova 250 seoskih i gradskih medžlisa na Krimu; |
| --- | --- |

H.

budući da je Medžlis sada proglašen ekstremističkom organizacijom i da ga je rusko Ministarstvo pravosuđa uvrstilo na popis nevladinih organizacija čiji se rad mora obustaviti; budući da su kao posljedica toga aktivnosti Medžlisa zabranjene na Krimu i u Rusiji; budući da bi se ta zabrana mogla primijeniti na više od 2 500 članova 250 seoskih i gradskih medžlisa na Krimu;

| I. | budući da je odluka tzv. državne tužiteljice i tzv. krimskog Vrhovnog suda sastavni dio politike represije i zastrašivanja koju provodi Ruska Federacija koja tu manjinu kažnjava zbog njezine odanosti ukrajinskoj državi tijekom nezakonutog pripajanja poluotoka prije dvije godine; |
| --- | --- |

I.

budući da je odluka tzv. državne tužiteljice i tzv. krimskog Vrhovnog suda sastavni dio politike represije i zastrašivanja koju provodi Ruska Federacija koja tu manjinu kažnjava zbog njezine odanosti ukrajinskoj državi tijekom nezakonutog pripajanja poluotoka prije dvije godine;

| J. | budući da je ovdje riječ o očiglednom kršenju međunarodnog humanitarnog prava (uključujući i Četvrtu hašku konvenciju iz 1907., Četvrtu ženevsku konvenciju iz 1949. i njezin Protokol I. iz 1977.) prema kojemu okupator nema pravo kazneno goniti civile za zločine počinjene prije okupacije te je na snazi kazneni zakon okupiranog teritorija; |
| --- | --- |

J.

budući da je ovdje riječ o očiglednom kršenju međunarodnog humanitarnog prava (uključujući i Četvrtu hašku konvenciju iz 1907., Četvrtu ženevsku konvenciju iz 1949. i njezin Protokol I. iz 1977.) prema kojemu okupator nema pravo kazneno goniti civile za zločine počinjene prije okupacije te je na snazi kazneni zakon okupiranog teritorija;

| 1. | snažno osuđuje odluku tzv. krimskog Vrhovnog suda o zabrani rada Medžlisa krimskih Tatara i traži da se ta zabrana odmah ukine; smatra da se ta odluka predstavlja sustavan i ciljan progon Tatara te da je riječ o politički motiviranom djelovanju u cilju dodatnog zastrašivanja zakonitih predstavnika tatarske zajednice; ističe važnost tog demokratski izabranog tijela za donošenje odluka koje predstavlja krimske Tatare; |
| --- | --- |

1.

snažno osuđuje odluku tzv. krimskog Vrhovnog suda o zabrani rada Medžlisa krimskih Tatara i traži da se ta zabrana odmah ukine; smatra da se ta odluka predstavlja sustavan i ciljan progon Tatara te da je riječ o politički motiviranom djelovanju u cilju dodatnog zastrašivanja zakonitih predstavnika tatarske zajednice; ističe važnost tog demokratski izabranog tijela za donošenje odluka koje predstavlja krimske Tatare;

| 2. | ističe da će zabrana Medžlisa krimskih Tatara, zakonitog i priznatog predstavničkog tijela autohtonog krimskog naroda, rezultirati stigmatizacijom krimskih Tatara, da će ih se još više diskriminirati i kršiti njihova ljudska prava i temeljne građanske slobode, te da ih se na taj način pokušava protjerati s Krima, koji je njihova povijesna domovina; zabrinut je zbog činjenice da bi proglašavanje Medžlisa ekstremističkom organizacijom moglo dovesti do dodatnih optužnica u skladu s odredbama kaznenog prava Ruske Federacije; |
| --- | --- |

2.

ističe da će zabrana Medžlisa krimskih Tatara, zakonitog i priznatog predstavničkog tijela autohtonog krimskog naroda, rezultirati stigmatizacijom krimskih Tatara, da će ih se još više diskriminirati i kršiti njihova ljudska prava i temeljne građanske slobode, te da ih se na taj način pokušava protjerati s Krima, koji je njihova povijesna domovina; zabrinut je zbog činjenice da bi proglašavanje Medžlisa ekstremističkom organizacijom moglo dovesti do dodatnih optužnica u skladu s odredbama kaznenog prava Ruske Federacije;

| 3. | podsjeća da zabrana Medžlisa znači da mu neće biti dopušteno da se sastaje, objavljuje svoja stajališta u masovnim medijima, održava javna događanja ili da se koristi bankovnim računima; poziva EU da financijski podrži aktivnosti Medžlisa za vrijeme njegova egzila; poziva da se poveća financiranje organizacija za ljudska prava koje djeluju u ime Krima; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da zabrana Medžlisa znači da mu neće biti dopušteno da se sastaje, objavljuje svoja stajališta u masovnim medijima, održava javna događanja ili da se koristi bankovnim računima; poziva EU da financijski podrži aktivnosti Medžlisa za vrijeme njegova egzila; poziva da se poveća financiranje organizacija za ljudska prava koje djeluju u ime Krima;

| 4. | podsjeća na tužnu dvogodišnju obljetnicu nezakonitog pripajanja Krimskog poluotoka koje je 20. veljače 2014. provela Ruska Federacija; podsjeća na činjenicu da je oštro osudio taj čin, koji je predstavljao kršenje međunarodnog prava,; izjavljuje da ustraje u politici nepriznavanja nezakonitog pripajanja Krima i sankcija koje su nakon toga nametnute te poziva da se u svjetlu zabrane Medžlisa razmotri mogućnost proširivanja popisa osoba na koje se odnose sankcije EU-a; poziva države članice da se strogo pridržavaju tog popisa; žali zbog toga što su neki političari iz država članica EU-a, među kojima su bili i članovi njihovih nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta, bez suglasnosti ukrajinskih vlasti posjetili Krim te poziva parlamentarne zastupnike da se u budućnosti suzdrže od takvih posjeta; |
| --- | --- |

4.

podsjeća na tužnu dvogodišnju obljetnicu nezakonitog pripajanja Krimskog poluotoka koje je 20. veljače 2014. provela Ruska Federacija; podsjeća na činjenicu da je oštro osudio taj čin, koji je predstavljao kršenje međunarodnog prava,; izjavljuje da ustraje u politici nepriznavanja nezakonitog pripajanja Krima i sankcija koje su nakon toga nametnute te poziva da se u svjetlu zabrane Medžlisa razmotri mogućnost proširivanja popisa osoba na koje se odnose sankcije EU-a; poziva države članice da se strogo pridržavaju tog popisa; žali zbog toga što su neki političari iz država članica EU-a, među kojima su bili i članovi njihovih nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta, bez suglasnosti ukrajinskih vlasti posjetili Krim te poziva parlamentarne zastupnike da se u budućnosti suzdrže od takvih posjeta;

| 5. | ponavlja svoju potpunu predanost suverenosti, političkoj neovisnosti, jedinstvu i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama te njezinom slobodnom i suverenom opredjeljenju za europski put; poziva sve strane da odmah krenu s mirnom reintegracijom okupiranog Krimskog poluotoka u pravni poredak Ukrajine preko političkog dijaloga i uz potpuno poštovanje međunarodnog prava; smatra da je ponovna uspostava ukrajinske kontrole nad poluotokom ključna za obnovu suradnje s Ruskom Federacijom, što uključuje obustavu sankcija povezanih s Krimom; |
| --- | --- |

5.

ponavlja svoju potpunu predanost suverenosti, političkoj neovisnosti, jedinstvu i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama te njezinom slobodnom i suverenom opredjeljenju za europski put; poziva sve strane da odmah krenu s mirnom reintegracijom okupiranog Krimskog poluotoka u pravni poredak Ukrajine preko političkog dijaloga i uz potpuno poštovanje međunarodnog prava; smatra da je ponovna uspostava ukrajinske kontrole nad poluotokom ključna za obnovu suradnje s Ruskom Federacijom, što uključuje obustavu sankcija povezanih s Krimom;

| 6. | osuđuje stroga ograničenja slobode izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, među ostalim i na tradicionalnim prigodnim događajima kao što su godišnjica deportacije krimskih Tatara za vrijeme Staljinova režima u Sovjetskom Savezu i kulturna okupljanja krimskih Tatara; |
| --- | --- |

6.

osuđuje stroga ograničenja slobode izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, među ostalim i na tradicionalnim prigodnim događajima kao što su godišnjica deportacije krimskih Tatara za vrijeme Staljinova režima u Sovjetskom Savezu i kulturna okupljanja krimskih Tatara;

| 7. | osuđuje ograničavanje slobode medija na Krimu, posebno ukidanje dozvole za rad najvećeg tatarskog televizijskog programa ATR-a; traži da se taj program, kao i dječji televizijski program Lale i radio postaja Mejdan, ponovno puste u rad; smatra da se tim mjerama krimskim Tatarima oduzima ključan instrument za očuvanje njihova kulturnog i jezičnog identiteta; prima na znanje da je osnovana nova televizijska postaja TV Millet i traži da joj se zajamči potpuna urednička neovisnost; |
| --- | --- |

7.

osuđuje ograničavanje slobode medija na Krimu, posebno ukidanje dozvole za rad najvećeg tatarskog televizijskog programa ATR-a; traži da se taj program, kao i dječji televizijski program Lale i radio postaja Mejdan, ponovno puste u rad; smatra da se tim mjerama krimskim Tatarima oduzima ključan instrument za očuvanje njihova kulturnog i jezičnog identiteta; prima na znanje da je osnovana nova televizijska postaja TV Millet i traži da joj se zajamči potpuna urednička neovisnost;

| 8. | izražava duboko žaljenje zbog sustavnog ograničavanja slobode izražavanja pod izlikom ekstremizma, i praćenja društvenih mreža u cilju otkrivanja aktivista koji ne priznaju novi poredak i koji dovode u pitanje valjanost „referenduma” održanog 16. ožujka 2014.; podsjeća na činjenicu da je stotinu država članica Opće skupštine UN-a usvajanjem Rezolucije br. 68/262 izrazilo isti stav; |
| --- | --- |

8.

izražava duboko žaljenje zbog sustavnog ograničavanja slobode izražavanja pod izlikom ekstremizma, i praćenja društvenih mreža u cilju otkrivanja aktivista koji ne priznaju novi poredak i koji dovode u pitanje valjanost „referenduma” održanog 16. ožujka 2014.; podsjeća na činjenicu da je stotinu država članica Opće skupštine UN-a usvajanjem Rezolucije br. 68/262 izrazilo isti stav;

| 9. | podsjeća na činjenicu da su autohtoni krimski Tatari kroz povijest bili žrtve nepravdi koje su dovele do toga da su ih sovjetske vlasti masovno deportirale te da su im oduzeti zemlja i imovina; žali zbog činjenice da diskiminatorna politika koju provode tzv. vlasti onemogućuje povratak tih posjeda i imovine ili ih se koristi kao sredstvo za kupovanje potpore; |
| --- | --- |

9.

podsjeća na činjenicu da su autohtoni krimski Tatari kroz povijest bili žrtve nepravdi koje su dovele do toga da su ih sovjetske vlasti masovno deportirale te da su im oduzeti zemlja i imovina; žali zbog činjenice da diskiminatorna politika koju provode tzv. vlasti onemogućuje povratak tih posjeda i imovine ili ih se koristi kao sredstvo za kupovanje potpore;

| 10. | zahtijeva od Ruske Federacije, koja u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom ima krajnju odgovornost kao okupator na Krimu, da poštuje pravni poredak na Krimu i da građane zaštiti od proizvoljnih pravosudnih ili administrativnih mjera i presuda te da na taj način ispuni vlastite obveze kao članica Vijeća Europe, kao i to da provede neovisne međunarodne istrage u vezi sa svim slučajevima kršenja međunarodnog prava ili ljudskih prava za koja su odgovorne okupatorske snage i tzv. lokalne vlasti; poziva na oživljavanje kontaktne skupine za obitelji nestalih osoba; |
| --- | --- |

10.

zahtijeva od Ruske Federacije, koja u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom ima krajnju odgovornost kao okupator na Krimu, da poštuje pravni poredak na Krimu i da građane zaštiti od proizvoljnih pravosudnih ili administrativnih mjera i presuda te da na taj način ispuni vlastite obveze kao članica Vijeća Europe, kao i to da provede neovisne međunarodne istrage u vezi sa svim slučajevima kršenja međunarodnog prava ili ljudskih prava za koja su odgovorne okupatorske snage i tzv. lokalne vlasti; poziva na oživljavanje kontaktne skupine za obitelji nestalih osoba;

| 11. | poziva na to da se relevantnim međunarodnim tijelima za ljudska prava omogući stalan i neometan pristup Krimu kako bi mogla nadzirati stanje u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

11.

poziva na to da se relevantnim međunarodnim tijelima za ljudska prava omogući stalan i neometan pristup Krimu kako bi mogla nadzirati stanje u pogledu ljudskih prava;

| 12. | pozdravlja ukrajinsku inicijativu za uspostavu međunarodnog mehanizma za pregovore o ponovnoj uspostavi ukrajinskog suvereniteta na Krimu u formatu „Ženeva plus”, što bi trebalo uključivati izravan angažman EU-a; poziva Rusku Federaciju da s Ukrajinom i drugim stranama započne pregovore o okončanju okupacije Krima, da opozove embargo na trgovinu i energiju te da ukine izvanredno stanje na Krimu; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja ukrajinsku inicijativu za uspostavu međunarodnog mehanizma za pregovore o ponovnoj uspostavi ukrajinskog suvereniteta na Krimu u formatu „Ženeva plus”, što bi trebalo uključivati izravan angažman EU-a; poziva Rusku Federaciju da s Ukrajinom i drugim stranama započne pregovore o okončanju okupacije Krima, da opozove embargo na trgovinu i energiju te da ukine izvanredno stanje na Krimu;

| 13. | poziva na očuvanje povijesnog i tradicionalnog multikulturalnog okruženja na Krimu i na puno poštovanje ukrajinskog, tatarskog i drugih manjinskih jezika i posebnih kultura; osuđuje pravni pritisak na kulturne i obrazovne organizacije krimskih Tatara, uključujući i one koje rade s djecom krimskih Tatara; |
| --- | --- |

13.

poziva na očuvanje povijesnog i tradicionalnog multikulturalnog okruženja na Krimu i na puno poštovanje ukrajinskog, tatarskog i drugih manjinskih jezika i posebnih kultura; osuđuje pravni pritisak na kulturne i obrazovne organizacije krimskih Tatara, uključujući i one koje rade s djecom krimskih Tatara;

| 14. | poziva Rusku Federaciju da istraži sve slučajeve mučenja zatvorenika koji su nezakonito lišeni slobode na Krimu, uključujući Ahtema Čijgoza, prvog zamjenika predsjednika Medžlisa, Mustafu Degermendžija i Alija Asanova, koje su tzv. lokalne vlasti uhitile na Krimu jer su mirno prosvjedovali protiv okupacije, te da im zajamči siguran povratak u Ukrajinu; ponovno poziva na puštanje na slobodu Olega Sencova i Oleksandra Koljčenka; poziva Rusku Federaciju da okonča politički motivirane progone disidenata i građanskih aktivista; osuđuje njihovo naknadno odvođenje u Rusku Federaciju i prisilno dodjeljivanje ruskog državljanstva; poziva Rusku Federaciju da u navedenim slučajevima usko surađuje s Vijećem Europs i s OESS-om; |
| --- | --- |

14.

poziva Rusku Federaciju da istraži sve slučajeve mučenja zatvorenika koji su nezakonito lišeni slobode na Krimu, uključujući Ahtema Čijgoza, prvog zamjenika predsjednika Medžlisa, Mustafu Degermendžija i Alija Asanova, koje su tzv. lokalne vlasti uhitile na Krimu jer su mirno prosvjedovali protiv okupacije, te da im zajamči siguran povratak u Ukrajinu; ponovno poziva na puštanje na slobodu Olega Sencova i Oleksandra Koljčenka; poziva Rusku Federaciju da okonča politički motivirane progone disidenata i građanskih aktivista; osuđuje njihovo naknadno odvođenje u Rusku Federaciju i prisilno dodjeljivanje ruskog državljanstva; poziva Rusku Federaciju da u navedenim slučajevima usko surađuje s Vijećem Europs i s OESS-om;

| 15. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i Vijeće da povećaju pritisak na Rusku Federaciju kako bi međunarodnim organizacijama dopustila pristup Krimu u cilju nadziranja stanja u pogledu ljudskih prava, a u svjetlu stalnih teških kršenja temeljnih sloboda i ljudskih prava na tom poluotoku, te u cilju uvođenja stalnih međunarodnih nadzornih mehanizama koji bi se temeljili na konvencijama; ističe da bi svi oblici međunarodne prisutnosti na terenu trebali biti dobro koordinirani, dogovoreni s Ukrajinom i da bi ih trebale podržavati velike međunarodne organizacije za ljudska prava; |
| --- | --- |

15.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i Vijeće da povećaju pritisak na Rusku Federaciju kako bi međunarodnim organizacijama dopustila pristup Krimu u cilju nadziranja stanja u pogledu ljudskih prava, a u svjetlu stalnih teških kršenja temeljnih sloboda i ljudskih prava na tom poluotoku, te u cilju uvođenja stalnih međunarodnih nadzornih mehanizama koji bi se temeljili na konvencijama; ističe da bi svi oblici međunarodne prisutnosti na terenu trebali biti dobro koordinirani, dogovoreni s Ukrajinom i da bi ih trebale podržavati velike međunarodne organizacije za ljudska prava;

| 16. | ponavlja svoju veliku zabrinutost zbog položaja pripadnika zajednice LGBTI na Krimu, koji se nakon ruskog pripajanja poluotoka znatno pogoršao; |
| --- | --- |

16.

ponavlja svoju veliku zabrinutost zbog položaja pripadnika zajednice LGBTI na Krimu, koji se nakon ruskog pripajanja poluotoka znatno pogoršao;

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije te Medžlisu krimskih Tatara. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije te Medžlisu krimskih Tatara.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/31

---

P8_TA(2016)0219

Gambija

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o Gambiji (2016/2693(RSP))

(2018/C 076/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gambiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gambiji,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za Vijeće UN-a za ljudska prava 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za Vijeće UN-a za ljudska prava 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir nekoliko parlamentarnih pitanja o stanju u Gambiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nekoliko parlamentarnih pitanja o stanju u Gambiji,

| — | uzimajući u obzir izjavu Europske službe za vanjsko djelovanje od 17. travnja 2016. o stanju ljudskih prava u Gambiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Europske službe za vanjsko djelovanje od 17. travnja 2016. o stanju ljudskih prava u Gambiji,

| — | uzimajući u obzir nekoliko izjava koje je dala Delegacija EU-a u Gambiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nekoliko izjava koje je dala Delegacija EU-a u Gambiji,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Komisije Afričke unije od 28. veljače 2015. o stanju ljudskih prava u Republici Gambiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Komisije Afričke unije od 28. veljače 2015. o stanju ljudskih prava u Republici Gambiji,

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona od 17. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona od 17. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja Vijeća UN-a za ljudska prava o mučenju i drugim oblicima okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, dodatak: Misija u Gambiju od 2. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja Vijeća UN-a za ljudska prava o mučenju i drugim oblicima okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, dodatak: Misija u Gambiju od 2. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-ovog posebnog izvjestitelja za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja o Gambiji od 11. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-ovog posebnog izvjestitelja za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja o Gambiji od 11. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o Gambiji UN-ove radne skupine za Univerzalni periodični pregled od 24. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o Gambiji UN-ove radne skupine za Univerzalni periodični pregled od 24. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu potpisan u Cotonouu u lipnju 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu potpisan u Cotonouu u lipnju 2000.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Gambije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Gambije,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Yahya Jammeh 1994. preuzeo vlast u Gambiji vojnim udarom; budući da je 1996. izabran za predsjednika i da je otad već tri puta pod sumnjivim okolnostima ponovno izabran; |
| --- | --- |

A.

budući da je Yahya Jammeh 1994. preuzeo vlast u Gambiji vojnim udarom; budući da je 1996. izabran za predsjednika i da je otad već tri puta pod sumnjivim okolnostima ponovno izabran;

| B. | budući da se predsjednički izbori očekuju 1. prosinca 2016., a zakonodavni izbori 6. travnja 2017.; budući da je Gospodarska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS) osudila provedbu posljednjih predsjedničkih izbora održanih 2011. zbog manjka legitimiteta i prateće represije i zastrašivanja oporbenih stranaka i njihova biračkog tijela; |
| --- | --- |

B.

budući da se predsjednički izbori očekuju 1. prosinca 2016., a zakonodavni izbori 6. travnja 2017.; budući da je Gospodarska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS) osudila provedbu posljednjih predsjedničkih izbora održanih 2011. zbog manjka legitimiteta i prateće represije i zastrašivanja oporbenih stranaka i njihova biračkog tijela;

| C. | budući da je miran prosvjed održan 14. travnja 2016. u Serekundi, četvrti glavnog grada Banjula, u kojem su prosvjednici zahtijevali izbornu reformu rezultirao nasilnom reakcijom gambijskih sigurnosnih snaga i proizvoljnim pritvaranjem prosvjednika među kojima je bila i nekolicina članova Ujedinjene demokratske stranke; budući da je Solo Sandeng, oporbeni čelnik i član Ujedinjene demokratske stranke, umro u pritvoru nedugo nakon što je u sumnjivim okolnostima uhićen; |
| --- | --- |

C.

budući da je miran prosvjed održan 14. travnja 2016. u Serekundi, četvrti glavnog grada Banjula, u kojem su prosvjednici zahtijevali izbornu reformu rezultirao nasilnom reakcijom gambijskih sigurnosnih snaga i proizvoljnim pritvaranjem prosvjednika među kojima je bila i nekolicina članova Ujedinjene demokratske stranke; budući da je Solo Sandeng, oporbeni čelnik i član Ujedinjene demokratske stranke, umro u pritvoru nedugo nakon što je u sumnjivim okolnostima uhićen;

| D. | budući da su se 16. travnja 2016. članovi Ujedinjene demokratske stranke ponovno okupili kako bi zatražili pravdu za smrt g. Sandenga i puštanje na slobodu drugih članova njihove stranke; budući da je policija bacila suzavac na prosvjednike i uhitila niz osoba; |
| --- | --- |

D.

budući da su se 16. travnja 2016. članovi Ujedinjene demokratske stranke ponovno okupili kako bi zatražili pravdu za smrt g. Sandenga i puštanje na slobodu drugih članova njihove stranke; budući da je policija bacila suzavac na prosvjednike i uhitila niz osoba;

| E. | budući da su uhićeni i još jedan oporbeni čelnik, Ousainou Darboe, i drugi visoki stranački dužnosnici i da se nalaze u državnom pritvoru te da postoje navodi da su pretrpjeli teške ozljede; |
| --- | --- |

E.

budući da su uhićeni i još jedan oporbeni čelnik, Ousainou Darboe, i drugi visoki stranački dužnosnici i da se nalaze u državnom pritvoru te da postoje navodi da su pretrpjeli teške ozljede;

| F. | budući da je glavnom direktoru neovisne radijske postaje Teranga FM Alagieu Abdoulieu Ceesayu, kojeg je 2. srpnja 2015. uhitila nacionalna obavještajna agencija, tri puta uskraćeno pravo na slobodu uz jamčevinu unatoč lošem zdravstvenom stanju; |
| --- | --- |

F.

budući da je glavnom direktoru neovisne radijske postaje Teranga FM Alagieu Abdoulieu Ceesayu, kojeg je 2. srpnja 2015. uhitila nacionalna obavještajna agencija, tri puta uskraćeno pravo na slobodu uz jamčevinu unatoč lošem zdravstvenom stanju;

| G. | budući da je UN-ova radna skupina za proizvoljna pritvaranja u ožujku 2016. izdala mišljenje usvojeno na zadnjem sastanku te skupine u prosincu 2015. u kojem se navodi da je Alagie Abdoulie Ceesay proizvoljno lišen slobode i poziva gambijske vlasti da ga puste na slobodu i odbace sve optužbe protiv njega; |
| --- | --- |

G.

budući da je UN-ova radna skupina za proizvoljna pritvaranja u ožujku 2016. izdala mišljenje usvojeno na zadnjem sastanku te skupine u prosincu 2015. u kojem se navodi da je Alagie Abdoulie Ceesay proizvoljno lišen slobode i poziva gambijske vlasti da ga puste na slobodu i odbace sve optužbe protiv njega;

| H. | budući da su borci za ljudska prava i novinari u Gambiji žrtve malverzacija i represivnog zakonodavstva i da se stalno suočavaju s uznemiravanjem i zastrašivanjem, uhićenjima i pritvaranjem, prisilnim nestancima ili prisilnim egzilom; |
| --- | --- |

H.

budući da su borci za ljudska prava i novinari u Gambiji žrtve malverzacija i represivnog zakonodavstva i da se stalno suočavaju s uznemiravanjem i zastrašivanjem, uhićenjima i pritvaranjem, prisilnim nestancima ili prisilnim egzilom;

| I. | budući da su mučenja i drugi oblici zlostavljanja redoviti u Gambiji; budući da postoje navodi o redovitim brutalnim mučenjima ili drugim oblicima zlostavljanja kako bi se pojedince prisililo na „priznanje” koje se zatim koristi na sudu, što je zabilježeno i u izvješću sastavljenom nakon posjeta UN-ovog posebnog izvjestitelja za mučenje i druge oblike okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja Gambiji 2014.; |
| --- | --- |

I.

budući da su mučenja i drugi oblici zlostavljanja redoviti u Gambiji; budući da postoje navodi o redovitim brutalnim mučenjima ili drugim oblicima zlostavljanja kako bi se pojedince prisililo na „priznanje” koje se zatim koristi na sudu, što je zabilježeno i u izvješću sastavljenom nakon posjeta UN-ovog posebnog izvjestitelja za mučenje i druge oblike okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja Gambiji 2014.;

| J. | budući da nacionalna obavještajna agencija i policija redovito provode proizvoljna pritvaranja, kao što je to bilo u slučaju bivšeg zamjenika ministra poljoprivrede Ousmana Jammeha i islamskih učenjaka šeika Omara Colleya, imama Ousmana Sawaneha i imama Chernoa Gassama te da se pojedince protivno odredbama ustava često zadržava bez optužbi i izvan roka od 72 sata u kojem se osumnjičenik mora dovesti pred sud; |
| --- | --- |

J.

budući da nacionalna obavještajna agencija i policija redovito provode proizvoljna pritvaranja, kao što je to bilo u slučaju bivšeg zamjenika ministra poljoprivrede Ousmana Jammeha i islamskih učenjaka šeika Omara Colleya, imama Ousmana Sawaneha i imama Chernoa Gassama te da se pojedince protivno odredbama ustava često zadržava bez optužbi i izvan roka od 72 sata u kojem se osumnjičenik mora dovesti pred sud;

| K. | budući da su sadašnjim gambijskim zakonodavstvom protiv homoseksualnosti predviđene dugotrajne zatvorske kazne i velike novčane kazne za „tešku homoseksualnost”; budući da su pripadnici zajednice LGBTI često žrtve napada, prijetnji ili proizvoljnih uhićenja od strane sigurnosnih snaga i da su neki od njih bili prisiljeni napustiti zemlju zbog vlastite sigurnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da su sadašnjim gambijskim zakonodavstvom protiv homoseksualnosti predviđene dugotrajne zatvorske kazne i velike novčane kazne za „tešku homoseksualnost”; budući da su pripadnici zajednice LGBTI često žrtve napada, prijetnji ili proizvoljnih uhićenja od strane sigurnosnih snaga i da su neki od njih bili prisiljeni napustiti zemlju zbog vlastite sigurnosti;

| L. | budući da je Gambija jedna od petnaest najsiromašnijih zemalja na svijetu i da je gotovo četvrtina stanovništva suočena s problemom kronične nesigurnosti opskrbe hranom; budući da je Gambija u velikoj mjeri ovisna o međunarodnoj pomoći; budući da je od 2015. 14 475 Gambijaca zatražilo azil u EU-u; |
| --- | --- |

L.

budući da je Gambija jedna od petnaest najsiromašnijih zemalja na svijetu i da je gotovo četvrtina stanovništva suočena s problemom kronične nesigurnosti opskrbe hranom; budući da je Gambija u velikoj mjeri ovisna o međunarodnoj pomoći; budući da je od 2015. 14 475 Gambijaca zatražilo azil u EU-u;

| M. | budući da stanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u Gambiji predstavlja ozbiljan razlog za zabrinutost; budući da se EU od kraja 2009. bavi tim problemima u okviru dijaloga na temelju članka 8. Sporazuma iz Cotonoua, no uz slab konkretan napredak; |
| --- | --- |

M.

budući da stanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u Gambiji predstavlja ozbiljan razlog za zabrinutost; budući da se EU od kraja 2009. bavi tim problemima u okviru dijaloga na temelju članka 8. Sporazuma iz Cotonoua, no uz slab konkretan napredak;

| N. | budući da je EU nakon izražene zabrinutosti zbog stanja ljudskih prava drastično smanjio pomoć Gambiji, iako je i dalje najveći donator pomoći za tu zemlju s ukupno 33 milijuna EUR koliko je odvojeno u okviru nacionalnog okvirnog programa za razdoblje 2015. – 2016.; budući da je nakon tog smanjenja pomoći predsjednik Jammeh u lipnju 2015. naglo protjerao EU-ovu glavnu dužnosnicu u Gambiji Agnes Guillard; |
| --- | --- |

N.

budući da je EU nakon izražene zabrinutosti zbog stanja ljudskih prava drastično smanjio pomoć Gambiji, iako je i dalje najveći donator pomoći za tu zemlju s ukupno 33 milijuna EUR koliko je odvojeno u okviru nacionalnog okvirnog programa za razdoblje 2015. – 2016.; budući da je nakon tog smanjenja pomoći predsjednik Jammeh u lipnju 2015. naglo protjerao EU-ovu glavnu dužnosnicu u Gambiji Agnes Guillard;

| O. | budući da su nacionalnim okvirnim programom za Gambiju za razdoblje 2015. – 2016. predviđena ulaganja u poljoprivredu i sigurnost opskrbe hranom, kao i u prometni sektor, dok za razvoj civilnog društva, demokratsko upravljanje ili promicanje ljudskih prava i vladavine prava nisu odvojena nikakva sredstva; |
| --- | --- |

O.

budući da su nacionalnim okvirnim programom za Gambiju za razdoblje 2015. – 2016. predviđena ulaganja u poljoprivredu i sigurnost opskrbe hranom, kao i u prometni sektor, dok za razvoj civilnog društva, demokratsko upravljanje ili promicanje ljudskih prava i vladavine prava nisu odvojena nikakva sredstva;

| P. | budući da je Gambija članica ECOWAS-a; budući da je u srpnju 2014. sklopljen sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i ECOWAS-a koji će biti ratificiran tijekom 2016.; budući da će se zahvaljujući sporazumu o gospodarskom partnerstvu ojačati ne samo poštena trgovina, nego i ljudska prava i ostvarenje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

P.

budući da je Gambija članica ECOWAS-a; budući da je u srpnju 2014. sklopljen sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i ECOWAS-a koji će biti ratificiran tijekom 2016.; budući da će se zahvaljujući sporazumu o gospodarskom partnerstvu ojačati ne samo poštena trgovina, nego i ljudska prava i ostvarenje ciljeva održivog razvoja;

| Q. | budući da je Gambija članica Afričke unije, država stranka Afričke povelje i potpisnica Afričke povelje o demokraciji, izborima i upravljanju; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Gambija članica Afričke unije, država stranka Afričke povelje i potpisnica Afričke povelje o demokraciji, izborima i upravljanju;

| R. | budući da je rezultat izmjene izbornog zakona iz 2015. isključivanje oporbenih stranaka, što Gambiju čini jednom od najskupljih zemalja kad je riječ o natjecanju za javnu funkciju te ograničavanje prava građana u tom procesu; |
| --- | --- |

R.

budući da je rezultat izmjene izbornog zakona iz 2015. isključivanje oporbenih stranaka, što Gambiju čini jednom od najskupljih zemalja kad je riječ o natjecanju za javnu funkciju te ograničavanje prava građana u tom procesu;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog stanja sigurnosti i ljudskih prava u Gambiji koje se sve brže pogoršava i osuđuje napade na mirne prosvjednike 14. i 16. travnja 2016.; |
| --- | --- |

1.

izražava duboku zabrinutost zbog stanja sigurnosti i ljudskih prava u Gambiji koje se sve brže pogoršava i osuđuje napade na mirne prosvjednike 14. i 16. travnja 2016.;

| 2. | poziva na trenutačno oslobađanje svih prosvjednika koji su uhićeni u vezi s prosvjedima održanima 14. i 16. travnja 2016.; zahtijeva od vlade Republike Gambije da zajamči pravično postupanje prema svim osumnjičenim osobama koje su pritvorene pod optužbom da su sudjelovale u pokušaju neustavne smjene vlade; poziva vlasti Gambije da u svim okolnostima zajamči fizički i psihički integritet tih osumnjičenih osoba te da bez odgode osigura liječničku pomoć ozlijeđenim osobama; izražava zabrinutost zbog svjedočanstava o mučenju i zlostavljanju drugih zatvorenika; |
| --- | --- |

2.

poziva na trenutačno oslobađanje svih prosvjednika koji su uhićeni u vezi s prosvjedima održanima 14. i 16. travnja 2016.; zahtijeva od vlade Republike Gambije da zajamči pravično postupanje prema svim osumnjičenim osobama koje su pritvorene pod optužbom da su sudjelovale u pokušaju neustavne smjene vlade; poziva vlasti Gambije da u svim okolnostima zajamči fizički i psihički integritet tih osumnjičenih osoba te da bez odgode osigura liječničku pomoć ozlijeđenim osobama; izražava zabrinutost zbog svjedočanstava o mučenju i zlostavljanju drugih zatvorenika;

| 3. | potiče gambijske vlasti da hitno provedu neovisnu istragu o tim događajima te posebno izražava ozbiljnu zabrinutost zbog vijesti da je oporbeni aktivist Solo Sandeng umro u pritvoru; |
| --- | --- |

3.

potiče gambijske vlasti da hitno provedu neovisnu istragu o tim događajima te posebno izražava ozbiljnu zabrinutost zbog vijesti da je oporbeni aktivist Solo Sandeng umro u pritvoru;

| 4. | oštro osuđuje prisilne nestanke, proizvoljna pritvaranja, mučenja i druge vrste kršenja ljudskih prava koji se odvijaju za vrijeme trajanja mandata vlade predsjednika Yahye Jammeha, a koji su usmjereni na osobe koje izražavaju protivljenje, uključujući novinare, borce za ljudska prava, političke protivnike i kritičare te lezbijke, homoseksualce, biseksualne i transrodne osobe; poziva na to da se zatvorenike koje se drži u izolaciji ili privede pred sud ili pusti na slobodu; |
| --- | --- |

4.

oštro osuđuje prisilne nestanke, proizvoljna pritvaranja, mučenja i druge vrste kršenja ljudskih prava koji se odvijaju za vrijeme trajanja mandata vlade predsjednika Yahye Jammeha, a koji su usmjereni na osobe koje izražavaju protivljenje, uključujući novinare, borce za ljudska prava, političke protivnike i kritičare te lezbijke, homoseksualce, biseksualne i transrodne osobe; poziva na to da se zatvorenike koje se drži u izolaciji ili privede pred sud ili pusti na slobodu;

| 5. | poziva EU i Afričku uniju da surađuju s Gambijom kako bi se uspostavili zaštitni mehanizmi protiv mučenja, zajamčio neovisan pristup zatvorenicima i reformirali svi zakoni kojima se otežava ostvarivanje prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, uključujući kaznena djela ugrožavanja nacionalne sigurnosti, klevete i „širenja netočnih informacija” u okviru Kaznenog zakona te izmjenu Zakona o informacijama i komunikacijama iz 2013. u kojem je sadržana cenzura izražavanja na internetu; |
| --- | --- |

5.

poziva EU i Afričku uniju da surađuju s Gambijom kako bi se uspostavili zaštitni mehanizmi protiv mučenja, zajamčio neovisan pristup zatvorenicima i reformirali svi zakoni kojima se otežava ostvarivanje prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, uključujući kaznena djela ugrožavanja nacionalne sigurnosti, klevete i „širenja netočnih informacija” u okviru Kaznenog zakona te izmjenu Zakona o informacijama i komunikacijama iz 2013. u kojem je sadržana cenzura izražavanja na internetu;

| 6. | poziva Gambiju da ratificira Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Gambiju da ratificira Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja;

| 7. | poziva vladu Gambije da provede istragu o dokazima o kršenju ljudskih prava koje je provodila gambijska nacionalna obavještajna agencija, da razradi zakonodavstvo za rješavanje pitanja jednakih prava za građane, uključujući problem nejednakosti, da nastavi s planovima o osnivanju Nacionalnog povjerenstva za ljudska prava u skladu s pariškim načelima o institucijama za ljudska prava te da istražuje i prati navode o kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

7.

poziva vladu Gambije da provede istragu o dokazima o kršenju ljudskih prava koje je provodila gambijska nacionalna obavještajna agencija, da razradi zakonodavstvo za rješavanje pitanja jednakih prava za građane, uključujući problem nejednakosti, da nastavi s planovima o osnivanju Nacionalnog povjerenstva za ljudska prava u skladu s pariškim načelima o institucijama za ljudska prava te da istražuje i prati navode o kršenjima ljudskih prava;

| 8. | potiče vladu Gambije i regionalne vlasti da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se zaustavila diskriminacija i kriminalizacija pripadnika skupine LGBTI te napadi na njih i kako bi se zajamčilo njihovo pravo na slobodu izražavanja, uključujući uklanjanje odredbi o kriminalizaciji pripadnika skupine LGBTI iz Kaznenog zakona Gambije; |
| --- | --- |

8.

potiče vladu Gambije i regionalne vlasti da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se zaustavila diskriminacija i kriminalizacija pripadnika skupine LGBTI te napadi na njih i kako bi se zajamčilo njihovo pravo na slobodu izražavanja, uključujući uklanjanje odredbi o kriminalizaciji pripadnika skupine LGBTI iz Kaznenog zakona Gambije;

| 9. | poziva gambijske vlasti da spriječe svaku diskriminaciju na vjerskoj osnovi te da potaknu i podrže miran i uključiv dijalog među svim zajednicama; |
| --- | --- |

9.

poziva gambijske vlasti da spriječe svaku diskriminaciju na vjerskoj osnovi te da potaknu i podrže miran i uključiv dijalog među svim zajednicama;

| 10. | poziva ECOWAS i Afričku uniju da i dalje djeluju u pogledu aktualnih kršenja ljudskih prava koja provodi gambijski režim; podsjeća da su sigurnost i stabilizacija i dalje veliki izazovi u zapadnoafričkoj regiji i inzistira na tome da Afrička unija i ECOWAS trebaju pomno pratiti situaciju u Gambiji i održavati trajni politički dijalog s gambijskim vlastima u pogledu jačanja demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

10.

poziva ECOWAS i Afričku uniju da i dalje djeluju u pogledu aktualnih kršenja ljudskih prava koja provodi gambijski režim; podsjeća da su sigurnost i stabilizacija i dalje veliki izazovi u zapadnoafričkoj regiji i inzistira na tome da Afrička unija i ECOWAS trebaju pomno pratiti situaciju u Gambiji i održavati trajni politički dijalog s gambijskim vlastima u pogledu jačanja demokracije i vladavine prava;

| 11. | potiče vladu Republike Gambije da ratificira Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju prije predsjedničkih izbora koji su predviđeni za prosinac 2016.; |
| --- | --- |

11.

potiče vladu Republike Gambije da ratificira Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju prije predsjedničkih izbora koji su predviđeni za prosinac 2016.;

| 12. | poziva vladu Gambije da pokrene istinski dijalog sa svim oporbenim političkim strankama o zakonodavnim i političkim reformama kojima će se zajamčiti održavanje slobodnih i pravednih izbora te poštovanje slobode udruživanja i okupljanja, u skladu s međunarodnim obvezama Gambije; podsjeća da je potpuno sudjelovanje oporbe i neovisnog civilnog društva u neovisnim i slobodnim državnim izborima važan čimbenik za uspjeh tih izbora; |
| --- | --- |

12.

poziva vladu Gambije da pokrene istinski dijalog sa svim oporbenim političkim strankama o zakonodavnim i političkim reformama kojima će se zajamčiti održavanje slobodnih i pravednih izbora te poštovanje slobode udruživanja i okupljanja, u skladu s međunarodnim obvezama Gambije; podsjeća da je potpuno sudjelovanje oporbe i neovisnog civilnog društva u neovisnim i slobodnim državnim izborima važan čimbenik za uspjeh tih izbora;

| 13. | potiče međunarodnu zajednicu, uključujući lokalne organizacije za ljudska prava i nevladine organizacije, kao i Delegaciju EU-a u Gambiji i druge relevantne međunarodne institucije, da aktivno prate izborni postupak, uz poseban naglasak na jamčenju javnog poštovanja slobodne udruživanja i okupljanja; |
| --- | --- |

13.

potiče međunarodnu zajednicu, uključujući lokalne organizacije za ljudska prava i nevladine organizacije, kao i Delegaciju EU-a u Gambiji i druge relevantne međunarodne institucije, da aktivno prate izborni postupak, uz poseban naglasak na jamčenju javnog poštovanja slobodne udruživanja i okupljanja;

| 14. | poziva vladu Gambije da poduzme sve potrebne mjere kojima će se u svim okolnostima jamčiti puno poštovanje slobode izražavanja i slobode tiska; u tom pogledu poziva na reformu odredbi Zakona o informacijama i komunikacijama kako bi se nacionalno zakonodavstvo uskladilo s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

14.

poziva vladu Gambije da poduzme sve potrebne mjere kojima će se u svim okolnostima jamčiti puno poštovanje slobode izražavanja i slobode tiska; u tom pogledu poziva na reformu odredbi Zakona o informacijama i komunikacijama kako bi se nacionalno zakonodavstvo uskladilo s međunarodnim standardima;

| 15. | zabrinut je zbog činjenice da nacionalnim okvirnim programom za Gambiju za razdoblje 2015. – 2016. nije predviđena nikakva potpora ili financiranje za civilno društvo ili za demokratsko upravljanje, promicanje vladavine prava i zaštitu ljudskih prava; poziva Komisiju da se u središte svih budućih sporazuma o razvojnoj suradnji koji će se razmatrati između EU-a i Gambije postavi demokratsko upravljanje, vladavina prava i zaštita ljudskih prava; |
| --- | --- |

15.

zabrinut je zbog činjenice da nacionalnim okvirnim programom za Gambiju za razdoblje 2015. – 2016. nije predviđena nikakva potpora ili financiranje za civilno društvo ili za demokratsko upravljanje, promicanje vladavine prava i zaštitu ljudskih prava; poziva Komisiju da se u središte svih budućih sporazuma o razvojnoj suradnji koji će se razmatrati između EU-a i Gambije postavi demokratsko upravljanje, vladavina prava i zaštita ljudskih prava;

| 16. | poziva Delegaciju EU-a u Gambiji da se koristi svim raspoloživim sredstvima, uključujući Europski instrument za demokraciju i ljudska prava, kako bi aktivno motrila uvjete pritvaranja u Gambiji te da prati i nadzire istrage o gušenju prosvjeda održanih 14. i 16. travnja 2016. koje provodi vlada i postupanje prema pritvorenih prosvjednicima te da pojača napore u pogledu suradnje s pripadnicima političke oporbe, studentskim vođama, novinarima, borcima za ljudska prava, sindikalistima i vođama skupina LGBTI; |
| --- | --- |

16.

poziva Delegaciju EU-a u Gambiji da se koristi svim raspoloživim sredstvima, uključujući Europski instrument za demokraciju i ljudska prava, kako bi aktivno motrila uvjete pritvaranja u Gambiji te da prati i nadzire istrage o gušenju prosvjeda održanih 14. i 16. travnja 2016. koje provodi vlada i postupanje prema pritvorenih prosvjednicima te da pojača napore u pogledu suradnje s pripadnicima političke oporbe, studentskim vođama, novinarima, borcima za ljudska prava, sindikalistima i vođama skupina LGBTI;

| 17. | potiče EU i njegove države članice da provedu javno savjetovanje u skladu s člankom 96. Sporazuma iz Cotonoua te da razmotre obustavljanje svake nehumanitarne pomoći za vladu Gambije i uvođenje zabrane putovanja ili drugih ciljanih sankcija za dužnosnike koji su odgovorni za teška kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

17.

potiče EU i njegove države članice da provedu javno savjetovanje u skladu s člankom 96. Sporazuma iz Cotonoua te da razmotre obustavljanje svake nehumanitarne pomoći za vladu Gambije i uvođenje zabrane putovanja ili drugih ciljanih sankcija za dužnosnike koji su odgovorni za teška kršenja ljudskih prava;

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj uniji, vladama država članica ECOWAS-a, vladi i parlamentu Gambije, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću UN-a za ljudska prava te Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

18.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj uniji, vladama država članica ECOWAS-a, vladi i parlamentu Gambije, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću UN-a za ljudska prava te Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0079.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/35

---

P8_TA(2016)0220

Džibuti

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o Džibutiju (2016/2694(RSP))

(2018/C 076/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Džibutiju, uključujući rezoluciju od 4. srpnja 2013. o stanju u Džibutiju (1) i onu od 15. siječnja 2009. o stanju na Rogu Afrike (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Džibutiju, uključujući rezoluciju od 4. srpnja 2013. o stanju u Džibutiju (1) i onu od 15. siječnja 2009. o stanju na Rogu Afrike (2),

| — | uzimajući u obzir Nacionalni okvirni program za Džibuti u okviru 11. Europskog razvojnog fonda od 19. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalni okvirni program za Džibuti u okviru 11. Europskog razvojnog fonda od 19. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 12. travnja 2016. i 23. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 12. travnja 2016. i 23. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke predstavnice Federice Mogherini u ime Europske unije u povodu Svjetskog dana slobode medija 3. svibnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke predstavnice Federice Mogherini u ime Europske unije u povodu Svjetskog dana slobode medija 3. svibnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir regionalno političko partnerstvo EU-a za mir, sigurnost i razvoj na Rogu Afrike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir regionalno političko partnerstvo EU-a za mir, sigurnost i razvoj na Rogu Afrike,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koju je Džibuti ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koju je Džibuti ratificirao,

| — | uzimajući u obzir mjere i komunikacije Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) u vezi s Džibutijem, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mjere i komunikacije Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) u vezi s Džibutijem,

| — | uzimajući u obzir preliminarne zaključke izborne promatračke misije Afričke unije, koja je nadgledala predsjedničke izbore, od 10. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preliminarne zaključke izborne promatračke misije Afričke unije, koja je nadgledala predsjedničke izbore, od 10. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, a Džibuti je njegova potpisnica od 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, a Džibuti je njegova potpisnica od 2003.,

| — | uzimajući u obzir okvirni ugovor koji su 30. prosinca 2014. potpisale Unija za predsjedničku većinu (UMP), koalicija na vlasti, i Unija za nacionalni spas (USN), koalicija oporbenih stranaka, kojim se promiču „mirne i demokratske nacionalne politike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okvirni ugovor koji su 30. prosinca 2014. potpisale Unija za predsjedničku većinu (UMP), koalicija na vlasti, i Unija za nacionalni spas (USN), koalicija oporbenih stranaka, kojim se promiču „mirne i demokratske nacionalne politike”,

| — | uzimajući u obzir zakon br. 2015-3016 PR/PM koji je donijelo Vijeće ministara Džibutija 24. studenoga 2015., kojim se utvrđuju izvanredne sigurnosne mjere nakon napada u Parizu 13. studenoga 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakon br. 2015-3016 PR/PM koji je donijelo Vijeće ministara Džibutija 24. studenoga 2015., kojim se utvrđuju izvanredne sigurnosne mjere nakon napada u Parizu 13. studenoga 2015.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Protokol uz Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda o pravima žena u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol uz Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda o pravima žena u Africi,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, koji je potpisan 23. lipnja 2000. i izmijenjen 22. lipnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, koji je potpisan 23. lipnja 2000. i izmijenjen 22. lipnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Džibutija iz 1992. kojim se priznaju temeljne slobode i osnovna načela dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Džibutija iz 1992. kojim se priznaju temeljne slobode i osnovna načela dobrog upravljanja;

| — | uzimajući u obzir smjernice za misije Afričke unije za promatranje i nadgledanje izbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice za misije Afričke unije za promatranje i nadgledanje izbora,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Ismail Omar Guelleh, predsjednik Džibutija od 1999., uvjerljivo pobijedio na izborima u travnju 2016. s 87,1 % glasova, što oporbene stranke i skupine za zaštitu prava kritiziraju kao rezultat političke represije; budući da su neki kandidati oporbe bojkotirali izbore 2005., 2011. i 2016.; budući da je predsjednik Guelleh uvjerio Narodnu skupštinu da izmijeni Ustav 2010. godine, nakon što je najavio da se neće ponovno kandidirati za izbore 2016., a to mu je omogućilo da se kandidira za treći mandat 2011.; budući da su prosvjedi civilnog društva koji su uslijedili suzbijeni; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ismail Omar Guelleh, predsjednik Džibutija od 1999., uvjerljivo pobijedio na izborima u travnju 2016. s 87,1 % glasova, što oporbene stranke i skupine za zaštitu prava kritiziraju kao rezultat političke represije; budući da su neki kandidati oporbe bojkotirali izbore 2005., 2011. i 2016.; budući da je predsjednik Guelleh uvjerio Narodnu skupštinu da izmijeni Ustav 2010. godine, nakon što je najavio da se neće ponovno kandidirati za izbore 2016., a to mu je omogućilo da se kandidira za treći mandat 2011.; budući da su prosvjedi civilnog društva koji su uslijedili suzbijeni;

| B. | budući da zahvaljujući odličnom položaju u Adenskom zaljevu Džibuti ima stratešku važnost za strane vojne baze te se smatra središtem u borbi protiv piratstva i terorizma; |
| --- | --- |

B.

budući da zahvaljujući odličnom položaju u Adenskom zaljevu Džibuti ima stratešku važnost za strane vojne baze te se smatra središtem u borbi protiv piratstva i terorizma;

| C. | budući da je deset džibutijskih žena u Parizu započelo štrajk glađu zahtijevajući da se pokrene međunarodna istraga o silovanju žena u Džibutiju, od kojih četiri štrajkašice tvrde da su i same bile silovane, a tridesetogodišnja Fatou Ambassa štrajka u uspomenu na svoju rođakinju Halimu koja je navodno ubijena u grupnom silovanju 2003. u dobi od 16 godina; budući da je osam od tih žena protestiralo devetnaest dana, od 25. ožujka do 12. travnja 2016., i da im se pridružilo još deset žena u Bruxellesu; budući da džibutijske vlasti osporavaju njihove tvrdnje; budući da su žene taoci u sukobu džibutijske vojske i oružane Fronte za obnovu jedinstva i demokracije (FRUD-armé); budući da je Odbor džibutijskih žena (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI) – Odbor džibutijskih žena protiv silovanja i nekažnjivosti), osnovan 1993. godine, u oko 20 podnesenih tužbi zabilježio 246 slučajeva silovanja koja su počinili vojnici; |
| --- | --- |

C.

budući da je deset džibutijskih žena u Parizu započelo štrajk glađu zahtijevajući da se pokrene međunarodna istraga o silovanju žena u Džibutiju, od kojih četiri štrajkašice tvrde da su i same bile silovane, a tridesetogodišnja Fatou Ambassa štrajka u uspomenu na svoju rođakinju Halimu koja je navodno ubijena u grupnom silovanju 2003. u dobi od 16 godina; budući da je osam od tih žena protestiralo devetnaest dana, od 25. ožujka do 12. travnja 2016., i da im se pridružilo još deset žena u Bruxellesu; budući da džibutijske vlasti osporavaju njihove tvrdnje; budući da su žene taoci u sukobu džibutijske vojske i oružane Fronte za obnovu jedinstva i demokracije (FRUD-armé); budući da je Odbor džibutijskih žena (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI) – Odbor džibutijskih žena protiv silovanja i nekažnjivosti), osnovan 1993. godine, u oko 20 podnesenih tužbi zabilježio 246 slučajeva silovanja koja su počinili vojnici;

| D. | budući da nijedna izborna promatračka misija nije pozvana da nadgleda izbore i budući da su džibutske vlasti odbile prijedlog EU-a da pošalje misiju izbornih stručnjaka; budući da izborna promatračka misija Afričke unije predlaže osnivanje neovisnog izbornog povjerenstva koje bi bilo zaduženo za izborni postupak, pa i objavu privremenih rezultata; |
| --- | --- |

D.

budući da nijedna izborna promatračka misija nije pozvana da nadgleda izbore i budući da su džibutske vlasti odbile prijedlog EU-a da pošalje misiju izbornih stručnjaka; budući da izborna promatračka misija Afričke unije predlaže osnivanje neovisnog izbornog povjerenstva koje bi bilo zaduženo za izborni postupak, pa i objavu privremenih rezultata;

| E. | budući da su tri kandidata oporbe, Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali i Djama Abdourahman Djama, osporili rezultate izbora u travnju 2016. zbog nedostatka transparentnosti i činjenice da ne odražavaju volju džibutskog naroda; budući da lokalne organizacije za zaštitu ljudskih prava nisu priznale rezultate tih izbora; budući da je manevarski prostor za oporbu i dalje vrlo malen, s ograničenom slobodom izražavanja misli; budući da je država pod strogom kontrolom policijskih snaga i sigurnosnih službi i da je pravosudni sustav slab i blizak vladi; budući da su vođe oporbe bili često zatvarani i zlostavljani i da su postajali navodi o mučenju; budući da je prema navodima vojsci bilo naređeno da ukloni predstavnike oporbe s nekih biračkih mjesta kako bi se mogle napuniti glasačke kutije, dok su neka područja poput Ali-Sabieha bila pod vojnim nadzorom; budući da je predsjednik Guelleh navodno održao proslavu kako bi nagradio vojsku za njezin doprinos izborima prije nego što su objavljeni službeni rezultati; budući da je Afrička unija osudila brojne nepravilnosti (nepostojanje dokumentacije, neobjavljivanje rezultata i to što glasovi nisu prebrojeni javno); |
| --- | --- |

E.

budući da su tri kandidata oporbe, Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali i Djama Abdourahman Djama, osporili rezultate izbora u travnju 2016. zbog nedostatka transparentnosti i činjenice da ne odražavaju volju džibutskog naroda; budući da lokalne organizacije za zaštitu ljudskih prava nisu priznale rezultate tih izbora; budući da je manevarski prostor za oporbu i dalje vrlo malen, s ograničenom slobodom izražavanja misli; budući da je država pod strogom kontrolom policijskih snaga i sigurnosnih službi i da je pravosudni sustav slab i blizak vladi; budući da su vođe oporbe bili često zatvarani i zlostavljani i da su postajali navodi o mučenju; budući da je prema navodima vojsci bilo naređeno da ukloni predstavnike oporbe s nekih biračkih mjesta kako bi se mogle napuniti glasačke kutije, dok su neka područja poput Ali-Sabieha bila pod vojnim nadzorom; budući da je predsjednik Guelleh navodno održao proslavu kako bi nagradio vojsku za njezin doprinos izborima prije nego što su objavljeni službeni rezultati; budući da je Afrička unija osudila brojne nepravilnosti (nepostojanje dokumentacije, neobjavljivanje rezultata i to što glasovi nisu prebrojeni javno);

| F. | budući da je 31. prosinca 2015., nakon isključivanja zastupnika oporbe iz parlamenta, zakon o izvanrednom stanju koji je donesen u studenome 2015. korišten u svrhu ograničavanja individualnih sloboda i represije nad oporbenim aktivistima, borcima za ljudska prava, sindikalistima i novinarima; |
| --- | --- |

F.

budući da je 31. prosinca 2015., nakon isključivanja zastupnika oporbe iz parlamenta, zakon o izvanrednom stanju koji je donesen u studenome 2015. korišten u svrhu ograničavanja individualnih sloboda i represije nad oporbenim aktivistima, borcima za ljudska prava, sindikalistima i novinarima;

| G. | budući da je 30. prosinca 2014. vladajuća koalicija, UMP, potpisala okvirni sporazum s oporbenom koalicijom, USN, koji je omogućio reformu Neovisnog nacionalnog izbornog povjerenstva (Commission Électorale Nationale Indépendante), osnivanje zajedničkog parlamentarnog odbora i kratkoročne i srednjoročne reforme; budući da je zajednički parlamentarni odbor uspostavljen u veljači 2015., no nije podnio ni jedan od najvažnijih nacrta zakona (kao što je zakon o osnivanju zajedničkog izbornog povjerenstva i zakon o pravima i obvezama političkih stranaka); budući da su 26. kolovoza 2015. džibutske vlasti objavile da se izborno povjerenstvo neće reformirati; |
| --- | --- |

G.

budući da je 30. prosinca 2014. vladajuća koalicija, UMP, potpisala okvirni sporazum s oporbenom koalicijom, USN, koji je omogućio reformu Neovisnog nacionalnog izbornog povjerenstva (Commission Électorale Nationale Indépendante), osnivanje zajedničkog parlamentarnog odbora i kratkoročne i srednjoročne reforme; budući da je zajednički parlamentarni odbor uspostavljen u veljači 2015., no nije podnio ni jedan od najvažnijih nacrta zakona (kao što je zakon o osnivanju zajedničkog izbornog povjerenstva i zakon o pravima i obvezama političkih stranaka); budući da su 26. kolovoza 2015. džibutske vlasti objavile da se izborno povjerenstvo neće reformirati;

| H. | budući da u Džibutiju nema privatnih televizijskih ili radijskih kanala i da vlasti pomno prate internetske stranice oporbe i često blokiraju internetske stranice i društvene mreže organizacija za zaštitu ljudskih prava; budući da su glavne novine La Nation i nacionalna radiotelevizijska kuća Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, koja prakticira autocenzuru, u vlasništvu vlade; budući da je organizacija Freedom House 2015. izvijestila da u Džibutiju nema slobode medija; budući da se Džibuti nalazi na 170. mjestu (od 180 zemalja) prema svjetskom indeksu slobode medija 2015., koji sastavljaju reporteri bez granica; budući da su tijekom vladavine koalicije UMP oporbene stranke i aktivisti bili izloženi stalnoj represiji, a mnogi stranački aktivisti i novinari, uključujući reportera BBC-a u predsjedničkoj kampanji 2016., suočeni sa sudskim postupcima; budući da su 19. siječnja 2016. glavne oporbene novine L’Aurore ugašene sudskom odlukom; budući da još nije osnovano nacionalno povjerenstvo za komunikaciju, a trebalo je biti 1993. godine. |
| --- | --- |

H.

budući da u Džibutiju nema privatnih televizijskih ili radijskih kanala i da vlasti pomno prate internetske stranice oporbe i često blokiraju internetske stranice i društvene mreže organizacija za zaštitu ljudskih prava; budući da su glavne novine La Nation i nacionalna radiotelevizijska kuća Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, koja prakticira autocenzuru, u vlasništvu vlade; budući da je organizacija Freedom House 2015. izvijestila da u Džibutiju nema slobode medija; budući da se Džibuti nalazi na 170. mjestu (od 180 zemalja) prema svjetskom indeksu slobode medija 2015., koji sastavljaju reporteri bez granica; budući da su tijekom vladavine koalicije UMP oporbene stranke i aktivisti bili izloženi stalnoj represiji, a mnogi stranački aktivisti i novinari, uključujući reportera BBC-a u predsjedničkoj kampanji 2016., suočeni sa sudskim postupcima; budući da su 19. siječnja 2016. glavne oporbene novine L’Aurore ugašene sudskom odlukom; budući da još nije osnovano nacionalno povjerenstvo za komunikaciju, a trebalo je biti 1993. godine.

| I. | budući da je u regiji Mablas zabilježen val proizvoljnih uhićenja osoba za koje se sumnjalo da su pripadnici oružane Fronte za obnovu jedinstva i demokracije (FRUD-armé), posebno 2012. godine; |
| --- | --- |

I.

budući da je u regiji Mablas zabilježen val proizvoljnih uhićenja osoba za koje se sumnjalo da su pripadnici oružane Fronte za obnovu jedinstva i demokracije (FRUD-armé), posebno 2012. godine;

| J. | budući da su prema navodima vlasti na kulturnom događanju u Buldugu 21. prosinca 2015. usmrtile najmanje 27 osoba i ranile više od 150 osoba, iako džibutska vlada ustraje u tome da broj stradalih nije veći od sedmero; budući da je policija nakon toga provalila u prostore u kojima se sastaju vođe oporbe, ozlijedila mnoge od njih i zatvorila dvojicu istaknutih vođa oporbe (Abdourahmana Mohammeda Guelleha, glavnog tajnika USN-a, i Hamouda Abdija Souldana) a da nisu iznesene nikakve optužbe protiv njih; budući da su obojica oslobođena nekoliko dana prije predsjedničkih izbora, a Abdourahman Mohammed Guelleh tereti se za kazneno djelo; budući da je vođa sindikata i borac za ljudska prava Omar Ali Ewado držan u izolaciji od 29. prosinca 2015. do 14. veljače 2016. zato što je objavio popis žrtava tog masakra i osoba koje se još uvijek smatraju nestalima; budući da je i njegov odvjetnik prisilno zadržan u zračnoj luci; budući da je džibutska policija ustrijelila Saida Housseina Robleha, člana oporbe i glavnog tajnika Džibutske lige za ljudska prava (LDDH), koji se trenutačno nalazi u egzilu u Europi; |
| --- | --- |

J.

budući da su prema navodima vlasti na kulturnom događanju u Buldugu 21. prosinca 2015. usmrtile najmanje 27 osoba i ranile više od 150 osoba, iako džibutska vlada ustraje u tome da broj stradalih nije veći od sedmero; budući da je policija nakon toga provalila u prostore u kojima se sastaju vođe oporbe, ozlijedila mnoge od njih i zatvorila dvojicu istaknutih vođa oporbe (Abdourahmana Mohammeda Guelleha, glavnog tajnika USN-a, i Hamouda Abdija Souldana) a da nisu iznesene nikakve optužbe protiv njih; budući da su obojica oslobođena nekoliko dana prije predsjedničkih izbora, a Abdourahman Mohammed Guelleh tereti se za kazneno djelo; budući da je vođa sindikata i borac za ljudska prava Omar Ali Ewado držan u izolaciji od 29. prosinca 2015. do 14. veljače 2016. zato što je objavio popis žrtava tog masakra i osoba koje se još uvijek smatraju nestalima; budući da je i njegov odvjetnik prisilno zadržan u zračnoj luci; budući da je džibutska policija ustrijelila Saida Housseina Robleha, člana oporbe i glavnog tajnika Džibutske lige za ljudska prava (LDDH), koji se trenutačno nalazi u egzilu u Europi;

| K. | budući da su uvjeti u džibutskim zatvorima izrazito zabrinjavajući; |
| --- | --- |

K.

budući da su uvjeti u džibutskim zatvorima izrazito zabrinjavajući;

| L. | budući da je nakon terorističkog napada u Parizu od 13. studenoga 2015. Vijeće ministara Džibutija 24. studenoga 2015. donijelo odluku br. 2015-3016 PR/PM kao protuterorističku mjeru kojom se zabranjuje okupljanje na javnim prostorima; |
| --- | --- |

L.

budući da je nakon terorističkog napada u Parizu od 13. studenoga 2015. Vijeće ministara Džibutija 24. studenoga 2015. donijelo odluku br. 2015-3016 PR/PM kao protuterorističku mjeru kojom se zabranjuje okupljanje na javnim prostorima;

| M. | budući da u Džibutiju ne postoji zakonodavstvo protiv nasilja u obitelji i silovanja u braku; budući da su nadležna tijela obavijestila Odbor UN-a za ukidanje diskriminacije žena da su svjesna nedostataka svojih pokušaja da riješe problem nasilja na temelju spola; budući da su različiti oblici genitalnog sakaćenja žena provedeni na 98 % osoba ženskog spola u Džibutiju, iako je ono od 2005. nezakonito; |
| --- | --- |

M.

budući da u Džibutiju ne postoji zakonodavstvo protiv nasilja u obitelji i silovanja u braku; budući da su nadležna tijela obavijestila Odbor UN-a za ukidanje diskriminacije žena da su svjesna nedostataka svojih pokušaja da riješe problem nasilja na temelju spola; budući da su različiti oblici genitalnog sakaćenja žena provedeni na 98 % osoba ženskog spola u Džibutiju, iako je ono od 2005. nezakonito;

| N. | budući da prema Svjetskoj banci više od 23 % stanovnika Džibutija živi u ekstremnom siromaštvu te da ih 74 % preživljava s manje od 3 USD dnevno; budući da je visokim cijenama hrane, nestašicom vode, klimatskim promjenama i smanjenom površinom pašnjaka dodatno pogoršana nesigurnost opskrbe hranom u Džibutiju; budući da je Džibuti korisnik paketa pomoći EU-a od 79 milijuna EUR za zemlje Roga Afrike koje pogađa fenomen El Niño; |
| --- | --- |

N.

budući da prema Svjetskoj banci više od 23 % stanovnika Džibutija živi u ekstremnom siromaštvu te da ih 74 % preživljava s manje od 3 USD dnevno; budući da je visokim cijenama hrane, nestašicom vode, klimatskim promjenama i smanjenom površinom pašnjaka dodatno pogoršana nesigurnost opskrbe hranom u Džibutiju; budući da je Džibuti korisnik paketa pomoći EU-a od 79 milijuna EUR za zemlje Roga Afrike koje pogađa fenomen El Niño;

| O. | budući da su poštovanje ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava sam temelj partnerstva zemalja AKP-a i EU-a i čine ključan dio Sporazuma iz Cotonoua; budući da bi EU trebao bez odgađanja ojačati redovit politički dijalog s Džibutijem u skladu s člankom 8. Sporazuma iz Cotonoua; |
| --- | --- |

O.

budući da su poštovanje ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava sam temelj partnerstva zemalja AKP-a i EU-a i čine ključan dio Sporazuma iz Cotonoua; budući da bi EU trebao bez odgađanja ojačati redovit politički dijalog s Džibutijem u skladu s člankom 8. Sporazuma iz Cotonoua;

| P. | budući da Džibuti kao dio Nacionalnog okvirnog programa EU-a u okviru 11. europskog razvojnog fonda trenutačno prima 105 milijuna EUR iz bilateralnih fondova EU-a, prije svega za vodu, sanitarne usluge, hranu i sigurnost opskrbe hranom; budući da će Džibuti od 2013. do 2017. primiti 14 milijuna EUR u sklopu inicijative EU-a za potporu otpornosti Roga Afrike, čiji je cilj osnažiti zajednice kako bi se mogle oduprijeti čestim sušama; |
| --- | --- |

P.

budući da Džibuti kao dio Nacionalnog okvirnog programa EU-a u okviru 11. europskog razvojnog fonda trenutačno prima 105 milijuna EUR iz bilateralnih fondova EU-a, prije svega za vodu, sanitarne usluge, hranu i sigurnost opskrbe hranom; budući da će Džibuti od 2013. do 2017. primiti 14 milijuna EUR u sklopu inicijative EU-a za potporu otpornosti Roga Afrike, čiji je cilj osnažiti zajednice kako bi se mogle oduprijeti čestim sušama;

| Q. | budući da Džibuti trenutačno udomljava više od 15 000 izbjeglica iz Somalije i Eritreje te oko 8 000 izbjeglica iz Jemena; budući da su žene i djevojčice u izbjegličkim kampovima izložene riziku od nasilja na temelju spola; budući da Komisija pruža pomoć, kao što su usluge kojima se spašavaju životi i financijska pomoć za zajednice u kojima se nalaze izbjeglički kampovi; |
| --- | --- |

Q.

budući da Džibuti trenutačno udomljava više od 15 000 izbjeglica iz Somalije i Eritreje te oko 8 000 izbjeglica iz Jemena; budući da su žene i djevojčice u izbjegličkim kampovima izložene riziku od nasilja na temelju spola; budući da Komisija pruža pomoć, kao što su usluge kojima se spašavaju životi i financijska pomoć za zajednice u kojima se nalaze izbjeglički kampovi;

| 1. | izražava zabrinutost zbog zaustavljenog procesa demokratizacije u Džibutiju, koji se pogoršao parlamentarnim izmjenama odredbi Ustava Džibutija o ograničenju predsjedničkih mandata i izjavama o uznemiravanju članova oporbe te o njihovu isključivanju s biračkih mjesta; ističe važnost poštenih izbora bez zastrašivanja; |
| --- | --- |

1.

izražava zabrinutost zbog zaustavljenog procesa demokratizacije u Džibutiju, koji se pogoršao parlamentarnim izmjenama odredbi Ustava Džibutija o ograničenju predsjedničkih mandata i izjavama o uznemiravanju članova oporbe te o njihovu isključivanju s biračkih mjesta; ističe važnost poštenih izbora bez zastrašivanja;

| 2. | poziva na temeljitu istragu u pogledu transparentnosti izbornog postupka i izbora u Džibutiju iz 2016.; ponavlja poziv EU-a da se objave rezultati sa svih biračkih mjesta s izbora iz 2013. i iz 2016.; |
| --- | --- |

2.

poziva na temeljitu istragu u pogledu transparentnosti izbornog postupka i izbora u Džibutiju iz 2016.; ponavlja poziv EU-a da se objave rezultati sa svih biračkih mjesta s izbora iz 2013. i iz 2016.;

| 3. | snažno osuđuje silovanja civila koja su navodno počinili džibutijski vojnici, koja su prijavile razne nevladine organizacije i na koja skreću pozornost slučajevi štrajka glađu, te poziva džibutijske vlasti da provedu temeljitu istragu djelovanja vojske i okončaju nekažnjivost; poziva UN da istraži stanje ljudskih prava u Džibutiju, posebice situaciju žena; izražava snažnu solidarnost s džibutijskim ženama koje trenutačno štrajkaju glađu u Francuskoj i Belgiji; |
| --- | --- |

3.

snažno osuđuje silovanja civila koja su navodno počinili džibutijski vojnici, koja su prijavile razne nevladine organizacije i na koja skreću pozornost slučajevi štrajka glađu, te poziva džibutijske vlasti da provedu temeljitu istragu djelovanja vojske i okončaju nekažnjivost; poziva UN da istraži stanje ljudskih prava u Džibutiju, posebice situaciju žena; izražava snažnu solidarnost s džibutijskim ženama koje trenutačno štrajkaju glađu u Francuskoj i Belgiji;

| 4. | osuđuje miješanje vojske i policije u demokratske procese i ponavlja da je temeljita i transparentna istraga u pogledu izbornog postupka od ključne važnosti; izražava zabrinutost zbog očite spremnosti predsjednika da prerano proslavi svoju pobjedu na izborima iz travnja 2016.; podsjeća Džibuti da je potpisao Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja i da se člankom 16. Ustava Džibutija propisuje da „nitko neće biti podvrgnut mučenju, zlostavljanju ili okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupcima”; poziva Džibuti da temeljito istraži navode o mučenju i zlostavljanju te da se pobrine da se počinitelji kazneno gone, i, budu li osuđeni, da ih se prikladno kazni te da se žrtve primjereno obeštete, kao i da uspostavi nezavisni mehanizam za istragu navoda o kršenju zakona; |
| --- | --- |

4.

osuđuje miješanje vojske i policije u demokratske procese i ponavlja da je temeljita i transparentna istraga u pogledu izbornog postupka od ključne važnosti; izražava zabrinutost zbog očite spremnosti predsjednika da prerano proslavi svoju pobjedu na izborima iz travnja 2016.; podsjeća Džibuti da je potpisao Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja i da se člankom 16. Ustava Džibutija propisuje da „nitko neće biti podvrgnut mučenju, zlostavljanju ili okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupcima”; poziva Džibuti da temeljito istraži navode o mučenju i zlostavljanju te da se pobrine da se počinitelji kazneno gone, i, budu li osuđeni, da ih se prikladno kazni te da se žrtve primjereno obeštete, kao i da uspostavi nezavisni mehanizam za istragu navoda o kršenju zakona;

| 5. | žali zbog odluke džibutijskih vlasti da ne reformiraju Državno izborno povjerenstvo, kako je predviđeno Okvirnim sporazumom potpisanim 30. prosinca 2014., te ih potiče na blisku suradnju s oporbom radi uvođenja poštenijeg i transparentnijeg izbornog postupka; |
| --- | --- |

5.

žali zbog odluke džibutijskih vlasti da ne reformiraju Državno izborno povjerenstvo, kako je predviđeno Okvirnim sporazumom potpisanim 30. prosinca 2014., te ih potiče na blisku suradnju s oporbom radi uvođenja poštenijeg i transparentnijeg izbornog postupka;

| 6. | podsjeća džibutijske vlasti na njihovu obvezu da u skladu sa smjernicama za misije promatranja i nadgledanja izbora u Afričkoj uniji štite novinare i osuđuje način na koji se prema njima postupalo te podsjeća džibutijske vlasti na važnost slobode tiska i prava na pošteno suđenje; od džibutijskih vlasti traži detaljno obrazloženje o postupanju prema novinarima; snažno osuđuje uznemiravanje i zatvaranje oporbenih čelnika, novinara i nezavisnih boraca za ljudska prava bez optužnice prije održavanja predsjedničkih izbora; poziva vlasti Džibutija da okončaju ugnjetavanje političkih protivnika i novinara te da puste na slobodu sve osobe koje su u pritvoru zbog političkih razloga ili zbog ostvarivanja slobode medija; poziva vlasti Džibutija da revidiraju nacionalno zakonodavstvo o izvanrednom stanju kako bi ga u potpunosti uskladili s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

6.

podsjeća džibutijske vlasti na njihovu obvezu da u skladu sa smjernicama za misije promatranja i nadgledanja izbora u Afričkoj uniji štite novinare i osuđuje način na koji se prema njima postupalo te podsjeća džibutijske vlasti na važnost slobode tiska i prava na pošteno suđenje; od džibutijskih vlasti traži detaljno obrazloženje o postupanju prema novinarima; snažno osuđuje uznemiravanje i zatvaranje oporbenih čelnika, novinara i nezavisnih boraca za ljudska prava bez optužnice prije održavanja predsjedničkih izbora; poziva vlasti Džibutija da okončaju ugnjetavanje političkih protivnika i novinara te da puste na slobodu sve osobe koje su u pritvoru zbog političkih razloga ili zbog ostvarivanja slobode medija; poziva vlasti Džibutija da revidiraju nacionalno zakonodavstvo o izvanrednom stanju kako bi ga u potpunosti uskladili s međunarodnim pravom;

| 7. | osuđuje nedostatak nezavisnog tiska u Džibutiju te nadgledanje i cenzuru internetskih stranica na kojima se kritizira vlada; žali zbog prakse autocenzure koju provode mediji u vlasništvu države; poziva vlasti Džibutija da svim nezavisnim medijima koji to zatraže daju dozvolu za emitiranje FM radio programa; poziva vladu da stranim novinarima odobri slobodan pristup u zemlju kako bi im se omogućio siguran i objektivan rad; poziva vlasti Džibutija da uspostave nacionalno povjerenstvo za komunikaciju i da dopuste nezavisno privatno emitiranje programa; |
| --- | --- |

7.

osuđuje nedostatak nezavisnog tiska u Džibutiju te nadgledanje i cenzuru internetskih stranica na kojima se kritizira vlada; žali zbog prakse autocenzure koju provode mediji u vlasništvu države; poziva vlasti Džibutija da svim nezavisnim medijima koji to zatraže daju dozvolu za emitiranje FM radio programa; poziva vladu da stranim novinarima odobri slobodan pristup u zemlju kako bi im se omogućio siguran i objektivan rad; poziva vlasti Džibutija da uspostave nacionalno povjerenstvo za komunikaciju i da dopuste nezavisno privatno emitiranje programa;

| 8. | žali zbog ubojstava počinjenih na kulturnoj priredbi 21. prosinca 2015. i pritvaranja te uznemiravanja boraca za ljudska prava i članova oporbe koja su uslijedila; izražava sućut obiteljima žrtava i zahtijeva potpunu i nezavisnu istragu u cilju otkrivanja počinitelja i njihova privođenja pravdi; ponavlja da osuđuje proizvoljno pritvaranje i poziva na poštovanje prava na obranu; |
| --- | --- |

8.

žali zbog ubojstava počinjenih na kulturnoj priredbi 21. prosinca 2015. i pritvaranja te uznemiravanja boraca za ljudska prava i članova oporbe koja su uslijedila; izražava sućut obiteljima žrtava i zahtijeva potpunu i nezavisnu istragu u cilju otkrivanja počinitelja i njihova privođenja pravdi; ponavlja da osuđuje proizvoljno pritvaranje i poziva na poštovanje prava na obranu;

| 9. | poziva vlasti Džibutija da zajamče poštovanje ljudskih prava priznatih nacionalnim i međunarodnim sporazumima koje je Džibuti potpisao te da zaštiti građanska i politička prava i slobode, uključujući pravo na mirne prosvjede i slobodu medija; |
| --- | --- |

9.

poziva vlasti Džibutija da zajamče poštovanje ljudskih prava priznatih nacionalnim i međunarodnim sporazumima koje je Džibuti potpisao te da zaštiti građanska i politička prava i slobode, uključujući pravo na mirne prosvjede i slobodu medija;

| 10. | apelira na vladu da omogući obuku policije i drugih službenika kako bi se mogao primijeniti zakon o sprečavanju trgovanja ljudima, da uloži više napora kako bi privela pravdi osobe koje trguju ljudima i podigla razinu svijesti pravosudnih, zakonodavnih i administrativnih tijela, civilnog društva i nevladinih organizacija koje djeluju u zemlji, kao i opće javnosti, o problemu trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

10.

apelira na vladu da omogući obuku policije i drugih službenika kako bi se mogao primijeniti zakon o sprečavanju trgovanja ljudima, da uloži više napora kako bi privela pravdi osobe koje trguju ljudima i podigla razinu svijesti pravosudnih, zakonodavnih i administrativnih tijela, civilnog društva i nevladinih organizacija koje djeluju u zemlji, kao i opće javnosti, o problemu trgovanja ljudima;

| 11. | traži da se žene i muškarci u Džibutiju tretiraju jednako pred zakonom te podsjeća vlasti da su potpisale Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena; |
| --- | --- |

11.

traži da se žene i muškarci u Džibutiju tretiraju jednako pred zakonom te podsjeća vlasti da su potpisale Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena;

| 12. | pozdravlja intervencije vlasti Džibutija u pogledu raširene prakse genitalnog sakaćenja žena, no smatra da je potrebno ostvariti veći napredak; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja intervencije vlasti Džibutija u pogledu raširene prakse genitalnog sakaćenja žena, no smatra da je potrebno ostvariti veći napredak;

| 13. | poziva vlasti da odobre pristup nevladinim organizacijama u područja Obocka, Tadjourala i Dikhila; |
| --- | --- |

13.

poziva vlasti da odobre pristup nevladinim organizacijama u područja Obocka, Tadjourala i Dikhila;

| 14. | traži od civilnih i vojnih vlasti da pokažu maksimalnu suzdržanost tijekom policijskim i vojnih operacija na sjeveru zemlje, a posebno da ne primjenjuju silu protiv civilnog stanovništva i da civilno stanovništvo ne koriste kao štit oko vojnih logora; |
| --- | --- |

14.

traži od civilnih i vojnih vlasti da pokažu maksimalnu suzdržanost tijekom policijskim i vojnih operacija na sjeveru zemlje, a posebno da ne primjenjuju silu protiv civilnog stanovništva i da civilno stanovništvo ne koriste kao štit oko vojnih logora;

| 15. | izražava svoju spremnost da pomno prati stanje u Džibutiju i da predloži restriktivne mjere u slučaju kršenja Sporazuma iz Cotonoua (2000.), a posebno njegovih članaka 8. i 9.; poziva Komisiju da također pomno prati situaciju; |
| --- | --- |

15.

izražava svoju spremnost da pomno prati stanje u Džibutiju i da predloži restriktivne mjere u slučaju kršenja Sporazuma iz Cotonoua (2000.), a posebno njegovih članaka 8. i 9.; poziva Komisiju da također pomno prati situaciju;

| 16. | potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje, Komisiju i njihove partnere da rade s Džibutijem na dugoročnoj političkoj reformi, koju bi trebala znatno olakšati postojeća snažna veza s obzirom na to da je Džibuti bio ključan u borbi protiv terorizma i piratstva u regiji te da je domaćin vojne baze i pridonosi stabilnosti u regiji; |
| --- | --- |

16.

potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje, Komisiju i njihove partnere da rade s Džibutijem na dugoročnoj političkoj reformi, koju bi trebala znatno olakšati postojeća snažna veza s obzirom na to da je Džibuti bio ključan u borbi protiv terorizma i piratstva u regiji te da je domaćin vojne baze i pridonosi stabilnosti u regiji;

| 17. | poziva Komisiju da nezavisnim organizacijama i civilnom društvu pruži daljnju podršku, osobito tako da što prije moguće otvori javni natječaj u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da nezavisnim organizacijama i civilnom društvu pruži daljnju podršku, osobito tako da što prije moguće otvori javni natječaj u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava;

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi Džibutija, institucijama Afričke unije, Međuvladinom tijelu za razvoj, Arapskoj ligi, Organizaciji islamske suradnje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, državama članicama EU-a te supredsjednicima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

18.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi Džibutija, institucijama Afričke unije, Međuvladinom tijelu za razvoj, Arapskoj ligi, Organizaciji islamske suradnje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, državama članicama EU-a te supredsjednicima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a.

---

(1)  SL C 75, 26.2.2016., str. 160.

(2)  SL C 46 E, 24.2.2010., str. 102.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/40

---

P8_TA(2016)0222

Sljedivost proizvoda ribarstva i akvakulture u restoranima i maloprodaji

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o sljedivosti proizvoda ribarstva i akvakulture u restoranima i maloprodaji (2016/2532(RSP))

(2018/C 076/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o prehrambenoj krizi, prijevari u prehrambenom lancu i njegovoj kontroli (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o prehrambenoj krizi, prijevari u prehrambenom lancu i njegovoj kontroli (6),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o sljedivosti proizvoda ribarstva i akvakulture u restoranima i maloprodaji (O-000052/2016 – B8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o sljedivosti proizvoda ribarstva i akvakulture u restoranima i maloprodaji (O-000052/2016 – B8-0365/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Europska unija najveće svjetsko tržište proizvoda morskog ribarstva na kojem se nude proizvodi i iz sektora ribarstva EU-a i iz uvoza iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija najveće svjetsko tržište proizvoda morskog ribarstva na kojem se nude proizvodi i iz sektora ribarstva EU-a i iz uvoza iz trećih zemalja;

| B. | budući da potrošači imaju pravo na informacije izražene na razumljiv način, uključujući informacije o obalnim i zemljopisnim područjima ulova, te da bi se trebali moći u potpunosti pouzdati u cijeli lanac opskrbe proizvodima ribarstva na tržištu EU-a; budući da EU i države članice moraju štititi građane EU-a od prijevara; budući da svi uvozni proizvodi moraju biti u skladu s pravilima i normama EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da potrošači imaju pravo na informacije izražene na razumljiv način, uključujući informacije o obalnim i zemljopisnim područjima ulova, te da bi se trebali moći u potpunosti pouzdati u cijeli lanac opskrbe proizvodima ribarstva na tržištu EU-a; budući da EU i države članice moraju štititi građane EU-a od prijevara; budući da svi uvozni proizvodi moraju biti u skladu s pravilima i normama EU-a;

| C. | budući da Komisija priprema detaljan i iscrpan popis dobrovoljnih tvrdnji povezanih s proizvodima ribarstva i akvakulture koji se prodaju na tržištu EU-a; budući da bi na temelju nalaza Komisije moglo doći do uspostave vanjskog tijela za certifikaciju dobrovoljnih tvrdnji za proizvode ribarstva i akvakulture na tržištu EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da Komisija priprema detaljan i iscrpan popis dobrovoljnih tvrdnji povezanih s proizvodima ribarstva i akvakulture koji se prodaju na tržištu EU-a; budući da bi na temelju nalaza Komisije moglo doći do uspostave vanjskog tijela za certifikaciju dobrovoljnih tvrdnji za proizvode ribarstva i akvakulture na tržištu EU-a;

| D. | budući da je u planu EU-a za kontrolu koji je izradila Komisija (7) za 2015. u kojem se procjenjuje pojavnost pogrešno označene bijele ribe s obzirom na prijavljenu vrstu utvrđeno da su prijavljene vrste potvrđene u 94 % uzetih uzoraka; no budući da je za neke vrste razina nesukladnosti bila vrlo visoka, stopa od 6 % smatra se relativno niskom u usporedbi s drugim ograničenijim studijama u državama članicama; |
| --- | --- |

D.

budući da je u planu EU-a za kontrolu koji je izradila Komisija (7) za 2015. u kojem se procjenjuje pojavnost pogrešno označene bijele ribe s obzirom na prijavljenu vrstu utvrđeno da su prijavljene vrste potvrđene u 94 % uzetih uzoraka; no budući da je za neke vrste razina nesukladnosti bila vrlo visoka, stopa od 6 % smatra se relativno niskom u usporedbi s drugim ograničenijim studijama u državama članicama;

| E. | budući da se u članku 36. Uredbe (EU) br. 1379/2013 od Komisije traži da do 1. siječnja 2015. Parlamentu i Vijeću podnese izvještaj o izvedivosti opcija za sustav ekološkog označivanja proizvoda ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

E.

budući da se u članku 36. Uredbe (EU) br. 1379/2013 od Komisije traži da do 1. siječnja 2015. Parlamentu i Vijeću podnese izvještaj o izvedivosti opcija za sustav ekološkog označivanja proizvoda ribarstva i akvakulture;

| F. | budući da bi se zajedničkim uređenjem tržišta trebalo jamčiti pošteno tržišno natjecanje i prihod za proizvođače proizvoda ribarstva koji se prodaju ili kupuju u EU-u; |
| --- | --- |

F.

budući da bi se zajedničkim uređenjem tržišta trebalo jamčiti pošteno tržišno natjecanje i prihod za proizvođače proizvoda ribarstva koji se prodaju ili kupuju u EU-u;

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost i nezadovoljstvo zbog rezultata raznih studija koji pokazuju da je pogrešno označivanje ribljih proizvoda koji se prodaju na tržištu EU-a rasprostranjeno u velikoj mjeri, među ostalim i u restoranima institucija EU-a; potvrđuje da se namjernim pogrešnim označivanjem ribljih vrsta i prijevarama pri njihovu označivanju krše propisi EU-a, među ostalim i pravila zajedničke ribarstvene politike, te da u skladu s važećim nacionalnim pravom to može biti kazneno djelo; |
| --- | --- |

1.

izražava ozbiljnu zabrinutost i nezadovoljstvo zbog rezultata raznih studija koji pokazuju da je pogrešno označivanje ribljih proizvoda koji se prodaju na tržištu EU-a rasprostranjeno u velikoj mjeri, među ostalim i u restoranima institucija EU-a; potvrđuje da se namjernim pogrešnim označivanjem ribljih vrsta i prijevarama pri njihovu označivanju krše propisi EU-a, među ostalim i pravila zajedničke ribarstvene politike, te da u skladu s važećim nacionalnim pravom to može biti kazneno djelo;

| 2. | poziva države članice da ojačaju nacionalne kontrole, među ostalim i kontrole neprerađene ribe namijenjene restoranima i sektoru dostave hrane kako bi se spriječila prijevara i utvrdila faza opskrbnog lanca u kojoj se riba pogrešno označava; zabrinut je zbog zamjene visokokvalitetnih vrsta manje kvalitetnima; poziva Komisiju i države članice da prouče koje bi se mjere mogle uvesti za poboljšanje sljedivosti proizvoda ribarstva i akvakulture; podupire uspostavu radne skupine za usklađivanje provedbe sljedivosti u svim državama članicama te vanjskog tijela za certifikaciju dobrovoljnih tvrdnji za proizvode ribarstva i akvakulture na tržištu EU-a; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice da ojačaju nacionalne kontrole, među ostalim i kontrole neprerađene ribe namijenjene restoranima i sektoru dostave hrane kako bi se spriječila prijevara i utvrdila faza opskrbnog lanca u kojoj se riba pogrešno označava; zabrinut je zbog zamjene visokokvalitetnih vrsta manje kvalitetnima; poziva Komisiju i države članice da prouče koje bi se mjere mogle uvesti za poboljšanje sljedivosti proizvoda ribarstva i akvakulture; podupire uspostavu radne skupine za usklađivanje provedbe sljedivosti u svim državama članicama te vanjskog tijela za certifikaciju dobrovoljnih tvrdnji za proizvode ribarstva i akvakulture na tržištu EU-a;

| 3. | podupire snažan sustav sljedivosti, od iskrcavanja do potrošnje, kojim bi se potrošačima ulilo povjerenje i tako smanjila trgovinska ovisnost o uvoznim proizvodima ribarstva i akvakulture, čime bi se ojačalo tržište EU-a; poziva Komisiju da iskoristi potencijal označivanja bar kodom s redoslijedom nukleotida, čime bi se moglo pomoći u utvrđivanju vrsta sekvenciranjem DNK, a time i u poboljšanju sljedivosti; |
| --- | --- |

3.

podupire snažan sustav sljedivosti, od iskrcavanja do potrošnje, kojim bi se potrošačima ulilo povjerenje i tako smanjila trgovinska ovisnost o uvoznim proizvodima ribarstva i akvakulture, čime bi se ojačalo tržište EU-a; poziva Komisiju da iskoristi potencijal označivanja bar kodom s redoslijedom nukleotida, čime bi se moglo pomoći u utvrđivanju vrsta sekvenciranjem DNK, a time i u poboljšanju sljedivosti;

| 4. | pozdravlja novi okvir zajedničkog uređenja tržišta i u skladu s člankom 36. Uredbe (EU) br. 1379/2013 poziva Komisiju da podnese izvještaj o izvedivosti opcija za sustav ekološkog označivanja proizvoda ribarstva i akvakulture; naglašava da je potrebno uspostaviti minimalne norme za ekološko označivanje; smatra da se ključnim elementima sustava označivanja mora zajamčiti transparentnost, neovisnost i vjerodostojnost postupka certifikacije; traži da se provede detaljna analiza prednosti uvođenja označivanja na razini EU-a; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja novi okvir zajedničkog uređenja tržišta i u skladu s člankom 36. Uredbe (EU) br. 1379/2013 poziva Komisiju da podnese izvještaj o izvedivosti opcija za sustav ekološkog označivanja proizvoda ribarstva i akvakulture; naglašava da je potrebno uspostaviti minimalne norme za ekološko označivanje; smatra da se ključnim elementima sustava označivanja mora zajamčiti transparentnost, neovisnost i vjerodostojnost postupka certifikacije; traži da se provede detaljna analiza prednosti uvođenja označivanja na razini EU-a;

| 5. | poziva Komisiju da redovito prati u kojoj se mjeri na oznakama navode tražene informacije; naglašava da se označivanjem trebaju pružati razumljive i točne informacije koje se mogu provjeriti; potiče države članice da pri dobrovoljnom označivanju navode sve raspoložive informacije koje potrošačima mogu omogućiti da donesu utemeljenu odluku; potiče Komisiju i države članice da ojačaju kampanje za podizanje razine osviještenosti o zahtjevima za označivanje proizvoda ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da redovito prati u kojoj se mjeri na oznakama navode tražene informacije; naglašava da se označivanjem trebaju pružati razumljive i točne informacije koje se mogu provjeriti; potiče države članice da pri dobrovoljnom označivanju navode sve raspoložive informacije koje potrošačima mogu omogućiti da donesu utemeljenu odluku; potiče Komisiju i države članice da ojačaju kampanje za podizanje razine osviještenosti o zahtjevima za označivanje proizvoda ribarstva i akvakulture;

| 6. | naglašava da bi dobra europska politika označivanja u sektoru ribarstva bila ključni faktor za poticanje gospodarskog razvoja obalnih zajednica, priznavanje najboljih praksi ribara i naglašavanje kvalitete njihovih proizvoda namijenjenih potrošačima; |
| --- | --- |

6.

naglašava da bi dobra europska politika označivanja u sektoru ribarstva bila ključni faktor za poticanje gospodarskog razvoja obalnih zajednica, priznavanje najboljih praksi ribara i naglašavanje kvalitete njihovih proizvoda namijenjenih potrošačima;

| 7. | poziva Komisiju da radi jamčenja prava potrošača na točne, pouzdane i razumljive informacije donese mjere za uklanjanje pomutnje koju izaziva aktualni zahtjev u pogledu označivanja područja i potpodručja sukladno klasifikaciji Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO) i koja je posebno velika u slučaju ulova u nekim potpodručjima ribolovnog područja 27., kao na primjer ulovi iz Galicije i Kadiškog zaljeva označeni su oznakom „portugalske vode”, ulovi iz Walesa kao „Irsko more” ili iz Britanije kao „Biskajski zaljev”; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da radi jamčenja prava potrošača na točne, pouzdane i razumljive informacije donese mjere za uklanjanje pomutnje koju izaziva aktualni zahtjev u pogledu označivanja područja i potpodručja sukladno klasifikaciji Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO) i koja je posebno velika u slučaju ulova u nekim potpodručjima ribolovnog područja 27., kao na primjer ulovi iz Galicije i Kadiškog zaljeva označeni su oznakom „portugalske vode”, ulovi iz Walesa kao „Irsko more” ili iz Britanije kao „Biskajski zaljev”;

| 8. | sreće pozornost na to da se informacije o podrijetlu proizvoda ribarstva trebaju pružiti na transparentan i jasan način; |
| --- | --- |

8.

sreće pozornost na to da se informacije o podrijetlu proizvoda ribarstva trebaju pružiti na transparentan i jasan način;

| 9. | naglašava da je potrebno zajamčiti sukladnost svih budućih ekoloških oznaka širom Unije kao i sustava ekološkog označivanja i certifikacije proizvoda morskog ribarstva trećih zemalja sa smjernicama Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO) za ekološko označivanje ribe i ribljih proizvoda iz morskog ribolova; |
| --- | --- |

9.

naglašava da je potrebno zajamčiti sukladnost svih budućih ekoloških oznaka širom Unije kao i sustava ekološkog označivanja i certifikacije proizvoda morskog ribarstva trećih zemalja sa smjernicama Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO) za ekološko označivanje ribe i ribljih proizvoda iz morskog ribolova;

| 10. | smatra da bi ekološka oznaka za proizvode ribarstva i akvakulture širom EU-a, o čijim je kriterijima potrebno dodatno raspraviti na razini EU-a, mogla doprinijeti poboljšanju sljedivosti i pružanju transparentnih informacija potrošačima; smatra da bi Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) mogao financirati tu oznaku; |
| --- | --- |

10.

smatra da bi ekološka oznaka za proizvode ribarstva i akvakulture širom EU-a, o čijim je kriterijima potrebno dodatno raspraviti na razini EU-a, mogla doprinijeti poboljšanju sljedivosti i pružanju transparentnih informacija potrošačima; smatra da bi Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) mogao financirati tu oznaku;

| 11. | napominje da se zbog nacionalnih praksi neki trgovački nazivi riba koji se upotrebljavaju u državama članicama međusobno razlikuju, što bi moglo dovesti do određene pomutnje; pozdravlja rad Komisije na pokretanju pilot projekta za uvođenje javne baze podataka u koju će biti uvrštene informacije o trgovačkim nazivima na svim službenim jezicima EU-a, a koji je Parlament usvojio; |
| --- | --- |

11.

napominje da se zbog nacionalnih praksi neki trgovački nazivi riba koji se upotrebljavaju u državama članicama međusobno razlikuju, što bi moglo dovesti do određene pomutnje; pozdravlja rad Komisije na pokretanju pilot projekta za uvođenje javne baze podataka u koju će biti uvrštene informacije o trgovačkim nazivima na svim službenim jezicima EU-a, a koji je Parlament usvojio;

| 12. | potiče Komisiju da u javnosti efikasnije promiče svoj rad u području zaštite morskih resursa i borbe protiv nezakonitog ribolova; |
| --- | --- |

12.

potiče Komisiju da u javnosti efikasnije promiče svoj rad u području zaštite morskih resursa i borbe protiv nezakonitog ribolova;

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji.

---

(1)  SL L 354, 28.12.2013., str. 1.

(2)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

(3)  SL L 304, 22.11.2011., str. 18.

(4)  SL L 165, 30.4.2004., str. 1.

(5)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0011.

(7)  http://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/food_fraud/fish_substitution/index_en.htm?subweb=343&lang=en

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/43

---

P8_TA(2016)0223

Status tržišnog gospodarstva Kine

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o statusu tržišnog gospodarstva Kine (2016/2667(RSP))

(2018/C 076/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir antidampinško zakonodavstvo EU-a (Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir antidampinško zakonodavstvo EU-a (Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1)),

| — | uzimajući u obzir Protokol o pristupanju Kine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o pristupanju Kine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o trgovinskim odnosima između EU-a i Kine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o trgovinskim odnosima između EU-a i Kine,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su Europska unija i Kina među najvećim trgovinskim silama svijeta i da je Kina drugi po veličini trgovinski partner Europske unije, dok je EU najveći trgovinski partner Kine, te da vrijednost njihove dnevne trgovinske razmjene u znatnoj mjeri prelazi milijardu eura; |
| --- | --- |

A.

budući da su Europska unija i Kina među najvećim trgovinskim silama svijeta i da je Kina drugi po veličini trgovinski partner Europske unije, dok je EU najveći trgovinski partner Kine, te da vrijednost njihove dnevne trgovinske razmjene u znatnoj mjeri prelazi milijardu eura;

| B. | budući da su 2015. ulaganja iz Kine u EU prvi put premašila ulaganja iz EU-a u Kinu; budući da je kinesko tržište glavni generator profita za niz industrija i robnih marki iz Europske unije; |
| --- | --- |

B.

budući da su 2015. ulaganja iz Kine u EU prvi put premašila ulaganja iz EU-a u Kinu; budući da je kinesko tržište glavni generator profita za niz industrija i robnih marki iz Europske unije;

| C. | budući da je u okviru pristupanja Kine WTO-u omogućena primjena specifične metodologije za izračun dampinga koja je uvrštena u odjeljak 15. Protokola o pristupanju i koja služi kao temelj za drugačije postupanje prema robi uvezenoj iz Kine; |
| --- | --- |

C.

budući da je u okviru pristupanja Kine WTO-u omogućena primjena specifične metodologije za izračun dampinga koja je uvrštena u odjeljak 15. Protokola o pristupanju i koja služi kao temelj za drugačije postupanje prema robi uvezenoj iz Kine;

| D. | budući da se svakom odlukom o načinu postupanja s robom uvezenom iz Kine nakon prosinca 2016. mora zajamčiti usklađenost zakonodavstva EU-a s propisima WTO-a; |
| --- | --- |

D.

budući da se svakom odlukom o načinu postupanja s robom uvezenom iz Kine nakon prosinca 2016. mora zajamčiti usklađenost zakonodavstva EU-a s propisima WTO-a;

| E. | budući da odredbe iz odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u koje ostaju na snazi nakon 2016. pružaju osnovu za primjenu nestandardne metodologije na uvoz iz Kine nakon 2016. godine; |
| --- | --- |

E.

budući da odredbe iz odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u koje ostaju na snazi nakon 2016. pružaju osnovu za primjenu nestandardne metodologije na uvoz iz Kine nakon 2016. godine;

| F. | budući da, s obzirom na to do koje mjere kineske državne vlasti trenutačno utječu na gospodarstvo Kine, odluke poduzećâ o cijenama, troškovima te izlaznim i ulaznim sredstvima nisu usklađene s tržišnim pokazateljima koji odražavaju ponudu i potražnju; |
| --- | --- |

F.

budući da, s obzirom na to do koje mjere kineske državne vlasti trenutačno utječu na gospodarstvo Kine, odluke poduzećâ o cijenama, troškovima te izlaznim i ulaznim sredstvima nisu usklađene s tržišnim pokazateljima koji odražavaju ponudu i potražnju;

| G. | budući da se Kina u svojem Protokolu o pristupanju obvezala da će, među ostalim, dozvoliti da se sve njezine cijene određuju tržišnim mehanizmima te budući da EU mora zajamčiti da Kina u potpunosti poštuje svoje obveze u okviru WTO-a; |
| --- | --- |

G.

budući da se Kina u svojem Protokolu o pristupanju obvezala da će, među ostalim, dozvoliti da se sve njezine cijene određuju tržišnim mehanizmima te budući da EU mora zajamčiti da Kina u potpunosti poštuje svoje obveze u okviru WTO-a;

| H. | budući da prekomjerni kapaciteti Kine već imaju snažne socijalne, gospodarske i ekološke posljedice u EU-u, što pokazuje nedavni štetni utjecaj na sektor čelika u EU-u, posebno u Ujedinjenoj Kraljevini, te budući da bi dodjeljivanje statusa tržišnog gospodarstva Kini kad je riječ o radnim mjestima u EU-moglo imati znatan socijalni učinak; |
| --- | --- |

H.

budući da prekomjerni kapaciteti Kine već imaju snažne socijalne, gospodarske i ekološke posljedice u EU-u, što pokazuje nedavni štetni utjecaj na sektor čelika u EU-u, posebno u Ujedinjenoj Kraljevini, te budući da bi dodjeljivanje statusa tržišnog gospodarstva Kini kad je riječ o radnim mjestima u EU-moglo imati znatan socijalni učinak;

| I. | budući da se od 73 antidampinške mjere koje su trenutačno na snazi u EU-u njih 56 primjenjuje na robu uvezenu iz Kine; |
| --- | --- |

I.

budući da se od 73 antidampinške mjere koje su trenutačno na snazi u EU-u njih 56 primjenjuje na robu uvezenu iz Kine;

| J. | budući da bi nedavno zaključeno javno savjetovanje o mogućem dodjeljivanju statusa tržišnog gospodarstva Kini moglo pružiti dodatne informacije koje bi mogle biti korisne za rješavanje tog pitanja; |
| --- | --- |

J.

budući da bi nedavno zaključeno javno savjetovanje o mogućem dodjeljivanju statusa tržišnog gospodarstva Kini moglo pružiti dodatne informacije koje bi mogle biti korisne za rješavanje tog pitanja;

| K. | budući da je u komunikaciji Komisije od 10. listopada 2012. pod nazivom „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak” (COM(2012)0582) postavljen cilj povećanja udjela industrije u BDP-u Europskoj uniji na 20 % do 2020. godine; |
| --- | --- |

K.

budući da je u komunikaciji Komisije od 10. listopada 2012. pod nazivom „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak” (COM(2012)0582) postavljen cilj povećanja udjela industrije u BDP-u Europskoj uniji na 20 % do 2020. godine;

| 1. | ponovno ističe važnost strateškog partnerstva Europske unije i Kine u kojem slobodna i poštena trgovina i ulaganja imaju važnu ulogu; |
| --- | --- |

1.

ponovno ističe važnost strateškog partnerstva Europske unije i Kine u kojem slobodna i poštena trgovina i ulaganja imaju važnu ulogu;

| 2. | naglašava da Kina nije tržišno gospodarstvo i da još uvijek nije ispunila pet kriterija EU-a kojima se utvrđuje je li neko gospodarstvo tržišno gospodarstvo; |
| --- | --- |

2.

naglašava da Kina nije tržišno gospodarstvo i da još uvijek nije ispunila pet kriterija EU-a kojima se utvrđuje je li neko gospodarstvo tržišno gospodarstvo;

| 3. | potiče Komisiju da se uskladi s glavnim trgovinskim partnerima Europske unije, uključujući u kontekstu predstojećih sastanaka na vrhu skupina G7 i G20, u pogledu najboljeg načina jamčenja da sve odredbe odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u koje ostaju na snazi nakon 2016. dobiju puno pravno značenje u okviru relevantnih domaćih postupaka te da se usprotivi svakom jednostranom dodjeljivanju statusa tržišnog gospodarstva Kini; |
| --- | --- |

3.

potiče Komisiju da se uskladi s glavnim trgovinskim partnerima Europske unije, uključujući u kontekstu predstojećih sastanaka na vrhu skupina G7 i G20, u pogledu najboljeg načina jamčenja da sve odredbe odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u koje ostaju na snazi nakon 2016. dobiju puno pravno značenje u okviru relevantnih domaćih postupaka te da se usprotivi svakom jednostranom dodjeljivanju statusa tržišnog gospodarstva Kini;

| 4. | naglašava da bi na predstojećem sastanku na vrhu Europske unije i Kine trebalo raspravljati o pitanjima koja se odnose na status tržišnog gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

naglašava da bi na predstojećem sastanku na vrhu Europske unije i Kine trebalo raspravljati o pitanjima koja se odnose na status tržišnog gospodarstva;

| 5. | poziva Komisiju da uzme u obzir zabrinutost koju su izrazili industrijski sektor, sindikati i drugi dionici u Europskoj uniji u pogledu posljedica na radna mjesta u EU-u, okoliš, standarde i održivi gospodarski rast u svim pogođenim proizvodnim sektorima, kao i na cijelu industriju u EU-u, te da u tom kontekstu zajamči zaštitu radnih mjesta u EU-u; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da uzme u obzir zabrinutost koju su izrazili industrijski sektor, sindikati i drugi dionici u Europskoj uniji u pogledu posljedica na radna mjesta u EU-u, okoliš, standarde i održivi gospodarski rast u svim pogođenim proizvodnim sektorima, kao i na cijelu industriju u EU-u, te da u tom kontekstu zajamči zaštitu radnih mjesta u EU-u;

| 6. | uvjeren je da se, sve dok Kina ne ispuni svih pet kriterija EU-a koji su potrebni da dobije status tržišnog gospodarstva, EU treba koristiti nestandardnom metodologijom utvrđivanja usporedivosti cijena u antidampinškim i antisubvencijskim istragama povezanima s uvozom iz Kine, u skladu s dijelovima odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine koji omogućuju primjenu nestandardne metodologije te uz njihovu neograničenu primjenu; poziva Komisiju da iznese prijedlog u skladu s tim načelom; |
| --- | --- |

6.

uvjeren je da se, sve dok Kina ne ispuni svih pet kriterija EU-a koji su potrebni da dobije status tržišnog gospodarstva, EU treba koristiti nestandardnom metodologijom utvrđivanja usporedivosti cijena u antidampinškim i antisubvencijskim istragama povezanima s uvozom iz Kine, u skladu s dijelovima odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine koji omogućuju primjenu nestandardne metodologije te uz njihovu neograničenu primjenu; poziva Komisiju da iznese prijedlog u skladu s tim načelom;

| 7. | istodobno naglašava hitnu potrebu za općom reformom instrumenata Europske unije za trgovinsku zaštitu kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za industriju EU-a i Kine i drugih trgovinskih partnera uz puno poštovanje pravila WTO-a; poziva Vijeće da u što kraćem roku postigne dogovor s Parlamentom o modernizaciji instrumenata Unije za trgovinsku zaštitu; |
| --- | --- |

7.

istodobno naglašava hitnu potrebu za općom reformom instrumenata Europske unije za trgovinsku zaštitu kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za industriju EU-a i Kine i drugih trgovinskih partnera uz puno poštovanje pravila WTO-a; poziva Vijeće da u što kraćem roku postigne dogovor s Parlamentom o modernizaciji instrumenata Unije za trgovinsku zaštitu;

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

8.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/45

---

P8_TA(2016)0224

Trenutačno stanje i daljnje aktivnosti u pogledu Agende 2030 i ciljeva održivog razvoja

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (2016/2696(RSP))

(2018/C 076/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojen 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom u New Yorku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojen 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom u New Yorku,

| — | uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja održanu od 13. do 16. srpnja 2015. u Addis Abebi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja održanu od 13. do 16. srpnja 2015. u Addis Abebi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuagencijske stručne skupine za pokazatelje održivih razvojnih ciljeva koje je objavljeno 17. prosinca 2015. i usvojeno na 47. zasjedanju statističke komisije UN-a u ožujku 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuagencijske stručne skupine za pokazatelje održivih razvojnih ciljeva koje je objavljeno 17. prosinca 2015. i usvojeno na 47. zasjedanju statističke komisije UN-a u ožujku 2016.,

| — | uzimajući u obzir Segment na visokoj razini Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a koji će se održati od 18. do 22. srpnja 2016. na temu „Provedba razvojnog programa za razdoblje nakon 2015. godine: prijelaz s obveza na rezultate”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Segment na visokoj razini Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a koji će se održati od 18. do 22. srpnja 2016. na temu „Provedba razvojnog programa za razdoblje nakon 2015. godine: prijelaz s obveza na rezultate”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o financiranju razvoja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o financiranju razvoja (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum usvojen na 21. Konferenciji stranaka (COP 21) održanoj 12. prosinca 2015. u Parizu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum usvojen na 21. Konferenciji stranaka (COP 21) održanoj 12. prosinca 2015. u Parizu,

| — | uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”,

| — | uzimajući u obzir trenutačnu izradu globalne strategije EU-a o vanjskoj i sigurnosnoj politici koja će služiti kao smjernica globalnom djelovanju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir trenutačnu izradu globalne strategije EU-a o vanjskoj i sigurnosnoj politici koja će služiti kao smjernica globalnom djelovanju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o ulozi EU-a u okviru UN-a – kako na bolji način ostvariti ciljeve vanjske politike EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o ulozi EU-a u okviru UN-a – kako na bolji način ostvariti ciljeve vanjske politike EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. listopada 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. listopada 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja,

| — | uzimajući u obzir reviziju strategije Europa 2020. – „Novi pristup za razdoblje nakon 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reviziju strategije Europa 2020. – „Novi pristup za razdoblje nakon 2020.”,

| — | uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći, Akcijski plan iz Accre te deklaraciju i akcijski plan koji su usvojeni na forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanom u prosincu 2011. u Busanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći, Akcijski plan iz Accre te deklaraciju i akcijski plan koji su usvojeni na forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanom u prosincu 2011. u Busanu,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju i njegovu predstojeću reviziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju i njegovu predstojeću reviziju,

| — | uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a u kojem se traži da se načelo usklađenosti politika u interesu razvoja uzima u obzir u svim vanjskim politikama Europske unije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a u kojem se traži da se načelo usklađenosti politika u interesu razvoja uzima u obzir u svim vanjskim politikama Europske unije;

| — | uzimajući u obzir ishode Svjetskog humanitarnog sastanka na vrhu koji će se 23. i 24. svibnja 2016. održati u Istanbulu (Turska), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode Svjetskog humanitarnog sastanka na vrhu koji će se 23. i 24. svibnja 2016. održati u Istanbulu (Turska),

| — | uzimajući u obzir pismo koje je njegov Odbor za razvoj 29. ožujka 2016. uputio povjereniku za međunarodnu suradnju i razvoj na temu praćenja i ocjenjivanja ciljeva održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo koje je njegov Odbor za razvoj 29. ožujka 2016. uputio povjereniku za međunarodnu suradnju i razvoj na temu praćenja i ocjenjivanja ciljeva održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se u rezoluciji Opće skupštine UN-a br. 70/1 poziva na praćenje i ocjenjivanje ciljeva i podciljeva uz pomoć niza globalnih pokazatelja; budući da je glavni tajnik UN-a ovlašten za izradu godišnjeg izvješća o napretku u pogledu ciljeva održivog razvoja kako bi se pružila potpora njihovu praćenju i ocjenjivanju na Političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju; budući da se izvješće o napretku u pogledu ciljeva održivog razvoja temelji na podacima iz nacionalnih statističkih sustava i informacijama prikupljenima na različitim razinama; |
| --- | --- |

A.

budući da se u rezoluciji Opće skupštine UN-a br. 70/1 poziva na praćenje i ocjenjivanje ciljeva i podciljeva uz pomoć niza globalnih pokazatelja; budući da je glavni tajnik UN-a ovlašten za izradu godišnjeg izvješća o napretku u pogledu ciljeva održivog razvoja kako bi se pružila potpora njihovu praćenju i ocjenjivanju na Političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju; budući da se izvješće o napretku u pogledu ciljeva održivog razvoja temelji na podacima iz nacionalnih statističkih sustava i informacijama prikupljenima na različitim razinama;

| B. | budući da je statistička komisija na svom 46. zasjedanju (3. – 6. ožujka 2015.) prihvatila plan za razvoj i provedbu globalnog okvira pokazatelja; |
| --- | --- |

B.

budući da je statistička komisija na svom 46. zasjedanju (3. – 6. ožujka 2015.) prihvatila plan za razvoj i provedbu globalnog okvira pokazatelja;

| C. | budući da je Međuagencijska stručna skupina za pokazatelje održivih razvojnih ciljeva, čiji je zadatak temeljita izrada prijedloga za okvir pokazatelja za nadzor nad ciljevima i podciljevima programa za razvoj u razdoblju nakon 2015., predložila pokazatelje za ocjenjivanje Programa održivog razvoja do 2030. koji su prihvaćeni na 47. zasjedanju statističke komisije UN-a u ožujku 2016.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Međuagencijska stručna skupina za pokazatelje održivih razvojnih ciljeva, čiji je zadatak temeljita izrada prijedloga za okvir pokazatelja za nadzor nad ciljevima i podciljevima programa za razvoj u razdoblju nakon 2015., predložila pokazatelje za ocjenjivanje Programa održivog razvoja do 2030. koji su prihvaćeni na 47. zasjedanju statističke komisije UN-a u ožujku 2016.;

| D. | budući da predloženi niz od 230 pokazatelja za ciljeve održivog razvoja predstavlja odličnu polaznu točku i pouzdan okvir za praćenje i ocjenjivanje napretka prema ostvarivanju 17 ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

D.

budući da predloženi niz od 230 pokazatelja za ciljeve održivog razvoja predstavlja odličnu polaznu točku i pouzdan okvir za praćenje i ocjenjivanje napretka prema ostvarivanju 17 ciljeva održivog razvoja;

| E. | budući da nekoliko pokazatelja još nije konačno oblikovano te da države članice potpisnice u skladu s globalnim pokazateljima moraju izraditi svoje nacionalne pokazatelje prilagođene nacionalnim uvjetima; |
| --- | --- |

E.

budući da nekoliko pokazatelja još nije konačno oblikovano te da države članice potpisnice u skladu s globalnim pokazateljima moraju izraditi svoje nacionalne pokazatelje prilagođene nacionalnim uvjetima;

| F. | budući da bi se Gospodarsko i socijalno vijeće te Opća skupština UN-a u srpnju odnosno rujnu 2016. trebali složiti s globalnim okvirom pokazatelja; |
| --- | --- |

F.

budući da bi se Gospodarsko i socijalno vijeće te Opća skupština UN-a u srpnju odnosno rujnu 2016. trebali složiti s globalnim okvirom pokazatelja;

| G. | budući da će se Vijeće za vanjske poslove u svom sastavu za razvojna pitanja sastati 12. svibnja 2016. te bi trebalo pripremiti stajalište EU-a za sastanak Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju u srpnju 2016. i odrediti u kojem će se kontekstu održati tematska rasprava o trgovini i razvoju s naglaskom na doprinos EU-a privatnom sektoru u pogledu provedbe Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

G.

budući da će se Vijeće za vanjske poslove u svom sastavu za razvojna pitanja sastati 12. svibnja 2016. te bi trebalo pripremiti stajalište EU-a za sastanak Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju u srpnju 2016. i odrediti u kojem će se kontekstu održati tematska rasprava o trgovini i razvoju s naglaskom na doprinos EU-a privatnom sektoru u pogledu provedbe Programa održivog razvoja do 2030.;

| H. | budući da je na razini sustava potrebno strateško planiranje, provedba i izvještavanje kako bi se zajamčila usklađena i integrirana potpora provedbi novog programa za što je odgovoran razvojni sustav UN-a; |
| --- | --- |

H.

budući da je na razini sustava potrebno strateško planiranje, provedba i izvještavanje kako bi se zajamčila usklađena i integrirana potpora provedbi novog programa za što je odgovoran razvojni sustav UN-a;

| I. | budući da novi univerzalni okvir za održivi razvoj zahtijeva veću usklađenost među različitim političkim područjima i akterima EU-a te da su za to potrebni dodatna koordinacija, dijalog i zajednički rad na svim razinama unutar institucija EU-a i među njima kako bi se zajamčila uključenost triju stupova održivog razvoja (ekološki, gospodarski i socijalni razvoj) u unutarnju i vanjsku politiku EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da novi univerzalni okvir za održivi razvoj zahtijeva veću usklađenost među različitim političkim područjima i akterima EU-a te da su za to potrebni dodatna koordinacija, dijalog i zajednički rad na svim razinama unutar institucija EU-a i među njima kako bi se zajamčila uključenost triju stupova održivog razvoja (ekološki, gospodarski i socijalni razvoj) u unutarnju i vanjsku politiku EU-a;

| J. | budući da će sastanak Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju u srpnju 2016. obuhvaćati dobrovoljna ocjenjivanja za 22 države, među njima i četiri europske države, Estoniju, Finsku, Francusku i Njemačku, kao i tematska ocjenjivanja napretka u pogledu ciljeva održivog razvoja, uključujući međusektorska pitanja, uz potporu ocjena koje su izradile funkcionalne komisije Gospodarskog i socijalnog vijeća i druga međuvladina tijela i forumi; |
| --- | --- |

J.

budući da će sastanak Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju u srpnju 2016. obuhvaćati dobrovoljna ocjenjivanja za 22 države, među njima i četiri europske države, Estoniju, Finsku, Francusku i Njemačku, kao i tematska ocjenjivanja napretka u pogledu ciljeva održivog razvoja, uključujući međusektorska pitanja, uz potporu ocjena koje su izradile funkcionalne komisije Gospodarskog i socijalnog vijeća i druga međuvladina tijela i forumi;

| 1. | poziva Vijeće za vanjske poslove u svom sastavu za razvojna pitanja da uoči sastanka Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju u srpnju 2016. usvoji usklađeno i zajedničko stajalište EU-a, uzimajući u obzir stav Parlamenta iz ove rezolucije; smatra da je za vjerodostojnost i vodeću poziciju EU-a ključno predstaviti zajedničko stajalište; zabrinut je zbog toga što Komisija uoči sastanka Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju nije objavila komunikaciju o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030., kao što su to zatražili članovi Odbora za razvoj, a što je moglo služiti kao temelj za zajedničko stajalište EU-a; |
| --- | --- |

1.

poziva Vijeće za vanjske poslove u svom sastavu za razvojna pitanja da uoči sastanka Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju u srpnju 2016. usvoji usklađeno i zajedničko stajalište EU-a, uzimajući u obzir stav Parlamenta iz ove rezolucije; smatra da je za vjerodostojnost i vodeću poziciju EU-a ključno predstaviti zajedničko stajalište; zabrinut je zbog toga što Komisija uoči sastanka Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju nije objavila komunikaciju o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030., kao što su to zatražili članovi Odbora za razvoj, a što je moglo služiti kao temelj za zajedničko stajalište EU-a;

| 2. | pozdravlja izvješće Međuagencijske stručne skupine za pokazatelje održivih razvojnih ciljeva; smatra da ono predstavlja izuzetno postignuće i dobar temelj za pregovore s obzirom na to da se predloženim pokazateljima skreće pozornost na cijeli niz mnogo raznovrsnijih strukturalnih problema; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izvješće Međuagencijske stručne skupine za pokazatelje održivih razvojnih ciljeva; smatra da ono predstavlja izuzetno postignuće i dobar temelj za pregovore s obzirom na to da se predloženim pokazateljima skreće pozornost na cijeli niz mnogo raznovrsnijih strukturalnih problema;

| 3. | pozdravlja posebno poglavlje o razvrstavanju podataka i važnost koja se pridaje jačanju nacionalnih statističkih kapaciteta; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja posebno poglavlje o razvrstavanju podataka i važnost koja se pridaje jačanju nacionalnih statističkih kapaciteta;

| 4. | prepoznaje odlučujuću ulogu Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju u pogledu ocjenjivanja provedbe ciljeva održivog razvoja; ističe da to tijelo mora zajamčiti usklađenu i učinkovitu procjenu potreba i usvajanje planova potrebnih za učinkovitu provedbu Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

4.

prepoznaje odlučujuću ulogu Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju u pogledu ocjenjivanja provedbe ciljeva održivog razvoja; ističe da to tijelo mora zajamčiti usklađenu i učinkovitu procjenu potreba i usvajanje planova potrebnih za učinkovitu provedbu Programa održivog razvoja do 2030.;

| 5. | ističe da Program održivog razvoja do 2030. i ciljevi održivog razvoja predstavljaju obnovljenu međunarodnu obvezu za iskorjenjivanje siromaštva, ponovno definiranje i moderniziranje strategije razvoja za sljedećih 15 godina i jamčenje ostvarivanja rezultata; |
| --- | --- |

5.

ističe da Program održivog razvoja do 2030. i ciljevi održivog razvoja predstavljaju obnovljenu međunarodnu obvezu za iskorjenjivanje siromaštva, ponovno definiranje i moderniziranje strategije razvoja za sljedećih 15 godina i jamčenje ostvarivanja rezultata;

| 6. | poziva Komisiju da iznese prijedlog za sveobuhvatnu strategiju održivog razvoja koja će uključivati sva relevantna unutarnja i vanjska politička područja, detaljan vremenski raspored do 2030., reviziju na sredini razdoblja i poseban postupak kojim će se jamčiti potpuna uključenost Parlamenta, kao i konkretan plan provedbe kojim će se koordinirati ostvarivanje 17 ciljeva, 169 podciljeva i 230 globalnih pokazatelja i zajamčiti sukladnost s ciljevima iz Pariškog sporazuma i njihovo ostvarenje; ističe važnost univerzalnosti ciljeva i činjenicu da su se Europska unija i njezine države članice obvezale na to da će u potpunosti provesti sve ciljeve i podciljeve, u praksi i u duhu; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da iznese prijedlog za sveobuhvatnu strategiju održivog razvoja koja će uključivati sva relevantna unutarnja i vanjska politička područja, detaljan vremenski raspored do 2030., reviziju na sredini razdoblja i poseban postupak kojim će se jamčiti potpuna uključenost Parlamenta, kao i konkretan plan provedbe kojim će se koordinirati ostvarivanje 17 ciljeva, 169 podciljeva i 230 globalnih pokazatelja i zajamčiti sukladnost s ciljevima iz Pariškog sporazuma i njihovo ostvarenje; ističe važnost univerzalnosti ciljeva i činjenicu da su se Europska unija i njezine države članice obvezale na to da će u potpunosti provesti sve ciljeve i podciljeve, u praksi i u duhu;

| 7. | inzistira na tome da se o novoj strategiji održivog razvoja EU-a i s njome povezanom politikom provedbe u okviru uključivog postupka provede opsežno savjetovanje sa svim dioničarima, uključujući nacionalne parlamente, lokalna tijela vlasti i civilno društvo; |
| --- | --- |

7.

inzistira na tome da se o novoj strategiji održivog razvoja EU-a i s njome povezanom politikom provedbe u okviru uključivog postupka provede opsežno savjetovanje sa svim dioničarima, uključujući nacionalne parlamente, lokalna tijela vlasti i civilno društvo;

| 8. | poziva na komunikaciju Komisije o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. s jasnim informacijama o strukturi provedbe programa na razini EU-a i država članica; ističe činjenicu da bi sve relevantne glavne uprave Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) trebali biti u potpunosti uključeni u uvrštavanje Programa održivog razvoja do 2030. u predstojeće ocjenjivanje strategije Europa 2020., kao i predstojeću globalnu strategiju EU-a o vanjskoj i sigurnosnoj politici, uz jamstvo snažne političke usklađenosti u interesu održivog razvoja; |
| --- | --- |

8.

poziva na komunikaciju Komisije o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. s jasnim informacijama o strukturi provedbe programa na razini EU-a i država članica; ističe činjenicu da bi sve relevantne glavne uprave Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) trebali biti u potpunosti uključeni u uvrštavanje Programa održivog razvoja do 2030. u predstojeće ocjenjivanje strategije Europa 2020., kao i predstojeću globalnu strategiju EU-a o vanjskoj i sigurnosnoj politici, uz jamstvo snažne političke usklađenosti u interesu održivog razvoja;

| 9. | naglašava da se u ocjeni Europskog konsenzusa za razvoj u potpunosti mora odražavati novi Program održivog razvoja do 2030., što uključuje promjenu paradigme i potpunu preobrazbu razvojne politike EU-a; podsjeća na to da su za ostvarivanje ciljeva i s njima povezanih podciljeva ključni primjereni i ciljani programi pomoći u okviru razvojne suradnje, uz poštovanje načela učinkovitosti pomoći; |
| --- | --- |

9.

naglašava da se u ocjeni Europskog konsenzusa za razvoj u potpunosti mora odražavati novi Program održivog razvoja do 2030., što uključuje promjenu paradigme i potpunu preobrazbu razvojne politike EU-a; podsjeća na to da su za ostvarivanje ciljeva i s njima povezanih podciljeva ključni primjereni i ciljani programi pomoći u okviru razvojne suradnje, uz poštovanje načela učinkovitosti pomoći;

| 10. | ističe da Europska unija mora u potpunosti iskoristiti predstojeću reviziju na sredini razdoblja Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) kako bi se zajamčilo da se u mehanizmima financiranja i proračunskim linijama odražavaju sve obveze na koje je pristala u okviru Programa održivog razvoja do 2030.; poziva EU i njegove države članice da se bez odgađanja ponovno obvežu na cilj izdvajanja 0,7 % bruto nacionalnog dohotka za pružanje službene razvojne pomoći i da dostave vremenski plan o postupnom povećanju službene razvojne pomoći kako bi se dosegnuo cilj od 0,7 %. |
| --- | --- |

10.

ističe da Europska unija mora u potpunosti iskoristiti predstojeću reviziju na sredini razdoblja Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) kako bi se zajamčilo da se u mehanizmima financiranja i proračunskim linijama odražavaju sve obveze na koje je pristala u okviru Programa održivog razvoja do 2030.; poziva EU i njegove države članice da se bez odgađanja ponovno obvežu na cilj izdvajanja 0,7 % bruto nacionalnog dohotka za pružanje službene razvojne pomoći i da dostave vremenski plan o postupnom povećanju službene razvojne pomoći kako bi se dosegnuo cilj od 0,7 %.

| 11. | poziva na redovan dijalog o postignutom napretku između Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju i Europske komisije, uz redovno obavještavanje Parlamenta te u skladu s načelima transparentnosti i međusobne odgovornosti; inzistira na potrebi za poboljšanjem dijaloga između Komisije i Parlamenta o provedbi Programa održivog razvoja do 2030., posebno kad je riječ o razvojnoj politici i usklađenosti politika u interesu razvoja; |
| --- | --- |

11.

poziva na redovan dijalog o postignutom napretku između Političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju i Europske komisije, uz redovno obavještavanje Parlamenta te u skladu s načelima transparentnosti i međusobne odgovornosti; inzistira na potrebi za poboljšanjem dijaloga između Komisije i Parlamenta o provedbi Programa održivog razvoja do 2030., posebno kad je riječ o razvojnoj politici i usklađenosti politika u interesu razvoja;

| 12. | poziva Komisiju i ESVD da u uskoj suradnji s ostalim partnerima iznesu konkretne prijedloge o tome kako na učinkovitiji način uključiti usklađenost politika u interesu razvoja u provedbu Programa održivog razvoja do 2030. te poziva na to da se taj novi pristup uzima u obzir u svim institucijama EU-a kako bi se zajamčila učinkovita suradnja i prevladao „silosni” pristup; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i ESVD da u uskoj suradnji s ostalim partnerima iznesu konkretne prijedloge o tome kako na učinkovitiji način uključiti usklađenost politika u interesu razvoja u provedbu Programa održivog razvoja do 2030. te poziva na to da se taj novi pristup uzima u obzir u svim institucijama EU-a kako bi se zajamčila učinkovita suradnja i prevladao „silosni” pristup;

| 13. | ističe da je važno uključiti koncept usklađenosti politika u interesu razvoja; poziva Komisiju i ESVD da u uskoj suradnji s ostalim partnerima iznesu konkretne prijedloge o tome kako na učinkovitiji način uključiti usklađenost politika u interesu razvoja u pristup EU-a u vezi s provedbom Programa održivog razvoja do 2030. te poziva na to da se taj novi pristup uzima u obzir u svim institucijama EU-a; |
| --- | --- |

13.

ističe da je važno uključiti koncept usklađenosti politika u interesu razvoja; poziva Komisiju i ESVD da u uskoj suradnji s ostalim partnerima iznesu konkretne prijedloge o tome kako na učinkovitiji način uključiti usklađenost politika u interesu razvoja u pristup EU-a u vezi s provedbom Programa održivog razvoja do 2030. te poziva na to da se taj novi pristup uzima u obzir u svim institucijama EU-a;

| 14. | apelira na Komisiju da izradi učinkovite mehanizme praćenja, ocjenjivanja i odgovornosti za provedbu Programa održivog razvoja do 2030. te da Parlamentu redovno dostavlja povratna izvješća; s tim u vezi podsjeća na potrebu povećanja demokratskog nadzora Parlamenta, po mogućnosti s pomoću obvezujućeg međuinstitucijskog sporazuma u skladu s člankom 295. UFEU-a; |
| --- | --- |

14.

apelira na Komisiju da izradi učinkovite mehanizme praćenja, ocjenjivanja i odgovornosti za provedbu Programa održivog razvoja do 2030. te da Parlamentu redovno dostavlja povratna izvješća; s tim u vezi podsjeća na potrebu povećanja demokratskog nadzora Parlamenta, po mogućnosti s pomoću obvezujućeg međuinstitucijskog sporazuma u skladu s člankom 295. UFEU-a;

| 15. | poziva Komisiju i specijalizirane agencije, fondove i programe Ujedinjenih naroda da pokrenu dijalog na visokoj razini o provedbi ciljeva održivog razvoja u cilju koordiniranja politika, programa i djelovanja EU-a, UN-a i ostalih donatora; ističe važnost razvrstanih i pristupačnih podataka za nadzor napretka i ocjenjivanje rezultata; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju i specijalizirane agencije, fondove i programe Ujedinjenih naroda da pokrenu dijalog na visokoj razini o provedbi ciljeva održivog razvoja u cilju koordiniranja politika, programa i djelovanja EU-a, UN-a i ostalih donatora; ističe važnost razvrstanih i pristupačnih podataka za nadzor napretka i ocjenjivanje rezultata;

| 16. | poziva agencije i tijela UN-a da ojačaju usklađenost politika u interesu razvoja u okviru radnih struktura UN-a kako bi se učinkovito uključile sve dimenzije održivog razvoja; |
| --- | --- |

16.

poziva agencije i tijela UN-a da ojačaju usklađenost politika u interesu razvoja u okviru radnih struktura UN-a kako bi se učinkovito uključile sve dimenzije održivog razvoja;

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0196.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0059.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0403.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/49

---

P8_TA(2016)0225

Obvezno navođenje zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za određenu hranu

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za određenu hranu (2016/2583(RSP))

(2018/C 076/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (1) („Uredba o informiranju potrošača o hrani”), a posebno njezin članak 26. stavke 5. i 7., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (1) („Uredba o informiranju potrošača o hrani”), a posebno njezin članak 26. stavke 5. i 7.,

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 20. svibnja 2015. o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za mlijeko, mlijeko koje se koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima i za vrste mesa koje nisu goveđe, svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi (COM(2015) 0205) i o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za neprerađenu hranu, proizvode s jednim sastojkom i sastojke koji čine više od 50 % nekog prehrambenog proizvoda (COM(2015)0204), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 20. svibnja 2015. o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za mlijeko, mlijeko koje se koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima i za vrste mesa koje nisu goveđe, svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi (COM(2015) 0205) i o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za neprerađenu hranu, proizvode s jednim sastojkom i sastojke koji čine više od 50 % nekog prehrambenog proizvoda (COM(2015)0204),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za meso koje se koristi kao sastojak (COM(2013)0755) od 17. prosinca 2013. i pripadajući radni dokument službi Komisije od 17. prosinca 2013. o označavanju podrijetla za meso koje se koristi kao sastojak: stajalište potrošača, izvedivost mogućih scenarija i učinci” (SWD(2013)0437), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za meso koje se koristi kao sastojak (COM(2013)0755) od 17. prosinca 2013. i pripadajući radni dokument službi Komisije od 17. prosinca 2013. o označavanju podrijetla za meso koje se koristi kao sastojak: stajalište potrošača, izvedivost mogućih scenarija i učinci” (SWD(2013)0437),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. veljače 2015. o označivanju zemlje podrijetla mesa u prerađenoj hrani (2) i službeni odgovor Komisije usvojen 6. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. veljače 2015. o označivanju zemlje podrijetla mesa u prerađenoj hrani (2) i službeni odgovor Komisije usvojen 6. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 1337/2013 od 13. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu navođenja zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za svježe, rashlađeno i smrznuto svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 1337/2013 od 13. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu navođenja zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za svježe, rashlađeno i smrznuto svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. (4) o navedenoj Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 1337/2013 od 13. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. (4) o navedenoj Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 1337/2013 od 13. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o prehrambenoj krizi, prijevarama u prehrambenom lancu i njegovoj kontroli (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o prehrambenoj krizi, prijevarama u prehrambenom lancu i njegovoj kontroli (5),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za određenu hranu (O-000031/2016 – B8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za određenu hranu (O-000031/2016 – B8-0363/2016),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se člankom 26. stavkom 5. Uredbe o informiranju potrošača o hrani zahtijeva da Komisija do 13. prosinca 2014. Europskom parlamentu i Vijeću podnese izvješća o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za vrste mesa koje nisu goveđe, svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi i za mlijeko, mlijeko koje se koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima kao i za neprerađenu hranu, proizvode s jednim sastojkom i sastojke koji čine više od 50 % nekog prehrambenog proizvoda; |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 26. stavkom 5. Uredbe o informiranju potrošača o hrani zahtijeva da Komisija do 13. prosinca 2014. Europskom parlamentu i Vijeću podnese izvješća o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za vrste mesa koje nisu goveđe, svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi i za mlijeko, mlijeko koje se koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima kao i za neprerađenu hranu, proizvode s jednim sastojkom i sastojke koji čine više od 50 % nekog prehrambenog proizvoda;

| B. | budući da se člankom 26. stavkom 8. Uredbe o informiranju potrošača o hrani traži da Komisija do 13. prosinca 2013. donese provedbene akte za primjenu stavka 3. tog članka; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 26. stavkom 8. Uredbe o informiranju potrošača o hrani traži da Komisija do 13. prosinca 2013. donese provedbene akte za primjenu stavka 3. tog članka;

| C. | budući da su pravila o označavanju podrijetla već na snazi i učinkovito se primjenjuju na mnoge druge prehrambene proizvode, uključujući neprerađeno meso, jaja, voće i povrće, ribu, med, ekstradjevičansko maslinovo ulje, djevičansko maslinovo ulje, vino i jaka alkoholna pića; |
| --- | --- |

C.

budući da su pravila o označavanju podrijetla već na snazi i učinkovito se primjenjuju na mnoge druge prehrambene proizvode, uključujući neprerađeno meso, jaja, voće i povrće, ribu, med, ekstradjevičansko maslinovo ulje, djevičansko maslinovo ulje, vino i jaka alkoholna pića;

| D. | budući da se člankom 26. stavkom 7. Uredbe o informiranju potrošača o hrani određuje da se u izvješćima mora, između ostaloga, voditi računa o potrebi informiranja potrošača, o izvedivosti obveznog navođenja države ili mjesta podrijetla te analizi troškova i koristi uvođenja takvih mjera; budući da se u njemu nadalje navodi da se izvješćima mogu priložiti prijedlozi za izmjenu odgovarajućih odredaba zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da se člankom 26. stavkom 7. Uredbe o informiranju potrošača o hrani određuje da se u izvješćima mora, između ostaloga, voditi računa o potrebi informiranja potrošača, o izvedivosti obveznog navođenja države ili mjesta podrijetla te analizi troškova i koristi uvođenja takvih mjera; budući da se u njemu nadalje navodi da se izvješćima mogu priložiti prijedlozi za izmjenu odgovarajućih odredaba zakonodavstva EU-a;

| E. | budući da se u članku 26. stavku 2. Uredbe o informiranju potrošača o hrani ističe da je navođenje zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla obvezno ako bi izostavljanje toga podatka moglo dovesti potrošača u zabludu u pogledu stvarne zemlje ili mjesta podrijetla hrane, a posebno ako bi informacije o hrani ili čitava etiketa ukazivale na to da hrana potječe iz druge zemlje ili mjesta podrijetla; |
| --- | --- |

E.

budući da se u članku 26. stavku 2. Uredbe o informiranju potrošača o hrani ističe da je navođenje zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla obvezno ako bi izostavljanje toga podatka moglo dovesti potrošača u zabludu u pogledu stvarne zemlje ili mjesta podrijetla hrane, a posebno ako bi informacije o hrani ili čitava etiketa ukazivale na to da hrana potječe iz druge zemlje ili mjesta podrijetla;

| F. | budući da je Komisija 20. svibnja 2015. objavila izvješće o obveznom navođenju zemlje podrijetla za mlijeko, mlijeko koje se koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima i za vrste mesa koje nisu goveđe, svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi („izvješće o mlijeku i ostalom mesu”) te izvješće o obveznom navođenju zemlje podrijetla za neprerađenu hranu, proizvode s jednim sastojkom i sastojke koji čine više od 50 % nekog prehrambenog proizvoda; |
| --- | --- |

F.

budući da je Komisija 20. svibnja 2015. objavila izvješće o obveznom navođenju zemlje podrijetla za mlijeko, mlijeko koje se koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima i za vrste mesa koje nisu goveđe, svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi („izvješće o mlijeku i ostalom mesu”) te izvješće o obveznom navođenju zemlje podrijetla za neprerađenu hranu, proizvode s jednim sastojkom i sastojke koji čine više od 50 % nekog prehrambenog proizvoda;

| G. | budući da se u izvješću Komisije COM(2013)0755 navodi da sljedivost u svrhu označavanja podrijetla postaje sve složenija što su faze rezanja i prerade u sektoru mesa složenije i što je stupanj prerade napredniji; |
| --- | --- |

G.

budući da se u izvješću Komisije COM(2013)0755 navodi da sljedivost u svrhu označavanja podrijetla postaje sve složenija što su faze rezanja i prerade u sektoru mesa složenije i što je stupanj prerade napredniji;

| H. | budući da je prehrambeni lanac nerijetko dug i složen i u njemu sudjeluju mnogi poslovni subjekti i druge dionici; budući da su potrošači sve manje upoznati s načinima proizvodnje svoje hrane te da individualni poslovni subjekti u prehrambenoj industriji nemaju uvijek uvid u cijeli lanac proizvodnje; |
| --- | --- |

H.

budući da je prehrambeni lanac nerijetko dug i složen i u njemu sudjeluju mnogi poslovni subjekti i druge dionici; budući da su potrošači sve manje upoznati s načinima proizvodnje svoje hrane te da individualni poslovni subjekti u prehrambenoj industriji nemaju uvijek uvid u cijeli lanac proizvodnje;

| I. | budući da se može primijetiti nevelika spremnost potrošača da proizvod koji nosi informacije o podrijetlu plate više, iako ankete o spremnosti potrošača (6) dovode do zaključka su potrošači najvećim dijelom spremni platiti više za proizvod koji nosi informacije o podrijetlu; |
| --- | --- |

I.

budući da se može primijetiti nevelika spremnost potrošača da proizvod koji nosi informacije o podrijetlu plate više, iako ankete o spremnosti potrošača (6) dovode do zaključka su potrošači najvećim dijelom spremni platiti više za proizvod koji nosi informacije o podrijetlu;

| J. | budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 11. veljače 2015. pozvao Komisiju da u skladu sa svojim izvješćem od 17. prosinca 2013. podnese zakonodavne prijedloge o uvođenju obveznog navođenja podrijetla za meso korišteno u prerađenim prehrambenim proizvodima radi jamčenja veće transparentnosti u cijelom prehrambenom lancu i boljeg informiranja europskih potrošača te da pritom uzme u obzir svoje procjene o mogućem učinku i izbjegne prevelike troškove te pretjerano administrativno opterećenje; budući da Komisija još uvijek nije podnijela zakonodavne prijedloge; |
| --- | --- |

J.

budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 11. veljače 2015. pozvao Komisiju da u skladu sa svojim izvješćem od 17. prosinca 2013. podnese zakonodavne prijedloge o uvođenju obveznog navođenja podrijetla za meso korišteno u prerađenim prehrambenim proizvodima radi jamčenja veće transparentnosti u cijelom prehrambenom lancu i boljeg informiranja europskih potrošača te da pritom uzme u obzir svoje procjene o mogućem učinku i izbjegne prevelike troškove te pretjerano administrativno opterećenje; budući da Komisija još uvijek nije podnijela zakonodavne prijedloge;

| K. | budući da se samo sustavi dobrovoljnog označavanja poput zaštićene oznake izvornosti (ZOI), zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i zajamčeno tradicionalnog specijaliteta (GTS) reguliraju rigorozno, dok kriteriji koji se koriste u sustavima dobrovoljnog označavanja hrane obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1169/2011 mogu znatno varirati; |
| --- | --- |

K.

budući da se samo sustavi dobrovoljnog označavanja poput zaštićene oznake izvornosti (ZOI), zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i zajamčeno tradicionalnog specijaliteta (GTS) reguliraju rigorozno, dok kriteriji koji se koriste u sustavima dobrovoljnog označavanja hrane obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1169/2011 mogu znatno varirati;

Konzumno mlijeko i mlijeko koje se koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima

| 1. | naglašava da se u uvodnoj izjavi 32. Uredbe o informiranju potrošača o hrani navodi da je mlijeko jedan od proizvoda gdje je navođenje podrijetla od posebnog interesa; |
| --- | --- |

1.

naglašava da se u uvodnoj izjavi 32. Uredbe o informiranju potrošača o hrani navodi da je mlijeko jedan od proizvoda gdje je navođenje podrijetla od posebnog interesa;

| 2. | ističe da prema anketi Eurobarometra iz 2013. godine 84 % potrošača smatra da je za mlijeko potrebno navesti zemlju podrijetla, bilo da se ono prodaje kao zaseban proizvod ili kao sastojak u mliječnim proizvodima; napominje da je to jedan od nekoliko čimbenika koji mogu utjecati na ponašanje potrošača; |
| --- | --- |

2.

ističe da prema anketi Eurobarometra iz 2013. godine 84 % potrošača smatra da je za mlijeko potrebno navesti zemlju podrijetla, bilo da se ono prodaje kao zaseban proizvod ili kao sastojak u mliječnim proizvodima; napominje da je to jedan od nekoliko čimbenika koji mogu utjecati na ponašanje potrošača;

| 3. | ističe da je obvezno navođenje podrijetla mlijeka koje se prodaje kao mlijeko ili koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima korisna mjera za očuvanje kvalitete mliječnih proizvoda i očuvanje radnih mjesta u sektoru koji bilježi snažnu krizu; |
| --- | --- |

3.

ističe da je obvezno navođenje podrijetla mlijeka koje se prodaje kao mlijeko ili koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima korisna mjera za očuvanje kvalitete mliječnih proizvoda i očuvanje radnih mjesta u sektoru koji bilježi snažnu krizu;

| 4. | napominje da su prema anketi priloženoj izvješću Komisije o mlijeku i ostalom mesu troškovi obveznog označavanja podrijetla za mlijeko i mlijeko koje se koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima veći što je postupak proizvodnje složeniji; konstatira da je prema istoj toj anketi 7 poduzeća u određenim državama članicama pretjeralo u procjeni utjecaja koje bi obvezno označavanje podrijetla imalo na njihovu konkurentnost s obzirom na to da se u okviru provedene ankete nisu mogla pronaći jasna objašnjenja za visoke procjene troškova poduzeća, ali i da se u njoj navodi kako bi to već samo po sebi moglo biti znak snažnog protivljenja označavanju podrijetla; |
| --- | --- |

4.

napominje da su prema anketi priloženoj izvješću Komisije o mlijeku i ostalom mesu troškovi obveznog označavanja podrijetla za mlijeko i mlijeko koje se koristi kao sastojak u mliječnim proizvodima veći što je postupak proizvodnje složeniji; konstatira da je prema istoj toj anketi 7 poduzeća u određenim državama članicama pretjeralo u procjeni utjecaja koje bi obvezno označavanje podrijetla imalo na njihovu konkurentnost s obzirom na to da se u okviru provedene ankete nisu mogla pronaći jasna objašnjenja za visoke procjene troškova poduzeća, ali i da se u njoj navodi kako bi to već samo po sebi moglo biti znak snažnog protivljenja označavanju podrijetla;

| 5. | poziva na osnivanje radne skupine Komisije koja će dodatno ocijeniti izvješće Komisije objavljeno 20. svibnja 2015. kako bi utvrdila koji se troškovi mogu smanjiti na prihvatljivu razinu ako se daljnji prijedlozi o obveznom označavanju zemlje podrijetla ograniče na mliječne i lagano prerađene mliječne proizvode; |
| --- | --- |

5.

poziva na osnivanje radne skupine Komisije koja će dodatno ocijeniti izvješće Komisije objavljeno 20. svibnja 2015. kako bi utvrdila koji se troškovi mogu smanjiti na prihvatljivu razinu ako se daljnji prijedlozi o obveznom označavanju zemlje podrijetla ograniče na mliječne i lagano prerađene mliječne proizvode;

| 6. | pozdravlja činjenicu što anketa sadrži analizu troškova i koristi koje bi uvođenje obveznog označavanja podrijetla donijelo u slučaju mlijeka i mlijeka koje se koristi kao sastojak, ali smatra da Komisija u svojim zaključcima ne uzima dovoljno u obzir pozitivne aspekte označavanja zemlje podrijetla za takve proizvode, kao što je na primjer pružanje podrobnijih informacija potrošačima; napominje da potrošači mogu imati osjećaj da ih se dovodi u zabludu u slučajevima kada informacije o obveznom označavanju podrijetla nisu dostupne i kada se na prehrambenim proizvodima koriste druge oznake, primjerice nacionalne zastave; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu što anketa sadrži analizu troškova i koristi koje bi uvođenje obveznog označavanja podrijetla donijelo u slučaju mlijeka i mlijeka koje se koristi kao sastojak, ali smatra da Komisija u svojim zaključcima ne uzima dovoljno u obzir pozitivne aspekte označavanja zemlje podrijetla za takve proizvode, kao što je na primjer pružanje podrobnijih informacija potrošačima; napominje da potrošači mogu imati osjećaj da ih se dovodi u zabludu u slučajevima kada informacije o obveznom označavanju podrijetla nisu dostupne i kada se na prehrambenim proizvodima koriste druge oznake, primjerice nacionalne zastave;

| 7. | ističe važnost malih i srednjih poduzeća u prerađivačkom lancu; |
| --- | --- |

7.

ističe važnost malih i srednjih poduzeća u prerađivačkom lancu;

| 8. | smatra da bi Komisija trebala uzeti u obzir i analizirati gospodarski učinak obveznog označavanja podrijetla na mala i srednja poduzeća u relevantnim poljoprivrednim i prehrambenim sektorima; |
| --- | --- |

8.

smatra da bi Komisija trebala uzeti u obzir i analizirati gospodarski učinak obveznog označavanja podrijetla na mala i srednja poduzeća u relevantnim poljoprivrednim i prehrambenim sektorima;

| 9. | smatra da Komisija u svojim zaključcima u vezi s mlijekom i mlijekom koje se koristi kao sastojak možda pretjeruje u procjeni troškova označavanja zemlje podrijetla za poduzeća s obzirom na to da se na sve mliječne proizvode gleda kao na cjelinu; |
| --- | --- |

9.

smatra da Komisija u svojim zaključcima u vezi s mlijekom i mlijekom koje se koristi kao sastojak možda pretjeruje u procjeni troškova označavanja zemlje podrijetla za poduzeća s obzirom na to da se na sve mliječne proizvode gleda kao na cjelinu;

| 10. | napominje da prema zaključcima Komisije troškovi označavanja zemlje podrijetla za mlijeko ne bi bili veliki; |
| --- | --- |

10.

napominje da prema zaključcima Komisije troškovi označavanja zemlje podrijetla za mlijeko ne bi bili veliki;

Ostale vrste mesa

| 11. | ističe da prema anketi Eurobarometra iz 2013. godine 88 % građana EU-a smatra da je potrebno navesti zemlju podrijetla mesa koje nije goveđe, svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi; |
| --- | --- |

11.

ističe da prema anketi Eurobarometra iz 2013. godine 88 % građana EU-a smatra da je potrebno navesti zemlju podrijetla mesa koje nije goveđe, svinjsko, ovčje i kozje meso te meso peradi;

| 12. | napominje da je skandal s konjskim mesom ukazao na potrebu za većom transparentnosti u lancu opskrbe konjskim mesom; |
| --- | --- |

12.

napominje da je skandal s konjskim mesom ukazao na potrebu za većom transparentnosti u lancu opskrbe konjskim mesom;

| 13. | napominje da se u izvješću Komisije navodi da bi operativni troškovi obveznog označavanja zemlje podrijetla za vrste mesa obuhvaćene izvješćem bili razmjerno niski; |
| --- | --- |

13.

napominje da se u izvješću Komisije navodi da bi operativni troškovi obveznog označavanja zemlje podrijetla za vrste mesa obuhvaćene izvješćem bili razmjerno niski;

Prerađeno meso

| 14. | naglašava da Komisija u svojem izvješću od 17. prosinca 2013. o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za meso koje se koristi kao sastojak uviđa da 90 % ispitanih potrošača smatra da je važno da na prerađenim prehrambenim proizvodima bude naznačeno podrijetlo mesa; |
| --- | --- |

14.

naglašava da Komisija u svojem izvješću od 17. prosinca 2013. o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za meso koje se koristi kao sastojak uviđa da 90 % ispitanih potrošača smatra da je važno da na prerađenim prehrambenim proizvodima bude naznačeno podrijetlo mesa;

| 15. | smatra da se potrošači, kao i osobe iz sektora, zalažu za obvezno označavanje mesa u prerađenim prehrambenim proizvodima, te da bi se njome povećala transparentnost lanca opskrbe i na taj način zadržalo povjerenje potrošača u pogledu prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

15.

smatra da se potrošači, kao i osobe iz sektora, zalažu za obvezno označavanje mesa u prerađenim prehrambenim proizvodima, te da bi se njome povećala transparentnost lanca opskrbe i na taj način zadržalo povjerenje potrošača u pogledu prehrambenih proizvoda;

| 16. | ističe da je u interesu europskih potrošača da se na svim prehrambenim proizvodima obvezno označava zemlja podrijetla; |
| --- | --- |

16.

ističe da je u interesu europskih potrošača da se na svim prehrambenim proizvodima obvezno označava zemlja podrijetla;

| 17. | ističe da označavanje samo po sebi nije sigurna zaštita od prijevare i naglašava da je potrebno uspostaviti troškovno učinkovit sustav kontrola kako bi se zajamčilo povjerenje potrošača; |
| --- | --- |

17.

ističe da označavanje samo po sebi nije sigurna zaštita od prijevare i naglašava da je potrebno uspostaviti troškovno učinkovit sustav kontrola kako bi se zajamčilo povjerenje potrošača;

| 18. | podsjeća da su sustavi dobrovoljnog označavanja, kada su na odgovarajući način provedeni u raznim državama članicama, dali dobre rezultate i u pogledu informiranja potrošača i u pogledu proizvođača; |
| --- | --- |

18.

podsjeća da su sustavi dobrovoljnog označavanja, kada su na odgovarajući način provedeni u raznim državama članicama, dali dobre rezultate i u pogledu informiranja potrošača i u pogledu proizvođača;

| 19. | smatra da se zbog nedonošenja provedbenih akata iz članka 26. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1169/2011 taj članak ne može ispravno primijeniti; |
| --- | --- |

19.

smatra da se zbog nedonošenja provedbenih akata iz članka 26. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1169/2011 taj članak ne može ispravno primijeniti;

| 20. | napominje da za mnoge prerađene mesne i mliječne proizvode (npr. pršut i sir) već postoje zaštićene oznake izvornosti na temelju kojih je podrijetlo korištenog mesa utvrđeno u kriterijima proizvodnje te se primjenjuje povećana sljedivost; stoga poziva Komisiju da promiče razvoj proizvoda sa „zaštićenom oznakom izvornosti” (ZOI) ili „zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla” (ZOZP) ili oznakom „zajamčeno tradicionalnog specijaliteta” (ZTS) u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 (7), te da na taj način potrošačima osigura pristup visokokvalitetnim proizvodima sigurnog podrijetla; |
| --- | --- |

20.

napominje da za mnoge prerađene mesne i mliječne proizvode (npr. pršut i sir) već postoje zaštićene oznake izvornosti na temelju kojih je podrijetlo korištenog mesa utvrđeno u kriterijima proizvodnje te se primjenjuje povećana sljedivost; stoga poziva Komisiju da promiče razvoj proizvoda sa „zaštićenom oznakom izvornosti” (ZOI) ili „zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla” (ZOZP) ili oznakom „zajamčeno tradicionalnog specijaliteta” (ZTS) u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 (7), te da na taj način potrošačima osigura pristup visokokvalitetnim proizvodima sigurnog podrijetla;

| 21. | poziva Komisiju da se pobrine za to da se odredbe EU-a u vezi s označavanjem zemlje podrijetla ne ublaže zbog aktualnih trgovinskih pregovora kao što su pregovori o TTIP-u i da se ne ograniči pravo da se u budućnosti predlažu daljnje dodatne odredbe u području označavanja zemlje podrijetla za druge prehrambene proizvode; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da se pobrine za to da se odredbe EU-a u vezi s označavanjem zemlje podrijetla ne ublaže zbog aktualnih trgovinskih pregovora kao što su pregovori o TTIP-u i da se ne ograniči pravo da se u budućnosti predlažu daljnje dodatne odredbe u području označavanja zemlje podrijetla za druge prehrambene proizvode;

Zaključci

| 22. | poziva Komisiju da počne primjenjivati obvezno navođenje zemlje ili mjesta podrijetla za sve vrste konzumnog mlijeka, mliječnih proizvoda i mesnih proizvoda te da razmotri mogućnost da se obvezno navođenje zemlje ili mjesta podrijetla proširi i na druge prehrambene proizvode s jednim sastojkom ili sa sastojkom koji prevladava, i to izradom zakonodavnih prijedloga u tim sektorima; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da počne primjenjivati obvezno navođenje zemlje ili mjesta podrijetla za sve vrste konzumnog mlijeka, mliječnih proizvoda i mesnih proizvoda te da razmotri mogućnost da se obvezno navođenje zemlje ili mjesta podrijetla proširi i na druge prehrambene proizvode s jednim sastojkom ili sa sastojkom koji prevladava, i to izradom zakonodavnih prijedloga u tim sektorima;

| 23. | poziva Komisiju da podnese zakonodavne prijedloge u kojima će navođenje podrijetla mesa prisutnog u prerađenim prehrambenim proizvodima postati obvezno kako bi se u cijelom prehrambenom lancu jamčila transparentnost i obnovilo povjerenje potrošača poljuljano skandalom s konjskim mesom i drugim prijevarama s hranom; ističe, osim toga, da bi se u zahtjevima za obvezno označavanje trebalo voditi računa o načelu proporcionalnosti i administrativnom opterećenju za subjekte u prehrambenom sektoru i za tijela čija je dužnost primjenjivati zakon; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju da podnese zakonodavne prijedloge u kojima će navođenje podrijetla mesa prisutnog u prerađenim prehrambenim proizvodima postati obvezno kako bi se u cijelom prehrambenom lancu jamčila transparentnost i obnovilo povjerenje potrošača poljuljano skandalom s konjskim mesom i drugim prijevarama s hranom; ističe, osim toga, da bi se u zahtjevima za obvezno označavanje trebalo voditi računa o načelu proporcionalnosti i administrativnom opterećenju za subjekte u prehrambenom sektoru i za tijela čija je dužnost primjenjivati zakon;

| 24. | smatra da je cilj obveznog označavanja podrijetla u prehrambenim proizvodima ponovo zadobiti povjerenje potrošača u prehrambene proizvode; traži od Komisije da u vezi s tim izradi prijedlog vodeći računa o transparentnosti i čitljivosti informacija za potrošače, o ekonomskoj održivosti europskih poduzeća i kupovnoj moći potrošača; |
| --- | --- |

24.

smatra da je cilj obveznog označavanja podrijetla u prehrambenim proizvodima ponovo zadobiti povjerenje potrošača u prehrambene proizvode; traži od Komisije da u vezi s tim izradi prijedlog vodeći računa o transparentnosti i čitljivosti informacija za potrošače, o ekonomskoj održivosti europskih poduzeća i kupovnoj moći potrošača;

| 25. | ističe važnost jednakih uvjeta na unutarnjem tržištu i apelira na Komisiju da o tome vodi računa pri raspravljanju o pravilima u vezi s obveznim označavanjem podrijetla; |
| --- | --- |

25.

ističe važnost jednakih uvjeta na unutarnjem tržištu i apelira na Komisiju da o tome vodi računa pri raspravljanju o pravilima u vezi s obveznim označavanjem podrijetla;

| 26. | poziva Komisiju da podrži sustave označavanja u pogledu dobrobiti životinja tijekom uzgoja, prijevoza i klanja; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju da podrži sustave označavanja u pogledu dobrobiti životinja tijekom uzgoja, prijevoza i klanja;

| 27. | žali što Komisija još nije poduzela nikakve napore da i jaja i proizvode od jaja uvrsti na popis hrane za koju je obvezno navođenje zemlje ili mjesta podrijetla iako se jeftini proizvodi od tekućih ili sušenih jaja, koji se koriste uglavnom u prerađevinama, uvoze na europsko tržište iz trećih zemalja i time jasno zaobilaze zabranu uzgoja u kavezu u EU-u; stoga smatra da bi se obveznim navođenjem podrijetla i načina uzgoja na proizvodima od jaja i namirnicama koje sadrže jaja mogla povećati transparentnost i zaštita te poziva Komisiju da dostavi analizu stanja na tržištu, a po potrebi i da sastavi odgovarajuće zakonodavne prijedloge; |
| --- | --- |

27.

žali što Komisija još nije poduzela nikakve napore da i jaja i proizvode od jaja uvrsti na popis hrane za koju je obvezno navođenje zemlje ili mjesta podrijetla iako se jeftini proizvodi od tekućih ili sušenih jaja, koji se koriste uglavnom u prerađevinama, uvoze na europsko tržište iz trećih zemalja i time jasno zaobilaze zabranu uzgoja u kavezu u EU-u; stoga smatra da bi se obveznim navođenjem podrijetla i načina uzgoja na proizvodima od jaja i namirnicama koje sadrže jaja mogla povećati transparentnost i zaštita te poziva Komisiju da dostavi analizu stanja na tržištu, a po potrebi i da sastavi odgovarajuće zakonodavne prijedloge;

| 28. | smatra da bi se označavanjem podrijetla konzumnog mlijeka, lagano prerađenih mliječnih proizvoda (poput sira i vrhnja) i lagano prerađenih mesnih proizvoda (poput slanine i kobasica) znatno smanjili povezani troškovi te da bi pod hitno trebalo istražiti tu mogućnost; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi se označavanjem podrijetla konzumnog mlijeka, lagano prerađenih mliječnih proizvoda (poput sira i vrhnja) i lagano prerađenih mesnih proizvoda (poput slanine i kobasica) znatno smanjili povezani troškovi te da bi pod hitno trebalo istražiti tu mogućnost;

| 29. | smatra da označavanje podrijetla samo po sebi ne sprječava prijevare; u vezi s time zagovara poduzimanje odlučnih mjera za poboljšanje praćenja, provedbe postojećeg zakonodavstva i za uvođenje strožih kazni; |
| --- | --- |

29.

smatra da označavanje podrijetla samo po sebi ne sprječava prijevare; u vezi s time zagovara poduzimanje odlučnih mjera za poboljšanje praćenja, provedbe postojećeg zakonodavstva i za uvođenje strožih kazni;

| 30. | poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere za borbu protiv prijevara u pogledu pravila o dobrovoljnom označavanju podrijetla prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere za borbu protiv prijevara u pogledu pravila o dobrovoljnom označavanju podrijetla prehrambenih proizvoda;

| 31. | poziva Komisiju da podupre postojeće sustave kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode koji su obuhvaćeni Uredbom (EU) br. 1151/2012 i traži da se intenziviraju europske promidžbene kampanje za te proizvode; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da podupre postojeće sustave kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode koji su obuhvaćeni Uredbom (EU) br. 1151/2012 i traži da se intenziviraju europske promidžbene kampanje za te proizvode;

| 32. | ponovo upućuje poziv Komisiji da do 13. prosinca 2013. ispuni zakonsku obvezu donošenja provedbenih akata koji su potrebni za ispravnu primjenu članka 26. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1169/2011 kako bi nacionalna tijela mogla propisati odgovarajuće sankcije; |
| --- | --- |

32.

ponovo upućuje poziv Komisiji da do 13. prosinca 2013. ispuni zakonsku obvezu donošenja provedbenih akata koji su potrebni za ispravnu primjenu članka 26. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1169/2011 kako bi nacionalna tijela mogla propisati odgovarajuće sankcije;

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

33.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 304, 22.11.2011., str. 18.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0034.

(3)  SL L 335, 14.12.2013., str. 19.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0096.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0011.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/labelling_legislation_final_report_ew_02_15_284_en.pdf, str. 50.

(7)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/54

---

P8_TA(2016)0226

Okvirni sporazum o roditeljskom dopustu

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ, (2015/2097(INI))

(2018/C 076/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 3. i članak 5. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 3. i članak 5. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 8., članak 10., članak 153. stavak 1. točku i. i članak 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8., članak 10., članak 153. stavak 1. točku i. i članak 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 7., 9., 23., 24. i 33. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 7., 9., 23., 24. i 33. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2013/62/EU od 17. prosinca 2013. o izmjeni Direktive Vijeća 2010/18/EU o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC zbog izmjene statusa Mayottea u odnosu na Europsku uniju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2013/62/EU od 17. prosinca 2013. o izmjeni Direktive Vijeća 2010/18/EU o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC zbog izmjene statusa Mayottea u odnosu na Europsku uniju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva Europskog vijeća koje se 23. i 24. ožujka 2006. sastalo u Bruxellesu (777751/1/06 REV 1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva Europskog vijeća koje se 23. i 24. ožujka 2006. sastalo u Bruxellesu (777751/1/06 REV 1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod nazivom „Udvostručenje napora u cilju veće ravnoteže između poslovnog, privatnog i obiteljskog života” (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod nazivom „Udvostručenje napora u cilju veće ravnoteže između poslovnog, privatnog i obiteljskog života” (COM(2008)0635),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. pod nazivom „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. pod nazivom „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (C(2013)0778),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o rodiljnom dopustu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o rodiljnom dopustu (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (4),

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz svibnja 2015. pod nazivom „Jednakost spolova u pitanjima zapošljavanja i rada – Direktiva 2006/54/EZ, evaluacija provedbe na razini Europe” (Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz svibnja 2015. pod nazivom „Jednakost spolova u pitanjima zapošljavanja i rada – Direktiva 2006/54/EZ, evaluacija provedbe na razini Europe” (Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment),

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku Unije pod nazivom „Rodiljni, očinski i roditeljski dopust: Podaci o trajanju i stopama naknade u Europskoj uniji” (Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku Unije pod nazivom „Rodiljni, očinski i roditeljski dopust: Podaci o trajanju i stopama naknade u Europskoj uniji” (Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union),

| — | uzimajući u obzir studiju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta pod nazivom „Poticanje očeva na roditeljski i očinski dopust” (Promoting parental and paternity leave among fathers), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta pod nazivom „Poticanje očeva na roditeljski i očinski dopust” (Promoting parental and paternity leave among fathers),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda pod nazivom „Odredbe o rodiljnom dopustu u državama članicama EU-a: trajanje i naknade” (Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances) (Eurofound, 2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda pod nazivom „Odredbe o rodiljnom dopustu u državama članicama EU-a: trajanje i naknade” (Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances) (Eurofound, 2015),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2015. pod nazivom „Poticanje očeva na roditeljski i očinski dopust u Europskoj uniji” (Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2015. pod nazivom „Poticanje očeva na roditeljski i očinski dopust u Europskoj uniji” (Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union),

| — | uzimajući u obzir studiju Europske komisije iz veljače 2015. pod nazivom „Provedba Direktive 2010/18 o roditeljskom dopustu u 33 europske države” (The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europske komisije iz veljače 2015. pod nazivom „Provedba Direktive 2010/18 o roditeljskom dopustu u 33 europske države” (The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0076/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0076/2016),

| A. | budući da je malo vjerojatno da će se ciljana stopa zapošljavanja od 75 % koja je utvrđena u strategiji Europa 2020. postići kada je riječ o ženama (trenutačno iznosi 63,5 %); nadalje, budući da su potrebne proaktivne politike kojima će se ženama pomoći da uđu na tržište rada i održe se na njemu te kojima će im se pružati podrška kada se kao majke vraćaju na tržište rada u cilju ostvarivanja stabilnog i pristojnog zaposlenja, s uvjetima jednakovrijednima onima muškaraca, a posebice politike kojima se potiče usklađenost privatnog i profesionalnog života za sve roditelje; |
| --- | --- |

A.

budući da je malo vjerojatno da će se ciljana stopa zapošljavanja od 75 % koja je utvrđena u strategiji Europa 2020. postići kada je riječ o ženama (trenutačno iznosi 63,5 %); nadalje, budući da su potrebne proaktivne politike kojima će se ženama pomoći da uđu na tržište rada i održe se na njemu te kojima će im se pružati podrška kada se kao majke vraćaju na tržište rada u cilju ostvarivanja stabilnog i pristojnog zaposlenja, s uvjetima jednakovrijednima onima muškaraca, a posebice politike kojima se potiče usklađenost privatnog i profesionalnog života za sve roditelje;

| B. | budući da je posao koji roditelji obavljaju u okviru obitelji i odgoja djece mjerljiv doprinos ekonomiji i također je od velike važnosti u kontekstu demografskih promjena u Europi; |
| --- | --- |

B.

budući da je posao koji roditelji obavljaju u okviru obitelji i odgoja djece mjerljiv doprinos ekonomiji i također je od velike važnosti u kontekstu demografskih promjena u Europi;

| C. | budući da se u Direktivi 96/34/EZ usklađivanje privatnog i profesionalnog života obrađuje kao zasebna tema, dok se u Direktivi 2010/18/EU navodi da svi zaposlenici imaju pravo na četiri mjeseca neplaćenog roditeljskog dopusta, od čega jedan mjesec mora biti odobren kao neprenosiv; budući da u zakonodavstvu Europske unije sada postoji načelo jednakosti spolova u pitanjima zapošljavanja; budući da jednakost muškaraca i žena u napredovanju, pa i primjenom roditeljskog dopusta, pomaže u postizanju ciljane stope zapošljavanja od 75 %, utvrđene u strategiji Europa 2020., i rješavanju problema žena suočenih sa siromaštvom, koje se nalaze u mnogo ugroženijem položaju, a također predstavlja mjerljiv doprinos ekonomiji, što je nadalje vrlo važno u kontekstu demografskih promjena u Europi; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Direktivi 96/34/EZ usklađivanje privatnog i profesionalnog života obrađuje kao zasebna tema, dok se u Direktivi 2010/18/EU navodi da svi zaposlenici imaju pravo na četiri mjeseca neplaćenog roditeljskog dopusta, od čega jedan mjesec mora biti odobren kao neprenosiv; budući da u zakonodavstvu Europske unije sada postoji načelo jednakosti spolova u pitanjima zapošljavanja; budući da jednakost muškaraca i žena u napredovanju, pa i primjenom roditeljskog dopusta, pomaže u postizanju ciljane stope zapošljavanja od 75 %, utvrđene u strategiji Europa 2020., i rješavanju problema žena suočenih sa siromaštvom, koje se nalaze u mnogo ugroženijem položaju, a također predstavlja mjerljiv doprinos ekonomiji, što je nadalje vrlo važno u kontekstu demografskih promjena u Europi;

| D. | budući da se na osnovi dostupnih podataka može zaključiti da neplaćeni ili slabo plaćeni obiteljski dopusti rezultiraju niskim stopama korištenja te da očevi u maloj mjeri koriste svoje pravo na roditeljski dopust; budući da roditeljski dopust, ako je u potpunosti ili djelomično neprenosiv i prikladno plaćen, na ravnomjerniji način koriste oba roditelja, što doprinosi smanjivanju diskriminacije žena na tržištu rada; |
| --- | --- |

D.

budući da se na osnovi dostupnih podataka može zaključiti da neplaćeni ili slabo plaćeni obiteljski dopusti rezultiraju niskim stopama korištenja te da očevi u maloj mjeri koriste svoje pravo na roditeljski dopust; budući da roditeljski dopust, ako je u potpunosti ili djelomično neprenosiv i prikladno plaćen, na ravnomjerniji način koriste oba roditelja, što doprinosi smanjivanju diskriminacije žena na tržištu rada;

| E. | budući da miješani model, koji se sastoji i od rodiljnog i očinskog dopusta i od zajedničkog, tj. roditeljskog dopusta, obama roditeljima omogućava da uistinu zajedno odluče kako iskoristiti svoje pravo na dopust u najboljem interesu svoje djece i vodeći računa o posebnostima radnog mjesta; |
| --- | --- |

E.

budući da miješani model, koji se sastoji i od rodiljnog i očinskog dopusta i od zajedničkog, tj. roditeljskog dopusta, obama roditeljima omogućava da uistinu zajedno odluče kako iskoristiti svoje pravo na dopust u najboljem interesu svoje djece i vodeći računa o posebnostima radnog mjesta;

| F. | budući da roditeljski dopust ima dugoročan pozitivan utjecaj na razvoj djeteta; budući da je u okviru javnih politika koje su na snazi na tom području udio u kojem očevi koriste pravo na roditeljski dopust u državama članica Unije u porastu, ali i dalje nizak, pri čemu samo 10 % očeva koristi najmanje jedan dan dopusta; budući da, za razliku od njih, 97 % žena iskoristi dopust predviđen za oba roditelja; |
| --- | --- |

F.

budući da roditeljski dopust ima dugoročan pozitivan utjecaj na razvoj djeteta; budući da je u okviru javnih politika koje su na snazi na tom području udio u kojem očevi koriste pravo na roditeljski dopust u državama članica Unije u porastu, ali i dalje nizak, pri čemu samo 10 % očeva koristi najmanje jedan dan dopusta; budući da, za razliku od njih, 97 % žena iskoristi dopust predviđen za oba roditelja;

| G. | budući da se u studijama Eurofounda navode aspekti koji utječu na odluke očeva o korištenju roditeljskog dopusta, među ostalim razina naknade, fleksibilnost sustava dopusta, dostupnost informacija, dostupnost i fleksibilnost ustanova za skrb za djecu te razmjeri do kojih se zaposlenici boje izoliranost s tržišta rada kada odlaze na dopust; no budući da brojni istraživači (5) smatraju kako očevi koji uzmu roditeljski dopust ostvaruju bolji odnos sa svojom djecom i veća je vjerojatnost da će preuzeti aktivnu ulogu u budućim zadacima brige o djeci; budući da je te aspekte stoga potrebno uzeti u obzir; |
| --- | --- |

G.

budući da se u studijama Eurofounda navode aspekti koji utječu na odluke očeva o korištenju roditeljskog dopusta, među ostalim razina naknade, fleksibilnost sustava dopusta, dostupnost informacija, dostupnost i fleksibilnost ustanova za skrb za djecu te razmjeri do kojih se zaposlenici boje izoliranost s tržišta rada kada odlaze na dopust; no budući da brojni istraživači (5) smatraju kako očevi koji uzmu roditeljski dopust ostvaruju bolji odnos sa svojom djecom i veća je vjerojatnost da će preuzeti aktivnu ulogu u budućim zadacima brige o djeci; budući da je te aspekte stoga potrebno uzeti u obzir;

| H. | budući da se Europska unija u cjelini suočava s velikim demografskim izazovom s obzirom da stope nataliteta u većini država članica bilježe pad te budući da bi obiteljskim politikama koje su poštene prema muškarcima i ženama trebalo poboljšati položaj žena na tržištu rada, poboljšati usklađenost privatnog i profesionalnog života i smanjiti razlike između spolova u plaći, mirovini i zaradi tijekom života te pozitivno utjecati na demografske procese; |
| --- | --- |

H.

budući da se Europska unija u cjelini suočava s velikim demografskim izazovom s obzirom da stope nataliteta u većini država članica bilježe pad te budući da bi obiteljskim politikama koje su poštene prema muškarcima i ženama trebalo poboljšati položaj žena na tržištu rada, poboljšati usklađenost privatnog i profesionalnog života i smanjiti razlike između spolova u plaći, mirovini i zaradi tijekom života te pozitivno utjecati na demografske procese;

| I. | budući da su prema podacima Eurostata od 3 518 600 osoba koje su 2010. uzele roditeljski dopust samo 94 800 (2,7 %) bili muškarci; budući da prema istraživanju Eurofounda (6) razlika u zaposlenosti između spolova uzrokuje velike gubitke europskim gospodarstvima, koji su 2013. iznosili oko 370 milijardi EUR; |
| --- | --- |

I.

budući da su prema podacima Eurostata od 3 518 600 osoba koje su 2010. uzele roditeljski dopust samo 94 800 (2,7 %) bili muškarci; budući da prema istraživanju Eurofounda (6) razlika u zaposlenosti između spolova uzrokuje velike gubitke europskim gospodarstvima, koji su 2013. iznosili oko 370 milijardi EUR;

| J. | budući da bi Komisija trebala zajedno s državama članicama pokrenuti posebne mjere kojima se potiče nov način organizacije rada uspostavom fleksibilnijih modela kojima se uz pomoć instrumenata za postizanje usklađenosti privatnog i profesionalnog života roditeljima omogućava učinkovito korištenje njihovog prava na roditeljstvo; budući da bi se tim mjerama moglo doprinijeti smanjivanju diskriminacije žena i pomoći im da stupe na tržište rada, zadrže se na njemu ili mu se vrate bez ikakvog ekonomskog ili društvenog pritiska; |
| --- | --- |

J.

budući da bi Komisija trebala zajedno s državama članicama pokrenuti posebne mjere kojima se potiče nov način organizacije rada uspostavom fleksibilnijih modela kojima se uz pomoć instrumenata za postizanje usklađenosti privatnog i profesionalnog života roditeljima omogućava učinkovito korištenje njihovog prava na roditeljstvo; budući da bi se tim mjerama moglo doprinijeti smanjivanju diskriminacije žena i pomoći im da stupe na tržište rada, zadrže se na njemu ili mu se vrate bez ikakvog ekonomskog ili društvenog pritiska;

| K. | budući da se roditeljskim dopustom jamči jednakost spolova i pristup žena zapošljavanju, ali bi se njime također roditeljima trebalo omogućiti da ispune obaveze prema svojoj djeci; |
| --- | --- |

K.

budući da se roditeljskim dopustom jamči jednakost spolova i pristup žena zapošljavanju, ali bi se njime također roditeljima trebalo omogućiti da ispune obaveze prema svojoj djeci;

| L. | budući da je ključno da se ženama, s obzirom na to da su one i dalje najčešće i najteže pogođene diskriminacijom, zajamči pravo da kombiniraju rad s pripadajućim pravima i pravo na majčinstvo, a da zbog toga ne budu kažnjene; budući da se u primjere takve diskriminacije ubraja pritisak koji poslodavci vrše na žene prilikom razgovora za posao, ispitujući ih o tome imaju li djecu i koliko su stara kako bi se utjecalo na odluke žena te odabrale radnice bez djece koje su „više na raspolaganju”, kao i sve veći ekonomski pritisak i pritisak na radnice u okviru radnog mjesta da ne koriste rodiljni dopust; |
| --- | --- |

L.

budući da je ključno da se ženama, s obzirom na to da su one i dalje najčešće i najteže pogođene diskriminacijom, zajamči pravo da kombiniraju rad s pripadajućim pravima i pravo na majčinstvo, a da zbog toga ne budu kažnjene; budući da se u primjere takve diskriminacije ubraja pritisak koji poslodavci vrše na žene prilikom razgovora za posao, ispitujući ih o tome imaju li djecu i koliko su stara kako bi se utjecalo na odluke žena te odabrale radnice bez djece koje su „više na raspolaganju”, kao i sve veći ekonomski pritisak i pritisak na radnice u okviru radnog mjesta da ne koriste rodiljni dopust;

| M. | budući da je jedan od problema koji ženama onemogućava ulazak na tržište rada i ostanak na njemu obveza skrbi za djecu s invaliditetom, koja nisu samostalna već ovisna o drugima i/ili pripadaju kategorijama i skupinama u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

M.

budući da je jedan od problema koji ženama onemogućava ulazak na tržište rada i ostanak na njemu obveza skrbi za djecu s invaliditetom, koja nisu samostalna već ovisna o drugima i/ili pripadaju kategorijama i skupinama u nepovoljnom položaju;

| N. | budući da, ako ne postoje odredbe o dopustu ili se smatra da su postojeće nedostatne, važnu ulogu mogu imati socijalni partneri, koji kolektivnim ugovorima mogu utjecati na uvođenje novih ili ažuriranje postojećih odredbi o rodiljnom, očinskom i roditeljskom dopustu; |
| --- | --- |

N.

budući da, ako ne postoje odredbe o dopustu ili se smatra da su postojeće nedostatne, važnu ulogu mogu imati socijalni partneri, koji kolektivnim ugovorima mogu utjecati na uvođenje novih ili ažuriranje postojećih odredbi o rodiljnom, očinskom i roditeljskom dopustu;

| O. | budući da je usklađenost privatnog i profesionalnog života temeljno pravo koje bi u cijelosti trebalo biti sastavni dio svih dokumenata EU-a koji bi mogli imati utjecaja na to područje; budući da bi općenito trebalo isticati važnost radnih sredina koje su naklonjene obitelji; |
| --- | --- |

O.

budući da je usklađenost privatnog i profesionalnog života temeljno pravo koje bi u cijelosti trebalo biti sastavni dio svih dokumenata EU-a koji bi mogli imati utjecaja na to područje; budući da bi općenito trebalo isticati važnost radnih sredina koje su naklonjene obitelji;

| P. | budući da je većina država članica EU-a već usklađena s minimalnim zahtjevima Direktive o roditeljskom dopustu (2010/18/EU), a u brojnim državama članicama nacionalne odredbe nadilaze te zahtjeve; |
| --- | --- |

P.

budući da je većina država članica EU-a već usklađena s minimalnim zahtjevima Direktive o roditeljskom dopustu (2010/18/EU), a u brojnim državama članicama nacionalne odredbe nadilaze te zahtjeve;

| Q. | budući da bi države članice trebale i u javnom i u privatnom sektoru promicati modele poslovnog blagostanja kojima se zahtijeva poštovanje usklađenosti privatnog i profesionalnog života; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi države članice trebale i u javnom i u privatnom sektoru promicati modele poslovnog blagostanja kojima se zahtijeva poštovanje usklađenosti privatnog i profesionalnog života;

| R. | budući da razlika u stopi korištenja rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta između žena i muškaraca ukazuje na postojanje rodne diskriminacije u pogledu skrbi za djecu i zastupljenosti žena na tržištu rada; budući da u brojnim državama članicama mjere kojima se muškarce potiče da preuzimaju jednak dio obiteljskih obaveza nisu donijele zadovoljavajuće rezultate; |
| --- | --- |

R.

budući da razlika u stopi korištenja rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta između žena i muškaraca ukazuje na postojanje rodne diskriminacije u pogledu skrbi za djecu i zastupljenosti žena na tržištu rada; budući da u brojnim državama članicama mjere kojima se muškarce potiče da preuzimaju jednak dio obiteljskih obaveza nisu donijele zadovoljavajuće rezultate;

| S. | budući da je primjeren i plaćen individualan roditeljski dopust od ključne važnosti kako bi istospolni parovi s djecom mogli postići usklađenost privatnog i profesionalnog života; |
| --- | --- |

S.

budući da je primjeren i plaćen individualan roditeljski dopust od ključne važnosti kako bi istospolni parovi s djecom mogli postići usklađenost privatnog i profesionalnog života;

| T. | budući da su žene koje ostvaruju svoje pravo na usklađenost privatnog i profesionalnog života korištenjem roditeljskog dopusta stigmatizirane kada se vrate na tržište rada, što dovodi do nepovoljnijih uvjeta rada i nesigurnih ugovora; |
| --- | --- |

T.

budući da su žene koje ostvaruju svoje pravo na usklađenost privatnog i profesionalnog života korištenjem roditeljskog dopusta stigmatizirane kada se vrate na tržište rada, što dovodi do nepovoljnijih uvjeta rada i nesigurnih ugovora;

Prenošenje direktive

| 1. | naglašava da se odredbe potrebne za prenošenje Direktive 2010/18/EU razlikuju po državama članicama; smatra da prenošenje stoga treba u potpunosti biti u skladu sa zakonodavstvom koje je na snazi na području kolektivnih pregovora između socijalnih partnera; |
| --- | --- |

1.

naglašava da se odredbe potrebne za prenošenje Direktive 2010/18/EU razlikuju po državama članicama; smatra da prenošenje stoga treba u potpunosti biti u skladu sa zakonodavstvom koje je na snazi na području kolektivnih pregovora između socijalnih partnera;

| 2. | smatra da je vrlo teško razvrstati različite tipove dopusta u Europskoj uniji s obzirom da sve države članice nisu pratile pristup EU-a rodiljnom i roditeljskom dopustu koji se temelji na odvojenosti i sukcesivnosti; |
| --- | --- |

2.

smatra da je vrlo teško razvrstati različite tipove dopusta u Europskoj uniji s obzirom da sve države članice nisu pratile pristup EU-a rodiljnom i roditeljskom dopustu koji se temelji na odvojenosti i sukcesivnosti;

| 3. | podsjeća da prekomjernost propisa u državama članicama može povećati njihovu složenost i zapravo smanjiti usklađenost; poziva države članice da prilikom prenošenja zakonodavstva EU-a izbjegavaju dodatna administrativna opterećenja; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da prekomjernost propisa u državama članicama može povećati njihovu složenost i zapravo smanjiti usklađenost; poziva države članice da prilikom prenošenja zakonodavstva EU-a izbjegavaju dodatna administrativna opterećenja;

| 4. | potiče države članice koje to još nisu učinile da Europskoj komisiji u razumnom roku dostave korelacijske tablice između odredbi direktive i mjera za njezino prenošenje; smatra ključnim da države članice osiguraju potrebna sredstva za inspekcije kojima bi se provjeravalo poštovanje zakonodavstva o zaštiti roditeljskih prava; potiče Komisiju da pažljivo nadzire provedbu direktive u državama članicama kako bi se izbjeglo pretjerivanje u pogledu prilagodljivosti koju ona nudi; smatra da se ti ciljevi mogu ostvariti primjenom načela razmjene dobre prakse; |
| --- | --- |

4.

potiče države članice koje to još nisu učinile da Europskoj komisiji u razumnom roku dostave korelacijske tablice između odredbi direktive i mjera za njezino prenošenje; smatra ključnim da države članice osiguraju potrebna sredstva za inspekcije kojima bi se provjeravalo poštovanje zakonodavstva o zaštiti roditeljskih prava; potiče Komisiju da pažljivo nadzire provedbu direktive u državama članicama kako bi se izbjeglo pretjerivanje u pogledu prilagodljivosti koju ona nudi; smatra da se ti ciljevi mogu ostvariti primjenom načela razmjene dobre prakse;

| 5. | žali zbog činjenice da se mjere za prenošenje direktive razlikuju u pogledu područja njezine primjene, što rezultira sustavima koji radnicima nude različite pogodnosti ovisno, na primjer, rade li u javnom ili privatnom sektoru (u Europskoj uniji veća je razina zaštite u javnom u odnosu na privatni sektor te stoga javni sektor ima ulogu predvodnika na tom području) i ovisno o trajanju njihova ugovora; stoga preporučuje da se poduzmu sve potrebne mjere kako bi se direktiva na ispravan i ujednačen način prenijela i u javnom i u privatnom sektoru; naglašava da svima, bez obzira na rod, treba bez diskriminacije zajamčiti pravo na roditeljski dopust, neovisno o sektoru u kojem zaposleni očevi i majke rade ili vrsti ugovora kojeg imaju; |
| --- | --- |

5.

žali zbog činjenice da se mjere za prenošenje direktive razlikuju u pogledu područja njezine primjene, što rezultira sustavima koji radnicima nude različite pogodnosti ovisno, na primjer, rade li u javnom ili privatnom sektoru (u Europskoj uniji veća je razina zaštite u javnom u odnosu na privatni sektor te stoga javni sektor ima ulogu predvodnika na tom području) i ovisno o trajanju njihova ugovora; stoga preporučuje da se poduzmu sve potrebne mjere kako bi se direktiva na ispravan i ujednačen način prenijela i u javnom i u privatnom sektoru; naglašava da svima, bez obzira na rod, treba bez diskriminacije zajamčiti pravo na roditeljski dopust, neovisno o sektoru u kojem zaposleni očevi i majke rade ili vrsti ugovora kojeg imaju;

| 6. | pozdravlja činjenicu da su neke države članice odredbe te direktive prenijele na način da se obuhvati više od minimalnog područja njezine primjene te na taj način korist od nje ostvaruju samozaposlene osobe, naučnici, istospolni parovi i roditelji posvojene djece; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu da su neke države članice odredbe te direktive prenijele na način da se obuhvati više od minimalnog područja njezine primjene te na taj način korist od nje ostvaruju samozaposlene osobe, naučnici, istospolni parovi i roditelji posvojene djece;

| 7. | čvrsto vjeruje da je pružanje socijalnog osiguranja u nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

7.

čvrsto vjeruje da je pružanje socijalnog osiguranja u nadležnosti država članica;

| 8. | poziva države članice da donose socijalne politike naklonjene obiteljima kojima se omogućava primjena svih pogodnosti koje su sastavni dio direktive u slučaju produženog boravka u inozemstvu za roditelje koju sudjeluju u postupku međunarodnog posvojenja; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice da donose socijalne politike naklonjene obiteljima kojima se omogućava primjena svih pogodnosti koje su sastavni dio direktive u slučaju produženog boravka u inozemstvu za roditelje koju sudjeluju u postupku međunarodnog posvojenja;

| 9. | napominje da je i više od jednog desetljeća nakon što su države članice prenijele direktivu 96/34/EZ i dalje prisutna rodna neravnoteža na području uzimanja roditeljskog dopusta; također napominje da među državama članicama postoje velike razlike u pogledu maksimalnog trajanja roditeljskog dopusta, njegovog zakonskog oblika i sustava plaćanja tijekom dopusta; vjeruje da je pitanje plaće tijekom dopusta ključno kako bi se roditeljima koji manje zarađuju i samohranim roditeljima omogućilo da koriste prednosti ravnopravno sa svim drugim roditeljima; pozdravlja činjenicu da su donesene razne mjere kojima se očeve potiče da koriste roditeljski dopust; svjestan je važnosti Europske unije koja može usmjeriti pozornost država članica na potrebu da djeluju te razmjenjuju savjete i pružaju pomoć onim članicama kojima je potrebna, posebice na području socijalnih prava; smatra da bi Komisija trebala predložiti mjere kojima se očeve potiče da u većoj mjeri uzimaju roditeljski dopust te da bi države članice trebale promicati učinkovitiju razmjenu najboljih praksi na tom području; |
| --- | --- |

9.

napominje da je i više od jednog desetljeća nakon što su države članice prenijele direktivu 96/34/EZ i dalje prisutna rodna neravnoteža na području uzimanja roditeljskog dopusta; također napominje da među državama članicama postoje velike razlike u pogledu maksimalnog trajanja roditeljskog dopusta, njegovog zakonskog oblika i sustava plaćanja tijekom dopusta; vjeruje da je pitanje plaće tijekom dopusta ključno kako bi se roditeljima koji manje zarađuju i samohranim roditeljima omogućilo da koriste prednosti ravnopravno sa svim drugim roditeljima; pozdravlja činjenicu da su donesene razne mjere kojima se očeve potiče da koriste roditeljski dopust; svjestan je važnosti Europske unije koja može usmjeriti pozornost država članica na potrebu da djeluju te razmjenjuju savjete i pružaju pomoć onim članicama kojima je potrebna, posebice na području socijalnih prava; smatra da bi Komisija trebala predložiti mjere kojima se očeve potiče da u većoj mjeri uzimaju roditeljski dopust te da bi države članice trebale promicati učinkovitiju razmjenu najboljih praksi na tom području;

| 10. | napominje da su neke države članice ostvarivanje prava na socijalnu zaštitu odlučile zajamčiti samo tijekom kraćeg razdoblja, a ne tijekom maksimalnog trajanja roditeljskog dopusta, zbog čega manji broj roditelja zapravo koristi dopust u cijelosti; |
| --- | --- |

10.

napominje da su neke države članice ostvarivanje prava na socijalnu zaštitu odlučile zajamčiti samo tijekom kraćeg razdoblja, a ne tijekom maksimalnog trajanja roditeljskog dopusta, zbog čega manji broj roditelja zapravo koristi dopust u cijelosti;

| 11. | poziva države članice i Komisiju da zajamče jednakost obiteljskih prava koja se oblikuju javnim politikama, uključujući roditeljski dopust, odnosno da su to osobna prava koja su jednako dostupna obama roditeljima kako bi ih se potaklo da ostvare bolju usklađenost privatnog i profesionalnog života i djeluju u najboljem interesu svoje djece; naglašava da bi ta prava trebala biti što je više moguće individualizirana kako bi se ostvarila ciljana stopa zapošljavanja od 75 % za žene i muškarce utvrđena u strategiji Europa 2020. i kako bi se poticala jednakost spolova; smatra da je roditeljima potrebno ostaviti određenu fleksibilnost u korištenju roditeljskog dopusta i da to ni u kojem slučaju ne bi trebalo predstavljati prepreku za ostvarivanje ciljane stope zapošljavanja od 75 % za žene i muškarce utvrđene u strategiji Europa 2020.; smatra da bi se sustavom koji su usvojili socijalni partneri trebalo promicati rješenje u kojem bi znatan dio dopusta ostao neprenosiv; ističe da u pogledu prava na prihod i trajanja roditeljskog dopusta prema obama roditeljima treba postupati na isti način; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice i Komisiju da zajamče jednakost obiteljskih prava koja se oblikuju javnim politikama, uključujući roditeljski dopust, odnosno da su to osobna prava koja su jednako dostupna obama roditeljima kako bi ih se potaklo da ostvare bolju usklađenost privatnog i profesionalnog života i djeluju u najboljem interesu svoje djece; naglašava da bi ta prava trebala biti što je više moguće individualizirana kako bi se ostvarila ciljana stopa zapošljavanja od 75 % za žene i muškarce utvrđena u strategiji Europa 2020. i kako bi se poticala jednakost spolova; smatra da je roditeljima potrebno ostaviti određenu fleksibilnost u korištenju roditeljskog dopusta i da to ni u kojem slučaju ne bi trebalo predstavljati prepreku za ostvarivanje ciljane stope zapošljavanja od 75 % za žene i muškarce utvrđene u strategiji Europa 2020.; smatra da bi se sustavom koji su usvojili socijalni partneri trebalo promicati rješenje u kojem bi znatan dio dopusta ostao neprenosiv; ističe da u pogledu prava na prihod i trajanja roditeljskog dopusta prema obama roditeljima treba postupati na isti način;

| 12. | ističe da obitelji s djecom i roditelji koji odluče napraviti stanku u karijeri kako bi ih odgajali nisu suočeni samo s gubitkom prihoda, nego i s većim troškovima i vrlo niskim vrednovanjem svoje roditeljske uloge; |
| --- | --- |

12.

ističe da obitelji s djecom i roditelji koji odluče napraviti stanku u karijeri kako bi ih odgajali nisu suočeni samo s gubitkom prihoda, nego i s većim troškovima i vrlo niskim vrednovanjem svoje roditeljske uloge;

| 13. | napominje da direktiva državama članicama ostavlja mogućnost izbora u definiranju oblika roditeljskog dopusta, na puno ili nepuno radno vrijeme, te razdoblja rada ili prethodne obavijesti kojima se uvjetuje odobravanje roditeljskog dopusta; napominje da u nekim državama članicama radnici koji imaju nestandardne ugovore o radu kao što su ugovori na određeno vrijeme (7) ili ugovori na nula radnih sati (8) nisu uvijek obuhvaćeni tim mjerama te je zabrinut zbog mogućnosti zloporabe tih vrsta ugovora o radu; ističe inicijative država članica čiji je cilj radnicima omogućiti maksimalnu fleksibilnost na tom području kako bi roditeljski dopust odgovarao njihovoj profesionalnoj i privatnoj situaciji, ali smatra da bi cilj svih opcija trebalo biti veće korištenje prava na roditeljski dopust; |
| --- | --- |

13.

napominje da direktiva državama članicama ostavlja mogućnost izbora u definiranju oblika roditeljskog dopusta, na puno ili nepuno radno vrijeme, te razdoblja rada ili prethodne obavijesti kojima se uvjetuje odobravanje roditeljskog dopusta; napominje da u nekim državama članicama radnici koji imaju nestandardne ugovore o radu kao što su ugovori na određeno vrijeme (7) ili ugovori na nula radnih sati (8) nisu uvijek obuhvaćeni tim mjerama te je zabrinut zbog mogućnosti zloporabe tih vrsta ugovora o radu; ističe inicijative država članica čiji je cilj radnicima omogućiti maksimalnu fleksibilnost na tom području kako bi roditeljski dopust odgovarao njihovoj profesionalnoj i privatnoj situaciji, ali smatra da bi cilj svih opcija trebalo biti veće korištenje prava na roditeljski dopust;

| 14. | napominje da povratak na posao nakon roditeljskog dopusta može biti težak i stresan i za roditelja i za dijete; poziva države članice da donesu obiteljske politike kojima se olakšava miran i postupan povratak na posao i optimalna opća usklađenost privatnog i profesionalnog života, no i da razmotre promicanje rada na daljinu, rada od kuće i pametnog rada, na način da se tim politikama ne stvaraju dodatna opterećenja za radnike; |
| --- | --- |

14.

napominje da povratak na posao nakon roditeljskog dopusta može biti težak i stresan i za roditelja i za dijete; poziva države članice da donesu obiteljske politike kojima se olakšava miran i postupan povratak na posao i optimalna opća usklađenost privatnog i profesionalnog života, no i da razmotre promicanje rada na daljinu, rada od kuće i pametnog rada, na način da se tim politikama ne stvaraju dodatna opterećenja za radnike;

| 15. | poziva države članice da prilikom donošenja mjera vode računa o poduzećima koja trebaju moći planirati sa sigurnošću te da u tom kontekstu posebnu pozornost obrate na potrebe najmanjih te malih i srednjih poduzetnika; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice da prilikom donošenja mjera vode računa o poduzećima koja trebaju moći planirati sa sigurnošću te da u tom kontekstu posebnu pozornost obrate na potrebe najmanjih te malih i srednjih poduzetnika;

| 16. | poziva Komisiju da poboljša i ojača odredbe Direktive 2010/18/EU u pogledu uvjeta prihvatljivosti i detaljnih pravila za odobravanje roditeljskog dopusta osobama koje imaju djecu s invaliditetom, ozbiljnom bolešću ili bolešću zbog koje dugoročno nisu u stanju skrbiti za sebe, vodeći također računa o najboljim praksama u državama članicama (produženje dobne granice za dijete kao uvjeta za roditeljski dopust ili dopust radi skrbi i njege djeteta, jednostavniji pristup mogućnosti rada na pola radnog vremena nakon povratka na posao, produljenje trajanja dopusta itd.); |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da poboljša i ojača odredbe Direktive 2010/18/EU u pogledu uvjeta prihvatljivosti i detaljnih pravila za odobravanje roditeljskog dopusta osobama koje imaju djecu s invaliditetom, ozbiljnom bolešću ili bolešću zbog koje dugoročno nisu u stanju skrbiti za sebe, vodeći također računa o najboljim praksama u državama članicama (produženje dobne granice za dijete kao uvjeta za roditeljski dopust ili dopust radi skrbi i njege djeteta, jednostavniji pristup mogućnosti rada na pola radnog vremena nakon povratka na posao, produljenje trajanja dopusta itd.);

| 17. | ističe potrebu da se zajamče povoljni uvjeti povratka na posao za osobe koje su koristile roditeljski dopust, posebno u pogledu povratka na isto radno mjesto ili jednakovrijedno ili slično radno mjesto u skladu s ugovorom o radu ili uvjetima zapošljavanja, u pogledu promjene radnog vremena i/ili radne rutine nakon povratka na posao (uključujući potrebu da poslodavac opravda svako odbijanje) kako bi imali pravo na vrijeme za osposobljavanje i bili zaštićeni od otkaza i manje povoljnog postupanja zbog činjenice da su zatražili ili uzeli roditeljski dopust te da im se odobri određeno razdoblje nakon povratka na posao za ponovnu prilagodbu radu; |
| --- | --- |

17.

ističe potrebu da se zajamče povoljni uvjeti povratka na posao za osobe koje su koristile roditeljski dopust, posebno u pogledu povratka na isto radno mjesto ili jednakovrijedno ili slično radno mjesto u skladu s ugovorom o radu ili uvjetima zapošljavanja, u pogledu promjene radnog vremena i/ili radne rutine nakon povratka na posao (uključujući potrebu da poslodavac opravda svako odbijanje) kako bi imali pravo na vrijeme za osposobljavanje i bili zaštićeni od otkaza i manje povoljnog postupanja zbog činjenice da su zatražili ili uzeli roditeljski dopust te da im se odobri određeno razdoblje nakon povratka na posao za ponovnu prilagodbu radu;

Prema učinkovitoj direktivi kojom bi se odgovorilo na izazove usklađivanja privatnog i profesionalnog života

| 18. | uviđa da je Komisija povukla nacrt direktive o rodiljnom dopustu i činjenicu da u kontekstu plana pod nazivom „Novi način suočavanja s izazovom uspostavljanja ravnoteže između posla i privatnog života s kojim se suočavaju zaposlene obitelji” Komisija zasad ne namjerava objaviti konačno izvješće o provedbi Direktive o roditeljskom dopustu; poziva Komisiju da poštujući načelo supsidijarnosti izradi ambiciozan prijedlog kojim se će zaista omogućiti bolja usklađenost privatnog i profesionalnog života; |
| --- | --- |

18.

uviđa da je Komisija povukla nacrt direktive o rodiljnom dopustu i činjenicu da u kontekstu plana pod nazivom „Novi način suočavanja s izazovom uspostavljanja ravnoteže između posla i privatnog života s kojim se suočavaju zaposlene obitelji” Komisija zasad ne namjerava objaviti konačno izvješće o provedbi Direktive o roditeljskom dopustu; poziva Komisiju da poštujući načelo supsidijarnosti izradi ambiciozan prijedlog kojim se će zaista omogućiti bolja usklađenost privatnog i profesionalnog života;

| 19. | smatra da bi se političke rasprave također trebale usredotočiti na niz nezakonodavnih inicijativa kako bi se provodile zajedničke aktivnosti s državama članicama i civilnim društvom u cilju isticanja uloge roditelja i promicanja usklađenosti privatnog i profesionalnog života; |
| --- | --- |

19.

smatra da bi se političke rasprave također trebale usredotočiti na niz nezakonodavnih inicijativa kako bi se provodile zajedničke aktivnosti s državama članicama i civilnim društvom u cilju isticanja uloge roditelja i promicanja usklađenosti privatnog i profesionalnog života;

| 20. | smatra da je potrebno razmotriti mogućnost opsežne nezakonodavne inicijative u državama članicama za promicanje usklađivanja profesionalnog i obiteljskog života; |
| --- | --- |

20.

smatra da je potrebno razmotriti mogućnost opsežne nezakonodavne inicijative u državama članicama za promicanje usklađivanja profesionalnog i obiteljskog života;

| 21. | smatra da je zbog preklapanja različitih vrsti obiteljskih dopusta potrebno uskladiti različite tekstove na razini EU-a uz uključenost socijalnih partnera kako bi obitelji imale na raspolaganju različite opcije dopusta tijekom života čime se promiče ravnopravnija podjela obveze skrbi između žena i muškaraca; apelira na Komisiju da razmotri aktiviranje klauzule o reviziji iz zakonodavstva EU-a o roditeljskom dopustu; uvjeren je da je potrebno jasnije sastavljeno i manje složeno zakonodavstvo kojim se potiče usklađenost i štite radnici; |
| --- | --- |

21.

smatra da je zbog preklapanja različitih vrsti obiteljskih dopusta potrebno uskladiti različite tekstove na razini EU-a uz uključenost socijalnih partnera kako bi obitelji imale na raspolaganju različite opcije dopusta tijekom života čime se promiče ravnopravnija podjela obveze skrbi između žena i muškaraca; apelira na Komisiju da razmotri aktiviranje klauzule o reviziji iz zakonodavstva EU-a o roditeljskom dopustu; uvjeren je da je potrebno jasnije sastavljeno i manje složeno zakonodavstvo kojim se potiče usklađenost i štite radnici;

| 22. | poziva socijalne partnere da na temelju izvješća Komisije objavljenog u veljači 2015. poduzmu korake za rješavanje nedostataka Direktive o roditeljskom dopustu u potpunom postizanju njenih ciljeva u pogledu usklađenosti privatnog i profesionalnog života, sudjelovanja žena na tržištu rada, demografskih izazova i udjela muškaraca u kućanskim poslovima, uključujući skrb za djecu i druge uzdržavane osobe; smatra da treba poduzeti djelotvornije mjere kako bi se potaknula ravnopravnija podjela obiteljskih obveza između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

22.

poziva socijalne partnere da na temelju izvješća Komisije objavljenog u veljači 2015. poduzmu korake za rješavanje nedostataka Direktive o roditeljskom dopustu u potpunom postizanju njenih ciljeva u pogledu usklađenosti privatnog i profesionalnog života, sudjelovanja žena na tržištu rada, demografskih izazova i udjela muškaraca u kućanskim poslovima, uključujući skrb za djecu i druge uzdržavane osobe; smatra da treba poduzeti djelotvornije mjere kako bi se potaknula ravnopravnija podjela obiteljskih obveza između muškaraca i žena;

| 23. | naglašava da su zadovoljavajuće mogućnosti u pogledu uzimanja roditeljskog dopusta usko povezane s odgovarajućom plaćom; ističe da, ako ne postoje odredbe o dopustu ili se smatra da su postojeće nedostatne, važnu ulogu mogu imati socijalni partneri, koji kolektivnim ugovorima mogu utjecati na uvođenje novih ili ažuriranje postojećih odredbi o rodiljnom, očinskom i roditeljskom dopustu; traži od država članica da u dogovoru sa socijalnim partnerima ponovo razmotre sustav financijske naknade za roditeljski dopust kako bi se dosegla poticajna razina naknade kao zamjene za dohodak, koja bi također bila poticaj muškarcima da uzmu roditeljski dopust duži od minimalnog razdoblja zajamčenog direktivom; |
| --- | --- |

23.

naglašava da su zadovoljavajuće mogućnosti u pogledu uzimanja roditeljskog dopusta usko povezane s odgovarajućom plaćom; ističe da, ako ne postoje odredbe o dopustu ili se smatra da su postojeće nedostatne, važnu ulogu mogu imati socijalni partneri, koji kolektivnim ugovorima mogu utjecati na uvođenje novih ili ažuriranje postojećih odredbi o rodiljnom, očinskom i roditeljskom dopustu; traži od država članica da u dogovoru sa socijalnim partnerima ponovo razmotre sustav financijske naknade za roditeljski dopust kako bi se dosegla poticajna razina naknade kao zamjene za dohodak, koja bi također bila poticaj muškarcima da uzmu roditeljski dopust duži od minimalnog razdoblja zajamčenog direktivom;

| 24. | smatra da je za postizanje rodno uravnotežene usklađenosti privatnog i profesionalnog života nužno promicati neprenosivo pravo na dopust i pozitivne mjere kojima se promiče uloga očeva; |
| --- | --- |

24.

smatra da je za postizanje rodno uravnotežene usklađenosti privatnog i profesionalnog života nužno promicati neprenosivo pravo na dopust i pozitivne mjere kojima se promiče uloga očeva;

| 25. | traži od Komisije i socijalnih partnera da razmotre mogućnost odgovarajućeg produženja minimalnog trajanja roditeljskog dopusta s četiri na najmanje šest mjeseci kako bi se poboljšala usklađenost privatnog i profesionalnog života; |
| --- | --- |

25.

traži od Komisije i socijalnih partnera da razmotre mogućnost odgovarajućeg produženja minimalnog trajanja roditeljskog dopusta s četiri na najmanje šest mjeseci kako bi se poboljšala usklađenost privatnog i profesionalnog života;

| 26. | ističe da se povećanjem usklađenosti, koherentnosti i pristupačnosti sustava dopusta u državama članicama (rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta) povećava stopa korištenja i učinkovitost općenito; ističe da je u tom smislu nužna i prijeko potrebna europska direktiva o očinskom dopustu u trajanju od minimalno dva tjedna; |
| --- | --- |

26.

ističe da se povećanjem usklađenosti, koherentnosti i pristupačnosti sustava dopusta u državama članicama (rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta) povećava stopa korištenja i učinkovitost općenito; ističe da je u tom smislu nužna i prijeko potrebna europska direktiva o očinskom dopustu u trajanju od minimalno dva tjedna;

| 27. | ističe da je potrebno produžiti razdoblje tijekom kojeg oba roditelja mogu koristiti svoje pravo na roditeljski dopust; poziva Komisiju i socijalne partnere da povise dobnu granicu djeteta za koje se može uzeti roditeljski dopust i također da u obzir uzmu mogućnost produženja roditeljskog dopusta iznad zakonski propisane dobi djeteta navedene u direktivi za roditelje djece s invaliditetom ili dugotrajnom bolešću; |
| --- | --- |

27.

ističe da je potrebno produžiti razdoblje tijekom kojeg oba roditelja mogu koristiti svoje pravo na roditeljski dopust; poziva Komisiju i socijalne partnere da povise dobnu granicu djeteta za koje se može uzeti roditeljski dopust i također da u obzir uzmu mogućnost produženja roditeljskog dopusta iznad zakonski propisane dobi djeteta navedene u direktivi za roditelje djece s invaliditetom ili dugotrajnom bolešću;

| 28. | poziva države članice i socijalne partnere da riješe brojne prepreke za povratak na posao nakon dugog roditeljskog dopusta kako dopust ne bi postao zamka za izolaciju s tržišta rada; u tom kontekstu podsjeća da se jednakost muškaraca i žena može postići samo poštenom preraspodjelom plaćenog i neplaćenog rada te obveza vezanih uz posao, obitelj i skrb; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice i socijalne partnere da riješe brojne prepreke za povratak na posao nakon dugog roditeljskog dopusta kako dopust ne bi postao zamka za izolaciju s tržišta rada; u tom kontekstu podsjeća da se jednakost muškaraca i žena može postići samo poštenom preraspodjelom plaćenog i neplaćenog rada te obveza vezanih uz posao, obitelj i skrb;

| 29. | poziva države članice da se i dalje trude postići veću usklađenost u pogledu razmjene najboljih praksi na području usklađenosti privatnog i profesionalnog života, pridajući posebnu pozornost politikama kojima se majkama pomaže da stupe na tržište rada, održe se na njemu te se na njega vrate, a očevima da sudjeluju u obiteljskom životu, te kojima se povećava sudjelovanje očeva u roditeljskom dopustu; potiče Komisiju i države članice da prate i promiču te mjere; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da se i dalje trude postići veću usklađenost u pogledu razmjene najboljih praksi na području usklađenosti privatnog i profesionalnog života, pridajući posebnu pozornost politikama kojima se majkama pomaže da stupe na tržište rada, održe se na njemu te se na njega vrate, a očevima da sudjeluju u obiteljskom životu, te kojima se povećava sudjelovanje očeva u roditeljskom dopustu; potiče Komisiju i države članice da prate i promiču te mjere;

| 30. | smatra da bi se u cilju ostvarivanja ciljeva iz Barcelone paralelno s uvođenjem zakonodavnih mjera za promicanje usklađenosti privatnog i profesionalnog života države članice uz financijsku pomoć iz različitih europskih instrumenata trebale usredotočiti na uvođenje visokokvalitetne, uključive, prihvatljive i pristupačne javne ili privatne skrbi za djecu koja je dostupna od trenutka kada se roditelj vrati na tržište rada pri čemu se osobito vodi računa o siromašnim obiteljima i obiteljima kojima prijeti socijalna isključenost; |
| --- | --- |

30.

smatra da bi se u cilju ostvarivanja ciljeva iz Barcelone paralelno s uvođenjem zakonodavnih mjera za promicanje usklađenosti privatnog i profesionalnog života države članice uz financijsku pomoć iz različitih europskih instrumenata trebale usredotočiti na uvođenje visokokvalitetne, uključive, prihvatljive i pristupačne javne ili privatne skrbi za djecu koja je dostupna od trenutka kada se roditelj vrati na tržište rada pri čemu se osobito vodi računa o siromašnim obiteljima i obiteljima kojima prijeti socijalna isključenost;

| 31. | poziva države članice da informiraju roditelje o prednostima koje uključenost u programe predškolskog obrazovanja i skrbi ima za njih i njihovu djecu; poziva države članice da kriterije za ispunjavanje uvjeta za visokokvalitetne i uključive predškolske ustanove za obrazovanje i skrb te njihovu organizaciju prilagode sve različitijim modelima rada i tako pomognu roditeljima da ostanu predani svom poslu ili nađu posao i istovremeno budu snažno usredotočeni na najbolje interese djeteta; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice da informiraju roditelje o prednostima koje uključenost u programe predškolskog obrazovanja i skrbi ima za njih i njihovu djecu; poziva države članice da kriterije za ispunjavanje uvjeta za visokokvalitetne i uključive predškolske ustanove za obrazovanje i skrb te njihovu organizaciju prilagode sve različitijim modelima rada i tako pomognu roditeljima da ostanu predani svom poslu ili nađu posao i istovremeno budu snažno usredotočeni na najbolje interese djeteta;

| 32. | smatra da bi integrirani pristup rodnoj ravnoteži, uključujući politike za uklanjanje stereotipnih rodnih uloga, i usklađenosti privatnog i profesionalnog života u svim budućim europskim inicijativama rezultirao koherentnim i transparentnim postupcima i pomogao u promicanju rodno uravnotežene usklađenosti privatnog i profesionalnog života; poziva Komisiju i države članice da senzibiliziraju javnost o pravima i pravnim sredstvima u pogledu usklađenosti privatnog i profesionalnog života; |
| --- | --- |

32.

smatra da bi integrirani pristup rodnoj ravnoteži, uključujući politike za uklanjanje stereotipnih rodnih uloga, i usklađenosti privatnog i profesionalnog života u svim budućim europskim inicijativama rezultirao koherentnim i transparentnim postupcima i pomogao u promicanju rodno uravnotežene usklađenosti privatnog i profesionalnog života; poziva Komisiju i države članice da senzibiliziraju javnost o pravima i pravnim sredstvima u pogledu usklađenosti privatnog i profesionalnog života;

| 33. | traži od Komisije da ocijeni pozitivan učinak europskih inicijativa za usklađivanje privatnog i profesionalnog života kako bi se provela preraspodjela obveza vezanih uz obitelj, skrb i domaćinstvo te kako bi se u većoj mjeri vodilo računa o posebnim obvezama osoba koje skrbe za djecu s invaliditetom, djecu ovisnu od drugima i/ili djecu koja pripadaju kategorijama ili skupinama u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

33.

traži od Komisije da ocijeni pozitivan učinak europskih inicijativa za usklađivanje privatnog i profesionalnog života kako bi se provela preraspodjela obveza vezanih uz obitelj, skrb i domaćinstvo te kako bi se u većoj mjeri vodilo računa o posebnim obvezama osoba koje skrbe za djecu s invaliditetom, djecu ovisnu od drugima i/ili djecu koja pripadaju kategorijama ili skupinama u nepovoljnom položaju;

o

o o

| 34. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

34.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0068.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0218.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0207.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0351.

(5)  http://www.oecd.org/gender/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/social-policies/international-womens-day-2016-the-campaign-for-equality-continues

(7)  Peter Moss, 10. međunarodni pregled politika o dopustu i povezana istraživanja 2014. (10th International Review of Leave Policies and Related Research 2014), lipanj 2014., str. 39.

(8)  https://www.cipd.co.uk/binaries/zero-hours-contracts_2013-myth-reality.pdf

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/61

---

P8_TA(2016)0227

Sprečavanje i suzbijanje trgovanja ljudima

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o provedbi Direktive 2011/36/EU od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava iz rodne perspektive (2015/2118(INI))

(2018/C 076/12)

Europski parlament

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3., drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 8., 79. i 83. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3., drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 8., 79. i 83. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 3., 5. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3., 5. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979., a posebno njezin članak 6., kojom se žele suzbiti svi oblici trgovanja ženama i iskorištavanje prostitucije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979., a posebno njezin članak 6., kojom se žele suzbiti svi oblici trgovanja ženama i iskorištavanje prostitucije žena,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih iz 1949., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih iz 1949.,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije zaključne dokumente koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda, Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.) i na revizijskoj konferenciji Peking + 20, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije zaključne dokumente koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda, Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.) i na revizijskoj konferenciji Peking + 20,

| — | uzimajući u obzir Protokol iz 2000. za sprečavanje, suzbijanje i kažnjavanje trgovanja ljudima, posebice ženama i djecom, dio Konvencije UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta, a posebno u njemu navedenu međunarodno dogovorenu definiciju trgovanja ljudima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol iz 2000. za sprečavanje, suzbijanje i kažnjavanje trgovanja ljudima, posebice ženama i djecom, dio Konvencije UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta, a posebno u njemu navedenu međunarodno dogovorenu definiciju trgovanja ljudima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989. i Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji te Rezoluciju Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989. i Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji te Rezoluciju Europskog parlamenta od 27. studenoga 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (1),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju iz Ovieda o ljudskim pravima i biomedicini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju iz Ovieda o ljudskim pravima i biomedicini,

| — | uzimajući u obzir Hašku konvenciju o posvojenju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Hašku konvenciju o posvojenju,

| — | uzimajući u obzir zajednički komentar UN-a o Direktivi EU-a o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava u kojem se traži da se žrtvama trgovanja ljudima pruži međunarodna zaštita, na način kojim se u obzir uzima rodna perspektiva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički komentar UN-a o Direktivi EU-a o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava u kojem se traži da se žrtvama trgovanja ljudima pruži međunarodna zaštita, na način kojim se u obzir uzima rodna perspektiva,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) br. 29. o prisilnom ili obveznom radu, u čijem je članku 2. definiran prisilan rad, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) br. 29. o prisilnom ili obveznom radu, u čijem je članku 2. definiran prisilan rad,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima i preporuke Vijeća Europe u tom području, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima i preporuke Vijeća Europe u tom području,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2219 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o Agenciji Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) i o zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/681/PUP (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2219 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o Agenciji Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) i o zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/681/PUP (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/81/EZ od 29. travnja 2004. o dozvoli boravka izdanoj državljanima trećih zemalja koji su žrtve trgovine ljudima ili koji su korišteni za djelovanja kojima se omogućuje nezakonito useljavanje, koji surađuju s nadležnim tijelima (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/81/EZ od 29. travnja 2004. o dozvoli boravka izdanoj državljanima trećih zemalja koji su žrtve trgovine ljudima ili koji su korišteni za djelovanja kojima se omogućuje nezakonito useljavanje, koji surađuju s nadležnim tijelima (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima za razdoblje 2012. – 2016.” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima za razdoblje 2012. – 2016.” (COM(2012)0286),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće na sredini razdoblja o provedbi Strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima” (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće na sredini razdoblja o provedbi Strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima” (SWD(2014)0318),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola o stanju: Trgovina ljudima u EU-u (veljača 2016.). |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola o stanju: Trgovina ljudima u EU-u (veljača 2016.).

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurostata „Trgovina ljudima”, izdanje iz 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurostata „Trgovina ljudima”, izdanje iz 2015.,

| — | uzimajući u obzir procjenu provedbe Direktive 2011/36/EU na europskoj razini, koju je provela Glavna uprava za usluge parlamentarnih istraživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu provedbe Direktive 2011/36/EU na europskoj razini, koju je provela Glavna uprava za usluge parlamentarnih istraživanja,

| — | uzimajući u obzir istraživanje o rodnoj dimenziji trgovine ljudima, koje je Komisija naručila 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje o rodnoj dimenziji trgovine ljudima, koje je Komisija naručila 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (10),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0144/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0144/2016),

| A. | budući da je trgovanje ljudima teška povreda temeljnih prava, kako je navedeno u članku 5. stavku 3. Povelje EU-a o temeljnim pravima, te povreda ljudskog dostojanstva i fizičkog i psihičkog integriteta žrtve, čime se žrtvama nanosi ozbiljna šteta koja često na njih utječe do kraja života, kao i ozbiljan oblik uglavnom organiziranog kriminala vođenog visokom potražnjom i profitom procijenjenim na 150 milijardi USD godišnje (11), kojim se ugrožava vladavina prava; budući da razlike u zakonodavstvima među državama članicama uvelike olakšavaju aktivnosti organiziranog kriminala, rizik od kaznenog progona je i dalje previše nizak, a sankcije koje se primjenjuju u cilju suzbijanja tog kriminala nisu dostatne s obzirom na potencijalno visok profit; |
| --- | --- |

A.

budući da je trgovanje ljudima teška povreda temeljnih prava, kako je navedeno u članku 5. stavku 3. Povelje EU-a o temeljnim pravima, te povreda ljudskog dostojanstva i fizičkog i psihičkog integriteta žrtve, čime se žrtvama nanosi ozbiljna šteta koja često na njih utječe do kraja života, kao i ozbiljan oblik uglavnom organiziranog kriminala vođenog visokom potražnjom i profitom procijenjenim na 150 milijardi USD godišnje (11), kojim se ugrožava vladavina prava; budući da razlike u zakonodavstvima među državama članicama uvelike olakšavaju aktivnosti organiziranog kriminala, rizik od kaznenog progona je i dalje previše nizak, a sankcije koje se primjenjuju u cilju suzbijanja tog kriminala nisu dostatne s obzirom na potencijalno visok profit;

| B. | budući da se trgovanje ljudima u članku 2. Direktive 2011/36/EU definira kao vrbovanje, prijevoz, prevođenje, skrivanje ili primanje osoba, uključujući razmjenu ili prijenos kontrole nad tim osobama, korištenjem prijetnje, sile ili nekog drugog oblika prisile, otmicom, obmanom, prijevarom, zloporabom ovlasti ili položaja bespomoćnosti, davanjem ili primanjem plaćanja ili koristi da bi se postigla privola osobe koja ima kontrolu nad drugom osobom, a u svrhu izrabljivanja; budući da iskorištavanje uključuje najmanje iskorištavanje prostitucije drugih ili druge oblike seksualnog iskorištavanja, prisilni rad ili usluge, uključujući prošenje, ropstvo ili radnje slične ropstvu, služenje ili iskorištavanje kaznenih djela ili odstranjivanje organa; |
| --- | --- |

B.

budući da se trgovanje ljudima u članku 2. Direktive 2011/36/EU definira kao vrbovanje, prijevoz, prevođenje, skrivanje ili primanje osoba, uključujući razmjenu ili prijenos kontrole nad tim osobama, korištenjem prijetnje, sile ili nekog drugog oblika prisile, otmicom, obmanom, prijevarom, zloporabom ovlasti ili položaja bespomoćnosti, davanjem ili primanjem plaćanja ili koristi da bi se postigla privola osobe koja ima kontrolu nad drugom osobom, a u svrhu izrabljivanja; budući da iskorištavanje uključuje najmanje iskorištavanje prostitucije drugih ili druge oblike seksualnog iskorištavanja, prisilni rad ili usluge, uključujući prošenje, ropstvo ili radnje slične ropstvu, služenje ili iskorištavanje kaznenih djela ili odstranjivanje organa;

| C. | budući da se trgovanje ljudima pojavljuje u različitim oblicima i da žrtve trgovanja ljudima pronalazimo u mnogim zakonitim i nezakonitim aktivnostima, uključujući, ali ne ograničavajući se na, poljoprivredu, preradu hrane, seksualnu industriju, kućanske poslove, proizvodnju, skrb, čišćenje, druge industrije (posebno u uslužnim djelatnostima), prosjačenje, kriminalitet, prisilan brak, seksualno iskorištavanje djece na internetu, nezakonita posvajanja i trgovanje ljudskim organima; |
| --- | --- |

C.

budući da se trgovanje ljudima pojavljuje u različitim oblicima i da žrtve trgovanja ljudima pronalazimo u mnogim zakonitim i nezakonitim aktivnostima, uključujući, ali ne ograničavajući se na, poljoprivredu, preradu hrane, seksualnu industriju, kućanske poslove, proizvodnju, skrb, čišćenje, druge industrije (posebno u uslužnim djelatnostima), prosjačenje, kriminalitet, prisilan brak, seksualno iskorištavanje djece na internetu, nezakonita posvajanja i trgovanje ljudskim organima;

| D. | budući da, kao što je istaknuto u zajedničkom komentaru UN-a o Direktivi EU-a – Pristup temeljen na poštovanju ljudskih prava (2011.), nekoliko agencija UN-a podsjeća na to da bi se trebalo priznati trgovanje muškarcima i ženama te uzeti u obzir sličnosti i razlike u iskustvima žena i muškaraca u vezi s osjetljivosti i kršenjima; |
| --- | --- |

D.

budući da, kao što je istaknuto u zajedničkom komentaru UN-a o Direktivi EU-a – Pristup temeljen na poštovanju ljudskih prava (2011.), nekoliko agencija UN-a podsjeća na to da bi se trebalo priznati trgovanje muškarcima i ženama te uzeti u obzir sličnosti i razlike u iskustvima žena i muškaraca u vezi s osjetljivosti i kršenjima;

| E. | budući da je trenutačna izbjeglička kriza ukazala na nedostatak prikladnih alata na europskoj razini za zajedničku borbu protiv trgovanja ljudima, posebno u slučajevima u kojima mu je cilj seksualno iskorištavanje žena i djece; |
| --- | --- |

E.

budući da je trenutačna izbjeglička kriza ukazala na nedostatak prikladnih alata na europskoj razini za zajedničku borbu protiv trgovanja ljudima, posebno u slučajevima u kojima mu je cilj seksualno iskorištavanje žena i djece;

| F. | budući da univerzalna strategija nije učinkovita te budući da se problem različitih oblika trgovanja ljudima, kao što je trgovanje radi seksualnog iskorištavanja, trgovanje radi iskorištavanja radne snage i trgovanje djecom, mora riješiti s pomoću posebnih i prilagođenih političkih mjera; |
| --- | --- |

F.

budući da univerzalna strategija nije učinkovita te budući da se problem različitih oblika trgovanja ljudima, kao što je trgovanje radi seksualnog iskorištavanja, trgovanje radi iskorištavanja radne snage i trgovanje djecom, mora riješiti s pomoću posebnih i prilagođenih političkih mjera;

| G. | budući da bi Direktivu 2011/36/EU (Direktiva) trebalo pohvaliti za pristup usmjeren na ljudska prava i žrtve, prema kojemu žrtve trgovanja ljudima mogu uživati posebna prava i usluge u okviru međunarodnog prava, neovisno o tome jesu li spremne ili sposobne surađivati u kaznenom postupku (u okviru članka 11. stavka 3. Direktive); |
| --- | --- |

G.

budući da bi Direktivu 2011/36/EU (Direktiva) trebalo pohvaliti za pristup usmjeren na ljudska prava i žrtve, prema kojemu žrtve trgovanja ljudima mogu uživati posebna prava i usluge u okviru međunarodnog prava, neovisno o tome jesu li spremne ili sposobne surađivati u kaznenom postupku (u okviru članka 11. stavka 3. Direktive);

| H. | budući da se usluge potpore žrtvama trgovanja ljudima ne smiju ničim uvjetovati te se mora osigurati da neće biti daljnje viktimizacije; |
| --- | --- |

H.

budući da se usluge potpore žrtvama trgovanja ljudima ne smiju ničim uvjetovati te se mora osigurati da neće biti daljnje viktimizacije;

| I. | budući da je trgovanje ljudima, s jedne strane, posljedica svjetskih gospodarskih i društvenih nejednakosti te, s druge strane, pogoršano gospodarskim i društvenim nejednakostima te nejednakostima u obrazovanju i osposobljavanju između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

I.

budući da je trgovanje ljudima, s jedne strane, posljedica svjetskih gospodarskih i društvenih nejednakosti te, s druge strane, pogoršano gospodarskim i društvenim nejednakostima te nejednakostima u obrazovanju i osposobljavanju između žena i muškaraca;

| J. | budući da su prema najnovijim statističkim podacima žrtve trgovanja ljudima većinom žene; budući da rodna pripadnost sama po sebi ne stvara ugroženost, ali postoje mnogi čimbenici koji pridonose stvaranju položaja bespomoćnosti kod žena, djevojaka i djevojčica, uključujući siromaštvo, socijalnu isključenost, seksizam i diskriminaciju; |
| --- | --- |

J.

budući da su prema najnovijim statističkim podacima žrtve trgovanja ljudima većinom žene; budući da rodna pripadnost sama po sebi ne stvara ugroženost, ali postoje mnogi čimbenici koji pridonose stvaranju položaja bespomoćnosti kod žena, djevojaka i djevojčica, uključujući siromaštvo, socijalnu isključenost, seksizam i diskriminaciju;

| K. | budući da žene, djevojke i djevojčice čine 80 % zabilježenih žrtava trgovanja ljudima (12) i da se to djelomično može pripisati strukturnom nasilju nad ženama, djevojkama i djevojčicama te njihovoj diskriminaciji; |
| --- | --- |

K.

budući da žene, djevojke i djevojčice čine 80 % zabilježenih žrtava trgovanja ljudima (12) i da se to djelomično može pripisati strukturnom nasilju nad ženama, djevojkama i djevojčicama te njihovoj diskriminaciji;

| L. | budući da je potražnja za ženama, djevojčicama i djevojkama, muškarcima i dječacima u sektoru prostitucije odlučujući faktor privlačnosti trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja; i budući da su potražnja za jeftinom radnom snagom i nemogućnost zaštite prava radnika faktori privlačnosti trgovanja ljudima u svrhu izrabljivanja radne snage; |
| --- | --- |

L.

budući da je potražnja za ženama, djevojčicama i djevojkama, muškarcima i dječacima u sektoru prostitucije odlučujući faktor privlačnosti trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja; i budući da su potražnja za jeftinom radnom snagom i nemogućnost zaštite prava radnika faktori privlačnosti trgovanja ljudima u svrhu izrabljivanja radne snage;

| M. | budući da društvena tolerancija rodne neravnopravnosti i nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama te nedovoljna razina osviještenosti u javnosti o pitanjima povezanima s trgovanjem ljudima pridonose okruženju u kojemu se dopušta trgovanje ljudima; |
| --- | --- |

M.

budući da društvena tolerancija rodne neravnopravnosti i nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama te nedovoljna razina osviještenosti u javnosti o pitanjima povezanima s trgovanjem ljudima pridonose okruženju u kojemu se dopušta trgovanje ljudima;

| N. | budući da su u zemljama koje su kriminalizirale kupovanje seksualnih usluga i aktivnosti kojima se zarađuje od prostitucije drugih smanjeni oni oblici prostitucije u kojima je najveća vjerojatnost da će završiti žrtve trgovanja ljudima, kao što je prostitucija na ulicama; |
| --- | --- |

N.

budući da su u zemljama koje su kriminalizirale kupovanje seksualnih usluga i aktivnosti kojima se zarađuje od prostitucije drugih smanjeni oni oblici prostitucije u kojima je najveća vjerojatnost da će završiti žrtve trgovanja ljudima, kao što je prostitucija na ulicama;

| O. | budući da se trgovanje ženama, djevojkama, djevojčicama, muškarcima i dječacima radi seksualnog iskorištavanja smanjilo u zemljama koje su kriminalizirale takvu potražnju, uključujući svodništvo i kupovanje seksualnih usluga; |
| --- | --- |

O.

budući da se trgovanje ženama, djevojkama, djevojčicama, muškarcima i dječacima radi seksualnog iskorištavanja smanjilo u zemljama koje su kriminalizirale takvu potražnju, uključujući svodništvo i kupovanje seksualnih usluga;

| P. | budući da manjinske i imigrantske skupine, kao što su Romi, predstavljaju nerazmjeran broj žrtava trgovanja ljudima zato što su društveno i gospodarski marginalizirane; |
| --- | --- |

P.

budući da manjinske i imigrantske skupine, kao što su Romi, predstavljaju nerazmjeran broj žrtava trgovanja ljudima zato što su društveno i gospodarski marginalizirane;

| Q. | budući da rodni stereotipi i rodna diskriminacija štete svima, a muškarci nisu toliko spremni priznati da su bili žrtve iskorištavanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da rodni stereotipi i rodna diskriminacija štete svima, a muškarci nisu toliko spremni priznati da su bili žrtve iskorištavanja;

| R. | budući da bi se gospodarskim i društvenim osnaživanjem žena i manjinskih skupina smanjila opasnost od toga da postanu žrtve trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

R.

budući da bi se gospodarskim i društvenim osnaživanjem žena i manjinskih skupina smanjila opasnost od toga da postanu žrtve trgovanja ljudima;

| S. | budući da identifikacija žrtava i dalje predstavlja izazov te da u cilju pomaganja žrtvama trgovanja ljudima i kaznenog progona te osuđivanja trgovaca ljudima treba povećati podršku žrtvama i njihovu zaštitu, uključujući pravo žrtve na to da zakonito boravi i radi na teritoriju države članice u koju je dovedena, kao i omogućavanje boljeg pristupa žrtava pravdi i naknadama; |
| --- | --- |

S.

budući da identifikacija žrtava i dalje predstavlja izazov te da u cilju pomaganja žrtvama trgovanja ljudima i kaznenog progona te osuđivanja trgovaca ljudima treba povećati podršku žrtvama i njihovu zaštitu, uključujući pravo žrtve na to da zakonito boravi i radi na teritoriju države članice u koju je dovedena, kao i omogućavanje boljeg pristupa žrtava pravdi i naknadama;

| T. | budući da djeca čine otprilike 16 % (13) zabilježenih žrtava trgovanja ljudima, od čega djevojčice čine do 13 % (14), te da je to posebno osjetljiva skupina jer su djeca žrtve trgovanja podložna ozbiljnim i trajnim tjelesnim, psihičkim i emocionalnim posljedicama; |
| --- | --- |

T.

budući da djeca čine otprilike 16 % (13) zabilježenih žrtava trgovanja ljudima, od čega djevojčice čine do 13 % (14), te da je to posebno osjetljiva skupina jer su djeca žrtve trgovanja podložna ozbiljnim i trajnim tjelesnim, psihičkim i emocionalnim posljedicama;

| U. | budući da 70 % utvrđenih žrtava trgovanja ljudima i 70 % osoba osumnjičenih za trgovanje ljudima u EU-u čine državljani EU-a te da većinu prijavljenih žrtava kojima se trgovalo u svrhu seksualnog iskorištavanja čine državljanke EU-a iz srednje i istočne Europe (15); budući da se statistički podaci moraju uzeti u obzir pri razvoju sustava identifikacije kako bi se bolje mogle utvrditi sve žrtve trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

U.

budući da 70 % utvrđenih žrtava trgovanja ljudima i 70 % osoba osumnjičenih za trgovanje ljudima u EU-u čine državljani EU-a te da većinu prijavljenih žrtava kojima se trgovalo u svrhu seksualnog iskorištavanja čine državljanke EU-a iz srednje i istočne Europe (15); budući da se statistički podaci moraju uzeti u obzir pri razvoju sustava identifikacije kako bi se bolje mogle utvrditi sve žrtve trgovanja ljudima;

| V. | budući da su većina zabilježenih žrtava žene, djevojke i djevojčice kojima se trguje u svrhu seksualnog iskorištavanja i da one zajedno čine do 95 % žrtava trgovanja ljudima radi seksualnog iskorištavanja (16); budući da je trgovanje ljudima oblik nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama; |
| --- | --- |

V.

budući da su većina zabilježenih žrtava žene, djevojke i djevojčice kojima se trguje u svrhu seksualnog iskorištavanja i da one zajedno čine do 95 % žrtava trgovanja ljudima radi seksualnog iskorištavanja (16); budući da je trgovanje ljudima oblik nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama;

| W. | budući da je trgovanje ljudima složen fenomen na transnacionalnoj razini koji se može učinkovito riješiti samo koordiniranom suradnjom institucija EU-a i država članica kako bi se spriječilo da zločinačke skupine i pojedinci traže najpovoljniji sudski sustav (forum shopping), uz stavljanje naglaska na otkrivanje i zaštitu mogućih i stvarnih žrtava s pomoću integrirane međusektorske perspektive; budući da postoji jasna razlika između trgovanja ljudima i krijumčarenja ljudi, no posebnu bi pažnju trebalo posvetiti tražiteljima azila, izbjeglicama, migrantima i drugim ugroženim skupinama, a posebno djeci, maloljetnicima bez pratnje i ženama, jer su oni izloženi višestrukom riziku i osobito podložni iskorištavanju i daljnjoj viktimizaciji; |
| --- | --- |

W.

budući da je trgovanje ljudima složen fenomen na transnacionalnoj razini koji se može učinkovito riješiti samo koordiniranom suradnjom institucija EU-a i država članica kako bi se spriječilo da zločinačke skupine i pojedinci traže najpovoljniji sudski sustav (forum shopping), uz stavljanje naglaska na otkrivanje i zaštitu mogućih i stvarnih žrtava s pomoću integrirane međusektorske perspektive; budući da postoji jasna razlika između trgovanja ljudima i krijumčarenja ljudi, no posebnu bi pažnju trebalo posvetiti tražiteljima azila, izbjeglicama, migrantima i drugim ugroženim skupinama, a posebno djeci, maloljetnicima bez pratnje i ženama, jer su oni izloženi višestrukom riziku i osobito podložni iskorištavanju i daljnjoj viktimizaciji;

| X. | budući da se često smatra da trgovanje ljudima obavljaju samo organizirane zločinačke skupine, no u stvarnosti ga mogu počiniti i članovi žrtvine obitelji, prijatelji, rođaci, ljubavni partneri te redovni poslodavci; |
| --- | --- |

X.

budući da se često smatra da trgovanje ljudima obavljaju samo organizirane zločinačke skupine, no u stvarnosti ga mogu počiniti i članovi žrtvine obitelji, prijatelji, rođaci, ljubavni partneri te redovni poslodavci;

| Y. | budući da većinu (70 %) osumnjičenih, kazneno gonjenih i osuđenih trgovaca ljudima čine muškarci, iako počiniteljice čine manjinu s priličnim postotkom (29 %) te mogu imati značajnu ulogu u postupku trgovanja ljudima (17), posebno u slučajevima trgovanja djecom; |
| --- | --- |

Y.

budući da većinu (70 %) osumnjičenih, kazneno gonjenih i osuđenih trgovaca ljudima čine muškarci, iako počiniteljice čine manjinu s priličnim postotkom (29 %) te mogu imati značajnu ulogu u postupku trgovanja ljudima (17), posebno u slučajevima trgovanja djecom;

| Z. | budući da, kako bi bilo učinkovito u borbi protiv trgovanja ljudima, svako zakonodavstvo mora biti popraćeno jasnim kulturnim pomakom od kulture nekažnjavanja na kulturu s nultom stopom tolerancije u pogledu trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

Z.

budući da, kako bi bilo učinkovito u borbi protiv trgovanja ljudima, svako zakonodavstvo mora biti popraćeno jasnim kulturnim pomakom od kulture nekažnjavanja na kulturu s nultom stopom tolerancije u pogledu trgovanja ljudima;

| AA. | budući da žrtve često nemaju informacije o svojim pravima i o tome kako ih djelotvorno mogu uživati; |
| --- | --- |

AA.

budući da žrtve često nemaju informacije o svojim pravima i o tome kako ih djelotvorno mogu uživati;

| AB. | budući da se trgovanje ljudima kao ideja razlikuje od ropstva i širih definicija iskorištavanja; budući da se ne mogu svi oblici iskorištavanja smatrati trgovanjem ljudima; |
| --- | --- |

AB.

budući da se trgovanje ljudima kao ideja razlikuje od ropstva i širih definicija iskorištavanja; budući da se ne mogu svi oblici iskorištavanja smatrati trgovanjem ljudima;

Opća procjena mjera poduzetih u svrhu pružanja odgovora na pitanje rodne dimenzije trgovanja ljudima pri provedbi Direktive

| 1. | napominje da se Direktiva 2011/36/EU trebala prenijeti u nacionalna prava država članica do 6. travnja 2013. i da su sve države članice, osim jedne, obavijestile Komisiju o prenošenju te Direktive u svoje nacionalno pravo; |
| --- | --- |

1.

napominje da se Direktiva 2011/36/EU trebala prenijeti u nacionalna prava država članica do 6. travnja 2013. i da su sve države članice, osim jedne, obavijestile Komisiju o prenošenju te Direktive u svoje nacionalno pravo;

| 2. | poziva države članice da ubrzaju potpunu i ispravnu provedbu Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice da ubrzaju potpunu i ispravnu provedbu Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava;

| 3. | naglašava da se u pravnom i političkom okviru EU-a priznaje da je trgovina ljudima rodno specifičan fenomen i poziva države članice da donesu mjere prilagođene s obzirom na rod (18); podsjeća da se u članku 1. Direktive ističe potreba za usvajanjem pristupa kojim se u obzir uzima rodna perspektiva u području trgovanja ljudima; naglašava da su žene i muškarci, djevojčice i dječaci izloženi na drugačije načine i njima se često trguje u različite svrhe, stoga mjere sprečavanja, pomoći i potpore moraju biti prilagođene s obzirom na rod; uz to ističe da se u okviru strategije EU-a nasilje nad ženama i rodna nejednakost smatra jednim od temeljnih uzroka trgovanja ljudima i donosi niz mjera kako bi se trgovanju pristupilo i s rodnog aspekta; |
| --- | --- |

3.

naglašava da se u pravnom i političkom okviru EU-a priznaje da je trgovina ljudima rodno specifičan fenomen i poziva države članice da donesu mjere prilagođene s obzirom na rod (18); podsjeća da se u članku 1. Direktive ističe potreba za usvajanjem pristupa kojim se u obzir uzima rodna perspektiva u području trgovanja ljudima; naglašava da su žene i muškarci, djevojčice i dječaci izloženi na drugačije načine i njima se često trguje u različite svrhe, stoga mjere sprečavanja, pomoći i potpore moraju biti prilagođene s obzirom na rod; uz to ističe da se u okviru strategije EU-a nasilje nad ženama i rodna nejednakost smatra jednim od temeljnih uzroka trgovanja ljudima i donosi niz mjera kako bi se trgovanju pristupilo i s rodnog aspekta;

| 4. | napominje da je Komisija dužna objaviti nekoliko izvješća o različitim aspektima provedbe Direktive; izražava duboku zabrinutost da će ta izvješća biti podnesena kasno, čime se šalje zabrinjavajuća poruka u pogledu njihovih prioriteta za provedbu; poziva Komisiju da ispuni obveze izvješćivanja u skladu s rasporedom kako je navedeno u Direktivi; |
| --- | --- |

4.

napominje da je Komisija dužna objaviti nekoliko izvješća o različitim aspektima provedbe Direktive; izražava duboku zabrinutost da će ta izvješća biti podnesena kasno, čime se šalje zabrinjavajuća poruka u pogledu njihovih prioriteta za provedbu; poziva Komisiju da ispuni obveze izvješćivanja u skladu s rasporedom kako je navedeno u Direktivi;

| 5. | podsjeća na Komisijinu obvezu u okviru članka 23. stavka 1. Direktive 2011/36/EU da u travnju 2015. dostavi Parlamentu i Vijeću izvješće s ocjenom toga u kojoj su mjeri države članice poduzele mjere potrebne za usklađivanje s tom Direktivom; naglašava da ta zadaća podnošenja izvješća nije dovršena na vrijeme; |
| --- | --- |

5.

podsjeća na Komisijinu obvezu u okviru članka 23. stavka 1. Direktive 2011/36/EU da u travnju 2015. dostavi Parlamentu i Vijeću izvješće s ocjenom toga u kojoj su mjeri države članice poduzele mjere potrebne za usklađivanje s tom Direktivom; naglašava da ta zadaća podnošenja izvješća nije dovršena na vrijeme;

| 6. | ističe da se rodna dimenzija mora dosljedno pratiti u provedbi zakonodavstva EU-a o suzbijanju trgovanja ljudima i potiče Komisiju da to nastavi pratiti u procjeni usklađenosti država članica s Direktivom i njihove provedbe Direktive; |
| --- | --- |

6.

ističe da se rodna dimenzija mora dosljedno pratiti u provedbi zakonodavstva EU-a o suzbijanju trgovanja ljudima i potiče Komisiju da to nastavi pratiti u procjeni usklađenosti država članica s Direktivom i njihove provedbe Direktive;

| 7. | pohvaljuje dobar posao koji je koordinator EU-a za suzbijanje trgovanja ljudima obavio u pogledu razvoja znanja i prikupljanja dokaza o različitim aspektima trgovanja ljudima, uključujući istraživanje rodne dimenzije i posebne izloženosti djece trgovanju ljudima; međutim smatra da bi njegov mandat mogao biti produžen kako bi se ubrzao odgovor EU-a na fenomen trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

7.

pohvaljuje dobar posao koji je koordinator EU-a za suzbijanje trgovanja ljudima obavio u pogledu razvoja znanja i prikupljanja dokaza o različitim aspektima trgovanja ljudima, uključujući istraživanje rodne dimenzije i posebne izloženosti djece trgovanju ljudima; međutim smatra da bi njegov mandat mogao biti produžen kako bi se ubrzao odgovor EU-a na fenomen trgovanja ljudima;

| 8. | žali zbog toga što tijela kaznenog progona država članica ne iskorištavaju u cijelosti kapacitete Europola kako bi se osnažila razmjena informacija s Europolom radi uspostave veza između istraga u različitim državama članicama i stvaranja šire obavještajne slike o najopasnijim mrežama organiziranog kriminala koje djeluju u EU-u; |
| --- | --- |

8.

žali zbog toga što tijela kaznenog progona država članica ne iskorištavaju u cijelosti kapacitete Europola kako bi se osnažila razmjena informacija s Europolom radi uspostave veza između istraga u različitim državama članicama i stvaranja šire obavještajne slike o najopasnijim mrežama organiziranog kriminala koje djeluju u EU-u;

| 9. | pozdravlja činjenicu da je Komisija izradila internetsku stranicu protiv trgovanja ljudima koja sadrži bazu podataka o projektima koje EU financira unutar Europske unije i izvan nje, ažurirane informacije o pravnim i političkim instrumentima EU-a, mjerama protiv trgovanja ljudima u državama članicama, mogućnostima financiranja i inicijativama EU-a; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja činjenicu da je Komisija izradila internetsku stranicu protiv trgovanja ljudima koja sadrži bazu podataka o projektima koje EU financira unutar Europske unije i izvan nje, ažurirane informacije o pravnim i političkim instrumentima EU-a, mjerama protiv trgovanja ljudima u državama članicama, mogućnostima financiranja i inicijativama EU-a;

| 10. | naglašava da je važno da žrtve i službenici na prvoj liniji koji mogu doći s njima u kontakt, snage sigurnosti, tijela sudske vlasti, policija i socijalne službe imaju jasne i dosljedne informacije, što obuhvaća informacije o pravima na pomoć u nuždi, liječenje i zdravstvenu zaštitu, o boravišnoj dozvoli, radnim pravima, pristupu pravosuđu i pravu na odvjetnika, mogućnosti traženja odštete, posebnim pravima djece itd.; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je važno da žrtve i službenici na prvoj liniji koji mogu doći s njima u kontakt, snage sigurnosti, tijela sudske vlasti, policija i socijalne službe imaju jasne i dosljedne informacije, što obuhvaća informacije o pravima na pomoć u nuždi, liječenje i zdravstvenu zaštitu, o boravišnoj dozvoli, radnim pravima, pristupu pravosuđu i pravu na odvjetnika, mogućnosti traženja odštete, posebnim pravima djece itd.;

| 11. | ističe da je također važno pomnije obratiti pozornost na posrednike na tržištu rada, izvođače radova, podizvođače i agencije za zapošljavanje, osobito u sektorima visokog rizika, kao način sprečavanja trgovanja ljudima, posebice radi iskorištavanja radnika, ali i seksualnog iskorištavanja koje se krije iza navodnih ugovora za ugostiteljske usluge i usluge osobne njege; |
| --- | --- |

11.

ističe da je također važno pomnije obratiti pozornost na posrednike na tržištu rada, izvođače radova, podizvođače i agencije za zapošljavanje, osobito u sektorima visokog rizika, kao način sprečavanja trgovanja ljudima, posebice radi iskorištavanja radnika, ali i seksualnog iskorištavanja koje se krije iza navodnih ugovora za ugostiteljske usluge i usluge osobne njege;

| 12. | ističe da pravni i politički okvir EU-a o trgovanju ljudima obuhvaća unutarnju i vanjsku dimenziju, priznajući da je borba protiv trgovanja ljudima, koje predstavlja teško kršenje ljudskih prava, jasan cilj vanjskog djelovanja EU-a; također naglašava da su zemlje izvan EU-a često zemlje porijekla i tranzitne zemlje za trgovanje ljudima unutar EU-a i da je to trgovanje, kao prekogranična nezakonita aktivnost, važno područje za suradnju sa zemljama izvan Zajednice; s tim u vezi pozdravlja to što su na zahtjev Vijeća Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) sastavile paket informacija o aktivnostima koje se provode u cilju suzbijanja trgovanja ljudima u prioritetnim zemljama i regijama te popis alata i instrumenata kojima raspolažu EU i države članice, uključujući vanjske politike koje se bave tim trgovanjem, i projekata koje u tom području financiraju EU i države članice; poziva države članice na suradnju s Komisijom i ESVD-om u borbi protiv trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

12.

ističe da pravni i politički okvir EU-a o trgovanju ljudima obuhvaća unutarnju i vanjsku dimenziju, priznajući da je borba protiv trgovanja ljudima, koje predstavlja teško kršenje ljudskih prava, jasan cilj vanjskog djelovanja EU-a; također naglašava da su zemlje izvan EU-a često zemlje porijekla i tranzitne zemlje za trgovanje ljudima unutar EU-a i da je to trgovanje, kao prekogranična nezakonita aktivnost, važno područje za suradnju sa zemljama izvan Zajednice; s tim u vezi pozdravlja to što su na zahtjev Vijeća Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) sastavile paket informacija o aktivnostima koje se provode u cilju suzbijanja trgovanja ljudima u prioritetnim zemljama i regijama te popis alata i instrumenata kojima raspolažu EU i države članice, uključujući vanjske politike koje se bave tim trgovanjem, i projekata koje u tom području financiraju EU i države članice; poziva države članice na suradnju s Komisijom i ESVD-om u borbi protiv trgovanja ljudima;

| 13. | smatra da su tražitelji azila, izbjeglice i migranti posebno izloženi trgovanju ljudima i da bi posebnu pažnju trebalo posvetiti trgovanju ženama, djecom i drugim ugroženim skupinama; poziva Komisiju i države članice da istraže vezu između sve većeg broja pristiglih izbjeglica i trgovanja ljudima; poziva države članice da snažnije surađuju, među ostalim i u centrima za prihvat i registraciju, kako bi se utvrdile moguće žrtve i upotrijebila sva sredstva za borbu protiv trgovaca ljudima i krijumčara, među ostalim i boljim prikupljanjem podataka te osiguranjem poštovanja postojećih zaštitnih standarda; podsjeća na ulogu agencija i mreža EU-a u pogledu rane identifikacije žrtava na granicama EU-a i borbe protiv trgovanja ljudima te u tom kontekstu naglašava potrebu za snažnijom suradnjom Europola, Eurojusta, nacionalnih tijela i trećih zemalja, uz upotrebu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije (ECRIS); poziva na dodjeljivanje više resursa agencijama za pravosuđe i unutarnje poslove (agencije PUP-a) kako bi se omogućilo imenovanje službenika agencija osposobljenih za prilagođeno postupanje s osobama ovisno o rodu, posebno u onim državama članicama koje se suočavaju s velikim miješanim migracijskim tokovima; novi pristup temeljen na centrima za prihvat i registraciju koji je naveden u Migracijskom programu ne bi se smio ograničiti na brzu obradu i rješavanje neriješenih predmeta, nego bi trebao uključivati razmjernu sastavnicu za suzbijanje trgovanja ljudima usmjerenu na djelotvorno upućivanje mogućih žrtava odgovarajućim službama; |
| --- | --- |

13.

smatra da su tražitelji azila, izbjeglice i migranti posebno izloženi trgovanju ljudima i da bi posebnu pažnju trebalo posvetiti trgovanju ženama, djecom i drugim ugroženim skupinama; poziva Komisiju i države članice da istraže vezu između sve većeg broja pristiglih izbjeglica i trgovanja ljudima; poziva države članice da snažnije surađuju, među ostalim i u centrima za prihvat i registraciju, kako bi se utvrdile moguće žrtve i upotrijebila sva sredstva za borbu protiv trgovaca ljudima i krijumčara, među ostalim i boljim prikupljanjem podataka te osiguranjem poštovanja postojećih zaštitnih standarda; podsjeća na ulogu agencija i mreža EU-a u pogledu rane identifikacije žrtava na granicama EU-a i borbe protiv trgovanja ljudima te u tom kontekstu naglašava potrebu za snažnijom suradnjom Europola, Eurojusta, nacionalnih tijela i trećih zemalja, uz upotrebu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije (ECRIS); poziva na dodjeljivanje više resursa agencijama za pravosuđe i unutarnje poslove (agencije PUP-a) kako bi se omogućilo imenovanje službenika agencija osposobljenih za prilagođeno postupanje s osobama ovisno o rodu, posebno u onim državama članicama koje se suočavaju s velikim miješanim migracijskim tokovima; novi pristup temeljen na centrima za prihvat i registraciju koji je naveden u Migracijskom programu ne bi se smio ograničiti na brzu obradu i rješavanje neriješenih predmeta, nego bi trebao uključivati razmjernu sastavnicu za suzbijanje trgovanja ljudima usmjerenu na djelotvorno upućivanje mogućih žrtava odgovarajućim službama;

| 14. | poziva države članice da kritički ocijene svoj sustav registracije izbjeglica te relevantnih službi i struktura za pružanje skrbi s obzirom na to da je ta skupina, a posebno maloljetnici bez pratnje, osobito izložena iskorištavanju od strane kriminalnih skupina i kasnije trgovanju ljudima; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice da kritički ocijene svoj sustav registracije izbjeglica te relevantnih službi i struktura za pružanje skrbi s obzirom na to da je ta skupina, a posebno maloljetnici bez pratnje, osobito izložena iskorištavanju od strane kriminalnih skupina i kasnije trgovanju ljudima;

| 15. | smatra da je posebnu pažnju potrebno posvetiti stanju transrodnih žrtava koje se često zbog svog rodnog identiteta suočavaju s diskriminacijom, stigmatizacijom i prijetnjama nasiljem; mišljenja je da bi se transrodne osobe trebale smatrati ugroženom skupinom jer su posebno često meta trgovaca ljudima; smatra da bi države članice taj faktor izloženosti riziku trebale uzeti u obzir u okviru provedbe individualnih procjena rizika kako bi se žrtvama trgovanja ljudima zajamčila primjerena zaštita i skrb; poziva države članice da službenicima koji će vrlo vjerojatno doći u kontakt sa žrtvama ili potencijalnim žrtvama trgovanja ljudima pruže odgovarajuće osposobljavanje o posebnostima transrodnih žrtava, kako bi ih mogli proaktivnije prepoznati i prilagoditi usluge pomoći njihovim potrebama; |
| --- | --- |

15.

smatra da je posebnu pažnju potrebno posvetiti stanju transrodnih žrtava koje se često zbog svog rodnog identiteta suočavaju s diskriminacijom, stigmatizacijom i prijetnjama nasiljem; mišljenja je da bi se transrodne osobe trebale smatrati ugroženom skupinom jer su posebno često meta trgovaca ljudima; smatra da bi države članice taj faktor izloženosti riziku trebale uzeti u obzir u okviru provedbe individualnih procjena rizika kako bi se žrtvama trgovanja ljudima zajamčila primjerena zaštita i skrb; poziva države članice da službenicima koji će vrlo vjerojatno doći u kontakt sa žrtvama ili potencijalnim žrtvama trgovanja ljudima pruže odgovarajuće osposobljavanje o posebnostima transrodnih žrtava, kako bi ih mogli proaktivnije prepoznati i prilagoditi usluge pomoći njihovim potrebama;

Rodna perspektiva u sprečavanju trgovanja ljudima

| 16. | naglašava da su u skladu s člankom 11. Direktive države članice dužne uspostaviti mehanizme kojima će se osigurati rano otkrivanje žrtava te pomoć i potpora žrtvama, u suradnji s odgovarajućim organizacijama za potporu; naglašava potrebu za pristupom utemeljenim na četirima ključnim strategijama: prevenciji, kaznenom progonu, zaštiti žrtava i partnerstvu na više razina; |
| --- | --- |

16.

naglašava da su u skladu s člankom 11. Direktive države članice dužne uspostaviti mehanizme kojima će se osigurati rano otkrivanje žrtava te pomoć i potpora žrtvama, u suradnji s odgovarajućim organizacijama za potporu; naglašava potrebu za pristupom utemeljenim na četirima ključnim strategijama: prevenciji, kaznenom progonu, zaštiti žrtava i partnerstvu na više razina;

| 17. | poziva države članice na to da suzbijaju nekažnjivost, da trgovanje ljudima proglase kaznenim djelom i da osiguraju da se počinitelji privedu pravdi te da se postrože sankcije; stoga potiče države članice da ratificiraju sve mjerodavne međunarodne instrumente, sporazume i pravne obveze kojima će se uložiti napori u borbu protiv trgovanja ljudima, ne bi li bila uspješnija, usklađenija i dosljednija, uključujući Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice na to da suzbijaju nekažnjivost, da trgovanje ljudima proglase kaznenim djelom i da osiguraju da se počinitelji privedu pravdi te da se postrože sankcije; stoga potiče države članice da ratificiraju sve mjerodavne međunarodne instrumente, sporazume i pravne obveze kojima će se uložiti napori u borbu protiv trgovanja ljudima, ne bi li bila uspješnija, usklađenija i dosljednija, uključujući Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima;

| 18. | poziva na dosljedan pristup progonu kaznenih djela povezanih s trgovanjem ljudima i traži od država članica da pojačaju svoje istražne radnje i kazneni progon; u tom pogledu poziva države članice da pojačaju prekograničnu suradnju s mjerodavnim agencijama EU-a; |
| --- | --- |

18.

poziva na dosljedan pristup progonu kaznenih djela povezanih s trgovanjem ljudima i traži od država članica da pojačaju svoje istražne radnje i kazneni progon; u tom pogledu poziva države članice da pojačaju prekograničnu suradnju s mjerodavnim agencijama EU-a;

| 19. | podsjeća da žene i djeca mogu biti prisiljeni na seksualni odnos u zamjenu za zaštitu, kako bi preživjeli, nastavili svojom migracijskom rutom i kako bi se prehranili; ističe da se žene i djeca koji se upuštaju u seks u zamjenu za preživljavanje ne smatraju žrtvama trgovanja ljudima, zbog čega ne mogu primiti potrebnu pomoć; |
| --- | --- |

19.

podsjeća da žene i djeca mogu biti prisiljeni na seksualni odnos u zamjenu za zaštitu, kako bi preživjeli, nastavili svojom migracijskom rutom i kako bi se prehranili; ističe da se žene i djeca koji se upuštaju u seks u zamjenu za preživljavanje ne smatraju žrtvama trgovanja ljudima, zbog čega ne mogu primiti potrebnu pomoć;

| 20. | naglašava da je za sprečavanje trgovanja ljudima i krijumčarenja ljudi važno uspostaviti sigurne kanale za zakonitu migraciju za žene i djecu (na primjer, s pomoću humanitarnih viza); također ističe da je važno u zemljama odredišta osigurati da migrantice kojima je dodijeljeno pravo boravka u tim zemljama imaju pristup ponajprije nastavi jezika i drugim sredstvima društvene integracije, obrazovanja i stručnog usavršavanja, kako bi mogle uživati svoja građanska prava; |
| --- | --- |

20.

naglašava da je za sprečavanje trgovanja ljudima i krijumčarenja ljudi važno uspostaviti sigurne kanale za zakonitu migraciju za žene i djecu (na primjer, s pomoću humanitarnih viza); također ističe da je važno u zemljama odredišta osigurati da migrantice kojima je dodijeljeno pravo boravka u tim zemljama imaju pristup ponajprije nastavi jezika i drugim sredstvima društvene integracije, obrazovanja i stručnog usavršavanja, kako bi mogle uživati svoja građanska prava;

| 21. | poziva države članice da organiziraju dobro strukturirane razgovore sa žrtvama, da im pomognu u preciznoj rekonstrukciji činjenica, a da istovremeno ne vrše psihološki pritisak na žrtve, koje su već ionako prestrašene i zbunjene; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice da organiziraju dobro strukturirane razgovore sa žrtvama, da im pomognu u preciznoj rekonstrukciji činjenica, a da istovremeno ne vrše psihološki pritisak na žrtve, koje su već ionako prestrašene i zbunjene;

| 22. | naglašava da se u sklopu svih napora u suzbijanju trgovanja ljudima mora uspostaviti ravnoteža između usmjerenosti na kazneni progon i odgovornosti u pogledu zaštite žrtava; napominje da pružanje potpore žrtvama ima važnu ulogu u sprečavanju trgovanja ljudima s obzirom na to da se žrtve kojima je pružena odgovarajuća potpora lakše oporavljaju od traume zbog proživljenog iskustva, pomažu u kaznenom progonu počinitelja, izradi programa prevencije i donošenju informiranih političkih odluka te ne postaju ponovno žrtvama trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

22.

naglašava da se u sklopu svih napora u suzbijanju trgovanja ljudima mora uspostaviti ravnoteža između usmjerenosti na kazneni progon i odgovornosti u pogledu zaštite žrtava; napominje da pružanje potpore žrtvama ima važnu ulogu u sprečavanju trgovanja ljudima s obzirom na to da se žrtve kojima je pružena odgovarajuća potpora lakše oporavljaju od traume zbog proživljenog iskustva, pomažu u kaznenom progonu počinitelja, izradi programa prevencije i donošenju informiranih političkih odluka te ne postaju ponovno žrtvama trgovanja ljudima;

| 23. | naglašava da internet ima ključnu ulogu u olakšavanju trgovanja ljudima i da time povećava izazove u borbi protiv ovog teškog oblika organiziranog kriminala; osuđuje činjenicu da se internet sve više koristi za vrbovanje žrtava, u EU-u i izvan njega, i to s pomoću lažnih ponuda za zapošljavanje, za oglašavanje usluga koje se pružaju kroz iskorištavanje žrtava i za razmjenu informacija među kriminalnim mrežama; poziva države članice da osiguraju da se to uzme u obzir u njihovim mjerodavnim politikama za suzbijanje trgovanja ljudima te da tijela kaznenog progona koja se bave kibertehnologijom imaju stručna znanja u području rodne ravnopravnosti potrebna za sprečavanje i učinkovito suzbijanje svih oblika toga kaznenog djela, a posebno u slučajevima u kojima je krajnji cilj seksualno iskorištavanje; ističe da se nove tehnologije, društveni mediji i internet također trebaju upotrebljavati za širenje dobrih praksi u suzbijanju trgovanja ljudima, podizanje razine osviještenosti i upozoravanje mogućih žrtava na opasnost od trgovanja ljudima; u tom kontekstu poziva Komisiju da dodatno istraži ulogu interneta u trgovanju ljudima i da o tome propisno obavještava Parlament; |
| --- | --- |

23.

naglašava da internet ima ključnu ulogu u olakšavanju trgovanja ljudima i da time povećava izazove u borbi protiv ovog teškog oblika organiziranog kriminala; osuđuje činjenicu da se internet sve više koristi za vrbovanje žrtava, u EU-u i izvan njega, i to s pomoću lažnih ponuda za zapošljavanje, za oglašavanje usluga koje se pružaju kroz iskorištavanje žrtava i za razmjenu informacija među kriminalnim mrežama; poziva države članice da osiguraju da se to uzme u obzir u njihovim mjerodavnim politikama za suzbijanje trgovanja ljudima te da tijela kaznenog progona koja se bave kibertehnologijom imaju stručna znanja u području rodne ravnopravnosti potrebna za sprečavanje i učinkovito suzbijanje svih oblika toga kaznenog djela, a posebno u slučajevima u kojima je krajnji cilj seksualno iskorištavanje; ističe da se nove tehnologije, društveni mediji i internet također trebaju upotrebljavati za širenje dobrih praksi u suzbijanju trgovanja ljudima, podizanje razine osviještenosti i upozoravanje mogućih žrtava na opasnost od trgovanja ljudima; u tom kontekstu poziva Komisiju da dodatno istraži ulogu interneta u trgovanju ljudima i da o tome propisno obavještava Parlament;

| 24. | izražava žaljenje što je identifikacija žrtava i dalje jedan od najtežih i nedovršenih aspekata provedbe, no naglašava da se time ne umanjuje odgovornost država članica da zaštite tu ugroženu skupinu ljudi; naglašava da zbog prisilne i obmanjujuće prirode zločina žrtve možda neće uvidjeti vlastitu ugroženost; naglašava da su radnje koje su žrtve trgovanja ljudima prisiljene obavljati kaznena djela u nekim državama članicama, što u nekim slučajevima narušava povjerenje između žrtava i vlasti; napominje da se Direktivom 2011/36/EU zabranjuje kazneni progon žrtava trgovanja ljudima; poziva države članice da provedu članke od 11. do 17. Direktive koji se tiču pružanja podrške žrtvama trgovanja ljudima uz upotrebu pristupa utemeljenog na rodnoj perspektivi (posebno povećanjem broja utočišta za žrtve i jačanjem programa za ponovnu integraciju žrtava u društvo) te da u potpunosti primijene Direktivu 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela kako bi se zajamčila primjerena podrška i pomoć žrtvama trgovanja ljudima, među ostalim i u pogledu prava na boravak i pristup tržištu rada u državi članici u koju je žrtva dovedena; naglašava da te odredbe ne bi smjele biti uvjetovane podnošenjem pritužbi od strane žrtava ni njihovom suradnjom u kaznenoj istrazi; poziva Komisiju da pojača razmjenu dobrih praksi u području zaštite žrtava; |
| --- | --- |

24.

izražava žaljenje što je identifikacija žrtava i dalje jedan od najtežih i nedovršenih aspekata provedbe, no naglašava da se time ne umanjuje odgovornost država članica da zaštite tu ugroženu skupinu ljudi; naglašava da zbog prisilne i obmanjujuće prirode zločina žrtve možda neće uvidjeti vlastitu ugroženost; naglašava da su radnje koje su žrtve trgovanja ljudima prisiljene obavljati kaznena djela u nekim državama članicama, što u nekim slučajevima narušava povjerenje između žrtava i vlasti; napominje da se Direktivom 2011/36/EU zabranjuje kazneni progon žrtava trgovanja ljudima; poziva države članice da provedu članke od 11. do 17. Direktive koji se tiču pružanja podrške žrtvama trgovanja ljudima uz upotrebu pristupa utemeljenog na rodnoj perspektivi (posebno povećanjem broja utočišta za žrtve i jačanjem programa za ponovnu integraciju žrtava u društvo) te da u potpunosti primijene Direktivu 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela kako bi se zajamčila primjerena podrška i pomoć žrtvama trgovanja ljudima, među ostalim i u pogledu prava na boravak i pristup tržištu rada u državi članici u koju je žrtva dovedena; naglašava da te odredbe ne bi smjele biti uvjetovane podnošenjem pritužbi od strane žrtava ni njihovom suradnjom u kaznenoj istrazi; poziva Komisiju da pojača razmjenu dobrih praksi u području zaštite žrtava;

| 25. | ističe da nevladine organizacije i pojedinci koji rade na pružanju pomoći žrtvama trgovanja ljudima i njihovoj zaštiti ne bi trebali odgovarati za kaznena djela; |
| --- | --- |

25.

ističe da nevladine organizacije i pojedinci koji rade na pružanju pomoći žrtvama trgovanja ljudima i njihovoj zaštiti ne bi trebali odgovarati za kaznena djela;

| 26. | strogo je kritičan prema činjenici da korištenje uslugama osoba koje su bile žrtve trgovanja ljudima i dalje nije kazneno djelo u svim državama članicama, no uviđa da je u pravosudnom okviru teško dokazati nečije prethodno znanje, i smatra da bi to bio važan korak prema priznavanju težine tog zločina, čime bi se pružio stvarni okvir za sprečavanje trgovanja ljudima i zaustavljanje kulture nekažnjavanja; |
| --- | --- |

26.

strogo je kritičan prema činjenici da korištenje uslugama osoba koje su bile žrtve trgovanja ljudima i dalje nije kazneno djelo u svim državama članicama, no uviđa da je u pravosudnom okviru teško dokazati nečije prethodno znanje, i smatra da bi to bio važan korak prema priznavanju težine tog zločina, čime bi se pružio stvarni okvir za sprečavanje trgovanja ljudima i zaustavljanje kulture nekažnjavanja;

| 27. | poziva države članice da uvedu stroge kaznenopravne sankcije za ona kaznena djela koja uključuju trgovanje ljudima, moderno ropstvo i izrabljivanje te da kaznenim djelom proglase svjesno korištenje uslugama žrtava trgovanja ljudima, među ostalim i žrtava trgovanja ljudima u svrhu prostitucije, iskorištavanje prostitucije drugih ili druge oblike seksualnog iskorištavanja, prisilni rad ili usluge, uključujući prošenje, ropstvo ili radnje slične ropstvu, služenje ili iskorištavanje kaznenih djela ili odstranjivanje organa; napominje mali broj kaznenih postupaka i osuđujućih presuda u vezi s kaznenim djelom trgovanja ljudima na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice da uvedu stroge kaznenopravne sankcije za ona kaznena djela koja uključuju trgovanje ljudima, moderno ropstvo i izrabljivanje te da kaznenim djelom proglase svjesno korištenje uslugama žrtava trgovanja ljudima, među ostalim i žrtava trgovanja ljudima u svrhu prostitucije, iskorištavanje prostitucije drugih ili druge oblike seksualnog iskorištavanja, prisilni rad ili usluge, uključujući prošenje, ropstvo ili radnje slične ropstvu, služenje ili iskorištavanje kaznenih djela ili odstranjivanje organa; napominje mali broj kaznenih postupaka i osuđujućih presuda u vezi s kaznenim djelom trgovanja ljudima na nacionalnoj razini;

| 28. | napominje da su policijske službe glavni izvor informacija za registraciju žrtava, što ukazuje na potrebu za dovoljnim ljudskim i financijskim resursima, uključujući ciljano i stručno osposobljavanje pripadnika tijela kaznenog progona, te većom rodnom uravnoteženošću među osobljem; naglašava činjenicu da registracija žrtava trgovanja ljudima u zatvorima i centrima za pritvor u nekim državama članicama ukazuje na nedostatke u sustavu i manjkavo znanje uključenih stručnjaka; ustraje u tome da države članice EU-a moraju djelotvorno provoditi zakone protiv trgovanja ljudima te također naglašava se da za bolju identifikaciju žrtava i bolje razumijevanje prikrivenih načina trgovanja, kaznenopravni sustav mora više usredotočiti na dinamiku iskorištavanja i primjenu prava; u tom kontekstu napominje da bi u skladu s Uredbom (EU) 2015/2219 CEPOL trebao promicati zajedničko poštovanje i razumijevanje temeljnih prava u izvršavanju zakona, uključujući prava žrtava, potporu žrtvama i njihovu zaštitu; |
| --- | --- |

28.

napominje da su policijske službe glavni izvor informacija za registraciju žrtava, što ukazuje na potrebu za dovoljnim ljudskim i financijskim resursima, uključujući ciljano i stručno osposobljavanje pripadnika tijela kaznenog progona, te većom rodnom uravnoteženošću među osobljem; naglašava činjenicu da registracija žrtava trgovanja ljudima u zatvorima i centrima za pritvor u nekim državama članicama ukazuje na nedostatke u sustavu i manjkavo znanje uključenih stručnjaka; ustraje u tome da države članice EU-a moraju djelotvorno provoditi zakone protiv trgovanja ljudima te također naglašava se da za bolju identifikaciju žrtava i bolje razumijevanje prikrivenih načina trgovanja, kaznenopravni sustav mora više usredotočiti na dinamiku iskorištavanja i primjenu prava; u tom kontekstu napominje da bi u skladu s Uredbom (EU) 2015/2219 CEPOL trebao promicati zajedničko poštovanje i razumijevanje temeljnih prava u izvršavanju zakona, uključujući prava žrtava, potporu žrtvama i njihovu zaštitu;

| 29. | poziva Europol i nacionalne policijske snage da daju veći prioritet i dodijele više resursa kaznenom progonu osoba koje olakšavaju trgovanje ljudima, pridajući posebnu pozornost podizanju razine osviještenosti policijskih snaga i opće javnosti o novim oblicima trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

29.

poziva Europol i nacionalne policijske snage da daju veći prioritet i dodijele više resursa kaznenom progonu osoba koje olakšavaju trgovanje ljudima, pridajući posebnu pozornost podizanju razine osviještenosti policijskih snaga i opće javnosti o novim oblicima trgovanja ljudima;

| 30. | poziva Europol i države članice da pojačaju svoje djelovanje u cilju borbe protiv vrbovatelja, bilo proaktivnim pristupom bilo na temelju iskaza žrtve u skladu s člankom 9. Direktive 2011/36/EU; naglašava da se vrbovatelji koriste raznim kanalima za vrbovanje, među ostalim i društvenim mrežama i internetskim stranicama (internetskim agencijama za zapošljavanje); poziva Komisiju da mandat jedinice Europske unije za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (EU IRU), osnovane u sklopu Europola, proširi na borbu protiv trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

30.

poziva Europol i države članice da pojačaju svoje djelovanje u cilju borbe protiv vrbovatelja, bilo proaktivnim pristupom bilo na temelju iskaza žrtve u skladu s člankom 9. Direktive 2011/36/EU; naglašava da se vrbovatelji koriste raznim kanalima za vrbovanje, među ostalim i društvenim mrežama i internetskim stranicama (internetskim agencijama za zapošljavanje); poziva Komisiju da mandat jedinice Europske unije za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (EU IRU), osnovane u sklopu Europola, proširi na borbu protiv trgovanja ljudima;

| 31. | poziva Komisiju da ocijeni djelotvornost suradnje između država članica i Europola u borbi protiv trgovanja ljudima; naglašava važnost sustavne razmjene podataka i punjenja europskih baza podataka koje u tu svrhu provode sve države članice, a u koje se u prvom redu ubrajaju baze podataka Europola Focal Point Phoenix i Focal Point Twins; ističe da je nužno da službenici granične i obalne straže imaju pristup bazama podataka Europola; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da ocijeni djelotvornost suradnje između država članica i Europola u borbi protiv trgovanja ljudima; naglašava važnost sustavne razmjene podataka i punjenja europskih baza podataka koje u tu svrhu provode sve države članice, a u koje se u prvom redu ubrajaju baze podataka Europola Focal Point Phoenix i Focal Point Twins; ističe da je nužno da službenici granične i obalne straže imaju pristup bazama podataka Europola;

| 32. | napominje da se žrtve iskorištavaju na različite načine te da se metodom njihove identifikacije uporabom „kontrolnog popisa” pokazatelja može kočiti službena identifikacija, što pak može imati učinak na pristup žrtava uslugama, pomoći i zaštiti; |
| --- | --- |

32.

napominje da se žrtve iskorištavaju na različite načine te da se metodom njihove identifikacije uporabom „kontrolnog popisa” pokazatelja može kočiti službena identifikacija, što pak može imati učinak na pristup žrtava uslugama, pomoći i zaštiti;

| 33. | naglašava da se zakoni moraju promijeniti na način da žrtvama trgovanja ljudima prizna da imaju prava u očima zakona kako bi ih se potaknulo da se obrate vlastima i prijave svoju situaciju, što doprinosi ranoj identifikaciji žrtava; ističe da žrtve trgovanja ljudima moraju imati pravo na pomoć i zaštitu; naglašava da socijalnim i zdravstvenim radnicima i imigracijskim službama treba dati veće ovlasti da odrede što je trgovanje ljudima i tko ima zakonsko pravo na pomoć i zaštitu; |
| --- | --- |

33.

naglašava da se zakoni moraju promijeniti na način da žrtvama trgovanja ljudima prizna da imaju prava u očima zakona kako bi ih se potaknulo da se obrate vlastima i prijave svoju situaciju, što doprinosi ranoj identifikaciji žrtava; ističe da žrtve trgovanja ljudima moraju imati pravo na pomoć i zaštitu; naglašava da socijalnim i zdravstvenim radnicima i imigracijskim službama treba dati veće ovlasti da odrede što je trgovanje ljudima i tko ima zakonsko pravo na pomoć i zaštitu;

| 34. | traži bolju provedbu i praćenje članka 8. Direktive 2011/36/EU kako bi se osiguralo da se nad žrtvama trgovanja ljudima ne provodi kazneni progon i ne primjenjuju sankcije ili kazne, te naglašava da to uključuje neprimjenu sankcija ili kazni na osobe koje se bave prostitucijom i nekažnjavanje za nezakonit ulazak ili boravak u tranzitnim zemljama ili zemljama odredišta; |
| --- | --- |

34.

traži bolju provedbu i praćenje članka 8. Direktive 2011/36/EU kako bi se osiguralo da se nad žrtvama trgovanja ljudima ne provodi kazneni progon i ne primjenjuju sankcije ili kazne, te naglašava da to uključuje neprimjenu sankcija ili kazni na osobe koje se bave prostitucijom i nekažnjavanje za nezakonit ulazak ili boravak u tranzitnim zemljama ili zemljama odredišta;

| 35. | sa zabrinutošću napominje da postoje dokazi o tome da se neke žrtve trgovanja ljudima uhićuju i deportiraju, umjesto da im se omogući pristup pomoći koja im je potrebna te njihovim pravima kao žrtvama i da im se u tome pomogne, kao što bi to trebao biti slučaj u skladu s Direktivom 2004/81/EZ; |
| --- | --- |

35.

sa zabrinutošću napominje da postoje dokazi o tome da se neke žrtve trgovanja ljudima uhićuju i deportiraju, umjesto da im se omogući pristup pomoći koja im je potrebna te njihovim pravima kao žrtvama i da im se u tome pomogne, kao što bi to trebao biti slučaj u skladu s Direktivom 2004/81/EZ;

| 36. | poziva Komisiju da sastavi smjernice na temelju najboljih praksi u svrhu obuke stručnjaka za pitanja rodne ravnopravnosti i njihova uključivanja u aktivnosti tijela kaznenog progona diljem EU-a; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da sastavi smjernice na temelju najboljih praksi u svrhu obuke stručnjaka za pitanja rodne ravnopravnosti i njihova uključivanja u aktivnosti tijela kaznenog progona diljem EU-a;

| 37. | poziva države članice da surađuju u izradi boljih smjernica za identifikaciju žrtava trgovanja ljudima, što može pomoći konzularnim službama i službenicima graničnog nadzora u obavljanju tog zadatka; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice da surađuju u izradi boljih smjernica za identifikaciju žrtava trgovanja ljudima, što može pomoći konzularnim službama i službenicima graničnog nadzora u obavljanju tog zadatka;

| 38. | ističe važnost „praćenja novca” kao ključne strategije za istraživanje i kazneni progon mreža organiziranog kriminala koje profitiraju od trgovine ljudima te poziva Europol i Eurojust da osnaže svoje kapacitete u području borbe protiv trgovanja ljudima; poziva države članice da usko surađuju s Europolom, ali i međusobno, kako bi se istražili financijski aspekti i pranje novca u slučajevima trgovanja ljudima; naglašava da bi države članice trebale ojačati suradnju u zamrzavanju i pljenidbi imovine pojedinaca uključenih u trgovinu ljudima, jer bi to moglo biti djelotvorno sredstvo za pretvaranje trgovine ljudima iz djelatnosti niskog rizika i visokog profita u djelatnost visokog rizika i niskog profita; u tom kontekstu poziva države članice da se učinkovitije koriste svim raspoloživim sredstvima, kao što su uzajamno priznavanje sudskih presuda, zajednički istražni timovi i europski istražni nalog; smatra da bi se zaplijenjena imovina osoba optuženih za kazneno djelo trgovanja ljudima trebala upotrijebiti za pružanje potpore i nadoknade žrtvama trgovanja ljudima; također napominje da se golemim financijskim sredstvima iz trgovine ljudima i njihova izrabljivanja financiraju drugi oblici teških kaznenih djela; |
| --- | --- |

38.

ističe važnost „praćenja novca” kao ključne strategije za istraživanje i kazneni progon mreža organiziranog kriminala koje profitiraju od trgovine ljudima te poziva Europol i Eurojust da osnaže svoje kapacitete u području borbe protiv trgovanja ljudima; poziva države članice da usko surađuju s Europolom, ali i međusobno, kako bi se istražili financijski aspekti i pranje novca u slučajevima trgovanja ljudima; naglašava da bi države članice trebale ojačati suradnju u zamrzavanju i pljenidbi imovine pojedinaca uključenih u trgovinu ljudima, jer bi to moglo biti djelotvorno sredstvo za pretvaranje trgovine ljudima iz djelatnosti niskog rizika i visokog profita u djelatnost visokog rizika i niskog profita; u tom kontekstu poziva države članice da se učinkovitije koriste svim raspoloživim sredstvima, kao što su uzajamno priznavanje sudskih presuda, zajednički istražni timovi i europski istražni nalog; smatra da bi se zaplijenjena imovina osoba optuženih za kazneno djelo trgovanja ljudima trebala upotrijebiti za pružanje potpore i nadoknade žrtvama trgovanja ljudima; također napominje da se golemim financijskim sredstvima iz trgovine ljudima i njihova izrabljivanja financiraju drugi oblici teških kaznenih djela;

| 39. | poziva agencije za pravosuđe i unutarnje poslove (PUP), kao što su Eurojust, Europol, Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), Frontex, CEPOL i Europski potporni ured za azil (EASO) da razviju održiv program poboljšanja rodne uravnoteženosti u donošenju odluka povezanih s trgovinom ljudima; poziva na objavu podataka o zastupljenosti spolova u njihovim upravnim odborima i među osobljem, a zatim i održavanje rasprave s državama članicama o koristima pravednog zapošljavanja i napredovanja u službama za izvršavanje zakona i nadzor granica; također poziva na to da se među agencijama PUP-a u kojima su zaposleni uglavnom muškarci programi kao što je program Europola Female Factor (Ženski faktor) uvedu na periodičnoj, a ne na jednokratnoj osnovi; |
| --- | --- |

39.

poziva agencije za pravosuđe i unutarnje poslove (PUP), kao što su Eurojust, Europol, Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), Frontex, CEPOL i Europski potporni ured za azil (EASO) da razviju održiv program poboljšanja rodne uravnoteženosti u donošenju odluka povezanih s trgovinom ljudima; poziva na objavu podataka o zastupljenosti spolova u njihovim upravnim odborima i među osobljem, a zatim i održavanje rasprave s državama članicama o koristima pravednog zapošljavanja i napredovanja u službama za izvršavanje zakona i nadzor granica; također poziva na to da se među agencijama PUP-a u kojima su zaposleni uglavnom muškarci programi kao što je program Europola Female Factor (Ženski faktor) uvedu na periodičnoj, a ne na jednokratnoj osnovi;

| 40. | podsjeća na to da je osposobljavanje stručnjaka i službenika ključno za rano identificiranje potencijalnih žrtava i sprečavanje kaznenih djela; stoga poziva države članice da u cijelosti primijene članak 18. stavak 3. Direktive 2011/36/EU te da razmjenjuju primjere najbolje prakse, posebno pri izradi programa osposobljavanja kojima se uzima u obzir rodna perspektiva, a koji su namijenjeni osobama koje stupaju u kontakt sa žrtvama trgovanja ljudima u službenom svojstvu, uključujući policijske službenike i druge pripadnike sigurnosnih snaga, službenike na granici, suce, odvjetnike i druga sudska tijela, ključno medicinsko osoblje, socijalne radnike i psihologe; naglašava da bi to osposobljavanje trebalo uključivati razvoj razumijevanja rodno uvjetovanog nasilja i iskorištavanja, otkrivanje žrtava, postupak službene identifikacije i odgovarajuću pomoć žrtvama prilagođenu s obzirom na rod; |
| --- | --- |

40.

podsjeća na to da je osposobljavanje stručnjaka i službenika ključno za rano identificiranje potencijalnih žrtava i sprečavanje kaznenih djela; stoga poziva države članice da u cijelosti primijene članak 18. stavak 3. Direktive 2011/36/EU te da razmjenjuju primjere najbolje prakse, posebno pri izradi programa osposobljavanja kojima se uzima u obzir rodna perspektiva, a koji su namijenjeni osobama koje stupaju u kontakt sa žrtvama trgovanja ljudima u službenom svojstvu, uključujući policijske službenike i druge pripadnike sigurnosnih snaga, službenike na granici, suce, odvjetnike i druga sudska tijela, ključno medicinsko osoblje, socijalne radnike i psihologe; naglašava da bi to osposobljavanje trebalo uključivati razvoj razumijevanja rodno uvjetovanog nasilja i iskorištavanja, otkrivanje žrtava, postupak službene identifikacije i odgovarajuću pomoć žrtvama prilagođenu s obzirom na rod;

| 41. | poziva na veću pripremu i širenje publikacija za podizanje razine osviještenosti čiji je cilj unapređenje znanja unutar struka, kao što je priručnik „Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking” (Priručnik za konzularno i diplomatsko osoblje o pomoći žrtvama trgovanja ljudima i njihovoj zaštiti) (19); |
| --- | --- |

41.

poziva na veću pripremu i širenje publikacija za podizanje razine osviještenosti čiji je cilj unapređenje znanja unutar struka, kao što je priručnik „Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking” (Priručnik za konzularno i diplomatsko osoblje o pomoći žrtvama trgovanja ljudima i njihovoj zaštiti) (19);

| 42. | uviđa važnost razvoja dugoročnih veza između tijela kaznenog progona, pružatelja usluga, raznih dionika i žrtava kako bi se izgradilo povjerenje žrtava i udovoljilo njihovim potrebama na obazriv način; naglašava da organizacije za potporu žrtvama trebaju dostatna financijska sredstva za projekte te izražava zabrinutost da se mnoge organizacije, posebno organizacije žena, nalaze u teškoj situaciji zbog smanjenja financijskih sredstava; |
| --- | --- |

42.

uviđa važnost razvoja dugoročnih veza između tijela kaznenog progona, pružatelja usluga, raznih dionika i žrtava kako bi se izgradilo povjerenje žrtava i udovoljilo njihovim potrebama na obazriv način; naglašava da organizacije za potporu žrtvama trebaju dostatna financijska sredstva za projekte te izražava zabrinutost da se mnoge organizacije, posebno organizacije žena, nalaze u teškoj situaciji zbog smanjenja financijskih sredstava;

| 43. | naglašava da bi Komisija i države članice trebale usmjeriti svoja financijska sredstva na najprikladnijeg pružatelja usluga, na temelju potreba žrtava, uključujući posebne zahtjeve s obzirom na rodnu pripadnost i posebne zahtjeve djece, stručnost pružatelja usluga i njegova mogućnost da se uključi u pružanje dalekosežne i dugoročne pomoći i skrbi; |
| --- | --- |

43.

naglašava da bi Komisija i države članice trebale usmjeriti svoja financijska sredstva na najprikladnijeg pružatelja usluga, na temelju potreba žrtava, uključujući posebne zahtjeve s obzirom na rodnu pripadnost i posebne zahtjeve djece, stručnost pružatelja usluga i njegova mogućnost da se uključi u pružanje dalekosežne i dugoročne pomoći i skrbi;

| 44. | poziva države članice da aktivno uključe socijalne partnere, privatni sektor, sindikate i civilno društvo, osobito nevladine organizacije koje djeluju u suzbijanju trgovanja ljudima i pružanju pomoći žrtvama, u svoje inicijative za sprečavanje trgovanja ljudima, posebno u području radnog iskorištavanja, uključujući identifikaciju žrtava i aktivnosti podizanja razine osviještenosti; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice da aktivno uključe socijalne partnere, privatni sektor, sindikate i civilno društvo, osobito nevladine organizacije koje djeluju u suzbijanju trgovanja ljudima i pružanju pomoći žrtvama, u svoje inicijative za sprečavanje trgovanja ljudima, posebno u području radnog iskorištavanja, uključujući identifikaciju žrtava i aktivnosti podizanja razine osviještenosti;

| 45. | napominje da se, iako je seksualno iskorištavanje nezakonito u svim državama članicama, time ne sprečava trgovanje ljudima radi seksualnog iskorištavanja; poziva države članice da u cijelosti provedu Direktivu 2011/92/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece te dječje pornografije i da unaprijede suradnju policije i pravosuđa kako bi se spriječilo i suzbilo seksualno iskorištavanje djece; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama ispita kako potražnja za seksualnim uslugama potiče trgovanje ljudima, uključujući trgovanje djecom, i kako na najbolji način smanjiti tu potražnju; u tom kontekstu podsjeća na to da su države članice obvezne posvetiti posebnu pažnju djeci žrtvama trgovanja ljudima, uključujući maloljetnike bez pratnje iz trećih zemalja, te pružiti posebnu zaštitu djeci u kaznenopravnim postupcima, vodeći računa o tome da su najbolji interesi djeteta uvijek najvažniji; |
| --- | --- |

45.

napominje da se, iako je seksualno iskorištavanje nezakonito u svim državama članicama, time ne sprečava trgovanje ljudima radi seksualnog iskorištavanja; poziva države članice da u cijelosti provedu Direktivu 2011/92/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece te dječje pornografije i da unaprijede suradnju policije i pravosuđa kako bi se spriječilo i suzbilo seksualno iskorištavanje djece; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama ispita kako potražnja za seksualnim uslugama potiče trgovanje ljudima, uključujući trgovanje djecom, i kako na najbolji način smanjiti tu potražnju; u tom kontekstu podsjeća na to da su države članice obvezne posvetiti posebnu pažnju djeci žrtvama trgovanja ljudima, uključujući maloljetnike bez pratnje iz trećih zemalja, te pružiti posebnu zaštitu djeci u kaznenopravnim postupcima, vodeći računa o tome da su najbolji interesi djeteta uvijek najvažniji;

| 46. | napominje da bi se prikupljanje podataka o trgovanju djecom trebalo temeljiti na zajedničkoj definiciji fenomena toga kaznenog djela; također napominje da neke države članice smatraju trgovanje djecom zasebnim oblikom iskorištavanja, dok druge izjednačavaju dječje žrtve s odraslima, otežavajući tako mogućnost stvaranja sveobuhvatne obavještajne slike i definiranja najboljih istražnih odgovora na razini EU-a; |
| --- | --- |

46.

napominje da bi se prikupljanje podataka o trgovanju djecom trebalo temeljiti na zajedničkoj definiciji fenomena toga kaznenog djela; također napominje da neke države članice smatraju trgovanje djecom zasebnim oblikom iskorištavanja, dok druge izjednačavaju dječje žrtve s odraslima, otežavajući tako mogućnost stvaranja sveobuhvatne obavještajne slike i definiranja najboljih istražnih odgovora na razini EU-a;

| 47. | naglašava obvezu Komisije iz članka 23. stavka 2. Direktive da do 2016. dostavi izvješće u kojemu ocjenjuje utjecaj postojećih nacionalnih zakona kojima se kao kazneno djelo kažnjava svjesno korištenje uslugama žrtava trgovanja ljudima, kao i potrebu za daljnjim mjerama; ističe da se Komisija ne bi smjela oslanjati samo na izvješćivanje države članice, nego bi trebala i ocjenjivati usklađenost u okviru suradnje s civilnim društvom i ostalim relevantnim tijelima kao što je GRETA i izvješća za pojedinu zemlju koja izrađuju posebni predstavnik OESS-a za suzbijanje trgovanja ljudima i posebni izvjestitelj UN-a za trgovanje ljudima i suvremene oblike ropstva; |
| --- | --- |

47.

naglašava obvezu Komisije iz članka 23. stavka 2. Direktive da do 2016. dostavi izvješće u kojemu ocjenjuje utjecaj postojećih nacionalnih zakona kojima se kao kazneno djelo kažnjava svjesno korištenje uslugama žrtava trgovanja ljudima, kao i potrebu za daljnjim mjerama; ističe da se Komisija ne bi smjela oslanjati samo na izvješćivanje države članice, nego bi trebala i ocjenjivati usklađenost u okviru suradnje s civilnim društvom i ostalim relevantnim tijelima kao što je GRETA i izvješća za pojedinu zemlju koja izrađuju posebni predstavnik OESS-a za suzbijanje trgovanja ljudima i posebni izvjestitelj UN-a za trgovanje ljudima i suvremene oblike ropstva;

| 48. | napominje da nedostaje zajednički dogovor država članica o tome od čega se sastoji potražnja za iskorištavanjem te poziva Komisiju i države članice da predlože smjernice o kažnjavanju klijenata na temelju nordijskog modela, podižući istodobno razinu osviještenosti o svim oblicima trgovanja ljudima, posebno o seksualnom iskorištavanju te svraćajući pozornost na druge oblike iskorištavanja, kao što je služenje u domaćinstvima; |
| --- | --- |

48.

napominje da nedostaje zajednički dogovor država članica o tome od čega se sastoji potražnja za iskorištavanjem te poziva Komisiju i države članice da predlože smjernice o kažnjavanju klijenata na temelju nordijskog modela, podižući istodobno razinu osviještenosti o svim oblicima trgovanja ljudima, posebno o seksualnom iskorištavanju te svraćajući pozornost na druge oblike iskorištavanja, kao što je služenje u domaćinstvima;

| 49. | napominje da su određene skupine ljudi zbog veće ranjivosti izloženije opasnosti da postanu žrtvama trgovanja ljudima; međutim žali zbog činjenice da trgovanje ljudima postoji zato što postoji velika potražnja za proizvodima i uslugama utemeljenima na iskorištavanju ljudi, što je vrlo unosan oblik organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

49.

napominje da su određene skupine ljudi zbog veće ranjivosti izloženije opasnosti da postanu žrtvama trgovanja ljudima; međutim žali zbog činjenice da trgovanje ljudima postoji zato što postoji velika potražnja za proizvodima i uslugama utemeljenima na iskorištavanju ljudi, što je vrlo unosan oblik organiziranog kriminala;

| 50. | ističe podatke kojima se potvrđuje odvraćajući učinak koji je u Švedskoj imala kriminalizacija kupovanja seksualnih usluga; naglašava normativan učinak tog modela reguliranja i njegov potencijal za promjenu društvenih stavova u cilju smanjenja ukupne potražnje za uslugama koje pružaju žrtve trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

50.

ističe podatke kojima se potvrđuje odvraćajući učinak koji je u Švedskoj imala kriminalizacija kupovanja seksualnih usluga; naglašava normativan učinak tog modela reguliranja i njegov potencijal za promjenu društvenih stavova u cilju smanjenja ukupne potražnje za uslugama koje pružaju žrtve trgovanja ljudima;

| 51. | poziva države članice da u potpunosti provedu članak 18. stavak 4. Direktive i da razviju posebne strategije za smanjenje potražnje za trgovanjem ljudima radi seksualnog iskorištavanja, kao što su programi i planovi izlaza kako bi se ojačala i zaštitila prava osoba uključenih u prostituciju i smanjila njihova izloženost iskorištavanju, i kampanje za smanjenje potražnje za seksualnim uslugama žrtava trgovanja ljudima, imajući istodobno na umu da je reguliranje prostitucije u nadležnosti država članica; poziva Komisiju da dodatno ispita sve veze između potražnje za seksualnim uslugama i trgovanja ljudima; smatra da se smanjenje potražnje može postići zakonima koji teret kriminalizacije prenose s osoba koje prodaju seksualne usluge žrtava trgovanja ljudima na one koje ih kupuju; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice da u potpunosti provedu članak 18. stavak 4. Direktive i da razviju posebne strategije za smanjenje potražnje za trgovanjem ljudima radi seksualnog iskorištavanja, kao što su programi i planovi izlaza kako bi se ojačala i zaštitila prava osoba uključenih u prostituciju i smanjila njihova izloženost iskorištavanju, i kampanje za smanjenje potražnje za seksualnim uslugama žrtava trgovanja ljudima, imajući istodobno na umu da je reguliranje prostitucije u nadležnosti država članica; poziva Komisiju da dodatno ispita sve veze između potražnje za seksualnim uslugama i trgovanja ljudima; smatra da se smanjenje potražnje može postići zakonima koji teret kriminalizacije prenose s osoba koje prodaju seksualne usluge žrtava trgovanja ljudima na one koje ih kupuju;

| 52. | poziva EU da obrati pozornost na nove oblike trgovanja ljudima i njihova izrabljivanja, uključujući reproduktivno iskorištavanje i trgovanje novorođenom djecom, te da ih objelodani; |
| --- | --- |

52.

poziva EU da obrati pozornost na nove oblike trgovanja ljudima i njihova izrabljivanja, uključujući reproduktivno iskorištavanje i trgovanje novorođenom djecom, te da ih objelodani;

| 53. | sa zabrinutošću napominje da tek nekoliko država članica ima jasno definirane programe smanjenja potražnje i da su oni općenito usmjereni na trgovanje ljudima radi seksualnog iskorištavanja; poziva države članice da izrade programe smanjenja potražnje za sve oblike trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

53.

sa zabrinutošću napominje da tek nekoliko država članica ima jasno definirane programe smanjenja potražnje i da su oni općenito usmjereni na trgovanje ljudima radi seksualnog iskorištavanja; poziva države članice da izrade programe smanjenja potražnje za sve oblike trgovanja ljudima;

| 54. | napominje da se u određenim okolnostima lažni brakovi mogu smatrati oblikom trgovanja ljudima ako postoji element prisile ili iskorištavanja te da žrtvama uglavnom postaju žene, djevojke i djevojčice; |
| --- | --- |

54.

napominje da se u određenim okolnostima lažni brakovi mogu smatrati oblikom trgovanja ljudima ako postoji element prisile ili iskorištavanja te da žrtvama uglavnom postaju žene, djevojke i djevojčice;

| 55. | naglašava da napori u poboljšanju rodne ravnopravnosti pridonose sprečavanju trgovanja ljudima te bi stoga trebali obuhvaćati strategije za programe obrazovanja i osnaživanja žena, djevojaka i djevojčica kako bi se ojačao njihov položaj u društvu i kako bi se smanjio rizik od toga da postanu žrtvama trgovanja ljudima; poziva države članice da poduzmu više proaktivnih preventivnih mjera kao što su informativne aktivnosti i kampanje za podizanje razine osviještenosti, osposobljavanje posebno prilagođeno muškarcima, ciljane radionice za skupine posebno izložene riziku od trgovanja ljudima i obrazovne aktivnosti u školama, uključujući promicanje ravnopravnosti, borba protiv seksističkih stereotipa i rodno uvjetovanog nasilja, s obzirom na to da bi jednako postupanje trebalo biti cilj cjelokupnog društva; |
| --- | --- |

55.

naglašava da napori u poboljšanju rodne ravnopravnosti pridonose sprečavanju trgovanja ljudima te bi stoga trebali obuhvaćati strategije za programe obrazovanja i osnaživanja žena, djevojaka i djevojčica kako bi se ojačao njihov položaj u društvu i kako bi se smanjio rizik od toga da postanu žrtvama trgovanja ljudima; poziva države članice da poduzmu više proaktivnih preventivnih mjera kao što su informativne aktivnosti i kampanje za podizanje razine osviještenosti, osposobljavanje posebno prilagođeno muškarcima, ciljane radionice za skupine posebno izložene riziku od trgovanja ljudima i obrazovne aktivnosti u školama, uključujući promicanje ravnopravnosti, borba protiv seksističkih stereotipa i rodno uvjetovanog nasilja, s obzirom na to da bi jednako postupanje trebalo biti cilj cjelokupnog društva;

| 56. | naglašava učinkovitost programa za podizanje razine osviještenosti u poučavanju potrošača da odabiru proizvode trgovačkih društava koja jamče lanac opskrbe bez ropstva, ali napominje da to samo po sebi nije dovoljno kako bi se smanjila potražnja za trgovanjem ljudima; |
| --- | --- |

56.

naglašava učinkovitost programa za podizanje razine osviještenosti u poučavanju potrošača da odabiru proizvode trgovačkih društava koja jamče lanac opskrbe bez ropstva, ali napominje da to samo po sebi nije dovoljno kako bi se smanjila potražnja za trgovanjem ljudima;

| 57. | napominje da je u skladu s Direktivom 2009/52/EZ poslodavcima već zabranjeno zapošljavati državljane trećih zemalja koji nemaju pravo boravka u EU-u ili koristiti se njihovim uslugama znajući da su žrtve trgovanja ljudima; potvrđuje da državljani EU-a koji su žrtve trgovanja ljudima nisu obuhvaćeni tim zakonodavstvom; poziva države članice da osiguraju da su u njihovim nacionalnim zakonodavstvima državljani EU-a koji su žrtve trgovanja ljudima zaštićeni od radnog iskorištavanja te da postoje odgovarajuće sankcije; |
| --- | --- |

57.

napominje da je u skladu s Direktivom 2009/52/EZ poslodavcima već zabranjeno zapošljavati državljane trećih zemalja koji nemaju pravo boravka u EU-u ili koristiti se njihovim uslugama znajući da su žrtve trgovanja ljudima; potvrđuje da državljani EU-a koji su žrtve trgovanja ljudima nisu obuhvaćeni tim zakonodavstvom; poziva države članice da osiguraju da su u njihovim nacionalnim zakonodavstvima državljani EU-a koji su žrtve trgovanja ljudima zaštićeni od radnog iskorištavanja te da postoje odgovarajuće sankcije;

| 58. | podsjeća na to da je tijekom 2015. prema podacima Europola oko 10 000 djece bez pratnje nestalo od trenutka svojeg dolaska u EU i da bi ta djeca mogla biti žrtve trgovanja ljudima i izložena svim vrstama iskorištavanja i zlostavljanja; poziva države članice da u potpunosti provedu paket za azil i registriraju djecu pri njihovu dolasku kako bi se zajamčilo njihovo uključenje u sustave za zaštitu djece; poziva države članice da pojačaju razmjenu informacija kako bi se bolje zaštitili maloljetni migranti u Europi; |
| --- | --- |

58.

podsjeća na to da je tijekom 2015. prema podacima Europola oko 10 000 djece bez pratnje nestalo od trenutka svojeg dolaska u EU i da bi ta djeca mogla biti žrtve trgovanja ljudima i izložena svim vrstama iskorištavanja i zlostavljanja; poziva države članice da u potpunosti provedu paket za azil i registriraju djecu pri njihovu dolasku kako bi se zajamčilo njihovo uključenje u sustave za zaštitu djece; poziva države članice da pojačaju razmjenu informacija kako bi se bolje zaštitili maloljetni migranti u Europi;

| 59. | izražava zabrinutost zbog nedostatka podataka o Romkinjama i romskoj djeci kojima prijeti opasnost od prodaje radi pružanja prisilnih radnih i drugih usluga, uključujući prosjačenje; poziva Komisiju da pruži podatke o tome koliko je Romkinja i romske djece za koje je utvrđeno da su žrtve trgovanja ljudima primilo pomoć namijenjenu žrtvama i u kojim zemljama; |
| --- | --- |

59.

izražava zabrinutost zbog nedostatka podataka o Romkinjama i romskoj djeci kojima prijeti opasnost od prodaje radi pružanja prisilnih radnih i drugih usluga, uključujući prosjačenje; poziva Komisiju da pruži podatke o tome koliko je Romkinja i romske djece za koje je utvrđeno da su žrtve trgovanja ljudima primilo pomoć namijenjenu žrtvama i u kojim zemljama;

| 60. | naglašava da se prisilni brak može smatrati oblikom trgovanja ljudima ako ima obilježja iskorištavanja žrtve i poziva sve države članice da tu odrednicu uvrste u trgovanje ljudima; naglašava da iskorištavanje može biti seksualne naravi (bračno silovanje, prisilna prostitucija ili pornografija) ili ekonomske (prisilno obavljanje kućanskih poslova ili prisilno prosjačenje) i da prisilni brak može biti krajnji cilj trgovanja ljudima (prodaja žrtve radi udaje ili prinudnog sklapanja braka); naglašava da je vlastima taj oblik trgovanja teško otkriti jer se odvija u privatnosti; poziva države članice da osiguraju primjerene strukture za prihvat tih žrtava; poziva Komisiju da pojača razmjenu dobrih praksi u tom području; |
| --- | --- |

60.

naglašava da se prisilni brak može smatrati oblikom trgovanja ljudima ako ima obilježja iskorištavanja žrtve i poziva sve države članice da tu odrednicu uvrste u trgovanje ljudima; naglašava da iskorištavanje može biti seksualne naravi (bračno silovanje, prisilna prostitucija ili pornografija) ili ekonomske (prisilno obavljanje kućanskih poslova ili prisilno prosjačenje) i da prisilni brak može biti krajnji cilj trgovanja ljudima (prodaja žrtve radi udaje ili prinudnog sklapanja braka); naglašava da je vlastima taj oblik trgovanja teško otkriti jer se odvija u privatnosti; poziva države članice da osiguraju primjerene strukture za prihvat tih žrtava; poziva Komisiju da pojača razmjenu dobrih praksi u tom području;

| 61. | zabrinut je zbog sve raširenijeg fenomena zbližavanja sa žrtvama u cilju seksualnog iskorištavanja (sexual grooming); podsjeća na to da žrtve često emotivno ovise o počiniteljima, zbog čega su istrage otežane jer je te osobe teže identificirati kao žrtve trgovanja ljudima i nerijetko odbijaju svjedočiti protiv počinitelja; poziva Komisiju da pojača razmjenu dobrih praksi u tom području; poziva države članice da predvide poseban prihvat za te žrtve i da se pobrinu za to da tijela kaznenog progona i pravosudne službe priznaju njihov status žrtve, posebno kada je riječ o maloljetnim osobama, kako bi se izbjeglo to da ih se stigmatizira zbog devijantnog ponašanja; |
| --- | --- |

61.

zabrinut je zbog sve raširenijeg fenomena zbližavanja sa žrtvama u cilju seksualnog iskorištavanja (sexual grooming); podsjeća na to da žrtve često emotivno ovise o počiniteljima, zbog čega su istrage otežane jer je te osobe teže identificirati kao žrtve trgovanja ljudima i nerijetko odbijaju svjedočiti protiv počinitelja; poziva Komisiju da pojača razmjenu dobrih praksi u tom području; poziva države članice da predvide poseban prihvat za te žrtve i da se pobrinu za to da tijela kaznenog progona i pravosudne službe priznaju njihov status žrtve, posebno kada je riječ o maloljetnim osobama, kako bi se izbjeglo to da ih se stigmatizira zbog devijantnog ponašanja;

Rodna dimenzija pomoći i podrške žrtvama trgovanja ljudima i njihove zaštite

| 62. | zabrinut je da sve žrtve nemaju jednostavan pristup uslugama ili o njima nemaju saznanja; naglašava da ne smije postojati nikakva diskriminacija u pristupu tim uslugama; |
| --- | --- |

62.

zabrinut je da sve žrtve nemaju jednostavan pristup uslugama ili o njima nemaju saznanja; naglašava da ne smije postojati nikakva diskriminacija u pristupu tim uslugama;

| 63. | napominje da žrtve trgovanja ljudima trebaju specijalizirane usluge, uključujući pristup sigurnom kratkoročnom i dugoročnom smještaju, program zaštite svjedoka, zdravstvenu skrb i savjetovanje, usluge prevođenja i tumačenja, pravnu zaštitu, naknadu, pristup obrazovanju i osposobljavanju, uključujući učenje jezika zemlje u kojoj borave, posredovanje pri zapošljavanju, (ponovnu) integraciju, obiteljsko posredovanje i pomoć pri preseljenju, te da bi te usluge trebale biti dodatno prilagođene svakom pojedinačnom slučaju, uz pridavanje posebne pozornosti rodnoj perspektivi; |
| --- | --- |

63.

napominje da žrtve trgovanja ljudima trebaju specijalizirane usluge, uključujući pristup sigurnom kratkoročnom i dugoročnom smještaju, program zaštite svjedoka, zdravstvenu skrb i savjetovanje, usluge prevođenja i tumačenja, pravnu zaštitu, naknadu, pristup obrazovanju i osposobljavanju, uključujući učenje jezika zemlje u kojoj borave, posredovanje pri zapošljavanju, (ponovnu) integraciju, obiteljsko posredovanje i pomoć pri preseljenju, te da bi te usluge trebale biti dodatno prilagođene svakom pojedinačnom slučaju, uz pridavanje posebne pozornosti rodnoj perspektivi;

| 64. | naglašava da rodna dimenzija trgovanja ljudima uključuje obvezu država članica da se tim problemom bave kao oblikom nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama; ističe da se više pozornosti mora posvetiti dinamici iskorištavanja te dugoročnim emocionalnim i psihičkim posljedicama koje se s tim povezuju; traži od Komisije da sastavi europsku strategiju protiv rodno uvjetovanog nasilja koja će sadržavati zakonodavni prijedlog u vezi s problemom nasilja nad ženama koji bi uključivao trgovanje ljudima; |
| --- | --- |

64.

naglašava da rodna dimenzija trgovanja ljudima uključuje obvezu država članica da se tim problemom bave kao oblikom nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama; ističe da se više pozornosti mora posvetiti dinamici iskorištavanja te dugoročnim emocionalnim i psihičkim posljedicama koje se s tim povezuju; traži od Komisije da sastavi europsku strategiju protiv rodno uvjetovanog nasilja koja će sadržavati zakonodavni prijedlog u vezi s problemom nasilja nad ženama koji bi uključivao trgovanje ljudima;

| 65. | naglašava dobar rad niza vladinih službi i civilnog društva u identifikaciji žrtava trgovanja ljudima i pružanju pomoći i potpore žrtvama, iako taj rad nije jednako proveden u svim državama članicama niti kad je riječ o različitim oblicima trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

65.

naglašava dobar rad niza vladinih službi i civilnog društva u identifikaciji žrtava trgovanja ljudima i pružanju pomoći i potpore žrtvama, iako taj rad nije jednako proveden u svim državama članicama niti kad je riječ o različitim oblicima trgovanja ljudima;

| 66. | ističe da je potrebno zajamčiti odgovarajuće financiranje za neovisne nevladine organizacije i utočišta prilagođena s obzirom na rod kako bi se na odgovarajući način zadovoljile potrebe na svim točkama puta koji žrtve prolaze u zemljama odredišta te poduzimati preventivne mjere u relevantnim zemljama porijekla, tranzita i odredišta; |
| --- | --- |

66.

ističe da je potrebno zajamčiti odgovarajuće financiranje za neovisne nevladine organizacije i utočišta prilagođena s obzirom na rod kako bi se na odgovarajući način zadovoljile potrebe na svim točkama puta koji žrtve prolaze u zemljama odredišta te poduzimati preventivne mjere u relevantnim zemljama porijekla, tranzita i odredišta;

| 67. | poziva države članice da uspostave dežurne telefonske linije koje žrtve trgovanja ljudima i izrabljivanja mogu nazvati kako bi zatražile pomoć i savjete; napominje da su se takve dežurne telefonske linije pokazale uspješnima u drugim područjima kao što su radikalizacija ili otmica djece; |
| --- | --- |

67.

poziva države članice da uspostave dežurne telefonske linije koje žrtve trgovanja ljudima i izrabljivanja mogu nazvati kako bi zatražile pomoć i savjete; napominje da su se takve dežurne telefonske linije pokazale uspješnima u drugim područjima kao što su radikalizacija ili otmica djece;

| 68. | potiče države članice da žrtvama trgovanja ljudima zajamče pružanje usluga prilagođenih s obzirom na rod i koje su u skladu s njihovim potrebama te uzimajući u obzir sve potrebe koje bi mogle biti karakteristične za oblik trgovanja kojemu su te žrtve bile izložene; naglašava da iako većinu žrtava čine žene, djevojke i djevojčice, trebale bi postojati specijalizirane usluge za sve žrtve, na temelju rodne pripadnosti; |
| --- | --- |

68.

potiče države članice da žrtvama trgovanja ljudima zajamče pružanje usluga prilagođenih s obzirom na rod i koje su u skladu s njihovim potrebama te uzimajući u obzir sve potrebe koje bi mogle biti karakteristične za oblik trgovanja kojemu su te žrtve bile izložene; naglašava da iako većinu žrtava čine žene, djevojke i djevojčice, trebale bi postojati specijalizirane usluge za sve žrtve, na temelju rodne pripadnosti;

| 69. | ističe da se brojne žrtve seksualnog iskorištavanja drogira kako bi bile fizički i psihički ovisne; stoga poziva države članice da uspostave specijalizirane programe za pružanje potpore tim žrtvama i da pri poduzimanju kaznenopravnih mjera u pogledu trgovanja ljudima taj element prepoznaju kao otežavajuću okolnost; |
| --- | --- |

69.

ističe da se brojne žrtve seksualnog iskorištavanja drogira kako bi bile fizički i psihički ovisne; stoga poziva države članice da uspostave specijalizirane programe za pružanje potpore tim žrtvama i da pri poduzimanju kaznenopravnih mjera u pogledu trgovanja ljudima taj element prepoznaju kao otežavajuću okolnost;

| 70. | naglašava da su zbog kumulativnog učinka diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta osobe LGBTI posebno izložene riziku da postanu žrtve trgovanja ljudima; poziva države članice da pruže odgovor na potrebe svojstvene pripadnicima skupine LGBTI; poziva Komisiju da potiče razmjenu najboljih praksi u tom području; |
| --- | --- |

70.

naglašava da su zbog kumulativnog učinka diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta osobe LGBTI posebno izložene riziku da postanu žrtve trgovanja ljudima; poziva države članice da pruže odgovor na potrebe svojstvene pripadnicima skupine LGBTI; poziva Komisiju da potiče razmjenu najboljih praksi u tom području;

| 71. | naglašava važnost toga da sve države članice sustavno priznaju pravo na pristup sigurnim uslugama pobačaja za žrtve trgovanja ljudima čija je trudnoća posljedica njihova iskorištavanja; |
| --- | --- |

71.

naglašava važnost toga da sve države članice sustavno priznaju pravo na pristup sigurnim uslugama pobačaja za žrtve trgovanja ljudima čija je trudnoća posljedica njihova iskorištavanja;

| 72. | smatra da je potrebno proširiti područje primjene članka 11. stavka 5. Direktive 2011/36/EU kako bi se njime obuhvatila pomoć namijenjena budućoj integraciji (učenje jezika, upoznavanje kulture i zajednice itd.) u slučaju da žrtva, ovisno o okolnostima, može ishoditi boravišnu dozvolu; |
| --- | --- |

72.

smatra da je potrebno proširiti područje primjene članka 11. stavka 5. Direktive 2011/36/EU kako bi se njime obuhvatila pomoć namijenjena budućoj integraciji (učenje jezika, upoznavanje kulture i zajednice itd.) u slučaju da žrtva, ovisno o okolnostima, može ishoditi boravišnu dozvolu;

| 73. | poziva države članice da zajamče da državljani EU-a i trećih zemalja koji su žrtve trgovanja ljudima imaju pravo na boravišne dozvole; |
| --- | --- |

73.

poziva države članice da zajamče da državljani EU-a i trećih zemalja koji su žrtve trgovanja ljudima imaju pravo na boravišne dozvole;

| 74. | napominje da to što određena osoba nema reguliran boravišni status ne znači da ona ne može biti žrtva trgovanja ljudima te da bi takve žrtve stoga trebale imati ista prava kao i ostali; poziva države članice da ne objedinjuju pitanja migracije i trgovanja ljudima, naglašavajući načelo neuvjetovanosti pomoći utvrđeno u Direktivi; |
| --- | --- |

74.

napominje da to što određena osoba nema reguliran boravišni status ne znači da ona ne može biti žrtva trgovanja ljudima te da bi takve žrtve stoga trebale imati ista prava kao i ostali; poziva države članice da ne objedinjuju pitanja migracije i trgovanja ljudima, naglašavajući načelo neuvjetovanosti pomoći utvrđeno u Direktivi;

| 75. | poziva države članice da djelotvorno zajamče prava žrtava te na to da se provedba Direktive 2011/36/EU analizira u svjetlu odredbi propisanih Direktivom 2012/29/EU; poziva države članice da omoguće besplatnu pravnu pomoć, uključujući pravno zastupanje, psihološku i zdravstvenu podršku te informacije o pravima na pomoć i zdravstvenu zaštitu, uključujući pravo na pobačaj za žrtve seksualnog iskorištavanja, svima koji sami utvrde da su žrtve ili koji zadovoljavaju odgovarajući broj kriterija da bi ih se prepoznalo kao žrtve trgovanja ljudima, kako bi im se pomoglo da pristupe svojim pravima, naknadi i/ili pravnoj zaštiti; naglašava da činjenica da je osoba samostalno utvrdila da je žrtva nikako ne smije biti jedini uvjet za pristupanje pravima i uslugama na koje žrtva ima pravo; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice da djelotvorno zajamče prava žrtava te na to da se provedba Direktive 2011/36/EU analizira u svjetlu odredbi propisanih Direktivom 2012/29/EU; poziva države članice da omoguće besplatnu pravnu pomoć, uključujući pravno zastupanje, psihološku i zdravstvenu podršku te informacije o pravima na pomoć i zdravstvenu zaštitu, uključujući pravo na pobačaj za žrtve seksualnog iskorištavanja, svima koji sami utvrde da su žrtve ili koji zadovoljavaju odgovarajući broj kriterija da bi ih se prepoznalo kao žrtve trgovanja ljudima, kako bi im se pomoglo da pristupe svojim pravima, naknadi i/ili pravnoj zaštiti; naglašava da činjenica da je osoba samostalno utvrdila da je žrtva nikako ne smije biti jedini uvjet za pristupanje pravima i uslugama na koje žrtva ima pravo;

| 76. | poziva države članice da žrtvama trgovanja ljudima stave na raspolaganje pravnu pomoć, ne samo u okviru kaznenog postupka, nego i u svim civilnim postupcima, radnim sporovima te postupcima u vezi s imigracijom/azilom u koje su uključeni; |
| --- | --- |

76.

poziva države članice da žrtvama trgovanja ljudima stave na raspolaganje pravnu pomoć, ne samo u okviru kaznenog postupka, nego i u svim civilnim postupcima, radnim sporovima te postupcima u vezi s imigracijom/azilom u koje su uključeni;

| 77. | poziva države članice da pri određivanju vremenskog razdoblja potpore žrtvama priznaju dulje vrijeme potrebno za oporavak od štete prouzročene trgovanjem u svrhu seksualnog iskorištavanja, u usporedbi s vremenom potrebnim za oporavak od drugih oblika trgovanja ljudima; poziva da se mjere zaštite koje se nude žrtvama trgovanja u svrhu seksualnog iskorištavanja prošire kako bi se štete svele na najmanju moguću razinu te kako bi se spriječili ponovno trgovanje i sekundarna viktimizacija i u svakom slučaju udovoljilo pojedinačnim potrebama; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice da pri određivanju vremenskog razdoblja potpore žrtvama priznaju dulje vrijeme potrebno za oporavak od štete prouzročene trgovanjem u svrhu seksualnog iskorištavanja, u usporedbi s vremenom potrebnim za oporavak od drugih oblika trgovanja ljudima; poziva da se mjere zaštite koje se nude žrtvama trgovanja u svrhu seksualnog iskorištavanja prošire kako bi se štete svele na najmanju moguću razinu te kako bi se spriječili ponovno trgovanje i sekundarna viktimizacija i u svakom slučaju udovoljilo pojedinačnim potrebama;

Procjena drugih mjera kojima se u obzir uzima rodna perspektiva poduzetih pri provedbi Direktive

| 78. | naglašava da svako obvezivanje žrtava da sudjeluju u kaznenom progonu počinitelja može biti štetno; naglašava da u pristupu temeljenom na ljudskim pravima takva obveza ne bi trebala biti uvjet za pristup uslugama; |
| --- | --- |

78.

naglašava da svako obvezivanje žrtava da sudjeluju u kaznenom progonu počinitelja može biti štetno; naglašava da u pristupu temeljenom na ljudskim pravima takva obveza ne bi trebala biti uvjet za pristup uslugama;

| 79. | naglašava da bi se sve žrtve trgovanja ljudima trebale sustavno obavještavati o mogućnosti korištenja razdoblja za oporavak i razmišljanje te bi im to razdoblje zaista trebalo biti odobreno; žali zbog toga što su u nekim državama članicama ta prava prenesena u zakone o migracijama te se stoga ne primjenjuju na sve žrtve trgovanja ljudima, nego samo na one koje nemaju regulirani status; podsjeća da se ta prava moraju dodijeliti svim žrtvama trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

79.

naglašava da bi se sve žrtve trgovanja ljudima trebale sustavno obavještavati o mogućnosti korištenja razdoblja za oporavak i razmišljanje te bi im to razdoblje zaista trebalo biti odobreno; žali zbog toga što su u nekim državama članicama ta prava prenesena u zakone o migracijama te se stoga ne primjenjuju na sve žrtve trgovanja ljudima, nego samo na one koje nemaju regulirani status; podsjeća da se ta prava moraju dodijeliti svim žrtvama trgovanja ljudima;

| 80. | podsjeća da su sukladno Direktivi 2004/81/EZ države članice obvezne omogućiti žrtvama trgovanja ljudima razdoblje razmišljanja i oporavka; poziva države članice da pri određivanju trajanja tog razdoblja uzmu u obzir članak 13. Konvencija Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima i da u slučajevima žrtava trgovanja u svrhu seksualnog iskorištavanja produlje minimalno razdoblje od 30 dana za oporavak i razmišljanje navedeno u toj Konvenciji, s obzirom na znatnu i trajnu štetu prouzročenu takvim oblikom nasilja; |
| --- | --- |

80.

podsjeća da su sukladno Direktivi 2004/81/EZ države članice obvezne omogućiti žrtvama trgovanja ljudima razdoblje razmišljanja i oporavka; poziva države članice da pri određivanju trajanja tog razdoblja uzmu u obzir članak 13. Konvencija Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima i da u slučajevima žrtava trgovanja u svrhu seksualnog iskorištavanja produlje minimalno razdoblje od 30 dana za oporavak i razmišljanje navedeno u toj Konvenciji, s obzirom na znatnu i trajnu štetu prouzročenu takvim oblikom nasilja;

| 81. | napominje da se trenutačna Strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima bliži kraju u 2016. godini te poziva Komisiju da ocijeni trenutačnu strategiju i uvede novu koja će obuhvaćati pristup temeljen na ljudskim pravima, biti usredotočena na žrtve, uključivati jasnu rodnu dimenziju i sadržavati konkretne mjere u tom pogledu, kojom će se na odgovarajući i djelotvoran način baviti prevencijom te nastaviti smanjivati potražnja koja pogoduje svim oblicima trgovanja ljudima; poziva na uključivanje te strategije u druga područja politike te na njezinu usklađenost s tim područjima u cilju djelotvorne provedbe mjera za suzbijanje trgovanja ljudima, uključujući, ali ne ograničavajući se na sigurnost, rodnu ravnopravnost, migracije, kibersigurnost te tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

81.

napominje da se trenutačna Strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima bliži kraju u 2016. godini te poziva Komisiju da ocijeni trenutačnu strategiju i uvede novu koja će obuhvaćati pristup temeljen na ljudskim pravima, biti usredotočena na žrtve, uključivati jasnu rodnu dimenziju i sadržavati konkretne mjere u tom pogledu, kojom će se na odgovarajući i djelotvoran način baviti prevencijom te nastaviti smanjivati potražnja koja pogoduje svim oblicima trgovanja ljudima; poziva na uključivanje te strategije u druga područja politike te na njezinu usklađenost s tim područjima u cilju djelotvorne provedbe mjera za suzbijanje trgovanja ljudima, uključujući, ali ne ograničavajući se na sigurnost, rodnu ravnopravnost, migracije, kibersigurnost te tijela kaznenog progona;

| 82. | pohvaljuje države članice koje su već uspostavile djelotvorne nacionalne mehanizme izvješćivanja i imenovale nacionalne izvjestitelje te ih poziva da se pobrinu da te mjere budu neovisne i da im se namijene odgovarajuća sredstva kako bi se s pomoću njih na najbolji mogući način ispunile predviđene zadaće; |
| --- | --- |

82.

pohvaljuje države članice koje su već uspostavile djelotvorne nacionalne mehanizme izvješćivanja i imenovale nacionalne izvjestitelje te ih poziva da se pobrinu da te mjere budu neovisne i da im se namijene odgovarajuća sredstva kako bi se s pomoću njih na najbolji mogući način ispunile predviđene zadaće;

| 83. | poziva države članice da za ocjenjivanje strategija i poduzetih aktivnosti te za unapređenje borbe protiv trgovanja ljudima imenuju neovisnog nacionalnog izvjestitelja koji će imati zakonsko pravo istupiti izravno pred nacionalnim parlamentom i iznijeti preporuke za poboljšanje borbe protiv trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

83.

poziva države članice da za ocjenjivanje strategija i poduzetih aktivnosti te za unapređenje borbe protiv trgovanja ljudima imenuju neovisnog nacionalnog izvjestitelja koji će imati zakonsko pravo istupiti izravno pred nacionalnim parlamentom i iznijeti preporuke za poboljšanje borbe protiv trgovanja ljudima;

| 84. | poziva države članice da prikupe detaljnije i ažurirane podatke obradom pouzdanih statističkih podataka prikupljenih od svih glavnih dionika, uz jamčenje da su ti podaci homogeni te raščlanjeni po spolu, dobi, vrsti iskorištavanja (prema podskupovima vrsta trgovanja ljudima), zemlji porijekla i odredišta, te uključivanjem osoba koje su bile žrtvama internog trgovanja ljudima kako bi se bolje identificirale moguće žrtve i spriječili zločini; poziva države članice da više razmjenjuju podatke kako bi bolje mogle ocijeniti rodnu dimenziju i najnovije trendove u trgovanju ljudima te kako bi se mogle djelotvornije boriti protiv trgovanja ljudima; poziva države članice da se pobrinu da nacionalni izvjestitelji imaju važniju ulogu u koordinaciji inicijativa za prikupljanje podataka, u bliskoj suradnji s odgovarajućim organizacijama civilnog društva koje aktivno djeluju u tom području; |
| --- | --- |

84.

poziva države članice da prikupe detaljnije i ažurirane podatke obradom pouzdanih statističkih podataka prikupljenih od svih glavnih dionika, uz jamčenje da su ti podaci homogeni te raščlanjeni po spolu, dobi, vrsti iskorištavanja (prema podskupovima vrsta trgovanja ljudima), zemlji porijekla i odredišta, te uključivanjem osoba koje su bile žrtvama internog trgovanja ljudima kako bi se bolje identificirale moguće žrtve i spriječili zločini; poziva države članice da više razmjenjuju podatke kako bi bolje mogle ocijeniti rodnu dimenziju i najnovije trendove u trgovanju ljudima te kako bi se mogle djelotvornije boriti protiv trgovanja ljudima; poziva države članice da se pobrinu da nacionalni izvjestitelji imaju važniju ulogu u koordinaciji inicijativa za prikupljanje podataka, u bliskoj suradnji s odgovarajućim organizacijama civilnog društva koje aktivno djeluju u tom području;

| 85. | napominje da su unatoč jasnoj definiciji trgovanja ljudima iz Direktive države članice usvojile nekoliko različitih definicija u svojim nacionalnim zakonodavstvima; poziva Komisiju da istraži to pitanje te podnese izvješće o tome što te razlike u definiciji znače za primjenu Direktive u praksi; ističe važnost jasnoće toga pojma kako bi se izbjeglo objedinjavanje s drugim povezanim, ali zasebnim pitanjima; |
| --- | --- |

85.

napominje da su unatoč jasnoj definiciji trgovanja ljudima iz Direktive države članice usvojile nekoliko različitih definicija u svojim nacionalnim zakonodavstvima; poziva Komisiju da istraži to pitanje te podnese izvješće o tome što te razlike u definiciji znače za primjenu Direktive u praksi; ističe važnost jasnoće toga pojma kako bi se izbjeglo objedinjavanje s drugim povezanim, ali zasebnim pitanjima;

| 86. | primjećuje da dionici uglavnom potvrđuju da velika većina žrtava trgovanja ljudima nije zabilježena; uviđa da se trgovanje određenim ugroženim skupinama kao što su mladi (beskućnici), djeca, osobe s invaliditetom i pripadnici skupine LGBTI, donekle previdjelo; ističe važnost poboljšanog prikupljanja podataka ne bi li se pojačali napori uloženi u identifikaciju žrtava u pogledu tih skupina i razvijali primjeri najbolje prakse u bavljenju posebnim potrebama tih žrtava; |
| --- | --- |

86.

primjećuje da dionici uglavnom potvrđuju da velika većina žrtava trgovanja ljudima nije zabilježena; uviđa da se trgovanje određenim ugroženim skupinama kao što su mladi (beskućnici), djeca, osobe s invaliditetom i pripadnici skupine LGBTI, donekle previdjelo; ističe važnost poboljšanog prikupljanja podataka ne bi li se pojačali napori uloženi u identifikaciju žrtava u pogledu tih skupina i razvijali primjeri najbolje prakse u bavljenju posebnim potrebama tih žrtava;

| 87. | naglašava da za pojačavanje napora u borbi protiv trgovanja ljudima u Europskoj uniji institucije EU-a moraju temeljito ocijeniti provođenje zakonodavstva EU-a u državama članicama i po potrebi donijeti dodatne zakonodavne i druge mjere; |
| --- | --- |

87.

naglašava da za pojačavanje napora u borbi protiv trgovanja ljudima u Europskoj uniji institucije EU-a moraju temeljito ocijeniti provođenje zakonodavstva EU-a u državama članicama i po potrebi donijeti dodatne zakonodavne i druge mjere;

| 88. | poziva Komisiju da izradi standardizirane smjernice za prikupljanje podataka, uključujući zaštitu podataka, namijenjene mjerodavnim tijelima kao što su tijela kaznenog progona, granične i imigracijske službe, socijalne službe, lokalna tijela, zatvori, nevladine organizacije i drugi dionici; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisiju da izradi standardizirane smjernice za prikupljanje podataka, uključujući zaštitu podataka, namijenjene mjerodavnim tijelima kao što su tijela kaznenog progona, granične i imigracijske službe, socijalne službe, lokalna tijela, zatvori, nevladine organizacije i drugi dionici;

| 89. | poziva Komisiju da zajamči da se u Europskom migracijskom programu (COM(2015)0240) daje veća prednost suzbijanju trgovanja ljudima kako bi se olakšalo uključivanje žrtava u kazneni progon trgovaca ljudima; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisiju da zajamči da se u Europskom migracijskom programu (COM(2015)0240) daje veća prednost suzbijanju trgovanja ljudima kako bi se olakšalo uključivanje žrtava u kazneni progon trgovaca ljudima;

| 90. | poziva Komisiju da prione na rješavanje problema zlouporabe samozapošljavanja kod zapošljavanja migranata u nekim državama članicama EU-a u cilju izbjegavanja lokalnih radnih standarda i obveza zapošljavanja, uviđajući da se lažno samozapošljavanje često primjenjuje u sferama rada koji obavljaju migranti u kojima se trgovanje ljudima najčešće javlja; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisiju da prione na rješavanje problema zlouporabe samozapošljavanja kod zapošljavanja migranata u nekim državama članicama EU-a u cilju izbjegavanja lokalnih radnih standarda i obveza zapošljavanja, uviđajući da se lažno samozapošljavanje često primjenjuje u sferama rada koji obavljaju migranti u kojima se trgovanje ljudima najčešće javlja;

| 91. | poziva EU i države članice da s pomoću Instrumenta za stabilnost ojačaju regionalnu suradnju u pogledu trgovanja ljudima poznatim rutama, na primjer s istoka prema EU-u, te da učvrste trajnu odgovornost zemalja kandidatkinja; |
| --- | --- |

91.

poziva EU i države članice da s pomoću Instrumenta za stabilnost ojačaju regionalnu suradnju u pogledu trgovanja ljudima poznatim rutama, na primjer s istoka prema EU-u, te da učvrste trajnu odgovornost zemalja kandidatkinja;

| 92. | poziva EU da s pomoću Eurostata procijeni broj žrtava trgovanja ljudima, bilo registriranih bilo neregistriranih, prema općem obrascu koji slijede organizacije poput Međunarodne organizacije za migracije (IOM), Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC) ili Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

92.

poziva EU da s pomoću Eurostata procijeni broj žrtava trgovanja ljudima, bilo registriranih bilo neregistriranih, prema općem obrascu koji slijede organizacije poput Međunarodne organizacije za migracije (IOM), Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC) ili Međunarodne organizacije rada;

| 93. | poziva države članice da u svoje direktive o borbi protiv trgovanja ljudima uključe načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, kao što je to slučaj u Protokolu UN-a o trgovanju ljudima i Konvenciji Vijeća Europe o trgovanju ljudima, u skladu s obvezama država u okviru međunarodnog prava o izbjeglicama i međunarodnog prava povezanog s ljudskim pravima; |
| --- | --- |

93.

poziva države članice da u svoje direktive o borbi protiv trgovanja ljudima uključe načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, kao što je to slučaj u Protokolu UN-a o trgovanju ljudima i Konvenciji Vijeća Europe o trgovanju ljudima, u skladu s obvezama država u okviru međunarodnog prava o izbjeglicama i međunarodnog prava povezanog s ljudskim pravima;

| 94. | potiče EU i države članice da istraže najnovije trendove i oblike trgovanja ljudima, uključujući utjecaj koji bi trenutačna migrantska kriza mogla imati na trgovanje ljudima, u cilju davanja primjerenog i ciljanog odgovora na novi razvoj događaja; |
| --- | --- |

94.

potiče EU i države članice da istraže najnovije trendove i oblike trgovanja ljudima, uključujući utjecaj koji bi trenutačna migrantska kriza mogla imati na trgovanje ljudima, u cilju davanja primjerenog i ciljanog odgovora na novi razvoj događaja;

| 95. | traži od Komisije da u predstojećem izvješću o provedbi Direktive 2011/36/EU analizira veze između različitih vrsta trgovanja ljudima i putova među njima, jer se žrtve često istodobno izrabljuju na različite načine ili se kreću od jednog oblika trgovanja ljudima do drugoga; te da promiče nastavak ispitivanja glavnih uzroka trgovanja ljudima i njihova učinka na rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

95.

traži od Komisije da u predstojećem izvješću o provedbi Direktive 2011/36/EU analizira veze između različitih vrsta trgovanja ljudima i putova među njima, jer se žrtve često istodobno izrabljuju na različite načine ili se kreću od jednog oblika trgovanja ljudima do drugoga; te da promiče nastavak ispitivanja glavnih uzroka trgovanja ljudima i njihova učinka na rodnu ravnopravnost;

| 96. | poziva Komisiju da ocijeni nužnost eventualne revizije mandata budućeg europskog tužitelja kako bi se, kada se taj ured uspostavi, borba protiv trgovanja ljudima uvrstila u njegove ovlasti; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisiju da ocijeni nužnost eventualne revizije mandata budućeg europskog tužitelja kako bi se, kada se taj ured uspostavi, borba protiv trgovanja ljudima uvrstila u njegove ovlasti;

| 97. | s obzirom na to da je Istanbulska konvencija djelotvoran alat za sprečavanje nasilja nad ženama i borbu protiv njega (uključujući trgovanje ljudima) te za zaštitu žrtava i pružanje potpore žrtvama, zahtijeva od Europske komisije da potiče države članice na ratifikaciju Konvencije; |
| --- | --- |

97.

s obzirom na to da je Istanbulska konvencija djelotvoran alat za sprečavanje nasilja nad ženama i borbu protiv njega (uključujući trgovanje ljudima) te za zaštitu žrtava i pružanje potpore žrtvama, zahtijeva od Europske komisije da potiče države članice na ratifikaciju Konvencije;

o

o o

| 98. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladama država članica. |
| --- | --- |

98.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladama država članica.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0070.

(2)  SL L 319, 4.12.2015., str. 1.

(3)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(4)  SL L 101, 15.04.2011., str. 1.

(5)  SL L 168, 30.6.2009., str. 24.

(6)  SL L 348, 24.12.2008., str. 98.

(7)  SL L 261, 6.8.2004., str. 19.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0126.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0162.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0218.

(11)  Procjene MOR-a, 2014., Profit i siromaštvo: ekonomija prisilnog rada.

(12)  Izvješće Eurostata „Trgovina ljudima”, izdanje iz 2015.

(13)  Idem.

(14)  Idem.

(15)  Europol, izvješće o stanju: Trgovina ljudima u EU-u (veljača 2016.).

(16)  Izvješće Eurostata iz 2015.

(17)  Idem.

(18)  „Izvješće na sredini razdoblja o provedbi Strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima” (SWD(2014)0318), str. 9.

(19)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/publications/handbook-consular-and-diplomatic-staff-how-assist-and-protect-victims-human-trafficking_en

---

Srijeda, 26. svibnja 2016.

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/76

---

P8_TA(2016)0228

Virtualne valute

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o virtualnim valutama (2016/2007(INI))

(2018/C 076/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće Banke za međunarodne namire o digitalnim valutama iz studenoga 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Banke za međunarodne namire o digitalnim valutama iz studenoga 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir publikaciju središnje banke Ujedinjene Kraljevine (Bank of England) o ekonomici digitalnih valuta (Q3/2014) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju središnje banke Ujedinjene Kraljevine (Bank of England) o ekonomici digitalnih valuta (Q3/2014) (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo o virtualnim valutama iz srpnja 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo o virtualnim valutama iz srpnja 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir analizu Europske središnje banke o shemama virtualnih valuta iz veljače 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analizu Europske središnje banke o shemama virtualnih valuta iz veljače 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za jačanje borbe protiv financiranja terorizma koji je Komisija objavila 2. veljače 2016. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za jačanje borbe protiv financiranja terorizma koji je Komisija objavila 2. veljače 2016. (5),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije o iznosu manjka prihoda od PDV-a u EU-u iz svibnja 2015. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije o iznosu manjka prihoda od PDV-a u EU-u iz svibnja 2015. (6),

| — | uzimajući u obzir studiju Zajedničkog istraživačkog centra Komisije o digitalnom programu za virtualne valute (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Zajedničkog istraživačkog centra Komisije o digitalnom programu za virtualne valute (7),

| — | uzimajući u obzir smjernice Radne skupine za financijsko djelovanje za pristup virtualnim valutama koji se temelji na ocjeni rizika od lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Radne skupine za financijsko djelovanje za pristup virtualnim valutama koji se temelji na ocjeni rizika od lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o borbi protiv financiranja terorizma od 12. veljače 2016. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o borbi protiv financiranja terorizma od 12. veljače 2016. (8),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije o obračunu PDV-a na zamjene virtualne valute (C-264/14) (9) te mišljenje nezavisne odvjetnice Kokott od 16. srpnja 2015. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije o obračunu PDV-a na zamjene virtualne valute (C-264/14) (9) te mišljenje nezavisne odvjetnice Kokott od 16. srpnja 2015. (10),

| — | uzimajući u obzir savjetovanje ESMA-e o ulaganjima kod kojih se koriste virtualne valute ili tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija (DLT) iz srpnja 2015. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetovanje ESMA-e o ulaganjima kod kojih se koriste virtualne valute ili tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija (DLT) iz srpnja 2015. (11),

| — | uzimajući u obzir izvješće Službe Europskog parlamenta za istraživanja o tržištu, ekonomici i regulaciji bitcoina
   (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Službe Europskog parlamenta za istraživanja o tržištu, ekonomici i regulaciji bitcoina
   (12),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola pod naslovom „Promjene u načinu na koji Islamska država izvodi terorističke napade” od 18. siječnja 2016. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola pod naslovom „Promjene u načinu na koji Islamska država izvodi terorističke napade” od 18. siječnja 2016. (13),

| — | uzimajući u obzir izvješće Radne skupine za financijsko djelovanje o virtualnim valutama iz lipnja 2014. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Radne skupine za financijsko djelovanje o virtualnim valutama iz lipnja 2014. (14),

| — | uzimajući u obzir studiju OECD-a pod naslovom „Pitanje bitcoina – valuta ili tehnologija za transakcije bez institucijskog posrednika” (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju OECD-a pod naslovom „Pitanje bitcoina – valuta ili tehnologija za transakcije bez institucijskog posrednika” (15),

| — | uzimajući u obzir napomenu s rasprave osoblja MMF-a pod naslovom „Virtualne valute i šire” iz siječnja 2016. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir napomenu s rasprave osoblja MMF-a pod naslovom „Virtualne valute i šire” iz siječnja 2016. (16),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog savjetnika za znanost pri Vladinom uredu za znanost u Ujedinjenoj Kraljevini pod naslovom „Tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija: onkraj lanca blokova” iz 2016. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog savjetnika za znanost pri Vladinom uredu za znanost u Ujedinjenoj Kraljevini pod naslovom „Tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija: onkraj lanca blokova” iz 2016. (17),

| — | uzimajući u obzir saslušanje o virtualnim valutama od 25. siječnja 2016. koje je organizirao Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanje o virtualnim valutama od 25. siječnja 2016. koje je organizirao Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0168/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0168/2016),

| A. | budući da još nije uvedena univerzalno primjenjiva definicija, virtualne valute se ponekad naziva digitalnom gotovinom, a Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) smatra ih digitalno iskazanom vrijednosti koju nije izdala središnja banka ni javno tijelo niti je ta vrijednost nužno povezana s fiducijarnom valutom, ali je fizičke ili pravne osobe prihvaćaju kao sredstvo plaćanja koje se može elektronski prenositi, pohranjivati i kojim se može elektronski trgovati; budući da se virtualne valute temelje na DLT-u koji predstavlja tehnološku osnovu više od 600 sustava virtualnih valuta (18), od kojih je najpoznatiji bitcoin, što olakšava njihovu izravnu razmjenu među korisnicima bez sudjelovanja posrednika; iako je pokrenuta 2009. i trenutačno među virtualnim valutama koje se temelje na DLT-u ima tržišni udio od gotovo 90 % s tržišnom vrijednosti od gotovo 5 milijardi EUR (19), još uvijek nije poprimila sistemske razmjere; |
| --- | --- |

A.

budući da još nije uvedena univerzalno primjenjiva definicija, virtualne valute se ponekad naziva digitalnom gotovinom, a Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) smatra ih digitalno iskazanom vrijednosti koju nije izdala središnja banka ni javno tijelo niti je ta vrijednost nužno povezana s fiducijarnom valutom, ali je fizičke ili pravne osobe prihvaćaju kao sredstvo plaćanja koje se može elektronski prenositi, pohranjivati i kojim se može elektronski trgovati; budući da se virtualne valute temelje na DLT-u koji predstavlja tehnološku osnovu više od 600 sustava virtualnih valuta (18), od kojih je najpoznatiji bitcoin, što olakšava njihovu izravnu razmjenu među korisnicima bez sudjelovanja posrednika; iako je pokrenuta 2009. i trenutačno među virtualnim valutama koje se temelje na DLT-u ima tržišni udio od gotovo 90 % s tržišnom vrijednosti od gotovo 5 milijardi EUR (19), još uvijek nije poprimila sistemske razmjere;

| B. | budući da su DLT-om obuhvaćene baze podataka različitih razina pouzdanosti i otpornosti uz pomoć kojih je moguće brzo obraditi velik broj transakcija i koje imaju sposobnost preobraziti ne samo virtualne valute, već i financijske tehnologije u području kojih je jedna od logičnih primjena područje kliringa i namira, a izvan okvira financija područja dokazivanja identiteta i vlasništva; |
| --- | --- |

B.

budući da su DLT-om obuhvaćene baze podataka različitih razina pouzdanosti i otpornosti uz pomoć kojih je moguće brzo obraditi velik broj transakcija i koje imaju sposobnost preobraziti ne samo virtualne valute, već i financijske tehnologije u području kojih je jedna od logičnih primjena područje kliringa i namira, a izvan okvira financija područja dokazivanja identiteta i vlasništva;

| C. | budući da su ulaganja u DLT sastavni dio aktualnog inovacijskog ciklusa u području financijskih tehnologija te je u to područje do danas uloženo više od 1 milijarde EUR, i iz fondova rizičnog kapitala i iz korporativnih ulaganja (20); |
| --- | --- |

C.

budući da su ulaganja u DLT sastavni dio aktualnog inovacijskog ciklusa u području financijskih tehnologija te je u to područje do danas uloženo više od 1 milijarde EUR, i iz fondova rizičnog kapitala i iz korporativnih ulaganja (20);

Prilike i rizici povezani s virtualnim valutama i DLT-om u brzorazvijajućem tehnološkom okruženju plaćanja

| 1. | ističe da virtualne valute i DLT imaju sposobnost pozitivno doprinijeti blagostanju i gospodarskom razvoju građana, između ostalog i financijskom sektoru, tako što će:






  a) | sniziti transakcijske troškove za plaćanja i, posebice, prekogranične prijenose novčanih sredstava, vrlo moguće i ispod 1 % u usporedbi sa sadašnjim troškovima koji u tradicionalnim sustavima za plaćanje na internetu iznose 2 % – 4 % (21), a za prekogranične prijenose novčanih doznaka (22) u prosjeku više od 7 %, čime bi se ukupni globalni troškovi za novčane doznake mogli smanjiti do 20 milijardi EUR; |
| --- | --- | --- |

1.

ističe da virtualne valute i DLT imaju sposobnost pozitivno doprinijeti blagostanju i gospodarskom razvoju građana, između ostalog i financijskom sektoru, tako što će:

a)

sniziti transakcijske troškove za plaćanja i, posebice, prekogranične prijenose novčanih sredstava, vrlo moguće i ispod 1 % u usporedbi sa sadašnjim troškovima koji u tradicionalnim sustavima za plaćanje na internetu iznose 2 % – 4 % (21), a za prekogranične prijenose novčanih doznaka (22) u prosjeku više od 7 %, čime bi se ukupni globalni troškovi za novčane doznake mogli smanjiti do 20 milijardi EUR;

| b) | općenito sniziti trošak pristupa financiranju, čak i ako korisnik nema konvencionalan bankovni račun, te tako potencijalno doprinijeti financijskoj uključivosti te ostvarenju „cilja 5X5” skupina G20 i G8 (23); |
| --- | --- |

b)

općenito sniziti trošak pristupa financiranju, čak i ako korisnik nema konvencionalan bankovni račun, te tako potencijalno doprinijeti financijskoj uključivosti te ostvarenju „cilja 5X5” skupina G20 i G8 (23);

| c) | unaprijediti otpornost i, ovisno o arhitekturi sustava, brzinu sustava plaćanja te trgovanja proizvodima i uslugama zahvaljujući decentraliziranoj strukturi svojstvenoj DLT-u koja može nastaviti pouzdano funkcionirati čak i ako neki dijelovi njezine mreže zataje ili budu izloženi hakerskom napadu; |
| --- | --- |

c)

unaprijediti otpornost i, ovisno o arhitekturi sustava, brzinu sustava plaćanja te trgovanja proizvodima i uslugama zahvaljujući decentraliziranoj strukturi svojstvenoj DLT-u koja može nastaviti pouzdano funkcionirati čak i ako neki dijelovi njezine mreže zataje ili budu izloženi hakerskom napadu;

| d) | stvoriti sustave u kojima se kombiniraju jednostavnost upotrebe, niski transakcijski i operativni troškovi te visok stupanj privatnosti, ali ne i potpuna anonimnost, kako bi se transakcije u slučaju prekršaja donekle mogle pratiti i kako bi se povećala transparentnost za tržišne sudionike; |
| --- | --- |

d)

stvoriti sustave u kojima se kombiniraju jednostavnost upotrebe, niski transakcijski i operativni troškovi te visok stupanj privatnosti, ali ne i potpuna anonimnost, kako bi se transakcije u slučaju prekršaja donekle mogle pratiti i kako bi se povećala transparentnost za tržišne sudionike;

| e) | takve sustave koristiti za razvoj sigurnih internetskih rješenja za mikroplaćanja kod kojih se poštuje privatnost pojedinca i koji bi možda mogli zamijeniti neke postojeće internetske poslovne modele kojima se privatnost u znatnoj mjeri dovodi u pitanje; |
| --- | --- |

e)

takve sustave koristiti za razvoj sigurnih internetskih rješenja za mikroplaćanja kod kojih se poštuje privatnost pojedinca i koji bi možda mogli zamijeniti neke postojeće internetske poslovne modele kojima se privatnost u znatnoj mjeri dovodi u pitanje;

| f) | potencijalno omogućiti sparivanje različitih vrsta tradicionalnih i inovativnih načina plaćanja, od kreditnih kartica do mobilnih rješenja, u jednu sigurnu aplikaciju koja je jednostavna za korištenje, što bi moglo unaprijediti određene aspekte e-trgovine u Europi i produbiti jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

f)

potencijalno omogućiti sparivanje različitih vrsta tradicionalnih i inovativnih načina plaćanja, od kreditnih kartica do mobilnih rješenja, u jednu sigurnu aplikaciju koja je jednostavna za korištenje, što bi moglo unaprijediti određene aspekte e-trgovine u Europi i produbiti jedinstveno tržište;

| 2. | napominje da virtualne valute i DLT podrazumijevaju rizike na koje je pod postojećim uvjetima potrebno adekvatno odgovoriti kako bi se poboljšala vjerodostojnost te tehnologije, a oni su:






  a) | izostanak fleksibilnih, ali otpornih i pouzdanih upravljačkih struktura ili čak i definicije takvih struktura, što je osobito vidljivo u određenim primjenama DLT-a kao što je bitcoin, čime se stvaraju nesigurnost i, šire, problemi u zaštiti potrošača, posebno ako se pojave izazovi koje tvorci originalnog softverskog rješenja nisu predvidjeli; |
| --- | --- | --- |

2.

napominje da virtualne valute i DLT podrazumijevaju rizike na koje je pod postojećim uvjetima potrebno adekvatno odgovoriti kako bi se poboljšala vjerodostojnost te tehnologije, a oni su:

a)

izostanak fleksibilnih, ali otpornih i pouzdanih upravljačkih struktura ili čak i definicije takvih struktura, što je osobito vidljivo u određenim primjenama DLT-a kao što je bitcoin, čime se stvaraju nesigurnost i, šire, problemi u zaštiti potrošača, posebno ako se pojave izazovi koje tvorci originalnog softverskog rješenja nisu predvidjeli;

| b) | izrazita nestabilnost virtualnih valuta i potencijal za prenapuhivanje vrijednosti uslijed spekulacija te nepostojanje tradicionalnih oblika regulatornog nadzora, zaštitnih mjera i zaštite, problema koje potrošačima predstavljaju posebno velik izazov; |
| --- | --- |

b)

izrazita nestabilnost virtualnih valuta i potencijal za prenapuhivanje vrijednosti uslijed spekulacija te nepostojanje tradicionalnih oblika regulatornog nadzora, zaštitnih mjera i zaštite, problema koje potrošačima predstavljaju posebno velik izazov;

| c) | katkad ograničena mogućnost djelovanja regulatora u području novih tehnologija, zbog čega bi moglo biti teško pravovremeno definirati primjerene zaštitne mjere kojima će se zajamčiti pravilno i pouzdano funkcioniranje DLT-a kada ili prije nego što se njegova primjena u tolikoj mjeri proširi da postane sistemski relevantna; |
| --- | --- |

c)

katkad ograničena mogućnost djelovanja regulatora u području novih tehnologija, zbog čega bi moglo biti teško pravovremeno definirati primjerene zaštitne mjere kojima će se zajamčiti pravilno i pouzdano funkcioniranje DLT-a kada ili prije nego što se njegova primjena u tolikoj mjeri proširi da postane sistemski relevantna;

| d) | pravna nesigurnost povezana s novim primjenama DLT-a; |
| --- | --- |

d)

pravna nesigurnost povezana s novim primjenama DLT-a;

| e) | energetska potrošnja pozadinskih operacija potrebnih za rad sustava virtualnih valuta kao što je bitcoin iznosi, prema procjenama glavnog savjetnika za znanost vlade Ujedinjene Kraljevine, više od 1 GW, što bi mogao biti povod ulaganjima u istraživanje i promicanje učinkovitijih oblika mehanizama verifikacije transakcija; |
| --- | --- |

e)

energetska potrošnja pozadinskih operacija potrebnih za rad sustava virtualnih valuta kao što je bitcoin iznosi, prema procjenama glavnog savjetnika za znanost vlade Ujedinjene Kraljevine, više od 1 GW, što bi mogao biti povod ulaganjima u istraživanje i promicanje učinkovitijih oblika mehanizama verifikacije transakcija;

| f) | nepostojanje dostatno transparentne i lako dostupne tehničke dokumentacije o funkcioniranju određenih virtualnih valuta i drugih sustava DLT-a; |
| --- | --- |

f)

nepostojanje dostatno transparentne i lako dostupne tehničke dokumentacije o funkcioniranju određenih virtualnih valuta i drugih sustava DLT-a;

| g) | moguć izvor financijske nestabilnosti koji bi se mogao povezati s izvedenicama koje se temelje na slabo shvaćenim značajkama virtualnih valuta; |
| --- | --- |

g)

moguć izvor financijske nestabilnosti koji bi se mogao povezati s izvedenicama koje se temelje na slabo shvaćenim značajkama virtualnih valuta;

| h) | potencijalna dugoročna ograničenja monetarne politike ako privatni sustavi virtualnih valuta uđu u širu uporabu kao zamjena za službene fiducijarne valute; |
| --- | --- |

h)

potencijalna dugoročna ograničenja monetarne politike ako privatni sustavi virtualnih valuta uđu u širu uporabu kao zamjena za službene fiducijarne valute;

| i) | potencijal za transakcije na „crnom tržištu”, pranje novca, financiranje terorizma (24), porezne prijevare i utaje i druge kriminalne aktivnosti koje se temelje na „pseudonimnosti” i uslugama „miješanja”bitcoina koje neki pružatelji usluga nude te decentraliziranost nekih virtualnih valuta, imajući na umu da je sljedivost tradicionalnih gotovinskih transakcija čak i manja; |
| --- | --- |

i)

potencijal za transakcije na „crnom tržištu”, pranje novca, financiranje terorizma (24), porezne prijevare i utaje i druge kriminalne aktivnosti koje se temelje na „pseudonimnosti” i uslugama „miješanja”bitcoina koje neki pružatelji usluga nude te decentraliziranost nekih virtualnih valuta, imajući na umu da je sljedivost tradicionalnih gotovinskih transakcija čak i manja;

| 3. | Mišljenja je da će za pronalaženje rješenja tih problema biti potrebno unaprijediti regulatorne kapacitete i tehničko znanje te razviti čvrst pravni okvir koji se razvija ukorak s inovacijama, čime bi se osigurao pravovremen i proporcionalan odgovor ako i kada neka od primjena DLT-a postane sistemski relevantna; |
| --- | --- |

3.

Mišljenja je da će za pronalaženje rješenja tih problema biti potrebno unaprijediti regulatorne kapacitete i tehničko znanje te razviti čvrst pravni okvir koji se razvija ukorak s inovacijama, čime bi se osigurao pravovremen i proporcionalan odgovor ako i kada neka od primjena DLT-a postane sistemski relevantna;

| 4. | ističe da se propis donesen u vrlo ranoj fazi ne može prilagoditi još uvijek promjenjivoj stvarnosti, čime bi se mogla prenijeti pogrešna poruka javnosti o prednostima ili sigurnosti virtualnih valuta; |
| --- | --- |

4.

ističe da se propis donesen u vrlo ranoj fazi ne može prilagoditi još uvijek promjenjivoj stvarnosti, čime bi se mogla prenijeti pogrešna poruka javnosti o prednostima ili sigurnosti virtualnih valuta;

Upotreba DLT-a izvan okvira plaćanja

| 5. | napominje da se zbog sposobnosti DLT-a da ubrza, decentralizira, automatizira i standardizira podatkovne procese uz manje troškove može iz temelja promijeniti način prijenosa sredstava i vođenja evidencija, utječući i na privatni i na javni sektor, pri čemu se utjecaj na javni sektor odražava na njegove tri dimenzije: ulogu pružatelja usluga, nadzornog tijela i zakonodavca; |
| --- | --- |

5.

napominje da se zbog sposobnosti DLT-a da ubrza, decentralizira, automatizira i standardizira podatkovne procese uz manje troškove može iz temelja promijeniti način prijenosa sredstava i vođenja evidencija, utječući i na privatni i na javni sektor, pri čemu se utjecaj na javni sektor odražava na njegove tri dimenzije: ulogu pružatelja usluga, nadzornog tijela i zakonodavca;

| 6. | ističe da globalna financijska industrija na kliring, namire i ostale postupke obrade nakon trgovanja trenutačno troši više od 50 milijardi EUR godišnje (25) te da bi upotreba DLT-a mogla to područje te postupke bankovnog usklađenja preobraziti tako da im poveća učinkovitosti, brzinu i otpornosti, ali i dovesti do novih regulatornih izazova; |
| --- | --- |

6.

ističe da globalna financijska industrija na kliring, namire i ostale postupke obrade nakon trgovanja trenutačno troši više od 50 milijardi EUR godišnje (25) te da bi upotreba DLT-a mogla to područje te postupke bankovnog usklađenja preobraziti tako da im poveća učinkovitosti, brzinu i otpornosti, ali i dovesti do novih regulatornih izazova;

| 7. | ističe činjenicu da su dionici privatnog sektora donijeli nekoliko inicijativa te poziva nadležna tijela na europskoj i nacionalnoj razini da prate takve inicijative; |
| --- | --- |

7.

ističe činjenicu da su dionici privatnog sektora donijeli nekoliko inicijativa te poziva nadležna tijela na europskoj i nacionalnoj razini da prate takve inicijative;

| 8. | nadalje napominje da bi se DLT mogao iskoristiti za povećanje razmjene podataka, transparentnosti i povjerenja, ne samo između vlasti i građana, već i između dionika i klijenata u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

8.

nadalje napominje da bi se DLT mogao iskoristiti za povećanje razmjene podataka, transparentnosti i povjerenja, ne samo između vlasti i građana, već i između dionika i klijenata u privatnom sektoru;

| 9. | prepoznaje potencijal DLT-a koji se još uvijek razvija i izvan okvira financijskog sektora i mogao bi se primijeniti na skupno financiranje vlasničkim kapitalom u kriptovalutama, usluge posredovanja u sporovima, prije svega u financijskom i pravosudnom sektoru, te prepoznaje i potencijal pametnih ugovora u sprezi s digitalnim potpisima i primjene koje omogućavaju veću sigurnost podataka te sinergiju s razvojem interneta stvari; |
| --- | --- |

9.

prepoznaje potencijal DLT-a koji se još uvijek razvija i izvan okvira financijskog sektora i mogao bi se primijeniti na skupno financiranje vlasničkim kapitalom u kriptovalutama, usluge posredovanja u sporovima, prije svega u financijskom i pravosudnom sektoru, te prepoznaje i potencijal pametnih ugovora u sprezi s digitalnim potpisima i primjene koje omogućavaju veću sigurnost podataka te sinergiju s razvojem interneta stvari;

| 10. | naglašava dinamiku koju tehnologije lanca blokova stvaraju u poslovnom okružju te njihov potencijal za dugoročne transformacije u realnom sektoru; |
| --- | --- |

10.

naglašava dinamiku koju tehnologije lanca blokova stvaraju u poslovnom okružju te njihov potencijal za dugoročne transformacije u realnom sektoru;

| 11. | prepoznaje potencijal DLT-a u pomaganju vladama da smanje pranje novca, prijevare i korupcije; |
| --- | --- |

11.

prepoznaje potencijal DLT-a u pomaganju vladama da smanje pranje novca, prijevare i korupcije;

| 12. | potiče vladine agencije da ispitaju sustave DLT-a nakon provođenja odgovarajućih procjena učinka u cilju poboljšanja pružanja usluga građanima te unapređivanja rješenja elektroničkog pristupa uslugama tijela javne uprave u skladu s pravilima o zaštiti podataka EU-a; potiče tijela javne uprave da izbjegnu učinak zaglavljenosti povezan s oslanjanjem na vlasničke sustave DLT-a; prepoznaje pogotovo potencijal DLT-a za unapređenje sustava zemljišnih knjiga; |
| --- | --- |

12.

potiče vladine agencije da ispitaju sustave DLT-a nakon provođenja odgovarajućih procjena učinka u cilju poboljšanja pružanja usluga građanima te unapređivanja rješenja elektroničkog pristupa uslugama tijela javne uprave u skladu s pravilima o zaštiti podataka EU-a; potiče tijela javne uprave da izbjegnu učinak zaglavljenosti povezan s oslanjanjem na vlasničke sustave DLT-a; prepoznaje pogotovo potencijal DLT-a za unapređenje sustava zemljišnih knjiga;

| 13. | preporučuje tijelima javne uprave i nadležnim tijelima čija je zadaća analiziranje velikih količina podataka da istraže upotrebu alata temeljenih na DLT-u za nadzor i izvješćivanje u stvarnom vremenu kao dio plana RegTech u financijskom sektoru i šire, kako bi se, između ostalog, smanjio značajan gubitak prihoda od PDV-a u Uniji (26); |
| --- | --- |

13.

preporučuje tijelima javne uprave i nadležnim tijelima čija je zadaća analiziranje velikih količina podataka da istraže upotrebu alata temeljenih na DLT-u za nadzor i izvješćivanje u stvarnom vremenu kao dio plana RegTech u financijskom sektoru i šire, kako bi se, između ostalog, smanjio značajan gubitak prihoda od PDV-a u Uniji (26);

Pametno donošenje propisa usmjereno na poticanje inovacija i zaštitu integriteta

| 14. | poziva na proporcionalan regulatorni pristup na razini EU-a kojim se neće kočiti inovacije i dodavati suvišni troškovi u ovoj ranoj fazi, pri čemu treba ozbiljno shvatiti regulatorne izazove koje sa sobom nosi široka upotreba virtualnih valuta i DLT-a; |
| --- | --- |

14.

poziva na proporcionalan regulatorni pristup na razini EU-a kojim se neće kočiti inovacije i dodavati suvišni troškovi u ovoj ranoj fazi, pri čemu treba ozbiljno shvatiti regulatorne izazove koje sa sobom nosi široka upotreba virtualnih valuta i DLT-a;

| 15. | ističe sličnosti između tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija (DLT) koja se sastoji od skupa čvorišta koji sudjeluju u sustavu i dijele zajedničku bazu podataka te tehnologija na kojoj se temelji World Wide Web koji se definira kao globalni skup resursa koji su logički međusobno povezani hiperpoveznicama; ističe da se DLT i WWW temelje na internetu, globalnom sustavu međusobno povezanih središnjih ili mainframe, osobnih i bežičnih računalnih mreža; |
| --- | --- |

15.

ističe sličnosti između tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija (DLT) koja se sastoji od skupa čvorišta koji sudjeluju u sustavu i dijele zajedničku bazu podataka te tehnologija na kojoj se temelji World Wide Web koji se definira kao globalni skup resursa koji su logički međusobno povezani hiperpoveznicama; ističe da se DLT i WWW temelje na internetu, globalnom sustavu međusobno povezanih središnjih ili mainframe, osobnih i bežičnih računalnih mreža;

| 16. | podsjeća da internetom, unatoč pokušajima promicanja pristupa s više dionika, i dalje upravlja Nacionalna uprava za telekomunikacijsku i informacijsku tehnologiju, agencija Ministarstva trgovine Sjedinjenih Država; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da internetom, unatoč pokušajima promicanja pristupa s više dionika, i dalje upravlja Nacionalna uprava za telekomunikacijsku i informacijsku tehnologiju, agencija Ministarstva trgovine Sjedinjenih Država;

| 17. | pozdravlja osnivanje dinamične koalicije za tehnologije lanca blokova pri Forumu za upravljanje internetom, poziva Komisiju da promiče zajedničko i uključivo upravljanje DLT-om kako bi se izbjegli problemi koji su se pojavljivali u doba razvoja interneta; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja osnivanje dinamične koalicije za tehnologije lanca blokova pri Forumu za upravljanje internetom, poziva Komisiju da promiče zajedničko i uključivo upravljanje DLT-om kako bi se izbjegli problemi koji su se pojavljivali u doba razvoja interneta;

| 18. | ističe da bi ključno zakonodavstvo EU-a kao što su Uredba EMIR, Uredba CSDR, Direktiva SFD, Direktiva MiFID/Uredba MiFIR, Direktiva UCITs i Direktiva AIFMD moglo biti pogodno za tvorenje regulatornog okvira primjene u skladu s aktivnostima koje se provode, neovisno o tehnologiji na kojoj se aktivnosti temelje, pa čak i kada se virtualne valute i primjene DLT-a budu širile na nova tržišta i aktivnosti; međutim, primjećuje, da će biti potrebno još zakonodavstva prilagođenog tom području; |
| --- | --- |

18.

ističe da bi ključno zakonodavstvo EU-a kao što su Uredba EMIR, Uredba CSDR, Direktiva SFD, Direktiva MiFID/Uredba MiFIR, Direktiva UCITs i Direktiva AIFMD moglo biti pogodno za tvorenje regulatornog okvira primjene u skladu s aktivnostima koje se provode, neovisno o tehnologiji na kojoj se aktivnosti temelje, pa čak i kada se virtualne valute i primjene DLT-a budu širile na nova tržišta i aktivnosti; međutim, primjećuje, da će biti potrebno još zakonodavstva prilagođenog tom području;

| 19. | pozdravlja prijedlog Komisije da se Direktivom o sprečavanju pranja novca (AMLD) obuhvate platforme za razmjenu virtualnih valuta kako bi se stalo na kraj anonimnosti povezanoj s takvim platformama; očekuje da će svaki prijedlog na tu temu biti ciljan, obrazložen u obliku pune analiza rizika povezanih s virtualnim valutama i utemeljen na podrobnoj procjeni učinka; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja prijedlog Komisije da se Direktivom o sprečavanju pranja novca (AMLD) obuhvate platforme za razmjenu virtualnih valuta kako bi se stalo na kraj anonimnosti povezanoj s takvim platformama; očekuje da će svaki prijedlog na tu temu biti ciljan, obrazložen u obliku pune analiza rizika povezanih s virtualnim valutama i utemeljen na podrobnoj procjeni učinka;

| 20. | preporučuje Europskoj komisiji da provede opsežan pregled stanja virtualnih valuta i na temelju tog pregleda po potrebi u svjetlu novih mogućnosti koje se otvaraju zbog novih tehnoloških dosega koji uključuju virtualne valute i DLT razmotri reviziju relevantnog zakonodavstva EU-a o plaćanjima, uključujući direktivu o računima za obavljanje platnog prometa, uslugama platnog prometa i direktivu i direktivu o elektroničkom novcu, u cilju daljnjeg poboljšanja tržišnog natjecanja i snižavanja transakcijskih troškova, između ostalog i pomoću poboljšane interoperabilnosti te, potencijalno, promicanjem univerzalnog elektroničkog novčanika koji nije pod privatnom kontrolom; |
| --- | --- |

20.

preporučuje Europskoj komisiji da provede opsežan pregled stanja virtualnih valuta i na temelju tog pregleda po potrebi u svjetlu novih mogućnosti koje se otvaraju zbog novih tehnoloških dosega koji uključuju virtualne valute i DLT razmotri reviziju relevantnog zakonodavstva EU-a o plaćanjima, uključujući direktivu o računima za obavljanje platnog prometa, uslugama platnog prometa i direktivu i direktivu o elektroničkom novcu, u cilju daljnjeg poboljšanja tržišnog natjecanja i snižavanja transakcijskih troškova, između ostalog i pomoću poboljšane interoperabilnosti te, potencijalno, promicanjem univerzalnog elektroničkog novčanika koji nije pod privatnom kontrolom;

| 21. | primjećuje da je nekoliko virtualnih i lokalnih valuta u Europi nastalo kao odgovor na financijsku krizu i povezane probleme kreditne krize; potiče na osobit oprez pri definiranju virtualnih valuta u kontekstu svih budućih zakonodavnih prijedloga, na propisno uzimanje u obzir postojanja „lokalnih valuta” koje su neprofitne naravi, često ograničene zamjenjivosti, koje imaju bitne društvene i ekološke prednosti te na izbjegavanje nerazmjernih propisa u tom području, pod uvjetom da se oporezivanje ne izbjegava i zaobilazi; |
| --- | --- |

21.

primjećuje da je nekoliko virtualnih i lokalnih valuta u Europi nastalo kao odgovor na financijsku krizu i povezane probleme kreditne krize; potiče na osobit oprez pri definiranju virtualnih valuta u kontekstu svih budućih zakonodavnih prijedloga, na propisno uzimanje u obzir postojanja „lokalnih valuta” koje su neprofitne naravi, često ograničene zamjenjivosti, koje imaju bitne društvene i ekološke prednosti te na izbjegavanje nerazmjernih propisa u tom području, pod uvjetom da se oporezivanje ne izbjegava i zaobilazi;

| 22. | poziva na osnivanje horizontalne radne skupine za DLT predvođene Komisijom s osobljem sastavljenim od tehničkih stručnjaka i regulatora u cilju:






  i) | dijeljenja potrebnih tehničkih i regulatornih stručnih znanja u različitim sektorima relevantnih primjena DLT-a, povezivanja dionika i pružanja potpore relevantnim javnim akterima na razini EU-a i država članica u njihovima nastojanjima da prate korištenje DLT-a na europskoj i svjetskoj razini; |
| --- | --- | --- |

22.

poziva na osnivanje horizontalne radne skupine za DLT predvođene Komisijom s osobljem sastavljenim od tehničkih stručnjaka i regulatora u cilju:

i)

dijeljenja potrebnih tehničkih i regulatornih stručnih znanja u različitim sektorima relevantnih primjena DLT-a, povezivanja dionika i pružanja potpore relevantnim javnim akterima na razini EU-a i država članica u njihovima nastojanjima da prate korištenje DLT-a na europskoj i svjetskoj razini;

| ii) | poticanja osviještenosti i analiziranja prednosti i nedostataka primjena DLT-a, uključujući za krajnje korisnike, kako bi se najbolje iskoristio njihov potencijal utvrđivanjem značajki sustava DLT-a koje su najusklađenije s javnim interesom, kao što su nevlasnički standardi dostupni svima, i odabirom standarda za uspostavu najboljih praksi tamo gdje se ti standardi razvijaju; |
| --- | --- |

ii)

poticanja osviještenosti i analiziranja prednosti i nedostataka primjena DLT-a, uključujući za krajnje korisnike, kako bi se najbolje iskoristio njihov potencijal utvrđivanjem značajki sustava DLT-a koje su najusklađenije s javnim interesom, kao što su nevlasnički standardi dostupni svima, i odabirom standarda za uspostavu najboljih praksi tamo gdje se ti standardi razvijaju;

| iii) | pružanja podrške pravovremenom, dobro informiranom i proporcionalnom odgovoru na nove prilike i izazove koji se pojavljuju s uvođenjem važnih primjena DLT-a stvaranjem plana za buduće korake na razini EU-a i država članica koji bi uključivali procjenu postojećeg europskog zakonodavstva u cilju njegovog ažuriranja kao odgovor na značajno i sistemsko korištenje DLT-a te rješavanja problema zaštite potrošača i sistemskih izazova; |
| --- | --- |

iii)

pružanja podrške pravovremenom, dobro informiranom i proporcionalnom odgovoru na nove prilike i izazove koji se pojavljuju s uvođenjem važnih primjena DLT-a stvaranjem plana za buduće korake na razini EU-a i država članica koji bi uključivali procjenu postojećeg europskog zakonodavstva u cilju njegovog ažuriranja kao odgovor na značajno i sistemsko korištenje DLT-a te rješavanja problema zaštite potrošača i sistemskih izazova;

| iv) | razvijanja testova otpornosti svih značajki virtualnih valuta i drugih sustava DLT-a koji dosegnu razinu uporabe koja bi ih učinila sistemski važnima za stabilnost; |
| --- | --- |

iv)

razvijanja testova otpornosti svih značajki virtualnih valuta i drugih sustava DLT-a koji dosegnu razinu uporabe koja bi ih učinila sistemski važnima za stabilnost;

| 23. | ističe važnost informiranosti potrošača, transparentnosti i povjerenja pri korištenju virtualnih valuta; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama i industrijom virtualnih valuta izradi smjernice kako bi se zajamčilo da se postojećim i budućim korisnicima virtualnih valuta pružaju točne, jasne i potpune informacije, kako bi im se omogućilo da donose potpuno utemeljene odluke i time poboljšalo transparentnost sustava virtualnih valuta u smislu njihove organizacije i funkcioniranja te načina na koji se razlikuju od reguliranih i nadziranih sustava plaćanja u pogledu zaštite potrošača; |
| --- | --- |

23.

ističe važnost informiranosti potrošača, transparentnosti i povjerenja pri korištenju virtualnih valuta; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama i industrijom virtualnih valuta izradi smjernice kako bi se zajamčilo da se postojećim i budućim korisnicima virtualnih valuta pružaju točne, jasne i potpune informacije, kako bi im se omogućilo da donose potpuno utemeljene odluke i time poboljšalo transparentnost sustava virtualnih valuta u smislu njihove organizacije i funkcioniranja te načina na koji se razlikuju od reguliranih i nadziranih sustava plaćanja u pogledu zaštite potrošača;

o

o o

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

24.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(2)  http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/2014/qb14q3digitalcurrenciesbitcoin2.pdf

(3)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(4)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/virtualcurrencyschemesen.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/justice/newsroom/criminal/news/160202_en.htm

(6)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

(7)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC97043/the%20digital%20agenda%20of%20virtual%20currencies_final.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/02/12-conclusions-terrorism-financing/

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1463564584935&uri=CELEX:62014CJ0264

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A62014CC0264

(11)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-532_call_for_evidence_on_virtual_currency_investment.pdf

(12)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140793/LDM_BRI(2014)140793_REV1_EN.pdf

(13)  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/publications/changes_in_modus_operandi_of_is_in_terrorist_attacks.pdf

(14)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/virtual-currency-key-definitions-and-potential-aml-cft-risks.pdf

(15)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/The-Bitcoin-Question-2014.pdf

(16)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1603.pdf

(17)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(18)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(19)  http://coinmarketcap.com/

(20)  Vidjeti, između ostalog: http://www.coindesk.com/state-of-Bitcoin-blockchain-2016/

(21)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(22)  https://remittanceprices.worldbank.org/sites/default/files/rpw_report_december_2015.pdf

(23)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/TOPICS/EXTFINANCIALSECTOR/0,,contentMDK:22383199~pagePK:210058~piPK:210062~theSitePK:282885,00.html

(24)  Iako u slučaju virtualnih valuta postoji opasnost da se njima financiraju terorističke aktivnosti, Europol je nedavno (18. siječnja 2016.) istaknuo da, unatoč izvješćima trećih strana koja ukazuju na mogućnost da se teroristi za financiranje svojih aktivnosti koriste anonimnim valutama kao što je Bitcoin, tijela za izvršavanje zakonodavstva to nisu potvrdila.

(25)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(26)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/82

---

P8_TA(2016)0233

Transatlantski protok podataka

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o transatlantskom protoku podataka (2016/2727(RSP))

(2018/C 076/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članke 6., 7., 8., 11., 16., 47. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članke 6., 7., 8., 11., 16., 47. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (1) (dalje u tekstu „Direktiva o zaštiti podataka”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (1) (dalje u tekstu „Direktiva o zaštiti podataka”),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenog 2008. o zaštiti osobnih podataka koji se obrađuju u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenog 2008. o zaštiti osobnih podataka koji se obrađuju u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2000/520/EZ od 26. srpnja 2000. (Odluka o „sigurnoj luci”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2000/520/EZ od 26. srpnja 2000. (Odluka o „sigurnoj luci”),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 27. studenog 2013. o ponovnoj uspostavi povjerenja u protoku podataka između EU-a i SAD-a (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 27. studenog 2013. o ponovnoj uspostavi povjerenja u protoku podataka između EU-a i SAD-a (COM(2013)0846),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 27. studenog 2013. o funkcioniranju „sigurne luke” iz perspektive građana EU-a i poduzeća s poslovnim nastanom u Europskoj uniji (COM(2013)0847) (Komunikacija o „sigurnoj luci”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 27. studenog 2013. o funkcioniranju „sigurne luke” iz perspektive građana EU-a i poduzeća s poslovnim nastanom u Europskoj uniji (COM(2013)0847) (Komunikacija o „sigurnoj luci”),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv povjerenika za zaštitu podataka (EU:C:2015:650), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv povjerenika za zaštitu podataka (EU:C:2015:650),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću od 6. studenog 2015. o prijenosu osobnih podataka iz EU-a u Sjedinjene Američke Države u skladu s Direktivom 95/46/EZ nakon presude Suda u predmetu C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću od 6. studenog 2015. o prijenosu osobnih podataka iz EU-a u Sjedinjene Američke Države u skladu s Direktivom 95/46/EZ nakon presude Suda u predmetu C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566),

| — | uzimajući u obzir izjavu Radne skupine osnovane na temelju članka 29. od 3. veljače 2016. o posljedicama presude u predmetu Schrems, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Radne skupine osnovane na temelju članka 29. od 3. veljače 2016. o posljedicama presude u predmetu Schrems,

| — | uzimajući u obzir Zakon o sudskoj zaštiti iz 2015. koji je predsjednik Obama potpisao 24. veljače 2016. (H.R.1428), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon o sudskoj zaštiti iz 2015. koji je predsjednik Obama potpisao 24. veljače 2016. (H.R.1428),

| — | uzimajući u obzir Zakon SAD-a o slobodi iz 2015. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon SAD-a o slobodi iz 2015. (5),

| — | uzimajući u obzir reforme o američkim aktivnostima prikupljanja informacija elektroničkim izviđanjem utvrđene Predsjedničkim ukazom 28 (PPD-28) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reforme o američkim aktivnostima prikupljanja informacija elektroničkim izviđanjem utvrđene Predsjedničkim ukazom 28 (PPD-28) (6),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 29. veljače 2016. naslovljenu „Transatlantski protok podataka: primjena jakih zaštitnih mjera radi vraćanja povjerenja” (COM(2016)0117), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 29. veljače 2016. naslovljenu „Transatlantski protok podataka: primjena jakih zaštitnih mjera radi vraćanja povjerenja” (COM(2016)0117),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 01/2016 Radne skupine osnovane na temelju članka 29. od 13. travnja 2016. o nacrtu odluke o primjerenosti europsko-američkog sustava za zaštitu privatnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 01/2016 Radne skupine osnovane na temelju članka 29. od 13. travnja 2016. o nacrtu odluke o primjerenosti europsko-američkog sustava za zaštitu privatnosti,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (7) te svoju Rezoluciju od 29. listopada 2015. o daljnjem postupanju nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a 12. ožujka 2014. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (7) te svoju Rezoluciju od 29. listopada 2015. o daljnjem postupanju nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta o elektroničkom masovnom nadzoru građana EU-a 12. ožujka 2014. (8),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv povjerenika za zaštitu podataka proglasio nevaljanom Odluku o „sigurnoj luci” i pojasnio da se primjerenom razinom zaštite u trećim zemljama mora smatrati zaštita koja je „bitno ekvivalentna” onoj koju pruža Unija, čime se potiče potreba da se dovrše pregovori o europsko-američkom sustavu za zaštitu privatnosti kako bi se zajamčila pravna sigurnost u pogledu načina na koji bi se podaci trebali prenositi iz EU-a u SAD; |
| --- | --- |

A.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv povjerenika za zaštitu podataka proglasio nevaljanom Odluku o „sigurnoj luci” i pojasnio da se primjerenom razinom zaštite u trećim zemljama mora smatrati zaštita koja je „bitno ekvivalentna” onoj koju pruža Unija, čime se potiče potreba da se dovrše pregovori o europsko-američkom sustavu za zaštitu privatnosti kako bi se zajamčila pravna sigurnost u pogledu načina na koji bi se podaci trebali prenositi iz EU-a u SAD;

| B. | budući da zaštita podataka podrazumijeva zaštitu osoba čiji se podaci obrađuju i budući da je takva zaštita jedno od temeljnih prava koje Unija priznaje (članak 8. Povelje o temeljnim pravima i članak 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije); |
| --- | --- |

B.

budući da zaštita podataka podrazumijeva zaštitu osoba čiji se podaci obrađuju i budući da je takva zaštita jedno od temeljnih prava koje Unija priznaje (članak 8. Povelje o temeljnim pravima i članak 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije);

| C. | budući da su zaštita osobnih podataka, poštovanje privatnog života i privatnih komunikacija, pravo na sigurnost, pravo na dobivanje i pružanje informacija i sloboda poslovanja sve temeljna prava koje treba poštovati i održavati uravnoteženima; |
| --- | --- |

C.

budući da su zaštita osobnih podataka, poštovanje privatnog života i privatnih komunikacija, pravo na sigurnost, pravo na dobivanje i pružanje informacija i sloboda poslovanja sve temeljna prava koje treba poštovati i održavati uravnoteženima;

| D. | budući da je Komisija pri razmatranju razine zaštite koju pruža treća zemlja obvezna procijeniti sadržaj pravila koja se primjenjuju u toj zemlji, a proizlaze iz njezina nacionalnog prava ili iz međunarodnih obveza, kao i praksu kojoj je cilj osigurati poštovanje tih pravila s obzirom na to da, u skladu s člankom 25. stavkom 2. Direktive o zaštiti podataka, mora uzeti u obzir sve okolnosti povezane s prijenosom osobnih podataka u treću zemlju; budući da se ta procjena ne treba pozivati samo na zakonodavstvo i prakse povezane sa zaštitom osobnih podataka u komercijalne i osobne svrhe, već mora obuhvaćati i sve aspekte okvira primjenjivog na tu zemlju ili na taj sektor, a među ostalim posebno kazneni progon, nacionalnu sigurnost i poštovanje temeljnih prava; |
| --- | --- |

D.

budući da je Komisija pri razmatranju razine zaštite koju pruža treća zemlja obvezna procijeniti sadržaj pravila koja se primjenjuju u toj zemlji, a proizlaze iz njezina nacionalnog prava ili iz međunarodnih obveza, kao i praksu kojoj je cilj osigurati poštovanje tih pravila s obzirom na to da, u skladu s člankom 25. stavkom 2. Direktive o zaštiti podataka, mora uzeti u obzir sve okolnosti povezane s prijenosom osobnih podataka u treću zemlju; budući da se ta procjena ne treba pozivati samo na zakonodavstvo i prakse povezane sa zaštitom osobnih podataka u komercijalne i osobne svrhe, već mora obuhvaćati i sve aspekte okvira primjenjivog na tu zemlju ili na taj sektor, a među ostalim posebno kazneni progon, nacionalnu sigurnost i poštovanje temeljnih prava;

| E. | budući da su mala i srednja poduzeća sektor gospodarstva EU-a koji najbrže raste te sve više ovise o slobodnom protoku podataka; budući da su mala i srednja poduzeća činila 60 % trgovačkih društava koja su se oslanjala na Sporazum o „sigurnoj luci” koji im je omogućavao korist od pojednostavljenih i isplativih zahtjeva za usklađenost; |
| --- | --- |

E.

budući da su mala i srednja poduzeća sektor gospodarstva EU-a koji najbrže raste te sve više ovise o slobodnom protoku podataka; budući da su mala i srednja poduzeća činila 60 % trgovačkih društava koja su se oslanjala na Sporazum o „sigurnoj luci” koji im je omogućavao korist od pojednostavljenih i isplativih zahtjeva za usklađenost;

| F. | budući da gospodarstva SAD-a i EU-a čine više od 50 % svjetskog BDP-a, 25 % svjetskog izvoza i više od 30 % svjetskog uvoza; budući da je gospodarska veza između SAD-a i EU-a najunosnija u svijetu s ukupnom vrijednošću transatlantskog prometa u 2014. u iznosu od 1,09 bilijuna dolara, u usporedbi s ukupnim prometom SAD-a s Kanadom ili Kinom u iznosu od 741 milijarde dolara, odnosno 646 milijardi dolara; |
| --- | --- |

F.

budući da gospodarstva SAD-a i EU-a čine više od 50 % svjetskog BDP-a, 25 % svjetskog izvoza i više od 30 % svjetskog uvoza; budući da je gospodarska veza između SAD-a i EU-a najunosnija u svijetu s ukupnom vrijednošću transatlantskog prometa u 2014. u iznosu od 1,09 bilijuna dolara, u usporedbi s ukupnim prometom SAD-a s Kanadom ili Kinom u iznosu od 741 milijarde dolara, odnosno 646 milijardi dolara;

| G. | budući da je prekogranični protok podataka između SAD-a i Europe najveći na svijetu, 50 % veći od protoka podataka između SAD-a i Azije i gotovo dvostruko veći od protoka podataka između SAD-a i Latinske Amerike, i budući da su prijenos i razmjena osobnih podataka temeljna sastavnica kojom se podupire uska povezanost Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država u trgovinskim aktivnostima i u području kaznenog progona; |
| --- | --- |

G.

budući da je prekogranični protok podataka između SAD-a i Europe najveći na svijetu, 50 % veći od protoka podataka između SAD-a i Azije i gotovo dvostruko veći od protoka podataka između SAD-a i Latinske Amerike, i budući da su prijenos i razmjena osobnih podataka temeljna sastavnica kojom se podupire uska povezanost Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država u trgovinskim aktivnostima i u području kaznenog progona;

| H. | budući da je u svom Mišljenju 01/2016 Radna skupina osnovana na temelju članka 29. pozdravila značajne napretke koji su sustavom za zaštitu privatnosti ostvareni u odnosu na Odluku o „sigurnoj luci”, a posebno uvođenje ključnih definicija, mehanizama osmišljenih za nadzor popisa organizacija koje poštuju načela o zaštiti privatnosti te sada obveznih revizija vanjske i unutarnje sukladnosti te budući da je Radna skupina također iskazala veliku zabrinutost zbog trgovinskih aspekata i pristupa javnih tijela podacima prenesenima u okviru sustava za zaštitu privatnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da je u svom Mišljenju 01/2016 Radna skupina osnovana na temelju članka 29. pozdravila značajne napretke koji su sustavom za zaštitu privatnosti ostvareni u odnosu na Odluku o „sigurnoj luci”, a posebno uvođenje ključnih definicija, mehanizama osmišljenih za nadzor popisa organizacija koje poštuju načela o zaštiti privatnosti te sada obveznih revizija vanjske i unutarnje sukladnosti te budući da je Radna skupina također iskazala veliku zabrinutost zbog trgovinskih aspekata i pristupa javnih tijela podacima prenesenima u okviru sustava za zaštitu privatnosti;

| I. | budući da je za Andoru, Argentinu, Kanadu, Farske otoke, Guernsey, Otok Man, Jersey, Urugvaj, Izrael, Švicarsku i Novi Zeland utvrđeno da pružaju odgovarajuću razinu zaštite podataka te im je pružen povlašteni pristup tržištu EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je za Andoru, Argentinu, Kanadu, Farske otoke, Guernsey, Otok Man, Jersey, Urugvaj, Izrael, Švicarsku i Novi Zeland utvrđeno da pružaju odgovarajuću razinu zaštite podataka te im je pružen povlašteni pristup tržištu EU-a;

| 1. | pozdravlja napore Komisije i vlade SAD-a u cilju postizanja znatnog poboljšanja sustava za zaštitu privatnosti u odnosu na Odluku o „sigurnoj luci”, a posebno dodavanje ključnih definicija, poput „osobnih podataka”, „obrade” i „nadzornika”, mehanizme osmišljene za nadzor popisa organizacija koje poštuju načela o zaštiti privatnosti i sada obvezne revizije vanjske i unutarnje sukladnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napore Komisije i vlade SAD-a u cilju postizanja znatnog poboljšanja sustava za zaštitu privatnosti u odnosu na Odluku o „sigurnoj luci”, a posebno dodavanje ključnih definicija, poput „osobnih podataka”, „obrade” i „nadzornika”, mehanizme osmišljene za nadzor popisa organizacija koje poštuju načela o zaštiti privatnosti i sada obvezne revizije vanjske i unutarnje sukladnosti;

| 2. | ističe važnost transatlantskih odnosa, koji su i dalje od iznimne važnosti za oba partnera; naglašava da se sveobuhvatnim rješenjem između SAD-a i EU-a treba poštovati pravo na zaštitu podataka i pravo na privatnost; podsjeća na to da je jedan od ključnih ciljeva EU-a zaštita osobnih podataka, uključujući slučajeve kada su ti podaci preneseni njegovom glavnom međunarodnom trgovinskom partneru; |
| --- | --- |

2.

ističe važnost transatlantskih odnosa, koji su i dalje od iznimne važnosti za oba partnera; naglašava da se sveobuhvatnim rješenjem između SAD-a i EU-a treba poštovati pravo na zaštitu podataka i pravo na privatnost; podsjeća na to da je jedan od ključnih ciljeva EU-a zaštita osobnih podataka, uključujući slučajeve kada su ti podaci preneseni njegovom glavnom međunarodnom trgovinskom partneru;

| 3. | inzistira na tome da se sustavom za zaštitu privatnosti mora poštovati primarno i sekundarno zakonodavstvo EU-a te relevantne presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

3.

inzistira na tome da se sustavom za zaštitu privatnosti mora poštovati primarno i sekundarno zakonodavstvo EU-a te relevantne presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava;

| 4. | napominje da se u Prilogu VI. (dopis Roberta S. Litta iz Ureda direktora nacionalne obavještajne službe – ODNI) pojašnjava da je u okviru Predsjedničkog ukaza 28 (dalje u tekstu „PPD-28”) za šest slučajeva još uvijek dopušteno masovno prikupljanje osobnih podataka i komunikacija osoba koje nisu državljani SAD-a; ističe da se takvo masovno prikupljanje samo mora „prilagoditi koliko je moguće” i biti „razumno”, što ne ispunjava stroge kriterije nužnosti i proporcionalnosti utvrđene Poveljom; |
| --- | --- |

4.

napominje da se u Prilogu VI. (dopis Roberta S. Litta iz Ureda direktora nacionalne obavještajne službe – ODNI) pojašnjava da je u okviru Predsjedničkog ukaza 28 (dalje u tekstu „PPD-28”) za šest slučajeva još uvijek dopušteno masovno prikupljanje osobnih podataka i komunikacija osoba koje nisu državljani SAD-a; ističe da se takvo masovno prikupljanje samo mora „prilagoditi koliko je moguće” i biti „razumno”, što ne ispunjava stroge kriterije nužnosti i proporcionalnosti utvrđene Poveljom;

| 5. | podsjeća na to da su pravna sigurnost, a posebno jasna i ujednačena pravila, ključan element u razvoju poslovanja i rastu, posebno za mala i srednja poduzeća, kako ne bi bila suočena s pravnom nesigurnošću i kako ne bi došlo do ozbiljnih posljedica za njihove aktivnosti i njihovu mogućnost poslovanja preko Atlantskog oceana; |
| --- | --- |

5.

podsjeća na to da su pravna sigurnost, a posebno jasna i ujednačena pravila, ključan element u razvoju poslovanja i rastu, posebno za mala i srednja poduzeća, kako ne bi bila suočena s pravnom nesigurnošću i kako ne bi došlo do ozbiljnih posljedica za njihove aktivnosti i njihovu mogućnost poslovanja preko Atlantskog oceana;

| 6. | pozdravlja uvođenje mehanizma pravne zaštite za pojedince u okviru sustava za zaštitu privatnosti; poziva Komisiju i vladu SAD-a da odgovore na trenutačnu složenost kako bi postupak postao jednostavan za uporabu i djelotvoran; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja uvođenje mehanizma pravne zaštite za pojedince u okviru sustava za zaštitu privatnosti; poziva Komisiju i vladu SAD-a da odgovore na trenutačnu složenost kako bi postupak postao jednostavan za uporabu i djelotvoran;

| 7. | poziva Komisiju da zatraži pojašnjenje o pravnom statusu „pisanih jamstava” koje je pružio SAD; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da zatraži pojašnjenje o pravnom statusu „pisanih jamstava” koje je pružio SAD;

| 8. | pozdravlja imenovanje pravobranitelja u Ministarstvu vanjskih poslova SAD-a koji će surađivati s neovisnim tijelima kako bi ponudio odgovor nadzornim tijelima EU-a koja podnose pojedinačne zahtjeve u vezi s nadzorom koji provodi vlada; međutim smatra da ta nova institucija nije dovoljno neovisna i da nema odgovarajuće ovlasti kako bi učinkovito izvršavala i provodila svoje dužnosti; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja imenovanje pravobranitelja u Ministarstvu vanjskih poslova SAD-a koji će surađivati s neovisnim tijelima kako bi ponudio odgovor nadzornim tijelima EU-a koja podnose pojedinačne zahtjeve u vezi s nadzorom koji provodi vlada; međutim smatra da ta nova institucija nije dovoljno neovisna i da nema odgovarajuće ovlasti kako bi učinkovito izvršavala i provodila svoje dužnosti;

| 9. | pozdravlja važnu ulogu koja je okvirom za zaštitu privatnosti dodijeljena agencijama država članica za zaštitu podataka u ispitivanju i istraživanju navoda povezanih sa zaštitom osobnih podataka u skladu s Poveljom EU-a o temeljnim pravima te za suspenziju prijenosa podataka, kao i obvezu povjerenu Ministarstvu trgovine SAD-a za rješavanje takvih pritužbi; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja važnu ulogu koja je okvirom za zaštitu privatnosti dodijeljena agencijama država članica za zaštitu podataka u ispitivanju i istraživanju navoda povezanih sa zaštitom osobnih podataka u skladu s Poveljom EU-a o temeljnim pravima te za suspenziju prijenosa podataka, kao i obvezu povjerenu Ministarstvu trgovine SAD-a za rješavanje takvih pritužbi;

| 10. | uviđa da je sustav za zaštitu privatnosti dio šireg dijaloga između EU-a i trećih zemalja, uključujući SAD, o privatnosti podataka, trgovini, sigurnosti i povezanim pravima i ciljevima od zajedničkog interesa; stoga poziva sve strane da surađuju u stvaranju i stalnom poboljšanju funkcionalnih i zajedničkih međunarodnih okvira i domaćeg zakonodavstva zahvaljujući kojima se ti ciljevi ostvaruju; |
| --- | --- |

10.

uviđa da je sustav za zaštitu privatnosti dio šireg dijaloga između EU-a i trećih zemalja, uključujući SAD, o privatnosti podataka, trgovini, sigurnosti i povezanim pravima i ciljevima od zajedničkog interesa; stoga poziva sve strane da surađuju u stvaranju i stalnom poboljšanju funkcionalnih i zajedničkih međunarodnih okvira i domaćeg zakonodavstva zahvaljujući kojima se ti ciljevi ostvaruju;

| 11. | inzistira na tome da je pravna sigurnost za prijenos osobnih podataka između EU-a i SAD-a ključan element za povjerenje potrošača, razvoj transatlantskog poslovanja i suradnju u kaznenom progonu, zbog čega je za njihovu djelotvornost i dugoročnu provedbu neophodno da instrumenti koji omogućuju takve prijenose poštuju i primarno i sekundarno zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

11.

inzistira na tome da je pravna sigurnost za prijenos osobnih podataka između EU-a i SAD-a ključan element za povjerenje potrošača, razvoj transatlantskog poslovanja i suradnju u kaznenom progonu, zbog čega je za njihovu djelotvornost i dugoročnu provedbu neophodno da instrumenti koji omogućuju takve prijenose poštuju i primarno i sekundarno zakonodavstvo EU-a;

| 12. | poziva Komisiju da u potpunosti provede preporuke koje je Radna skupina osnovana na temelju članka 29. iznijela u svojem Mišljenju 01/2016 o nacrtu odluke o primjerenosti europsko-američkog sustava za zaštitu privatnosti; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da u potpunosti provede preporuke koje je Radna skupina osnovana na temelju članka 29. iznijela u svojem Mišljenju 01/2016 o nacrtu odluke o primjerenosti europsko-američkog sustava za zaštitu privatnosti;

| 13. | poziva Komisiju da ispuni svoju dužnost u skladu s okvirom za zaštitu privatnosti, tj. da provodi periodične temeljite revizije svojih zaključaka o primjerenosti i povezanih pravnih obrazloženja, posebno s obzirom na to da će se kroz dvije godine početi primjenjivati nova Opća uredba o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da ispuni svoju dužnost u skladu s okvirom za zaštitu privatnosti, tj. da provodi periodične temeljite revizije svojih zaključaka o primjerenosti i povezanih pravnih obrazloženja, posebno s obzirom na to da će se kroz dvije godine početi primjenjivati nova Opća uredba o zaštiti podataka;

| 14. | poziva Komisiju da nastavi dijalog s vladom SAD-a kako bi postigla dodatna poboljšanja sustava zaštite privatnosti u pogledu njegovih trenutačnih nedostataka; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da nastavi dijalog s vladom SAD-a kako bi postigla dodatna poboljšanja sustava zaštite privatnosti u pogledu njegovih trenutačnih nedostataka;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i Kongresu SAD-a. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i Kongresu SAD-a.

---

(1)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.

(2)  SL L 350, 30.12.2008., str. 60.

(3)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(4)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(5)  https://www.congress.gov/114/plaws/publ23/PLAW-114publ23.pdf

(6)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2014/01/17/presidential-policy-directive-signals-intelligence-activities

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0230.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0388.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/86

---

P8_TA(2016)0234

Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o ostvarivanju novih pogodnosti za potrošače energije (2015/2323(INI))

(2018/C 076/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2015. naslovljenu „Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije” (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2015. naslovljenu „Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije” (COM(2015)0339),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2015. naslovljenu „Pokretanje postupka javnog savjetovanja o novom modelu energetskog tržišta” (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2015. naslovljenu „Pokretanje postupka javnog savjetovanja o novom modelu energetskog tržišta” (COM(2015)0340),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. veljače 2016. naslovljenu „Strategija EU-a za grijanje i hlađenje” (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. veljače 2016. naslovljenu „Strategija EU-a za grijanje i hlađenje” (COM(2016)0051),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. veljače 2015. naslovljenu „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. veljače 2015. naslovljenu „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” (COM(2015)0080),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. studenog 2012. naslovljenu „Kako osigurati funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta” (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. studenog 2012. naslovljenu „Kako osigurati funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta” (COM(2012)0663),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2011. naslovljenu „Plan za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom ugljika u 2050.” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2011. naslovljenu „Plan za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom ugljika u 2050.” (COM(2011)0112),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. prosinca 2011. naslovljenu „Energetski plan za 2050.” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. prosinca 2011. naslovljenu „Energetski plan za 2050.” (COM(2011)0885),

| — | uzimajući u obzir treći energetski paket, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treći energetski paket,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti osobnih podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti osobnih podataka,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača,

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije 2012/148/EU od 9. ožujka 2012. o pripremama za uvođenje pametnih brojila, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije 2012/148/EU od 9. ožujka 2012. o pripremama za uvođenje pametnih brojila,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. lipnja 2008. naslovljenu „Prema europskoj povelji o pravima potrošača energenata” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. lipnja 2008. naslovljenu „Prema europskoj povelji o pravima potrošača energenata” (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. rujna 2013. o boljem funkcioniranju unutarnjeg energetskog tržišta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. rujna 2013. o boljem funkcioniranju unutarnjeg energetskog tržišta (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. ožujka 2013. o energetskom planu za 2050. – budućnost s energijom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. ožujka 2013. o energetskom planu za 2050. – budućnost s energijom (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. veljače 2014. o lokalnim i regionalnim posljedicama razvoja pametnih mreža (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. veljače 2014. o lokalnim i regionalnim posljedicama razvoja pametnih mreža (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. travnja 2014. o zaštiti potrošača – zaštita potrošača u sektoru komunalnih usluga (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. travnja 2014. o zaštiti potrošača – zaštita potrošača u sektoru komunalnih usluga (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2015. naslovljenu „Ususret europskoj energetskoj uniji” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2015. naslovljenu „Ususret europskoj energetskoj uniji” (6),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0161/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0161/2016),

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije”; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije”;

| 2. | naglašava da je ovo izvješće usmjereno isključivo na potrošače energije u kućanstvima u kontekstu energetske tranzicije; ističe da bi pitanje industrijskih potrošača trebalo razmotriti u zasebnom okviru; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je ovo izvješće usmjereno isključivo na potrošače energije u kućanstvima u kontekstu energetske tranzicije; ističe da bi pitanje industrijskih potrošača trebalo razmotriti u zasebnom okviru;

| 3. | ističe da aktualnom energetskom tranzicijom prelazimo s energetskog sustava temeljenog na tradicionalnoj centraliziranoj proizvodnji na decentraliziraniji, energetski učinkovitiji i fleksibilniji sustav koji se temelji ponajprije na obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

3.

ističe da aktualnom energetskom tranzicijom prelazimo s energetskog sustava temeljenog na tradicionalnoj centraliziranoj proizvodnji na decentraliziraniji, energetski učinkovitiji i fleksibilniji sustav koji se temelji ponajprije na obnovljivim izvorima energije;

| 4. | skreće pozornost na troškove tranzicije na novi tržišni model u nekim državama članicama; poziva Komisiju da vodi računa o tim troškovima u smislu cjenovne dostupnosti i konkurentnosti; |
| --- | --- |

4.

skreće pozornost na troškove tranzicije na novi tržišni model u nekim državama članicama; poziva Komisiju da vodi računa o tim troškovima u smislu cjenovne dostupnosti i konkurentnosti;

| 5. | podsjeća da bi krajnji cilj trebalo biti gospodarstvo koje će se temeljiti na potpunom poštovanju načela prema kojemu je energetska učinkovitost na prvom mjestu odnosno primarno gorivo i davanjem prednosti energetskim uštedama i mjerama koje se odnose na potrošnju pred mjerama povezanim s opskrbom kako bi se ostvarili naši ciljevi u području klime u skladu s dogovorenih 1,5o iz Sporazuma iz Pariza, energetskom sigurnosti, konkurentnosti i posebno nižim troškovima za potrošače; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da bi krajnji cilj trebalo biti gospodarstvo koje će se temeljiti na potpunom poštovanju načela prema kojemu je energetska učinkovitost na prvom mjestu odnosno primarno gorivo i davanjem prednosti energetskim uštedama i mjerama koje se odnose na potrošnju pred mjerama povezanim s opskrbom kako bi se ostvarili naši ciljevi u području klime u skladu s dogovorenih 1,5o iz Sporazuma iz Pariza, energetskom sigurnosti, konkurentnosti i posebno nižim troškovima za potrošače;

| 6. | smatra da bi u tom kontekstu središnje mjesto energetske unije trebali zauzimati interesi sadašnjih i budućih generacija građana i da bi se zahvaljujući energetskoj uniji trebalo ostvariti sljedeće:






  a. | pružiti građanima stabilnu, cjenovno prihvatljivu, učinkovitu i održivu energiju te visokokvalitetne energetski učinkovite proizvode, usluge i zgrade; |
| --- | --- | --- |

6.

smatra da bi u tom kontekstu središnje mjesto energetske unije trebali zauzimati interesi sadašnjih i budućih generacija građana i da bi se zahvaljujući energetskoj uniji trebalo ostvariti sljedeće:

a.

pružiti građanima stabilnu, cjenovno prihvatljivu, učinkovitu i održivu energiju te visokokvalitetne energetski učinkovite proizvode, usluge i zgrade;

| b. | osposobiti građane da sami pojedinačno ili kolektivno proizvode, koriste i skladište vlastitu energiju i trguju njome, da poduzimaju mjere u cilju uštede energije i da postanu aktivni sudionici na energetskom tržištu zahvaljujući potrošačkom izboru, te da im se omogući da sigurno i pouzdano sudjeluju u upravljanju potrošnjom; u tom kontekstu smatra da bi se na razini EU-a u okviru uključivog procesa pod vodstvom Komisije trebalo dogovoriti oko praktičnog zajedničkog tumačenja definicije proizvođača-potrošača; |
| --- | --- |

b.

osposobiti građane da sami pojedinačno ili kolektivno proizvode, koriste i skladište vlastitu energiju i trguju njome, da poduzimaju mjere u cilju uštede energije i da postanu aktivni sudionici na energetskom tržištu zahvaljujući potrošačkom izboru, te da im se omogući da sigurno i pouzdano sudjeluju u upravljanju potrošnjom; u tom kontekstu smatra da bi se na razini EU-a u okviru uključivog procesa pod vodstvom Komisije trebalo dogovoriti oko praktičnog zajedničkog tumačenja definicije proizvođača-potrošača;

| c. | doprinijeti iskorjenjivanju energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

c.

doprinijeti iskorjenjivanju energetskog siromaštva;

| d. | zaštititi potrošače od zlorabljujućih, nekonkurentnih i nepoštenih praksi tržišnih aktera i omogućiti im da u potpunosti ostvaruju svoja prava; |
| --- | --- |

d.

zaštititi potrošače od zlorabljujućih, nekonkurentnih i nepoštenih praksi tržišnih aktera i omogućiti im da u potpunosti ostvaruju svoja prava;

| e. | uspostaviti povoljne uvjete kako bi se zajamčilo funkcionalno i konkurentno unutarnje energetsko tržište na kojem će potrošači imati mogućnost izbora i jasan pristup informacijama; |
| --- | --- |

e.

uspostaviti povoljne uvjete kako bi se zajamčilo funkcionalno i konkurentno unutarnje energetsko tržište na kojem će potrošači imati mogućnost izbora i jasan pristup informacijama;

| 7. | smatra da je pri postupnom ukidanju reguliranih cijena energije za potrošače potrebno uzeti u obzir stvarnu razinu tržišnog natjecanja u kontekstu strategije energetske unije, koja bi potrošačima trebala zajamčiti pristup sigurnim cijenama energije; |
| --- | --- |

7.

smatra da je pri postupnom ukidanju reguliranih cijena energije za potrošače potrebno uzeti u obzir stvarnu razinu tržišnog natjecanja u kontekstu strategije energetske unije, koja bi potrošačima trebala zajamčiti pristup sigurnim cijenama energije;

| 8. | smatra da bi, općenito gledajući, energetska tranzicija trebala uroditi učinkovitijim, transparentnijim, održivijim, konkurentnijim, stabilnijim, decentraliziranijim i uključivijim energetskim sustavom koji koristi društvu u cijelosti, povećava uključenost građana te lokalnih i regionalnih aktera i zajednica te im omogućuje da budu vlasnici ili suvlasnici u proizvodnji, distribuciji i skladištenju obnovljive energije, i koji pritom štiti one najugroženije i jamči im da će imati koristi od mjera energetske učinkovitosti i obnovljive energije; |
| --- | --- |

8.

smatra da bi, općenito gledajući, energetska tranzicija trebala uroditi učinkovitijim, transparentnijim, održivijim, konkurentnijim, stabilnijim, decentraliziranijim i uključivijim energetskim sustavom koji koristi društvu u cijelosti, povećava uključenost građana te lokalnih i regionalnih aktera i zajednica te im omogućuje da budu vlasnici ili suvlasnici u proizvodnji, distribuciji i skladištenju obnovljive energije, i koji pritom štiti one najugroženije i jamči im da će imati koristi od mjera energetske učinkovitosti i obnovljive energije;

Ususret funkcionalnom energetskom tržištu koje koristi građanima

| 9. | smatra da, iako je određen napredak postignut, cilj trećeg energetskog paketa, a to je osigurati istinski konkurentno i transparentno maloprodajno energetsko tržište pogodno za potrošače, još nije u potpunosti ostvaren u svim državama članicama EU-a, kao što pokazuju ustrajno visoka razina tržišne koncentracije, činjenica da se pad troškova u veleprodaji ne odražava na maloprodajne cijene te mali broj slučajeva promjene dobavljača i niska razina zadovoljstva potrošača; |
| --- | --- |

9.

smatra da, iako je određen napredak postignut, cilj trećeg energetskog paketa, a to je osigurati istinski konkurentno i transparentno maloprodajno energetsko tržište pogodno za potrošače, još nije u potpunosti ostvaren u svim državama članicama EU-a, kao što pokazuju ustrajno visoka razina tržišne koncentracije, činjenica da se pad troškova u veleprodaji ne odražava na maloprodajne cijene te mali broj slučajeva promjene dobavljača i niska razina zadovoljstva potrošača;

| 10. | stoga smatra da Komisija treba utvrditi ili osmisliti nove pokazatelje za funkcionalna energetska tržišta pogodna za potrošače; naglašava da se tim pokazateljima trebaju uzeti u obzir, među ostalim, ekonomski učinak promjene dobavljača energije na potrošače energije, tehničke prepreke promjeni dobavljača ili plana opskrbe i razina informiranosti potrošača; |
| --- | --- |

10.

stoga smatra da Komisija treba utvrditi ili osmisliti nove pokazatelje za funkcionalna energetska tržišta pogodna za potrošače; naglašava da se tim pokazateljima trebaju uzeti u obzir, među ostalim, ekonomski učinak promjene dobavljača energije na potrošače energije, tehničke prepreke promjeni dobavljača ili plana opskrbe i razina informiranosti potrošača;

| 11. | ističe da su otvorena, transparentna i konkurentna dobro regulirana tržišta važna za zadržavanje niskih cijena, poticanje inovacija, poboljšanje usluga za potrošače i uklanjanje prepreka inovativnim novim poslovnim modelima koji građanima mogu ponuditi usluge za dobru cijenu, stavljajući ih u bolji položaj i doprinoseći sprečavanju energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

11.

ističe da su otvorena, transparentna i konkurentna dobro regulirana tržišta važna za zadržavanje niskih cijena, poticanje inovacija, poboljšanje usluga za potrošače i uklanjanje prepreka inovativnim novim poslovnim modelima koji građanima mogu ponuditi usluge za dobru cijenu, stavljajući ih u bolji položaj i doprinoseći sprečavanju energetskog siromaštva;

| 12. | podsjeća da je izbor potrošača u distribucijskim mrežama ograničen zbog njihove karakteristike prirodnih monopola, tj. da potrošači ne mogu promijeniti operatora distribucijskog sustava; naglašava potrebu za odgovarajućim praćenjem tržišta operatora distribucijskih mreža kako bi se potrošači zaštitili od naglih povećanja računa za distribuciju; |
| --- | --- |

12.

podsjeća da je izbor potrošača u distribucijskim mrežama ograničen zbog njihove karakteristike prirodnih monopola, tj. da potrošači ne mogu promijeniti operatora distribucijskog sustava; naglašava potrebu za odgovarajućim praćenjem tržišta operatora distribucijskih mreža kako bi se potrošači zaštitili od naglih povećanja računa za distribuciju;

| 13. | smatra da bi Komisija i države članice trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se zajamčilo da se korist od povećanja razine interkonekcija nacionalnih mreža ne prenese na operatore distribucijskih sustava, već da se izravno odrazi kao korist za krajnjeg potrošača; također smatra da poboljšanjem razine interkonekcija nacionalnih mreža mora doći do pozitivnog učinka na cijenu energije za potrošače i da se stoga mora izbjeći situacija u kojoj bi korist od toga imali samo operatori distribucijskih sustava; |
| --- | --- |

13.

smatra da bi Komisija i države članice trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se zajamčilo da se korist od povećanja razine interkonekcija nacionalnih mreža ne prenese na operatore distribucijskih sustava, već da se izravno odrazi kao korist za krajnjeg potrošača; također smatra da poboljšanjem razine interkonekcija nacionalnih mreža mora doći do pozitivnog učinka na cijenu energije za potrošače i da se stoga mora izbjeći situacija u kojoj bi korist od toga imali samo operatori distribucijskih sustava;

| 14. | stoga poziva Komisiju i države članice da strogim mjerama osiguraju punu provedbu trećeg energetskog paketa i traži da se pri njegovoj reviziji u obliku novog modela energetskog tržišta uzmu u obzir sljedeće preporuke u vezi s domaćim potrošačima:






  a. | preporučuje da se poveća učestalost primanja računa za energiju i da se poveća transparentnost i jasnoća kako računa tako i ugovora kako bi se olakšalo njihovo tumačenje i usporedba; zahtijeva da se koristi jasan jezik i da se izbjegavaju tehnički izrazi; traži od Komisije da u tom pogledu odredi minimalne zahtjeve u vezi s tim informacijama, uključujući primjere najbolje prakse; ističe da bi fiksne naknade te porezi i pristojbe trebali biti jasno navedeni na računima kako bi ih potrošač mogao lako razlikovati od promjenjivog troška povezanog s potrošnjom; podsjeća na postojeće zahtjeve prema kojima dobavljači moraju na razumljiv i jasno usporediv način na računu ili uz njega navesti doprinos svakog izvora energije ukupnoj mješavini goriva tog dobavljača tijekom protekle godine, uključujući podatak o tome gdje se mogu pronaći informacije o učinku na okoliš u smislu emisija CO2 i radioaktivnog otpada; |
| --- | --- | --- |

14.

stoga poziva Komisiju i države članice da strogim mjerama osiguraju punu provedbu trećeg energetskog paketa i traži da se pri njegovoj reviziji u obliku novog modela energetskog tržišta uzmu u obzir sljedeće preporuke u vezi s domaćim potrošačima:

a.

preporučuje da se poveća učestalost primanja računa za energiju i da se poveća transparentnost i jasnoća kako računa tako i ugovora kako bi se olakšalo njihovo tumačenje i usporedba; zahtijeva da se koristi jasan jezik i da se izbjegavaju tehnički izrazi; traži od Komisije da u tom pogledu odredi minimalne zahtjeve u vezi s tim informacijama, uključujući primjere najbolje prakse; ističe da bi fiksne naknade te porezi i pristojbe trebali biti jasno navedeni na računima kako bi ih potrošač mogao lako razlikovati od promjenjivog troška povezanog s potrošnjom; podsjeća na postojeće zahtjeve prema kojima dobavljači moraju na razumljiv i jasno usporediv način na računu ili uz njega navesti doprinos svakog izvora energije ukupnoj mješavini goriva tog dobavljača tijekom protekle godine, uključujući podatak o tome gdje se mogu pronaći informacije o učinku na okoliš u smislu emisija CO2 i radioaktivnog otpada;

| b. | preporučuje da se uspostavi jedinstvena kontaktna točka na kojoj će potrošači moći dobiti sve relevantne informacije kako bi donijeli utemeljenu odluku; |
| --- | --- |

b.

preporučuje da se uspostavi jedinstvena kontaktna točka na kojoj će potrošači moći dobiti sve relevantne informacije kako bi donijeli utemeljenu odluku;

| c. | preporučuje da operatori distribucijskih sustava, s obzirom na to da imaju pristup podacima o potrošnji u prošlosti, kao i operatori neovisnih alata za usporedbu surađuju s energetskim regulatorima kako bi istražili koji je najbolji način na koji mogu potrošačima proaktivno davati usporedbe ponuda kako bi svim potrošačima, čak i onima koji nemaju pristup internetu ili vještine korištenja internetom, omogućili da doznaju bi li mogli uštedjeti ako promijene dobavljača; |
| --- | --- |

c.

preporučuje da operatori distribucijskih sustava, s obzirom na to da imaju pristup podacima o potrošnji u prošlosti, kao i operatori neovisnih alata za usporedbu surađuju s energetskim regulatorima kako bi istražili koji je najbolji način na koji mogu potrošačima proaktivno davati usporedbe ponuda kako bi svim potrošačima, čak i onima koji nemaju pristup internetu ili vještine korištenja internetom, omogućili da doznaju bi li mogli uštedjeti ako promijene dobavljača;

| d. | preporučuje da se razrade smjernice za alate za usporedbu cijena kako bi se potrošačima omogućio pristup neovisnim, ažuriranim i razumljivim alatima za usporedbu; smatra da bi države članice trebale razmotriti mogućnost uspostave sustava akreditacije koji bi obuhvaćali sve alate za usporedbu cijena, u skladu sa smjernicama CEER-a; |
| --- | --- |

d.

preporučuje da se razrade smjernice za alate za usporedbu cijena kako bi se potrošačima omogućio pristup neovisnim, ažuriranim i razumljivim alatima za usporedbu; smatra da bi države članice trebale razmotriti mogućnost uspostave sustava akreditacije koji bi obuhvaćali sve alate za usporedbu cijena, u skladu sa smjernicama CEER-a;

| e. | preporučuje da se uspostave nove platforme koje će služiti kao neovisni alati za usporedbu cijena kako bi obračunavanje troškova potrošačima bilo jasnije; preporučuje da se na tim neovisnim platformama potrošačima na usporediv način pružaju informacije o postotnom udjelu korištenih izvora energije i različitim porezima, pristojbama i dodatnim naknadama sadržanim u energetskim tarifama kako bi se osposobilo potrošače da lako traže ponude koje im više odgovaraju u pogledu cijene, kvalitete i održivosti; predlaže da tu ulogu preuzmu postojeća tijela kao što su nacionalni odjeli za energetiku, regulatori ili organizacije potrošača; preporučuje da se izradi barem jedan takav neovisan alat za usporedbu cijena po državi članici; |
| --- | --- |

e.

preporučuje da se uspostave nove platforme koje će služiti kao neovisni alati za usporedbu cijena kako bi obračunavanje troškova potrošačima bilo jasnije; preporučuje da se na tim neovisnim platformama potrošačima na usporediv način pružaju informacije o postotnom udjelu korištenih izvora energije i različitim porezima, pristojbama i dodatnim naknadama sadržanim u energetskim tarifama kako bi se osposobilo potrošače da lako traže ponude koje im više odgovaraju u pogledu cijene, kvalitete i održivosti; predlaže da tu ulogu preuzmu postojeća tijela kao što su nacionalni odjeli za energetiku, regulatori ili organizacije potrošača; preporučuje da se izradi barem jedan takav neovisan alat za usporedbu cijena po državi članici;

| f. | preporučuje da države članice u suradnji s operatorima alata za usporedbu cijena i skupinama potrošača u cilju boljeg maloprodajnog tržišnog natjecanja među dobavljačima izrade smjernice kako bi se zajamčilo da različite tarife koje oblikuju dobavljači omogućuju jednostavne usporedbe i ne zbunjuju potrošače; |
| --- | --- |

f.

preporučuje da države članice u suradnji s operatorima alata za usporedbu cijena i skupinama potrošača u cilju boljeg maloprodajnog tržišnog natjecanja među dobavljačima izrade smjernice kako bi se zajamčilo da različite tarife koje oblikuju dobavljači omogućuju jednostavne usporedbe i ne zbunjuju potrošače;

| g. | preporučuje da se potrošačima na računima ili uz njih dostavi obavijest o tome koja bi za njih bila najprikladnija i najpovoljnija tarifa, na temelju obrazaca potrošnje u prošlosti, te da im se omogući da se, ako žele, na što jednostavniji način prebace na tu tarifu; napominje, s obzirom na mali broj slučajeva promjene dobavljača u mnogim državama članicama, da mnoga kućanstva, osobito ona najugroženija, nisu aktivno uključena na energetskom tržištu i da plaćaju neprimjerene, zastarjele i skupe tarife; |
| --- | --- |

g.

preporučuje da se potrošačima na računima ili uz njih dostavi obavijest o tome koja bi za njih bila najprikladnija i najpovoljnija tarifa, na temelju obrazaca potrošnje u prošlosti, te da im se omogući da se, ako žele, na što jednostavniji način prebace na tu tarifu; napominje, s obzirom na mali broj slučajeva promjene dobavljača u mnogim državama članicama, da mnoga kućanstva, osobito ona najugroženija, nisu aktivno uključena na energetskom tržištu i da plaćaju neprimjerene, zastarjele i skupe tarife;

| h. | preporučuje da se ispitaju mjere zahvaljujući kojima bi maloprodajne cijene bolje odražavale veleprodajne, čime bi se obrnuo trend porasta udjela fiksnih elemenata na računima za potrošnju energije, osobito poreza i pristojbi te u nekim slučajevima mrežnih naknada; ističe nerazmjer između razine pristojbi i poreza koje plaćaju kućanstva i industrijski potrošači; |
| --- | --- |

h.

preporučuje da se ispitaju mjere zahvaljujući kojima bi maloprodajne cijene bolje odražavale veleprodajne, čime bi se obrnuo trend porasta udjela fiksnih elemenata na računima za potrošnju energije, osobito poreza i pristojbi te u nekim slučajevima mrežnih naknada; ističe nerazmjer između razine pristojbi i poreza koje plaćaju kućanstva i industrijski potrošači;

| 15. | čvrsto je uvjeren da bi internetske stranice svih dobavljača energije i elektronički računi trebali biti u potpunosti dostupni osobama s invaliditetom te bi trebali ispunjavati odgovarajuće uvjete europske norme EN 301 549; |
| --- | --- |

15.

čvrsto je uvjeren da bi internetske stranice svih dobavljača energije i elektronički računi trebali biti u potpunosti dostupni osobama s invaliditetom te bi trebali ispunjavati odgovarajuće uvjete europske norme EN 301 549;

| 16. | ustrajan je u mišljenju da bi države članice trebale u cijelosti provesti odredbe o promjeni dobavljača, kao što je određeno u trećem energetskom paketu, kao i da se potrošačima u okviru nacionalnog zakonodavstva mora zajamčiti pravo na brzu, jednostavnu i besplatnu promjenu dobavljača i da se mogućnost promjene ne bi trebala otežati naknadama ili kaznama za prekid usluge; ustraje u tome da je provedba tog prava uz pomoć tržišnog nadzora i učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih kazni ključna i podržava preporuke za promjenu dobavljača koje je u dokumentu „Most do 2025.” izdala Agencija za suradnju energetskih regulatora; |
| --- | --- |

16.

ustrajan je u mišljenju da bi države članice trebale u cijelosti provesti odredbe o promjeni dobavljača, kao što je određeno u trećem energetskom paketu, kao i da se potrošačima u okviru nacionalnog zakonodavstva mora zajamčiti pravo na brzu, jednostavnu i besplatnu promjenu dobavljača i da se mogućnost promjene ne bi trebala otežati naknadama ili kaznama za prekid usluge; ustraje u tome da je provedba tog prava uz pomoć tržišnog nadzora i učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih kazni ključna i podržava preporuke za promjenu dobavljača koje je u dokumentu „Most do 2025.” izdala Agencija za suradnju energetskih regulatora;

| 17. | smatra da bi se trebali promicati programi i kampanje kolektivne promjene dobavljača kako bi se potrošačima pomoglo da pronađu bolje rješenje u pogledu i cijene i kvalitete; naglašava da ti programi moraju biti neovisni, pouzdani, transparentni, temeljiti i uključivi te da moraju doprijeti do onih koji su manje angažirani; napominje da su lokalna tijela vlasti, regulatori i potrošačke organizacije kao i druge neprofitne organizacije dobra opcija za tu ulogu kako bi se spriječile nepoštene prakse; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi se trebali promicati programi i kampanje kolektivne promjene dobavljača kako bi se potrošačima pomoglo da pronađu bolje rješenje u pogledu i cijene i kvalitete; naglašava da ti programi moraju biti neovisni, pouzdani, transparentni, temeljiti i uključivi te da moraju doprijeti do onih koji su manje angažirani; napominje da su lokalna tijela vlasti, regulatori i potrošačke organizacije kao i druge neprofitne organizacije dobra opcija za tu ulogu kako bi se spriječile nepoštene prakse;

| 18. | inzistira na tome da se odredbe Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi i Direktive o pravima potrošača koje se odnose na prodaju izvan poslovnih prostorija, nepoštene uvjete ili prakse te agresivne marketinške metode ispravno provode i primjenjuju u državama članicama kako bi se zaštitili potrošači energije, posebno oni najugroženiji; napominje da se u nekoliko država članica povećao broj pritužbi u vezi s prodajom izvan poslovnih prostorija; |
| --- | --- |

18.

inzistira na tome da se odredbe Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi i Direktive o pravima potrošača koje se odnose na prodaju izvan poslovnih prostorija, nepoštene uvjete ili prakse te agresivne marketinške metode ispravno provode i primjenjuju u državama članicama kako bi se zaštitili potrošači energije, posebno oni najugroženiji; napominje da se u nekoliko država članica povećao broj pritužbi u vezi s prodajom izvan poslovnih prostorija;

| 19. | pozdravlja namjeru Komisije da razmotri mogućnost da se u prilog Uredbi o suradnji u zaštiti potrošača uvrste zakoni koji se odnose posebno na energiju (7); |
| --- | --- |

19.

pozdravlja namjeru Komisije da razmotri mogućnost da se u prilog Uredbi o suradnji u zaštiti potrošača uvrste zakoni koji se odnose posebno na energiju (7);

Jamčenje uključivog energetskog sustava na način da se potrošačima omogući da preuzmu odgovornost za energetsku tranziciju, proizvode vlastitu obnovljivu energiju i postanu energetski učinkoviti

| 20. | smatra da u kontekstu funkcionalnog energetskog sustava lokalna tijela vlasti, zajednice, zadruge, kućanstva i pojedinci imaju ključnu ulogu, da bi trebali znatno doprinijeti energetskoj tranziciji i da bi ih trebalo poticati da postanu proizvođači i dobavljači energije ako se na to odluče; ističe da je iz tog razloga važno da Europska unija prihvati zajedničku operativnu definiciju proizvođača-potrošača; |
| --- | --- |

20.

smatra da u kontekstu funkcionalnog energetskog sustava lokalna tijela vlasti, zajednice, zadruge, kućanstva i pojedinci imaju ključnu ulogu, da bi trebali znatno doprinijeti energetskoj tranziciji i da bi ih trebalo poticati da postanu proizvođači i dobavljači energije ako se na to odluče; ističe da je iz tog razloga važno da Europska unija prihvati zajedničku operativnu definiciju proizvođača-potrošača;

| 21. | poziva države članice da uvedu sustave mjerenja neto potrošnje u cilju podupiranja vlastite i zadružne proizvodnje energije; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice da uvedu sustave mjerenja neto potrošnje u cilju podupiranja vlastite i zadružne proizvodnje energije;

| 22. | smatra da će znatna promjena u ponašanju građana biti važna za postizanje optimalne energetske tranzicije; smatra da su u tom pogledu od ključne važnosti poticaji i pristup kvalitetnim informacijama i traži od Komisije da se pozabavi tim pitanjem u predstojećem prijedlogu; napominje da bi obrazovanje, osposobljavanje i kampanje informiranja mogli biti važni čimbenici za promjenu ponašanja; |
| --- | --- |

22.

smatra da će znatna promjena u ponašanju građana biti važna za postizanje optimalne energetske tranzicije; smatra da su u tom pogledu od ključne važnosti poticaji i pristup kvalitetnim informacijama i traži od Komisije da se pozabavi tim pitanjem u predstojećem prijedlogu; napominje da bi obrazovanje, osposobljavanje i kampanje informiranja mogli biti važni čimbenici za promjenu ponašanja;

| 23. | smatra da su ograničen pristup kapitalu i stručnom financijskom znanju, znatni početni troškovi ulaganja i dugi otplatni rokovi prepreke za pokretanje vlastite proizvodnje energije i poduzimanje mjera za energetsku učinkovitost; potiče na nove poslovne modele, sustave kolektivne kupnje i inovativne financijske instrumente kojima će se potaknuti vlastita proizvodnja i potrošnja iz vlastite proizvodnje te mjere energetske učinkovitosti za sve potrošače; predlaže da to postane važan cilj EIB-a, EFSU-a, Obzora 2020. i strukturnih fondova, koje bi javna tijela i tržišni akteri trebali maksimalno iskorištavati; ponavlja da bi projekte trebalo financirati na temelju komparativne analize troškovne učinkovitosti, vodeći pritom računa o nacionalnim i europskim ciljevima i obvezama u području klime i energije; |
| --- | --- |

23.

smatra da su ograničen pristup kapitalu i stručnom financijskom znanju, znatni početni troškovi ulaganja i dugi otplatni rokovi prepreke za pokretanje vlastite proizvodnje energije i poduzimanje mjera za energetsku učinkovitost; potiče na nove poslovne modele, sustave kolektivne kupnje i inovativne financijske instrumente kojima će se potaknuti vlastita proizvodnja i potrošnja iz vlastite proizvodnje te mjere energetske učinkovitosti za sve potrošače; predlaže da to postane važan cilj EIB-a, EFSU-a, Obzora 2020. i strukturnih fondova, koje bi javna tijela i tržišni akteri trebali maksimalno iskorištavati; ponavlja da bi projekte trebalo financirati na temelju komparativne analize troškovne učinkovitosti, vodeći pritom računa o nacionalnim i europskim ciljevima i obvezama u području klime i energije;

| 24. | poziva na stabilne, dostatne i troškovno učinkovite sustave naknada kako bi se zajamčila sigurnost ulagača i povećao broj malih i srednjih projekata u području obnovljive energije te na najmanju moguću mjeru smanjila narušenost tržišta; u tom kontekstu poziva države članice da u potpunosti iskoriste izuzeća de minimis koja su predviđena smjernicama za državnu potporu iz 2014.; smatra da bi mrežne tarife i druge naknade trebale biti transparentne i ne bi smjele biti diskriminirajuće te da bi trebale pravedno odražavati utjecaj potrošača na mrežu, izbjegavajući dvostruko zaračunavanje, ali i osiguravajući dovoljno financijskih sredstava za održavanje i razvoj distribucijskih mreža; žali zbog retroaktivnih promjena u programima potpore za obnovljivu energiju, kao i zbog uvođenja nepravednih i represivnih poreza ili naknada koji otežavaju daljnje širenje vlastite proizvodnje energije; naglašava važnost dobro osmišljenih sustava potpore koji će biti učinkoviti i u budućnosti kako bi se povećala sigurnost ulagača i dobivena vrijednost za novac i kako bi se ubuduće izbjegle takve promjene; ističe da bi trebalo nagraditi proizvođače-potrošače koji mreži osiguravaju kapacitete za skladištenje; |
| --- | --- |

24.

poziva na stabilne, dostatne i troškovno učinkovite sustave naknada kako bi se zajamčila sigurnost ulagača i povećao broj malih i srednjih projekata u području obnovljive energije te na najmanju moguću mjeru smanjila narušenost tržišta; u tom kontekstu poziva države članice da u potpunosti iskoriste izuzeća de minimis koja su predviđena smjernicama za državnu potporu iz 2014.; smatra da bi mrežne tarife i druge naknade trebale biti transparentne i ne bi smjele biti diskriminirajuće te da bi trebale pravedno odražavati utjecaj potrošača na mrežu, izbjegavajući dvostruko zaračunavanje, ali i osiguravajući dovoljno financijskih sredstava za održavanje i razvoj distribucijskih mreža; žali zbog retroaktivnih promjena u programima potpore za obnovljivu energiju, kao i zbog uvođenja nepravednih i represivnih poreza ili naknada koji otežavaju daljnje širenje vlastite proizvodnje energije; naglašava važnost dobro osmišljenih sustava potpore koji će biti učinkoviti i u budućnosti kako bi se povećala sigurnost ulagača i dobivena vrijednost za novac i kako bi se ubuduće izbjegle takve promjene; ističe da bi trebalo nagraditi proizvođače-potrošače koji mreži osiguravaju kapacitete za skladištenje;

| 25. | preporučuje da se administrativne prepreke za nove kapacitete za vlastitu proizvodnju energije svedu na najmanju moguću mjeru, posebno uklanjanjem ograničenja za pristup tržištu i mreži; predlaže da se postupci davanja odobrenja skrate i pojednostave, primjerice prelaskom na jednostavnu obvezu prijave, poštujući i dalje sve pravne uvjete i jamčeći informiranost operatora distribucijskih sustava; predlaže da se u revidiranu direktivu o obnovljivoj energiji uvrste posebne odredbe za uklanjanje prepreka i promicanje energetskih sustava zajednica/zadruga uz pomoć jedinstvenih kontaktnih točaka koje bi se bavile dozvolama za projekte i pružale financijsko i tehničko stručno znanje, i/ili posebnih kampanja za informiranje na lokalnoj razini i razini zajednice, kao i jamčenjem pristupa alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova za proizvođače-potrošače; |
| --- | --- |

25.

preporučuje da se administrativne prepreke za nove kapacitete za vlastitu proizvodnju energije svedu na najmanju moguću mjeru, posebno uklanjanjem ograničenja za pristup tržištu i mreži; predlaže da se postupci davanja odobrenja skrate i pojednostave, primjerice prelaskom na jednostavnu obvezu prijave, poštujući i dalje sve pravne uvjete i jamčeći informiranost operatora distribucijskih sustava; predlaže da se u revidiranu direktivu o obnovljivoj energiji uvrste posebne odredbe za uklanjanje prepreka i promicanje energetskih sustava zajednica/zadruga uz pomoć jedinstvenih kontaktnih točaka koje bi se bavile dozvolama za projekte i pružale financijsko i tehničko stručno znanje, i/ili posebnih kampanja za informiranje na lokalnoj razini i razini zajednice, kao i jamčenjem pristupa alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova za proizvođače-potrošače;

| 26. | ističe potrebu za razvojem pogodnog, stabilnog i pravednog okvira za stanare i osobe koje žive u višestambenim zgradama kako bi se i njima omogućila korist od suvlasništva, vlastite proizvodnje energije i mjera za energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

26.

ističe potrebu za razvojem pogodnog, stabilnog i pravednog okvira za stanare i osobe koje žive u višestambenim zgradama kako bi se i njima omogućila korist od suvlasništva, vlastite proizvodnje energije i mjera za energetsku učinkovitost;

| 27. | poziva Komisiju da pojača potporu za Sporazum gradonačelnika, inicijative pametni gradovi i pametne zajednice te zajednice koje koriste samo obnovljive izvore energije kako bi ih se proširilo i dodatno razvilo kao instrument za promicanje vlastite proizvodnje energije i mjera za energetsku učinkovitost, borbu protiv energetskog siromaštva, lakšu razmjenu primjera najbolje prakse među svim lokalnim tijelima, regijama i državama članicama, te da se pobrine za to da sva lokalna tijela znaju da im je dostupna financijska potpora; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da pojača potporu za Sporazum gradonačelnika, inicijative pametni gradovi i pametne zajednice te zajednice koje koriste samo obnovljive izvore energije kako bi ih se proširilo i dodatno razvilo kao instrument za promicanje vlastite proizvodnje energije i mjera za energetsku učinkovitost, borbu protiv energetskog siromaštva, lakšu razmjenu primjera najbolje prakse među svim lokalnim tijelima, regijama i državama članicama, te da se pobrine za to da sva lokalna tijela znaju da im je dostupna financijska potpora;

Promicanje razvoja upravljanja potrošnjom

| 28. | ističe da mora postojati razlika između cijena u višoj i nižoj tarifi kako bi se potaknulo upravljanje potrošnjom te stoga podupire razvoj dinamičnog sustava cijena na dobrovoljnoj osnovi pod uvjetom da se provede temeljita procjena njegova utjecaja na sve potrošače; ističe potrebu za upotrebom tehnologija koje pružaju podatke o kretanjima cijena i nagrađuju fleksibilnu potrošnju, na što potrošači u većoj mjeri reagiraju; smatra da tarife moraju biti transparentne, usporedive i jasno objašnjene; preporučuje daljnju analizu uspostave i primjene sustava progresivnih i varijabilnih tarifa kako bi se potaknule energetske uštede, proizvodnja vlastite energije, upravljanje potrošnjom i energetska učinkovitost; podsjeća Komisiju da pri izradi predstojećih zakonodavnih prijedloga treba zajamčiti da se uz uvođenje dinamičnih cijena potrošačima također omogući bolja informiranost; |
| --- | --- |

28.

ističe da mora postojati razlika između cijena u višoj i nižoj tarifi kako bi se potaknulo upravljanje potrošnjom te stoga podupire razvoj dinamičnog sustava cijena na dobrovoljnoj osnovi pod uvjetom da se provede temeljita procjena njegova utjecaja na sve potrošače; ističe potrebu za upotrebom tehnologija koje pružaju podatke o kretanjima cijena i nagrađuju fleksibilnu potrošnju, na što potrošači u većoj mjeri reagiraju; smatra da tarife moraju biti transparentne, usporedive i jasno objašnjene; preporučuje daljnju analizu uspostave i primjene sustava progresivnih i varijabilnih tarifa kako bi se potaknule energetske uštede, proizvodnja vlastite energije, upravljanje potrošnjom i energetska učinkovitost; podsjeća Komisiju da pri izradi predstojećih zakonodavnih prijedloga treba zajamčiti da se uz uvođenje dinamičnih cijena potrošačima također omogući bolja informiranost;

| 29. | smatra da bi potrošači trebali imati jednostavan i pravovremen pristup informacijama o vlastitoj potrošnji kako bi mogli lakše donijeti utemeljene odluke; napominje da se samo 16 država članica obvezalo na opće uvođenje pametnih brojila do 2020.; smatra da bi se, ondje gdje se uvode pametna brojila, države članice trebale pobrinuti za čvrst pravni okvir kojim bi se privela kraju nepravedna praksa retroaktivne naplate računa i zajamčiti da je uvođenje brojila učinkovito i cjenovno pristupačno svim potrošačima, posebno energetski siromašnim građanima; ustrajan je u mišljenju da bi korist ostvarenu zahvaljujući upotrebi pametnih brojila trebalo pravedno podijeliti između mrežnih operatera i korisnika; |
| --- | --- |

29.

smatra da bi potrošači trebali imati jednostavan i pravovremen pristup informacijama o vlastitoj potrošnji kako bi mogli lakše donijeti utemeljene odluke; napominje da se samo 16 država članica obvezalo na opće uvođenje pametnih brojila do 2020.; smatra da bi se, ondje gdje se uvode pametna brojila, države članice trebale pobrinuti za čvrst pravni okvir kojim bi se privela kraju nepravedna praksa retroaktivne naplate računa i zajamčiti da je uvođenje brojila učinkovito i cjenovno pristupačno svim potrošačima, posebno energetski siromašnim građanima; ustrajan je u mišljenju da bi korist ostvarenu zahvaljujući upotrebi pametnih brojila trebalo pravedno podijeliti između mrežnih operatera i korisnika;

| 30. | naglašava da razvoj pametnih tehnologija ima ključnu ulogu u energetskoj tranziciji i da može pomoći potrošačima da smanje svoje troškove za energiju i poboljšaju energetsku učinkovitost; stoga poziva na to da se što prije primijene informacijske i komunikacijske tehnologije, uključujući mobilne aplikacije, internetske platforme i internetsko izdavanje računa; naglašava, međutim, da zbog tog razvoja ne smiju biti izostavljeni najugroženiji ili manje angažirani potrošači, niti im se smiju povećati računi ako nisu ostvarili izravnu korist; napominje da bi tim skupinama trebalo pružiti posebnu pomoć i da bi trebalo izbjeći bilo kakav učinak koji bi vezao potrošače i onemogućio im da slobodno biraju tarifu i dobavljača; |
| --- | --- |

30.

naglašava da razvoj pametnih tehnologija ima ključnu ulogu u energetskoj tranziciji i da može pomoći potrošačima da smanje svoje troškove za energiju i poboljšaju energetsku učinkovitost; stoga poziva na to da se što prije primijene informacijske i komunikacijske tehnologije, uključujući mobilne aplikacije, internetske platforme i internetsko izdavanje računa; naglašava, međutim, da zbog tog razvoja ne smiju biti izostavljeni najugroženiji ili manje angažirani potrošači, niti im se smiju povećati računi ako nisu ostvarili izravnu korist; napominje da bi tim skupinama trebalo pružiti posebnu pomoć i da bi trebalo izbjeći bilo kakav učinak koji bi vezao potrošače i onemogućio im da slobodno biraju tarifu i dobavljača;

| 31. | ističe da je potrebno potaknuti razvoj pametnih mreža i uređaja koji će automatizirati upravljanje potrošnjom energije kao odgovor na kretanja cijena; napominje da pametni uređaji moraju zajamčiti visoku razinu zaštite podataka i da moraju biti interoperabilni, osmišljeni tako da pružaju korist za krajnjeg potrošača i opremljeni funkcijama kojima se povećavaju energetske uštede i podupire razvoj tržišta energetskih usluga i upravljanje potrošnjom; |
| --- | --- |

31.

ističe da je potrebno potaknuti razvoj pametnih mreža i uređaja koji će automatizirati upravljanje potrošnjom energije kao odgovor na kretanja cijena; napominje da pametni uređaji moraju zajamčiti visoku razinu zaštite podataka i da moraju biti interoperabilni, osmišljeni tako da pružaju korist za krajnjeg potrošača i opremljeni funkcijama kojima se povećavaju energetske uštede i podupire razvoj tržišta energetskih usluga i upravljanje potrošnjom;

| 32. | ističe da bi potrošači trebali moći slobodno birati agregatore i pružatelje energetskih usluga neovisno o dobavljaču; |
| --- | --- |

32.

ističe da bi potrošači trebali moći slobodno birati agregatore i pružatelje energetskih usluga neovisno o dobavljaču;

| 33. | naglašava da bi prikupljanje, obradu i pohranjivanje podataka građana u vezi s energijom trebali obavljati subjekti koji na nediskriminirajući način upravljaju pristupom podacima i da bi se to trebalo odvijati u skladu s važećim okvirom EU-a za privatnost i zaštitu podataka, kojim je propisano da potrošači uvijek moraju imati kontrolu nad svojim osobnim podacima i da bi se ti podaci trećim stranama trebali davati samo uz izričit pristanak potrošača; osim toga smatra da bi građani trebali moći ostvariti svoja prava da isprave i izbrišu osobne podatke; |
| --- | --- |

33.

naglašava da bi prikupljanje, obradu i pohranjivanje podataka građana u vezi s energijom trebali obavljati subjekti koji na nediskriminirajući način upravljaju pristupom podacima i da bi se to trebalo odvijati u skladu s važećim okvirom EU-a za privatnost i zaštitu podataka, kojim je propisano da potrošači uvijek moraju imati kontrolu nad svojim osobnim podacima i da bi se ti podaci trećim stranama trebali davati samo uz izričit pristanak potrošača; osim toga smatra da bi građani trebali moći ostvariti svoja prava da isprave i izbrišu osobne podatke;

Rješavanje uzroka energetskog siromaštva

| 34. | poziva na bolju koordiniranost borbe protiv energetskog siromaštva na razini EU-a uz pomoć razmjene primjera najbolje prakse među državama članicama i određivanja široke, zajedničke definicije energetskog siromaštva s naglaskom na ideji da je pristup energiji po prihvatljivoj cijeni osnovno socijalno pravo; |
| --- | --- |

34.

poziva na bolju koordiniranost borbe protiv energetskog siromaštva na razini EU-a uz pomoć razmjene primjera najbolje prakse među državama članicama i određivanja široke, zajedničke definicije energetskog siromaštva s naglaskom na ideji da je pristup energiji po prihvatljivoj cijeni osnovno socijalno pravo;

| 35. | ustrajan je u mišljenju da su za ocjenu stanja i što djelotvornije pružanje ciljane pomoći energetski siromašnim građanima, kućanstvima i zajednicama ključni bolja dostupnost podataka i njihovo prikupljanje; |
| --- | --- |

35.

ustrajan je u mišljenju da su za ocjenu stanja i što djelotvornije pružanje ciljane pomoći energetski siromašnim građanima, kućanstvima i zajednicama ključni bolja dostupnost podataka i njihovo prikupljanje;

| 36. | ističe važnost poticanja svih sinergija u tom području – uključujući potencijalne sinergije između lokalnih tijela vlasti i operatora distribucijskih sustava, koje mogu pružiti najviše informacija o razini energetskog siromaštva i prepoznati rizične situacije – poštujući pritom u potpunosti europska i nacionalna pravila o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

36.

ističe važnost poticanja svih sinergija u tom području – uključujući potencijalne sinergije između lokalnih tijela vlasti i operatora distribucijskih sustava, koje mogu pružiti najviše informacija o razini energetskog siromaštva i prepoznati rizične situacije – poštujući pritom u potpunosti europska i nacionalna pravila o zaštiti podataka;

| 37. | smatra da bi okvir upravljanja energetske unije trebao uključivati ciljeve i izvješća država članica u pogledu energetskog siromaštva i da bi trebalo razraditi paket instrumenata najbolje prakse; |
| --- | --- |

37.

smatra da bi okvir upravljanja energetske unije trebao uključivati ciljeve i izvješća država članica u pogledu energetskog siromaštva i da bi trebalo razraditi paket instrumenata najbolje prakse;

| 38. | smatra da su mjere za energetsku učinkovitost od središnje važnosti za svaku strategiju kojom se želi riješiti problem energetskog siromaštva i osjetljivosti potrošača i da su komplementarne politikama socijalne sigurnosti; poziva na poduzimanje mjera kako bi se u kontekstu revizije Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada i Direktive o energetskoj učinkovitosti, posebno članka 7., pri obnovi postojećih zgrada radi povećanja njihove energetske učinkovitosti više pozornosti pridalo energetski siromašnim građanima; predlaže da se razmisli o cilju smanjenja broja energetski neučinkovitih zgrada do 2030., s naglaskom na zgradama koje se iznajmljuju i socijalnim stanovima; smatra da bi zgrade koje posjeduju ili koriste tijela javne vlasti trebale pružiti primjer u tom području; |
| --- | --- |

38.

smatra da su mjere za energetsku učinkovitost od središnje važnosti za svaku strategiju kojom se želi riješiti problem energetskog siromaštva i osjetljivosti potrošača i da su komplementarne politikama socijalne sigurnosti; poziva na poduzimanje mjera kako bi se u kontekstu revizije Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada i Direktive o energetskoj učinkovitosti, posebno članka 7., pri obnovi postojećih zgrada radi povećanja njihove energetske učinkovitosti više pozornosti pridalo energetski siromašnim građanima; predlaže da se razmisli o cilju smanjenja broja energetski neučinkovitih zgrada do 2030., s naglaskom na zgradama koje se iznajmljuju i socijalnim stanovima; smatra da bi zgrade koje posjeduju ili koriste tijela javne vlasti trebale pružiti primjer u tom području;

| 39. | poziva da se sredstva EU-a za energetsku učinkovitost i potporu proizvođačima vlastite energije više usmjere na energetski siromašne potrošače s niskim prihodima te da se s pomoću njih poradi na rješavanju pitanja raspodjele poticaja između stanara i vlasnika; |
| --- | --- |

39.

poziva da se sredstva EU-a za energetsku učinkovitost i potporu proizvođačima vlastite energije više usmjere na energetski siromašne potrošače s niskim prihodima te da se s pomoću njih poradi na rješavanju pitanja raspodjele poticaja između stanara i vlasnika;

| 40. | smatra da su dobro usmjerene socijalne tarife veoma važne za ugrožene građane s niskim prihodima i da bi ih stoga trebalo promicati, poštujući pritom različite prakse u državama članicama; smatra da bi sve takve socijalne tarife trebale biti potpuno transparentne; |
| --- | --- |

40.

smatra da su dobro usmjerene socijalne tarife veoma važne za ugrožene građane s niskim prihodima i da bi ih stoga trebalo promicati, poštujući pritom različite prakse u državama članicama; smatra da bi sve takve socijalne tarife trebale biti potpuno transparentne;

o

o o

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

41.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 286 E, 27.11.2009., str. 24.

(2)  SL C 93, 9.3.2016., str. 8.

(3)  SL C 36, 29.1.2016., str. 62.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0065.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0342.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0444.

(7)  Uredba (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača, (SL L 364, 9.12.2004., str. 1.).

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/93

---

P8_TA(2016)0235

Siromaštvo: rodna perspektiva

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (2015/2228(INI))

(2018/C 076/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 8., 9., 151., 153. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8., 9., 151., 153. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezine odredbe o socijalnim pravima i ravnopravnosti žena i muškaraca, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezine odredbe o socijalnim pravima i ravnopravnosti žena i muškaraca,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula),

| — | uzimajući u obzir strategiju rasta EU-a Europa 2020., a posebno njezin cilj smanjenja broja Europljana koji žive ispod nacionalne granice siromaštva za 25 % do 2020. i izbavljenja više od 20 milijuna ljudi iz siromaštva, kao i potrebu da se sustavi socijalne zaštite i mirovinski sustavi u državama članicama iskoriste u punoj mjeri kako bi se zajamčila odgovarajuća potpora dohotku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju rasta EU-a Europa 2020., a posebno njezin cilj smanjenja broja Europljana koji žive ispod nacionalne granice siromaštva za 25 % do 2020. i izbavljenja više od 20 milijuna ljudi iz siromaštva, kao i potrebu da se sustavi socijalne zaštite i mirovinski sustavi u državama članicama iskoriste u punoj mjeri kako bi se zajamčila odgovarajuća potpora dohotku,

| — | uzimajući u obzir Paket mjera za socijalna ulaganja Komisije iz 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Paket mjera za socijalna ulaganja Komisije iz 2013.,

| — | uzimajući u obzir Zajednicu prakse o rodno osviještenoj politici (GenderCop) Europskog socijalnog fonda, a posebno radnu skupinu GenderCop-a za siromaštvo i uključenost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajednicu prakse o rodno osviještenoj politici (GenderCop) Europskog socijalnog fonda, a posebno radnu skupinu GenderCop-a za siromaštvo i uključenost,

| — | uzimajući u obzir članak 7. Uredbe o zajedničkim odredbama o strukturnim fondovima za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Uredbe o zajedničkim odredbama o strukturnim fondovima za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Godišnju konvenciju Europske platforme za suzbijanje siromaštva i društvene isključenosti iz 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnju konvenciju Europske platforme za suzbijanje siromaštva i društvene isključenosti iz 2014.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ,

| — | uzimajući u obzir Plan Komisije iz kolovoza 2015. o novom početku suočavanja s problemima uspostave ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan Komisije iz kolovoza 2015. o novom početku suočavanja s problemima uspostave ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir rezultate istraživanja o lezbijkama, homoseksualcima, biseksualnim i transrodnim osobama u EU-u koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) i objavila 17. svibnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate istraživanja o lezbijkama, homoseksualcima, biseksualnim i transrodnim osobama u EU-u koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) i objavila 17. svibnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2005. o ženama i siromaštvu u Europskoj uniji (1) i Rezoluciju od 3. veljače 2009. o nediskriminaciji koja se temelji na spolu i međugeneracijskoj solidarnosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2005. o ženama i siromaštvu u Europskoj uniji (1) i Rezoluciju od 3. veljače 2009. o nediskriminaciji koja se temelji na spolu i međugeneracijskoj solidarnosti (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište usvojeno na prvom čitanju 20. listopada 2010. (3) radi donošenja Direktive 2011/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište usvojeno na prvom čitanju 20. listopada 2010. (3) radi donošenja Direktive 2011/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o slici siromaštva žena u Europskoj uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o slici siromaštva žena u Europskoj uniji (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2011. o položaju žena koje se bliže dobi za umirovljenje (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2011. o položaju žena koje se bliže dobi za umirovljenje (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o položaju samohranih majki (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o položaju samohranih majki (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW) na temu uklanjanja i prevencije svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW) na temu uklanjanja i prevencije svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o učinku gospodarske krize na jednakost spolova i prava žena (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o učinku gospodarske krize na jednakost spolova i prava žena (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u EU-u 2013. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u EU-u 2013. (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (13),

| — | uzimajući u obzir studiju objavljenu u travnju 2014. pod naslovom „Samohrani roditelji i zapošljavanje u Europi”, koja je provedena na zahtjev Komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju objavljenu u travnju 2014. pod naslovom „Samohrani roditelji i zapošljavanje u Europi”, koja je provedena na zahtjev Komisije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja o ostvarenju ciljeva borbe protiv siromaštva s obzirom na rastuće troškove za kućanstva te popratno mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja o ostvarenju ciljeva borbe protiv siromaštva s obzirom na rastuće troškove za kućanstva te popratno mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0040/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0153/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0153/2016),

| A. | budući da je prema posljednjim podacima Eurostata broj žena pogođenih siromaštvom i dalje konstantno veći od broj muškaraca pogođenih siromaštvom, te da on trenutačno iznosi oko 64,6 milijuna žena u odnosu na 57,6 milijuna muškaraca (14); budući da to pokazuje da siromaštvo ima drugačiji učinak na žene i na muškarce; budući da su 2014. žene bile posebno pogođene opasnosti od siromaštva u 28 država članica EU-a, uz stopu od 46,6 % prije socijalnih transfera i 17,7 % nakon socijalnih transfera; budući da se stopa žena pogođenih siromaštvom uvelike razlikuje među državama članicama; budući da je stopa siromaštva među migranticama i ženama koje pripadaju etničkim manjinama ista na razini cijelog EU-a bez obzira na to koliko se međusobno razlikuju te ugrožene skupine, kao što su starije žene, neudane žene, samohrane majke, lezbijke, biseksualke, transrodne žene i žene s invaliditetom; budući da 38,9 % stanovništva i 48,6 % neudanih žena u 28 država članica EU-a nije u mogućnosti pokriti nepredviđene troškove; budući da je Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava izvijestio da žene čine siromašniji dio svjetskog stanovništva i da se broj žena koje žive u siromaštvu u ruralnim područjima povećao za 50 % od 1975. te budući da žene odrađuju dvije trećine radnih sati u svijetu i proizvode polovicu svjetske hrane, a svejedno primaju samo 10 % svjetskih prihoda i posjeduju manje od 1 % svjetskog vlasništva; |
| --- | --- |

A.

budući da je prema posljednjim podacima Eurostata broj žena pogođenih siromaštvom i dalje konstantno veći od broj muškaraca pogođenih siromaštvom, te da on trenutačno iznosi oko 64,6 milijuna žena u odnosu na 57,6 milijuna muškaraca (14); budući da to pokazuje da siromaštvo ima drugačiji učinak na žene i na muškarce; budući da su 2014. žene bile posebno pogođene opasnosti od siromaštva u 28 država članica EU-a, uz stopu od 46,6 % prije socijalnih transfera i 17,7 % nakon socijalnih transfera; budući da se stopa žena pogođenih siromaštvom uvelike razlikuje među državama članicama; budući da je stopa siromaštva među migranticama i ženama koje pripadaju etničkim manjinama ista na razini cijelog EU-a bez obzira na to koliko se međusobno razlikuju te ugrožene skupine, kao što su starije žene, neudane žene, samohrane majke, lezbijke, biseksualke, transrodne žene i žene s invaliditetom; budući da 38,9 % stanovništva i 48,6 % neudanih žena u 28 država članica EU-a nije u mogućnosti pokriti nepredviđene troškove; budući da je Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava izvijestio da žene čine siromašniji dio svjetskog stanovništva i da se broj žena koje žive u siromaštvu u ruralnim područjima povećao za 50 % od 1975. te budući da žene odrađuju dvije trećine radnih sati u svijetu i proizvode polovicu svjetske hrane, a svejedno primaju samo 10 % svjetskih prihoda i posjeduju manje od 1 % svjetskog vlasništva;

| B. | budući da jednakost spolova na tržištu rada koja se postiže povećanjem socijalnog i gospodarskog blagostanja ne donosi korist samo ženama nego i cjelokupnom gospodarstvu i društvu; budući da je cilj jamčenja jednakosti muškaraca i žena određen još Ugovorom iz Rima 1957. godine; |
| --- | --- |

B.

budući da jednakost spolova na tržištu rada koja se postiže povećanjem socijalnog i gospodarskog blagostanja ne donosi korist samo ženama nego i cjelokupnom gospodarstvu i društvu; budući da je cilj jamčenja jednakosti muškaraca i žena određen još Ugovorom iz Rima 1957. godine;

| C. | budući da su se u Konvenciji UN-a o pravima djeteta i Programu za održivi razvoj do 2030. vlade obvezale na to da će zajamčiti da svi dječaci i djevojčice završe kompletno osnovno obrazovanje; budući da je u svibnju 2015. na Međunarodni dan žena Parlament organizirao događaj naslovljen „Osnaživanje djevojčica i žena obrazovanjem”; budući da je obrazovanje, i formalno i informalno, ključno za prevladavanje marginalizacije i višestrukih oblika diskriminacije jer se njime omogućuje dijalog, otvorenost i razumijevanje među zajednicama te jačaju marginalizirane zajednice; |
| --- | --- |

C.

budući da su se u Konvenciji UN-a o pravima djeteta i Programu za održivi razvoj do 2030. vlade obvezale na to da će zajamčiti da svi dječaci i djevojčice završe kompletno osnovno obrazovanje; budući da je u svibnju 2015. na Međunarodni dan žena Parlament organizirao događaj naslovljen „Osnaživanje djevojčica i žena obrazovanjem”; budući da je obrazovanje, i formalno i informalno, ključno za prevladavanje marginalizacije i višestrukih oblika diskriminacije jer se njime omogućuje dijalog, otvorenost i razumijevanje među zajednicama te jačaju marginalizirane zajednice;

| D. | budući da se u vrijeme gospodarske recesije osobe koje su već izložene opasnosti od života u siromaštvu, a to su većinom žene, nalaže u ugroženom položaju na tržištu rada i u pogledu socijalne zaštite, posebno osobe koje pripadaju skupinama izloženima višestrukoj diskriminaciji; budući da istraživanje o pripadnicima skupine LGBT u EU-u pokazuje da se lezbijke, biseksualke i transrodne žene suočavaju s nerazmjernim rizikom od diskriminacije na temelju svoje seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, i to u zapošljavanju (19 %), obrazovanju (19 %), stanovanju (13 %), zdravstvenoj skrbi (10 %) i pristupu socijalnim uslugama (8 %); budući da to dovodi do nerazmjerne opasnosti za njihovu ekonomsku i socijalnu dobrobit; |
| --- | --- |

D.

budući da se u vrijeme gospodarske recesije osobe koje su već izložene opasnosti od života u siromaštvu, a to su većinom žene, nalaže u ugroženom položaju na tržištu rada i u pogledu socijalne zaštite, posebno osobe koje pripadaju skupinama izloženima višestrukoj diskriminaciji; budući da istraživanje o pripadnicima skupine LGBT u EU-u pokazuje da se lezbijke, biseksualke i transrodne žene suočavaju s nerazmjernim rizikom od diskriminacije na temelju svoje seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, i to u zapošljavanju (19 %), obrazovanju (19 %), stanovanju (13 %), zdravstvenoj skrbi (10 %) i pristupu socijalnim uslugama (8 %); budući da to dovodi do nerazmjerne opasnosti za njihovu ekonomsku i socijalnu dobrobit;

| E. | budući da su politike štednje, čije je provođenje u državama članicama zatražila Komisija, uz gospodarsku krizu posljednjih godina povećale nejednakost i posebno pogodile žene, čime se pogoršalo siromaštvo među ženama i sve ih više isključilo iz tržišta rada; budući da je smanjena količina mreža javnih usluga i infrastrukture skrbi za djecu, starije i bolesne, kao i ponuda visokokvalitetnih i besplatnih javnih usluga; |
| --- | --- |

E.

budući da su politike štednje, čije je provođenje u državama članicama zatražila Komisija, uz gospodarsku krizu posljednjih godina povećale nejednakost i posebno pogodile žene, čime se pogoršalo siromaštvo među ženama i sve ih više isključilo iz tržišta rada; budući da je smanjena količina mreža javnih usluga i infrastrukture skrbi za djecu, starije i bolesne, kao i ponuda visokokvalitetnih i besplatnih javnih usluga;

| F. | budući da su obitelji sa samohranim roditeljem u većoj opasnosti od siromaštva ili socijalne isključenosti (49,8 % u usporedbi s prosjekom od 25,2 % za kućanstva s uzdržavanom djecom, iako i među državama članicama postoje velike razlike) (15); budući da su prema podacima Eurostata 2014. žene predstavljale 56,6 % kućanstava sa samohranim roditeljem u Uniji; budući da siromaštvo uvelike utječe na osobni razvoj i obrazovanje djece te da učinci mogu trajati cijeli život; budući da su se povećale razlike u obrazovanju djece koja potječu iz različitih društveno-ekonomskih slojeva (u 11 zemalja pružanje predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu do 3 godine starosti doseže pokrivenost od najviše 15 %); te budući da postoji velika vjerojatnost prenošenja siromaštva na više generacija; budući da nedostatak kvalitetnog obrazovanja znatno povećava rizik od siromaštva djece i njihove socijalne isključenosti, dok brojni čimbenici povezani s obiteljskim životom, kao što su nestabilnost, nasilje ili loši uvjeti stanovanja, uvelike pogoršavaju rizik od napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

F.

budući da su obitelji sa samohranim roditeljem u većoj opasnosti od siromaštva ili socijalne isključenosti (49,8 % u usporedbi s prosjekom od 25,2 % za kućanstva s uzdržavanom djecom, iako i među državama članicama postoje velike razlike) (15); budući da su prema podacima Eurostata 2014. žene predstavljale 56,6 % kućanstava sa samohranim roditeljem u Uniji; budući da siromaštvo uvelike utječe na osobni razvoj i obrazovanje djece te da učinci mogu trajati cijeli život; budući da su se povećale razlike u obrazovanju djece koja potječu iz različitih društveno-ekonomskih slojeva (u 11 zemalja pružanje predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu do 3 godine starosti doseže pokrivenost od najviše 15 %); te budući da postoji velika vjerojatnost prenošenja siromaštva na više generacija; budući da nedostatak kvalitetnog obrazovanja znatno povećava rizik od siromaštva djece i njihove socijalne isključenosti, dok brojni čimbenici povezani s obiteljskim životom, kao što su nestabilnost, nasilje ili loši uvjeti stanovanja, uvelike pogoršavaju rizik od napuštanja školovanja;

| G. | budući da su žene koje žive u ruralnim područjima posebno pogođene siromaštvom; budući da mnoge žene koje žive u ruralnim područjima nisu uopće evidentirane na tržištu rada i registrirane kao nezaposlene; budući da je stopa nezaposlenosti žena u ruralnim područjima izrazito visoka, a one koje su zaposlene imaju vrlo niska primanja; budući da žene u ruralnim područjima imaju ograničen pristup obrazovanju, ranom otkrivanju raka i općenito zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

G.

budući da su žene koje žive u ruralnim područjima posebno pogođene siromaštvom; budući da mnoge žene koje žive u ruralnim područjima nisu uopće evidentirane na tržištu rada i registrirane kao nezaposlene; budući da je stopa nezaposlenosti žena u ruralnim područjima izrazito visoka, a one koje su zaposlene imaju vrlo niska primanja; budući da žene u ruralnim područjima imaju ograničen pristup obrazovanju, ranom otkrivanju raka i općenito zdravstvenoj skrbi;

| H. | budući da život na rubu siromaštva dovodi do socijalne isključenosti i nesudjelovanja u društvu u pogledu pristupa obrazovanju, pravosuđu, cjeloživotnom učenju, uslugama primarne zdravstvene skrbi, primjerenom stanovanju i prehrani, vodi i energiji te pristupa i sudjelovanju u kulturnom životu, informacijama, sportu te javnom prijevozu; budući da se ulaganjem u politike za pružanje potpore ženama unapređuju i životni uvjeti njihovih obitelji, posebno njihove djece; |
| --- | --- |

H.

budući da život na rubu siromaštva dovodi do socijalne isključenosti i nesudjelovanja u društvu u pogledu pristupa obrazovanju, pravosuđu, cjeloživotnom učenju, uslugama primarne zdravstvene skrbi, primjerenom stanovanju i prehrani, vodi i energiji te pristupa i sudjelovanju u kulturnom životu, informacijama, sportu te javnom prijevozu; budući da se ulaganjem u politike za pružanje potpore ženama unapređuju i životni uvjeti njihovih obitelji, posebno njihove djece;

| I. | budući da razlika u plaćama između spolova trenutačno iznosi 16,3 % i budući da se žene više nego muškarci zapošljavaju na temelju netipičnih i nesigurnih oblika ugovora o radu; |
| --- | --- |

I.

budući da razlika u plaćama između spolova trenutačno iznosi 16,3 % i budući da se žene više nego muškarci zapošljavaju na temelju netipičnih i nesigurnih oblika ugovora o radu;

| J. | budući da žene koje žele pokrenuti poslovanje vrlo često imaju poteškoća s dobivanjem zajmova jer im tradicionalni financijski posrednici nerado dodjeljuju zajmove zato što smatraju da su poduzetnice izloženije riziku te manje sklone ostvarenju rasta poslovanja i unosnih ulaganja; |
| --- | --- |

J.

budući da žene koje žele pokrenuti poslovanje vrlo često imaju poteškoća s dobivanjem zajmova jer im tradicionalni financijski posrednici nerado dodjeljuju zajmove zato što smatraju da su poduzetnice izloženije riziku te manje sklone ostvarenju rasta poslovanja i unosnih ulaganja;

| K. | budući da žene često rade u kućanstvu te da su kao takve u mnogim slučajevima zaposlene izvan područja primjene nacionalnog radnog prava; budući da su osobito žene bez osobnih dokumenata u opasnosti da ih se u tom području zaposli i iskorištava; |
| --- | --- |

K.

budući da žene često rade u kućanstvu te da su kao takve u mnogim slučajevima zaposlene izvan područja primjene nacionalnog radnog prava; budući da su osobito žene bez osobnih dokumenata u opasnosti da ih se u tom području zaposli i iskorištava;

| L. | budući da žene češće nego muškarci preuzimaju odgovornost za brigu o starijim, bolesnim ili uzdržavanim članovima obitelji i o djeci te da češće prekidaju karijeru, što dovodi do njihova slabijeg sudjelovanja i dužih razdoblja neaktivnosti na tržištu rada; budući da se uspostavom visokokvalitetnih i financijski prihvatljivih socijalnih usluga i centara za predškolsko obrazovanje i skrb ili za skrb drugih uzdržavanih osoba, kao što su starije osobe; budući da je mali broj država članica ostvario ili premašio ciljeve iz Barcelone, koji se moraju smatrati ključnima za kretanje prema jednakoj podjeli odgovornosti u pogledu skrbi; |
| --- | --- |

L.

budući da žene češće nego muškarci preuzimaju odgovornost za brigu o starijim, bolesnim ili uzdržavanim članovima obitelji i o djeci te da češće prekidaju karijeru, što dovodi do njihova slabijeg sudjelovanja i dužih razdoblja neaktivnosti na tržištu rada; budući da se uspostavom visokokvalitetnih i financijski prihvatljivih socijalnih usluga i centara za predškolsko obrazovanje i skrb ili za skrb drugih uzdržavanih osoba, kao što su starije osobe; budući da je mali broj država članica ostvario ili premašio ciljeve iz Barcelone, koji se moraju smatrati ključnima za kretanje prema jednakoj podjeli odgovornosti u pogledu skrbi;

| M. | budući da je, s obzirom na međugeneracijsku dimenziju siromaštva, rješavanje stanja djevojčica i djevojaka koje se suočavaju sa socijalnom isključenošću i siromaštvom ključno za rješavanje problema feminizacije siromaštva; |
| --- | --- |

M.

budući da je, s obzirom na međugeneracijsku dimenziju siromaštva, rješavanje stanja djevojčica i djevojaka koje se suočavaju sa socijalnom isključenošću i siromaštvom ključno za rješavanje problema feminizacije siromaštva;

| N. | budući da je u svih 27 država članica 34 % samohranih majki aktivne dobi u opasnosti od siromaštva, dok taj postotak iznosi 17 % u drugim obiteljima aktivne dobi s djecom; |
| --- | --- |

N.

budući da je u svih 27 država članica 34 % samohranih majki aktivne dobi u opasnosti od siromaštva, dok taj postotak iznosi 17 % u drugim obiteljima aktivne dobi s djecom;

| O. | budući da razlika u mirovinskim naknadama u prosjeku iznosi 39 % zbog neravnoteže stvorene uslijed trajne nejednakosti u pogledu primanja i pristupa zapošljavanju, diskriminacije i razlike u plaćama na tržištu rada između muškaraca i žena; budući da razlika u iznosu mirovine predstavlja prepreku za ekonomsku neovisnost žena i da je to jedan od razloga zbog kojeg žene s godinama dospijevaju ispod praga siromaštva; budući da treba djelovati kako bi se ženama zajamčio jednak pristup prikladnim mirovinskim programima; budući da se razlika u mirovinama smanjila u razdoblju od 2006. do 2012. u onim državama članicama u kojima je provedena Direktiva 2006/54/EZ (16); |
| --- | --- |

O.

budući da razlika u mirovinskim naknadama u prosjeku iznosi 39 % zbog neravnoteže stvorene uslijed trajne nejednakosti u pogledu primanja i pristupa zapošljavanju, diskriminacije i razlike u plaćama na tržištu rada između muškaraca i žena; budući da razlika u iznosu mirovine predstavlja prepreku za ekonomsku neovisnost žena i da je to jedan od razloga zbog kojeg žene s godinama dospijevaju ispod praga siromaštva; budući da treba djelovati kako bi se ženama zajamčio jednak pristup prikladnim mirovinskim programima; budući da se razlika u mirovinama smanjila u razdoblju od 2006. do 2012. u onim državama članicama u kojima je provedena Direktiva 2006/54/EZ (16);

| P. | budući da je povećanje opasnosti od siromaštva usko povezano s proračunskim rezovima, što utječe na obrazovanje, sustave socijalne zaštite i usluge skrbi; budući da su žene i djeca bili najteže pogođeni krizom i mjerama štednje koje je uvelo više europskih država; |
| --- | --- |

P.

budući da je povećanje opasnosti od siromaštva usko povezano s proračunskim rezovima, što utječe na obrazovanje, sustave socijalne zaštite i usluge skrbi; budući da su žene i djeca bili najteže pogođeni krizom i mjerama štednje koje je uvelo više europskih država;

| Q. | budući da su žene ključni pokretač gospodarskog i društvenog razvoja, a obrazovanje je jedna od najdjelotvornijih dostupnih strategija za uspjeh na tržištu rada i za izlazak iz začaranog kruga siromaštva; budući da je veliki financijski teret obrazovanja koje se plaća, zbog izravnih i neizravnih uključenih troškova, znatna prepreka za bolju kvalifikaciju osoba koje žive u siromaštvu; budući da djevojčice u školi imaju bolje rezultate od dječaka, ali često nailaze na veće poteškoće ili zbog obiteljskih i drugih pritisaka ne mogu pretvoriti taj uspjeh u obrazovanju u profesionalna postignuća; |
| --- | --- |

Q.

budući da su žene ključni pokretač gospodarskog i društvenog razvoja, a obrazovanje je jedna od najdjelotvornijih dostupnih strategija za uspjeh na tržištu rada i za izlazak iz začaranog kruga siromaštva; budući da je veliki financijski teret obrazovanja koje se plaća, zbog izravnih i neizravnih uključenih troškova, znatna prepreka za bolju kvalifikaciju osoba koje žive u siromaštvu; budući da djevojčice u školi imaju bolje rezultate od dječaka, ali često nailaze na veće poteškoće ili zbog obiteljskih i drugih pritisaka ne mogu pretvoriti taj uspjeh u obrazovanju u profesionalna postignuća;

| R. | budući da su stereotipi koje društvo širi ukorijenjeni u patrijarhatu i da postavljaju žene u podređeni položaj u društvu, pridonoseći time feminizaciji siromaštva; budući da ti stereotipi nastaju još u djetinjstvu te se očituju u izboru obrazovanja i osposobljavanja pa sve do tržišta rada; budući da su žene i dalje prečesto ograničene na „ženske” poslove za koje su i dalje neprimjereno plaćene te su nadalje preslabo zastupljene u područjima kao što su matematika, znanost, poslovni sektor, informacijsko-komunikacijske tehnologije i inženjerstvo te na odgovornim položajima; budući da ti stereotipi u kombinaciji sa sektorima koji postavljaju standarde u određivanju plaća, a kojima dominiraju muškarci, vode prema rodno uvjetovanoj diskriminaciji; |
| --- | --- |

R.

budući da su stereotipi koje društvo širi ukorijenjeni u patrijarhatu i da postavljaju žene u podređeni položaj u društvu, pridonoseći time feminizaciji siromaštva; budući da ti stereotipi nastaju još u djetinjstvu te se očituju u izboru obrazovanja i osposobljavanja pa sve do tržišta rada; budući da su žene i dalje prečesto ograničene na „ženske” poslove za koje su i dalje neprimjereno plaćene te su nadalje preslabo zastupljene u područjima kao što su matematika, znanost, poslovni sektor, informacijsko-komunikacijske tehnologije i inženjerstvo te na odgovornim položajima; budući da ti stereotipi u kombinaciji sa sektorima koji postavljaju standarde u određivanju plaća, a kojima dominiraju muškarci, vode prema rodno uvjetovanoj diskriminaciji;

| S. | budući da strategija Europa 2020., čiji je cilj učiniti gospodarstvo EU-a pametnim, održivim i uključivim, sadrži ambiciozne ciljeve kao što su stopa zaposlenosti od 75 % i smanjenje broja osoba koje su pogođene siromaštvom ili kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost za najmanje 20 milijuna do 2020.; budući da je u ciljeve strategije uvršteno smanjenje stope ranog napuštanja školovanja na ispod 10 %; |
| --- | --- |

S.

budući da strategija Europa 2020., čiji je cilj učiniti gospodarstvo EU-a pametnim, održivim i uključivim, sadrži ambiciozne ciljeve kao što su stopa zaposlenosti od 75 % i smanjenje broja osoba koje su pogođene siromaštvom ili kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost za najmanje 20 milijuna do 2020.; budući da je u ciljeve strategije uvršteno smanjenje stope ranog napuštanja školovanja na ispod 10 %;

| T. | budući da je jedan od ciljeva strategije Europa 2020. zajamčiti da 40 % osoba u dobi od 30 do 34 godine ima sveučilišno obrazovanje, u usporedbi s aktualnim prosjekom od 37,9 %; budući da je taj prosjek za žene veći od 42,3 %, a za muškarce iznosi 33,6 %; |
| --- | --- |

T.

budući da je jedan od ciljeva strategije Europa 2020. zajamčiti da 40 % osoba u dobi od 30 do 34 godine ima sveučilišno obrazovanje, u usporedbi s aktualnim prosjekom od 37,9 %; budući da je taj prosjek za žene veći od 42,3 %, a za muškarce iznosi 33,6 %;

| U. | budući da ostvarenje cilja borbe protiv siromaštva u okviru strategije Europa 2020., kao jednog od pet mjerljivih ciljeva strategije, zahtijeva snažan i nov politički poticaj; budući da je moguće ostvariti te ciljeve jedino ako je u politiku borbe protiv siromaštva uvrštena snažna rodna dimenzija, uz donošenje nacionalnih politika za zaštitu žena, posebice od opasnosti od siromaštva; |
| --- | --- |

U.

budući da ostvarenje cilja borbe protiv siromaštva u okviru strategije Europa 2020., kao jednog od pet mjerljivih ciljeva strategije, zahtijeva snažan i nov politički poticaj; budući da je moguće ostvariti te ciljeve jedino ako je u politiku borbe protiv siromaštva uvrštena snažna rodna dimenzija, uz donošenje nacionalnih politika za zaštitu žena, posebice od opasnosti od siromaštva;

| V. | budući da siromaštvo i socijalna isključenost te ekonomska ovisnost žena mogu biti čimbenici povećanja nasilja nad ženama, ali i obrnuto s obzirom na to da nasilje utječe na zdravlje žena i često dovodi do gubitka posla i doma, socijalne isključenosti i siromaštva; budući da to uključuje nerazmjernu opasnost od trgovanja ljudima i seksualnog iskorištavanja; budući da, nadalje, mnoge žene koje su žrtve takvog nasilja i dalje žive sa svojim zlostavljačima jer ekonomski ovise o njima; |
| --- | --- |

V.

budući da siromaštvo i socijalna isključenost te ekonomska ovisnost žena mogu biti čimbenici povećanja nasilja nad ženama, ali i obrnuto s obzirom na to da nasilje utječe na zdravlje žena i često dovodi do gubitka posla i doma, socijalne isključenosti i siromaštva; budući da to uključuje nerazmjernu opasnost od trgovanja ljudima i seksualnog iskorištavanja; budući da, nadalje, mnoge žene koje su žrtve takvog nasilja i dalje žive sa svojim zlostavljačima jer ekonomski ovise o njima;

| W. | budući da jednakost spolova služi u borbi protiv siromaštva među ženama jer ima pozitivan utjecaj na produktivnost i gospodarski rast te dovodi do većeg sudjelovanja žena na tržištu rada, što pak donosi mnoge društvene i gospodarske koristi; |
| --- | --- |

W.

budući da jednakost spolova služi u borbi protiv siromaštva među ženama jer ima pozitivan utjecaj na produktivnost i gospodarski rast te dovodi do većeg sudjelovanja žena na tržištu rada, što pak donosi mnoge društvene i gospodarske koristi;

Siromaštvo i ravnoteža između poslovnog i privatnog života

| 1. | naglašava ključnu ulogu visokokvalitetnih javnih usluga u borbi protiv siromaštva, posebno siromaštva žena, jer su žene ovisnije o takvim uslugama; |
| --- | --- |

1.

naglašava ključnu ulogu visokokvalitetnih javnih usluga u borbi protiv siromaštva, posebno siromaštva žena, jer su žene ovisnije o takvim uslugama;

| 2. | ističe da je muškarce potrebno ohrabriti i angažirati da promiču jednakost spolova u svim područjima i na svim razinama tržišta rada; |
| --- | --- |

2.

ističe da je muškarce potrebno ohrabriti i angažirati da promiču jednakost spolova u svim područjima i na svim razinama tržišta rada;

| 3. | smatra da države članice trebaju prioritetno riješiti pitanje usklađivanja obiteljskog i profesionalnog života uvođenjem radnih uvjeta prilagođenih obitelji, kao što su fleksibilno radno vrijeme i mogućnost rada na daljinu; napominje da nepostojanje cjenovno dostupne visokokvalitetne skrbi za djecu te za uzdržavane ili starije osobe, posebno jaslica, dječjih vrtića i centara za dugotrajnu skrb, pridonosi socijalnoj isključenosti te razlici između žena i muškaraca u pogledu zapošljavanja, plaće i mirovine; ističe da je jednak pristup besplatnom visokokvalitetnom predškolskom obrazovanju, cjenovno pristupačnoj skrbi, formalnom, informalnom i neformalnom obrazovanju te uslugama za pomoć obiteljima ključan za poticanje žena da pristupe ili ostanu na tržištu rada, jamčenje jednakih mogućnosti i izlaska iz začaranog kruga siromaštva jer se time ženama pomaže da se osamostale i steknu kvalifikacije kojima će im se zajamčiti zaposlenje; |
| --- | --- |

3.

smatra da države članice trebaju prioritetno riješiti pitanje usklađivanja obiteljskog i profesionalnog života uvođenjem radnih uvjeta prilagođenih obitelji, kao što su fleksibilno radno vrijeme i mogućnost rada na daljinu; napominje da nepostojanje cjenovno dostupne visokokvalitetne skrbi za djecu te za uzdržavane ili starije osobe, posebno jaslica, dječjih vrtića i centara za dugotrajnu skrb, pridonosi socijalnoj isključenosti te razlici između žena i muškaraca u pogledu zapošljavanja, plaće i mirovine; ističe da je jednak pristup besplatnom visokokvalitetnom predškolskom obrazovanju, cjenovno pristupačnoj skrbi, formalnom, informalnom i neformalnom obrazovanju te uslugama za pomoć obiteljima ključan za poticanje žena da pristupe ili ostanu na tržištu rada, jamčenje jednakih mogućnosti i izlaska iz začaranog kruga siromaštva jer se time ženama pomaže da se osamostale i steknu kvalifikacije kojima će im se zajamčiti zaposlenje;

| 4. | osuđuje politike štednje koje, zajedno s gospodarskom krizom, pridonose povećanju stope siromaštva, posebno među ženama; |
| --- | --- |

4.

osuđuje politike štednje koje, zajedno s gospodarskom krizom, pridonose povećanju stope siromaštva, posebno među ženama;

| 5. | poziva države članice i Komisiju da razrade i koriste raspoložive financijske instrumente i instrumente politika, među ostalim i Paket mjera za socijalna ulaganja, kako bi se postigli ciljevi iz Barcelone; u tom smislu zahtijeva da se poboljšaju Europski socijalni fond (ESF) i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), da se pri korištenju socijalnih ulaganja i Uredbe o EFSU-u prednost daje uspostavi javnih i privatnih infrastruktura za pružanje skrbi i pomoći djeci i drugim uzdržavanim osobama; predlaže Komisiji da u okviru mehanizma sufinanciranja dodijeli posebna sredstva za promicanje poticajnih mjera za posebna područja kojima nedostaju strukture za predškolski odgoj i skrb te u kojima je stopa zapošljavanja žena iznimno niska; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice i Komisiju da razrade i koriste raspoložive financijske instrumente i instrumente politika, među ostalim i Paket mjera za socijalna ulaganja, kako bi se postigli ciljevi iz Barcelone; u tom smislu zahtijeva da se poboljšaju Europski socijalni fond (ESF) i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), da se pri korištenju socijalnih ulaganja i Uredbe o EFSU-u prednost daje uspostavi javnih i privatnih infrastruktura za pružanje skrbi i pomoći djeci i drugim uzdržavanim osobama; predlaže Komisiji da u okviru mehanizma sufinanciranja dodijeli posebna sredstva za promicanje poticajnih mjera za posebna područja kojima nedostaju strukture za predškolski odgoj i skrb te u kojima je stopa zapošljavanja žena iznimno niska;

| 6. | poziva države članice da provode politike kojima se štite, unapređuju i promiču besplatne i visokokvalitetne javne usluge, posebno u području zdravstva, obrazovanja, socijalne zaštite i pravde; naglašava da je najvažnije da javne usluge imaju financijske i ljudske resurse potrebne za ispunjavanje svojih ciljeva; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice da provode politike kojima se štite, unapređuju i promiču besplatne i visokokvalitetne javne usluge, posebno u području zdravstva, obrazovanja, socijalne zaštite i pravde; naglašava da je najvažnije da javne usluge imaju financijske i ljudske resurse potrebne za ispunjavanje svojih ciljeva;

| 7. | poziva Europsku komisiju i države članice da uvedu potrebne mjere za promicanje uspostavljanja ravnoteže između profesionalnog i privatnog života kako bi žene, osobito one koje su najviše izložene opasnosti od siromaštva, mogle nastaviti karijeru uz puno radno vrijeme ili, ako žele, kako bi mogle raditi na pola radnog vremena i uz fleksibilno radno vrijeme; |
| --- | --- |

7.

poziva Europsku komisiju i države članice da uvedu potrebne mjere za promicanje uspostavljanja ravnoteže između profesionalnog i privatnog života kako bi žene, osobito one koje su najviše izložene opasnosti od siromaštva, mogle nastaviti karijeru uz puno radno vrijeme ili, ako žele, kako bi mogle raditi na pola radnog vremena i uz fleksibilno radno vrijeme;

| 8. | poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s državama članicama pokrene sveobuhvatnu zakonodavnu inicijativu kako bi se zadovoljile potrebe majki i očeva u pogledu različitih vrsta dopusta, posebno rodiljnog dopusta, očinskog dopusta, roditeljskog dopusta i skrbničkog dopusta, s pomoću kojih bi se ponajprije poticalo muškarce na preuzimanje aktivne uloge oca, čime bi se omogućila pravednija raspodjela obiteljskih odgovornosti i ženama pružile jednake mogućnosti sudjelovanja na tržištu rada, čime bi se pak osnažila njihova ekonomska neovisnost; uzima u obzir da su neke države članice već donijele zakone u vezi s tim pitanjem koje nije obuhvaćeno odredbama zakonodavstva EU-a; poziva države članice da razrade zakonodavstvo kojim će se štititi ili povećati prava majki i očeva te roditeljska prava; ističe činjenicu da su 2010. samo 2,7 % osoba koje su iskoristile roditeljski dopust bili muškarci, što naglašava potrebu za konkretnom mjerom kojom će se zajamčiti pružanje prava na roditeljski dopust; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s državama članicama pokrene sveobuhvatnu zakonodavnu inicijativu kako bi se zadovoljile potrebe majki i očeva u pogledu različitih vrsta dopusta, posebno rodiljnog dopusta, očinskog dopusta, roditeljskog dopusta i skrbničkog dopusta, s pomoću kojih bi se ponajprije poticalo muškarce na preuzimanje aktivne uloge oca, čime bi se omogućila pravednija raspodjela obiteljskih odgovornosti i ženama pružile jednake mogućnosti sudjelovanja na tržištu rada, čime bi se pak osnažila njihova ekonomska neovisnost; uzima u obzir da su neke države članice već donijele zakone u vezi s tim pitanjem koje nije obuhvaćeno odredbama zakonodavstva EU-a; poziva države članice da razrade zakonodavstvo kojim će se štititi ili povećati prava majki i očeva te roditeljska prava; ističe činjenicu da su 2010. samo 2,7 % osoba koje su iskoristile roditeljski dopust bili muškarci, što naglašava potrebu za konkretnom mjerom kojom će se zajamčiti pružanje prava na roditeljski dopust;

| 9. | ponavlja da je razočaran povlačenjem Direktive o rodiljnom dopustu nakon mnogo godina nastojanja da se ukloni zastoj i na taj način zajamči bolja zaštita europskih građana; poziva Komisiju da donese novi prijedlog te da pravo na plaćeni očinski dopust postane obvezno; smatra da je potrebno poduzeti konkretne mjere u svim državama članicama radi boljeg usklađivanja obiteljskog i poslovnog života žena; potiče Komisiju da u Europski semestar uključi snažniju socijalnu dimenziju i ciljeve postizanja jednakosti spolova na radnom mjestu; |
| --- | --- |

9.

ponavlja da je razočaran povlačenjem Direktive o rodiljnom dopustu nakon mnogo godina nastojanja da se ukloni zastoj i na taj način zajamči bolja zaštita europskih građana; poziva Komisiju da donese novi prijedlog te da pravo na plaćeni očinski dopust postane obvezno; smatra da je potrebno poduzeti konkretne mjere u svim državama članicama radi boljeg usklađivanja obiteljskog i poslovnog života žena; potiče Komisiju da u Europski semestar uključi snažniju socijalnu dimenziju i ciljeve postizanja jednakosti spolova na radnom mjestu;

| 10. | pozdravlja prijedlog da se uvede skrbnički dopust, kako je predviđeno u Planu Komisije o novom početku suočavanja s problemima uspostave ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja prijedlog da se uvede skrbnički dopust, kako je predviđeno u Planu Komisije o novom početku suočavanja s problemima uspostave ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima;

Siromaštvo i rad

| 11. | poziva Komisiju i države članice da provedu politike kojima se potiču zapošljavanje žena i integracija na tržište rada skupina društveno marginaliziranih žena, imajući u vidu ciljeve strategije Europa 2020. povezane s jačanjem i poboljšanjem obrazovanja te s povećanim ulaganjem u kampanje za osposobljavanje i pružanje informacija, čime se jamči da su kvalifikacije glavni čimbenik u daljnjoj integraciji žena na tržište rada, s naglaskom na cjeloživotnom učenju jer se njime ženama pružaju vještine koje su im potrebne za zapošljavanje na visokokvalitetnim radnim mjestima i pružaju prilike za prekvalifikaciju na tržištu rada koje se neprestano mijenja; poziva na pojačano promicanje znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike među djevojkama radi ranog rješavanja problema postojećih stereotipa u obrazovanju i borbe protiv dugoročnih razlika u zapošljavanju i plaćama; poziva na razvijanje javnih usluga za visokokvalitetnu i financijski prihvatljivu skrb i uspostavljanje fleksibilnog, ali ne i nesigurnog, radnog vremena u korist žena i muškaraca te na donošenje mjera za suzbijanje segregacije muškaraca i žena na temelju profesije i sektora, osobito u svijetu poduzetnišva i na odgovornim radnim mjestima; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju i države članice da provedu politike kojima se potiču zapošljavanje žena i integracija na tržište rada skupina društveno marginaliziranih žena, imajući u vidu ciljeve strategije Europa 2020. povezane s jačanjem i poboljšanjem obrazovanja te s povećanim ulaganjem u kampanje za osposobljavanje i pružanje informacija, čime se jamči da su kvalifikacije glavni čimbenik u daljnjoj integraciji žena na tržište rada, s naglaskom na cjeloživotnom učenju jer se njime ženama pružaju vještine koje su im potrebne za zapošljavanje na visokokvalitetnim radnim mjestima i pružaju prilike za prekvalifikaciju na tržištu rada koje se neprestano mijenja; poziva na pojačano promicanje znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike među djevojkama radi ranog rješavanja problema postojećih stereotipa u obrazovanju i borbe protiv dugoročnih razlika u zapošljavanju i plaćama; poziva na razvijanje javnih usluga za visokokvalitetnu i financijski prihvatljivu skrb i uspostavljanje fleksibilnog, ali ne i nesigurnog, radnog vremena u korist žena i muškaraca te na donošenje mjera za suzbijanje segregacije muškaraca i žena na temelju profesije i sektora, osobito u svijetu poduzetnišva i na odgovornim radnim mjestima;

| 12. | naglašava da je pristup kreditiranju, financijskim uslugama i savjetima ključan u osnaživanju žena koje se suočavaju s društvenom isključenošću u poduzetništvu te da se njime povećava njihova zastupljenost u tom sektoru; zahtijeva da Komisija i države članice poduzmu učinkovite mjere za povećanje pristupa financiranju za žene koje žele započeti vlastitu djelatnost ili investicijske projekte, da promiču žensko poduzetništvo jer se njime pridonosi općem gospodarskom i društvenom razvoju i olakšava pristup kreditiranju, uključujući mikrokreditiranje, posebno u pogledu ugroženih skupina žena koje se suočavaju s višestrukom diskriminacijom, te da razviju i prošire programe samozapošljavanja na siguran način; u tom pogledu ističe važnost dijeljenja i promicanja najboljih praksi, mentorstva, ženskih uzora i drugih oblika potpore nezaposlenim ženama; |
| --- | --- |

12.

naglašava da je pristup kreditiranju, financijskim uslugama i savjetima ključan u osnaživanju žena koje se suočavaju s društvenom isključenošću u poduzetništvu te da se njime povećava njihova zastupljenost u tom sektoru; zahtijeva da Komisija i države članice poduzmu učinkovite mjere za povećanje pristupa financiranju za žene koje žele započeti vlastitu djelatnost ili investicijske projekte, da promiču žensko poduzetništvo jer se njime pridonosi općem gospodarskom i društvenom razvoju i olakšava pristup kreditiranju, uključujući mikrokreditiranje, posebno u pogledu ugroženih skupina žena koje se suočavaju s višestrukom diskriminacijom, te da razviju i prošire programe samozapošljavanja na siguran način; u tom pogledu ističe važnost dijeljenja i promicanja najboljih praksi, mentorstva, ženskih uzora i drugih oblika potpore nezaposlenim ženama;

| 13. | naglašava ključnu važnost: reforme makroekonomske i socijalne politike i politike u vezi s tržištem rada, usklađujući ih s politikama jednakosti spolova kako bi se osigurala ekonomska i socijalna pravda za žene; preispitivanja metoda koje se upotrebljavaju za određivanje stope siromaštva i razvijanja strategija za promicanje pravedne raspodjele bogatstva; |
| --- | --- |

13.

naglašava ključnu važnost: reforme makroekonomske i socijalne politike i politike u vezi s tržištem rada, usklađujući ih s politikama jednakosti spolova kako bi se osigurala ekonomska i socijalna pravda za žene; preispitivanja metoda koje se upotrebljavaju za određivanje stope siromaštva i razvijanja strategija za promicanje pravedne raspodjele bogatstva;

| 14. | napominje da su žene najčešće zaposlene na nesigurnim i slabo plaćenim radnim mjestima te preko nestandardnih ugovora o radu; napominje da je rad na nepuno radno vrijeme koji radnici obavljaju protiv svoje volje još jedna od dimenzija nesigurnog rada koji doprinosi opasnosti od siromaštva i koji se sa 16,7 % popeo na 19,6 % u ukupnom broju vrsta zapošljavanja; poziva države članice da pojačaju napore u borbi protiv neprijavljenog rada, nesigurnih radnih mjesta i zloupotrebe netipičnih oblika ugovora, uključujući ugovore bez radnog vremena u nekim državama članicama; ističe činjenicu da visok postotak neprijavljenog rada obavljaju žene, što negativno utječe na prihode žena, njihovo socijalno osiguranje i zaštitu te nepovoljno utječe na BDP EU-a; potiče države članice da uzmu u obzir primjenu preporuka Međunarodne organizacije rada (ILO), kojima je svrha smanjiti udio nesigurnih radnih mjesta (17), kao što su analiziranje i ograničavanje okolnosti u kojima se mogu koristiti ugovori za nesigurna radna mjesta te ograničavanje uzastopnih razdoblja na koje radnici mogu biti zaposleni na takvom ugovoru, nakon čega bi im se trebala dati mogućnost potpisivanja ugovora na neodređeno vrijeme; |
| --- | --- |

14.

napominje da su žene najčešće zaposlene na nesigurnim i slabo plaćenim radnim mjestima te preko nestandardnih ugovora o radu; napominje da je rad na nepuno radno vrijeme koji radnici obavljaju protiv svoje volje još jedna od dimenzija nesigurnog rada koji doprinosi opasnosti od siromaštva i koji se sa 16,7 % popeo na 19,6 % u ukupnom broju vrsta zapošljavanja; poziva države članice da pojačaju napore u borbi protiv neprijavljenog rada, nesigurnih radnih mjesta i zloupotrebe netipičnih oblika ugovora, uključujući ugovore bez radnog vremena u nekim državama članicama; ističe činjenicu da visok postotak neprijavljenog rada obavljaju žene, što negativno utječe na prihode žena, njihovo socijalno osiguranje i zaštitu te nepovoljno utječe na BDP EU-a; potiče države članice da uzmu u obzir primjenu preporuka Međunarodne organizacije rada (ILO), kojima je svrha smanjiti udio nesigurnih radnih mjesta (17), kao što su analiziranje i ograničavanje okolnosti u kojima se mogu koristiti ugovori za nesigurna radna mjesta te ograničavanje uzastopnih razdoblja na koje radnici mogu biti zaposleni na takvom ugovoru, nakon čega bi im se trebala dati mogućnost potpisivanja ugovora na neodređeno vrijeme;

| 15. | poziva države članice da nadziru poštovanje prava zaposlenih žena, koje sve više rade poslove po niskoj cijeni i postaju žrtvama diskriminacije; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice da nadziru poštovanje prava zaposlenih žena, koje sve više rade poslove po niskoj cijeni i postaju žrtvama diskriminacije;

| 16. | ističe da postoje nove kategorije žena koje žive u siromaštvu koje obuhvaćaju mlade žene sa zvanjem, te zbog čega je velik broj mladih diplomiranih žena osuđen na nesiguran poslovan život i prihode koji rijetko premašuju prag siromaštva („novo siromaštvo”); |
| --- | --- |

16.

ističe da postoje nove kategorije žena koje žive u siromaštvu koje obuhvaćaju mlade žene sa zvanjem, te zbog čega je velik broj mladih diplomiranih žena osuđen na nesiguran poslovan život i prihode koji rijetko premašuju prag siromaštva („novo siromaštvo”);

| 17. | ponovno upućuje svoj poziv Komisiji da revidira postojeće zakonodavstvo kako bi se dokinula razlika u plaćama i mirovinama između muškaraca i žena; napominje da su mjere za povećanje transparentnosti plaća ključne za uklanjanje razlika u plaćama između muškaraca i žena te poziva države članice da provedu preporuku Komisije od 7. ožujka 2014. o jačanju načela jednakih plaća za muškarce i žene transparentnošću, uključujući ukidanjem prebacivanja tereta dokazivanja na drugu stranu u pogledu borbe protiv diskriminacije na temelju spola na radnom mjestu; |
| --- | --- |

17.

ponovno upućuje svoj poziv Komisiji da revidira postojeće zakonodavstvo kako bi se dokinula razlika u plaćama i mirovinama između muškaraca i žena; napominje da su mjere za povećanje transparentnosti plaća ključne za uklanjanje razlika u plaćama između muškaraca i žena te poziva države članice da provedu preporuku Komisije od 7. ožujka 2014. o jačanju načela jednakih plaća za muškarce i žene transparentnošću, uključujući ukidanjem prebacivanja tereta dokazivanja na drugu stranu u pogledu borbe protiv diskriminacije na temelju spola na radnom mjestu;

| 18. | poziva Komisiju da provede studiju o tome kako postupci u vezi sa službenim priznavanjem promjene spola osobe, ili nedostatak takvih postupaka, utječu na položaj transrodnih osoba na tržištu rada, posebice na njihov pristup zapošljavanju, visinu primanja, razvoj karijere te mirovinu; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da provede studiju o tome kako postupci u vezi sa službenim priznavanjem promjene spola osobe, ili nedostatak takvih postupaka, utječu na položaj transrodnih osoba na tržištu rada, posebice na njihov pristup zapošljavanju, visinu primanja, razvoj karijere te mirovinu;

| 19. | primjećuje sa zabrinutošću da žene često primaju mirovine koje su samo nešto više od minimuma potrebnog za preživljavanje, za što postoje mnogi razlozi, kao što je prekid ili prestanak profesionalne djelatnosti radi posvećivanja obitelji, učestalost ugovora na pola radnog vremena tijekom cijelog životnog vijeka ili zato što su radile u poduzeću supruga, uglavnom u trgovinskom i poljoprivrednom sektoru, bez plaće i bez socijalnog osiguranja; |
| --- | --- |

19.

primjećuje sa zabrinutošću da žene često primaju mirovine koje su samo nešto više od minimuma potrebnog za preživljavanje, za što postoje mnogi razlozi, kao što je prekid ili prestanak profesionalne djelatnosti radi posvećivanja obitelji, učestalost ugovora na pola radnog vremena tijekom cijelog životnog vijeka ili zato što su radile u poduzeću supruga, uglavnom u trgovinskom i poljoprivrednom sektoru, bez plaće i bez socijalnog osiguranja;

| 20. | pozdravlja činjenicu da Komisija razmatra „jednaku plaću za rad jednake vrijednosti” kao jedno od ključnih područja za djelovanje u svojoj novoj strategiji za jednakost spolova; zahtijeva od Komisije da donese Komunikaciju za „Novu strategiju za jednakost spolova i ženska prava nakon 2015.” kako bi se ciljevi i politike uključeni u tu strategiju mogli djelotvorno provesti; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja činjenicu da Komisija razmatra „jednaku plaću za rad jednake vrijednosti” kao jedno od ključnih područja za djelovanje u svojoj novoj strategiji za jednakost spolova; zahtijeva od Komisije da donese Komunikaciju za „Novu strategiju za jednakost spolova i ženska prava nakon 2015.” kako bi se ciljevi i politike uključeni u tu strategiju mogli djelotvorno provesti;

| 21. | zahtijeva od država članica da se pobrinu za to da se svatko tko je privremeno obustavio svoju profesionalnu djelatnost kako bi se posvetio odgoju djece ili brizi o starijim osobama može reintegrirati na tržište rada ili vratiti na svoje prijašnje radno mjesto i razinu profesionalnog napredovanja; |
| --- | --- |

21.

zahtijeva od država članica da se pobrinu za to da se svatko tko je privremeno obustavio svoju profesionalnu djelatnost kako bi se posvetio odgoju djece ili brizi o starijim osobama može reintegrirati na tržište rada ili vratiti na svoje prijašnje radno mjesto i razinu profesionalnog napredovanja;

| 22. | poziva Komisiju da provede ocjenu učinka programa minimalnog dohotka u EU-u i razmotri daljnje korake kojima bi se uzeli u obzir gospodarske i socijalne okolnosti svake države članice te procjenu o tome omogućuju li programi kućanstvima da zadovolje osnovne osobne potrebe; ponovno potiče države članice da uvedu minimalnu nacionalnu mirovinu koja ne smije biti niža od iznosa praga rizika od siromaštva; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da provede ocjenu učinka programa minimalnog dohotka u EU-u i razmotri daljnje korake kojima bi se uzeli u obzir gospodarske i socijalne okolnosti svake države članice te procjenu o tome omogućuju li programi kućanstvima da zadovolje osnovne osobne potrebe; ponovno potiče države članice da uvedu minimalnu nacionalnu mirovinu koja ne smije biti niža od iznosa praga rizika od siromaštva;

| 23. | napominje da su umirovljenice najugroženija skupina koja često živi u siromaštvu ili im prijeti siromaštvo; poziva države članice da problem smanjenja razlike u mirovinama muškaraca i žena postave kao gospodarski cilj; poziva države članice da reformiraju mirovinske sustave kako bi mogle neprestano osiguravati dostatne mirovine za sve te smanjiti razlike u mirovinama između muškaraca i žena; smatra da instrumenti za rješavanje razlike u mirovinama između muškaraca i žena uključuju prilagodbu mirovinskih sustava kojom bi se zajamčila jednakost muškaraca i žena, prilagodbu obrazovnih sustava, planiranja karijere, sustava roditeljskog dopusta i ostalih usluga za pružanje podrške roditeljima; poziva države članice da razmotre dijeljenje mirovinskih prava u slučajevima razvoda i zakonske rastave u skladu s načelom supsidijarnosti; napominje da se programi strukovnih starosnih mirovina sve češće vode u skladu s osiguravateljskim načelima zbog čega bi mogle nastati praznine u pokrivenosti socijalnom zaštitom (18); naglašava da se Sud Europske unije izjasnio da se programi strukovnih mirovina također moraju smatrati primitkom od rada te da se načelo jednakog postupanja stoga primjenjuje i na te programe; |
| --- | --- |

23.

napominje da su umirovljenice najugroženija skupina koja često živi u siromaštvu ili im prijeti siromaštvo; poziva države članice da problem smanjenja razlike u mirovinama muškaraca i žena postave kao gospodarski cilj; poziva države članice da reformiraju mirovinske sustave kako bi mogle neprestano osiguravati dostatne mirovine za sve te smanjiti razlike u mirovinama između muškaraca i žena; smatra da instrumenti za rješavanje razlike u mirovinama između muškaraca i žena uključuju prilagodbu mirovinskih sustava kojom bi se zajamčila jednakost muškaraca i žena, prilagodbu obrazovnih sustava, planiranja karijere, sustava roditeljskog dopusta i ostalih usluga za pružanje podrške roditeljima; poziva države članice da razmotre dijeljenje mirovinskih prava u slučajevima razvoda i zakonske rastave u skladu s načelom supsidijarnosti; napominje da se programi strukovnih starosnih mirovina sve češće vode u skladu s osiguravateljskim načelima zbog čega bi mogle nastati praznine u pokrivenosti socijalnom zaštitom (18); naglašava da se Sud Europske unije izjasnio da se programi strukovnih mirovina također moraju smatrati primitkom od rada te da se načelo jednakog postupanja stoga primjenjuje i na te programe;

Siromaštvo: opće preporuke

| 24. | napominje da osobe koje žive u siromaštvu često snose veći jedinični trošak u odnosu na osobe u povoljnijem položaju i to za istu robu ili usluge koje su neophodne za njihov društveni ili ekonomski opstanak, posebno kada je riječ o troškovima telekomunikacijskih usluga, energenata i vodoopskrbe; poziva države članice da blisko surađuju s dobavljačima i operaterima u oblikovanju mehanizama pomoći i definiranju socijalnih cijena za najpotrebitije, osobito za opskrbu vodom i energijom kako bi se iz domaćinstava iskorijenilo energetsko siromaštvo; |
| --- | --- |

24.

napominje da osobe koje žive u siromaštvu često snose veći jedinični trošak u odnosu na osobe u povoljnijem položaju i to za istu robu ili usluge koje su neophodne za njihov društveni ili ekonomski opstanak, posebno kada je riječ o troškovima telekomunikacijskih usluga, energenata i vodoopskrbe; poziva države članice da blisko surađuju s dobavljačima i operaterima u oblikovanju mehanizama pomoći i definiranju socijalnih cijena za najpotrebitije, osobito za opskrbu vodom i energijom kako bi se iz domaćinstava iskorijenilo energetsko siromaštvo;

| 25. | ponavlja ulogu obrazovanja u borbi protiv rodnih stereotipa, jačanju žena i djevojaka u društvenim, gospodarskim, kulturnim i političkim područjima te znanstvenim profesijama, kao i dokidanju začaranog kruga siromaštva uključivanjem žena u sektore u kojima su slabije zastupljene, kao što su znanost, tehnologija, inženjerstvo i poduzetništvo te poziva Komisiju da u preporuke za pojedine zemlje uključi ciljeve strukovnog osposobljavanja za žene; ističe ulogu neformalnog obrazovanja; poziva države članice da ulaganja u obrazovanje djevojčica i žena obuhvate kao integralni dio svojih gospodarstava i planova za oporavak; potiče države članice da rade na pružanju pomoći mladim ženama u prijelazu s formalnog obrazovanja na tržište rada; ističe da je potrebno da sve obrazovne ustanove iskazuju demokratske vrijednosti radi poticanja tolerancije, aktivnog građanstva, društvene odgovornosti i poštovanja u pogledu rodnih razlika, manjina, etničkih i vjerskih skupina; ističe važnost sportskog i tjelesnog obrazovanja u pogledu suzbijanja predrasuda i stereotipa, kao i njihovu potencijalnu vrijednost u pomaganju socijalno ugroženim mladima ljudima da se vrate na pravi put; |
| --- | --- |

25.

ponavlja ulogu obrazovanja u borbi protiv rodnih stereotipa, jačanju žena i djevojaka u društvenim, gospodarskim, kulturnim i političkim područjima te znanstvenim profesijama, kao i dokidanju začaranog kruga siromaštva uključivanjem žena u sektore u kojima su slabije zastupljene, kao što su znanost, tehnologija, inženjerstvo i poduzetništvo te poziva Komisiju da u preporuke za pojedine zemlje uključi ciljeve strukovnog osposobljavanja za žene; ističe ulogu neformalnog obrazovanja; poziva države članice da ulaganja u obrazovanje djevojčica i žena obuhvate kao integralni dio svojih gospodarstava i planova za oporavak; potiče države članice da rade na pružanju pomoći mladim ženama u prijelazu s formalnog obrazovanja na tržište rada; ističe da je potrebno da sve obrazovne ustanove iskazuju demokratske vrijednosti radi poticanja tolerancije, aktivnog građanstva, društvene odgovornosti i poštovanja u pogledu rodnih razlika, manjina, etničkih i vjerskih skupina; ističe važnost sportskog i tjelesnog obrazovanja u pogledu suzbijanja predrasuda i stereotipa, kao i njihovu potencijalnu vrijednost u pomaganju socijalno ugroženim mladima ljudima da se vrate na pravi put;

| 26. | izražava zabrinutost zbog toga što su žene koje imaju djecu diskriminirane na radnom mjestu jer su majke, a ne zato što su manje uspješne od svojih kolega; poziva države članice da aktivno promiču pozitivnu sliku zaposlenih majki te da se bore protiv pojave „kažnjavanja majčinstva”, što je praksa koju potvrđuju brojna istraživanja; |
| --- | --- |

26.

izražava zabrinutost zbog toga što su žene koje imaju djecu diskriminirane na radnom mjestu jer su majke, a ne zato što su manje uspješne od svojih kolega; poziva države članice da aktivno promiču pozitivnu sliku zaposlenih majki te da se bore protiv pojave „kažnjavanja majčinstva”, što je praksa koju potvrđuju brojna istraživanja;

| 27. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju korištenje strukturnih i investicijskih fondova, posebno Europskog socijalnog fonda (ESF) te Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), za poboljšanje obrazovanja i osposobljavanja u cilju poboljšanja pristupa tržištu rada i borbe protiv nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti žena; naglašava da bi se 20 % sredstava iz ESF-a koje je dodijeljeno za mjere socijalne uključenosti i projekte iz područja socijalnih inovacija moglo aktivnije iskoristiti kako bi se podržale inicijative kao što su mali lokalni projekti usmjereni na osnaživanje žena koje se suočavaju sa siromaštvom i socijalnom isključenošću; potiče države članice da provode više informacijskih kampanja o prilikama za sudjelovanje u projektima koje financira EU; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju korištenje strukturnih i investicijskih fondova, posebno Europskog socijalnog fonda (ESF) te Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), za poboljšanje obrazovanja i osposobljavanja u cilju poboljšanja pristupa tržištu rada i borbe protiv nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti žena; naglašava da bi se 20 % sredstava iz ESF-a koje je dodijeljeno za mjere socijalne uključenosti i projekte iz područja socijalnih inovacija moglo aktivnije iskoristiti kako bi se podržale inicijative kao što su mali lokalni projekti usmjereni na osnaživanje žena koje se suočavaju sa siromaštvom i socijalnom isključenošću; potiče države članice da provode više informacijskih kampanja o prilikama za sudjelovanje u projektima koje financira EU;

| 28. | poziva na uspostavu mehanizama financiranja kojima će se poticati jednaka zastupljenost u područjima u kojima postoji nejednaka rodna zastupljenost te naglašava potrebu za podacima razvrstanima po spolu kako bi se bolje razumjela situacija djevojčica, dječaka, muškaraca i žena te kako bi se stoga učinkovitije moglo rješavati pitanje nejednake zastupljenosti; traži od Komisije da pripremi pregled raščlanjen po dobi i spolu o sudjelovanju u europskim programima mobilnosti u obrazovanju kao što su Erasmus+, Kreativna Europa i Europa za građane; |
| --- | --- |

28.

poziva na uspostavu mehanizama financiranja kojima će se poticati jednaka zastupljenost u područjima u kojima postoji nejednaka rodna zastupljenost te naglašava potrebu za podacima razvrstanima po spolu kako bi se bolje razumjela situacija djevojčica, dječaka, muškaraca i žena te kako bi se stoga učinkovitije moglo rješavati pitanje nejednake zastupljenosti; traži od Komisije da pripremi pregled raščlanjen po dobi i spolu o sudjelovanju u europskim programima mobilnosti u obrazovanju kao što su Erasmus+, Kreativna Europa i Europa za građane;

| 29. | posebno podsjeća na pravo djece migranata i izbjeglica, i dječaka i djevojčica, na obrazovanje, što je jedan od prioriteta europskih društava; stoga naglašava da bi u svjetlu kontinuirane migrantske krize trebalo poduzeti hitne mjere u području obrazovanja migranata na razini EU-a i na nacionalnoj razini; naglašava da je obrazovanje od ključne važnosti za integraciju i zapošljivost te da bi zbog nacionalnih sustava koji se ne mogu suočiti s tim izazovom moglo doći do daljnje kulturne segregacije i većih socijalnih podjela; ističe da pristup obrazovanju, i u izbjegličkim kampovima i u gradovima koji su ih primili, uz ispunjavanje potrebnih standarda kvalitete te lingvističku i psihološku pomoć, ne smije biti doveden u pitanje zbog birokratskih i administrativnih pitanja o priznavanju izbjegličkog statusa; |
| --- | --- |

29.

posebno podsjeća na pravo djece migranata i izbjeglica, i dječaka i djevojčica, na obrazovanje, što je jedan od prioriteta europskih društava; stoga naglašava da bi u svjetlu kontinuirane migrantske krize trebalo poduzeti hitne mjere u području obrazovanja migranata na razini EU-a i na nacionalnoj razini; naglašava da je obrazovanje od ključne važnosti za integraciju i zapošljivost te da bi zbog nacionalnih sustava koji se ne mogu suočiti s tim izazovom moglo doći do daljnje kulturne segregacije i većih socijalnih podjela; ističe da pristup obrazovanju, i u izbjegličkim kampovima i u gradovima koji su ih primili, uz ispunjavanje potrebnih standarda kvalitete te lingvističku i psihološku pomoć, ne smije biti doveden u pitanje zbog birokratskih i administrativnih pitanja o priznavanju izbjegličkog statusa;

| 30. | naglašava doprinos volonterskih organizacija i tercijarnog sektora u tom području te poziva države članice da podrže njihove napore; podsjeća da žene u velikoj mjeri sudjeluju u dobrovoljnim obrazovnim i ostalim aktivnostima te u podržavanju i poboljšanju obrazovnih mogućnosti, primjerice za izbjeglica i djece kojoj su uskraćena prava; |
| --- | --- |

30.

naglašava doprinos volonterskih organizacija i tercijarnog sektora u tom području te poziva države članice da podrže njihove napore; podsjeća da žene u velikoj mjeri sudjeluju u dobrovoljnim obrazovnim i ostalim aktivnostima te u podržavanju i poboljšanju obrazovnih mogućnosti, primjerice za izbjeglica i djece kojoj su uskraćena prava;

| 31. | ističe da učinci siromaštva i socijalne isključenosti na djecu mogu trajati cijeli život i dovesti do siromaštva koje se nastavlja iz generacije u generaciju; ističe da je u svim državama članicama rizik od siromaštva i socijalne isključenosti među djecom uvelike povezan s razinom obrazovanja njihovih roditelja, a posebno majki, te njihovim položajem na tržištu rada i socijalnim stanjem, kao i oblicima potpore koje države članice pružaju obiteljima; preporučuje državama članicama da svim mladim osobama osiguraju pristup besplatnom i visokokvalitetnom javnom obrazovanju u svim dobnim skupinama, uključujući u predškolskoj dobi; ističe važnost savjetovanja za djecu u području obrazovanja kojim će im se omogućiti da ostvare svoj puni potencijal; inzistira na tome da je potrebno ciljanim programima podupirati nastavak obrazovanja majki u adolescentskoj dobi čije je napuštanje školovanja prvi korak prema siromaštvu; ističe potrebu za uspostavom sveobuhvatnog skupa mjera za rješavanje problema siromaštva djece i promicanje dobrobiti djece na osnovi triju stupova: točnije, na pristupu odgovarajućim resursima i usklađivanju poslovnog i obiteljskog života, pristupu uslugama dobre kvalitete, te sudjelovanju djece u odlukama koje se odnose na njih, i u kulturnim, slobodnim i sportskim aktivnostima; ponavlja potrebu za jamčenjem jednakog pristupa informacijama, posebno u pogledu socijalne sigurnosti, obrazovanja odraslih, zdravstvene skrbi i dostupne ekonomske potpore; |
| --- | --- |

31.

ističe da učinci siromaštva i socijalne isključenosti na djecu mogu trajati cijeli život i dovesti do siromaštva koje se nastavlja iz generacije u generaciju; ističe da je u svim državama članicama rizik od siromaštva i socijalne isključenosti među djecom uvelike povezan s razinom obrazovanja njihovih roditelja, a posebno majki, te njihovim položajem na tržištu rada i socijalnim stanjem, kao i oblicima potpore koje države članice pružaju obiteljima; preporučuje državama članicama da svim mladim osobama osiguraju pristup besplatnom i visokokvalitetnom javnom obrazovanju u svim dobnim skupinama, uključujući u predškolskoj dobi; ističe važnost savjetovanja za djecu u području obrazovanja kojim će im se omogućiti da ostvare svoj puni potencijal; inzistira na tome da je potrebno ciljanim programima podupirati nastavak obrazovanja majki u adolescentskoj dobi čije je napuštanje školovanja prvi korak prema siromaštvu; ističe potrebu za uspostavom sveobuhvatnog skupa mjera za rješavanje problema siromaštva djece i promicanje dobrobiti djece na osnovi triju stupova: točnije, na pristupu odgovarajućim resursima i usklađivanju poslovnog i obiteljskog života, pristupu uslugama dobre kvalitete, te sudjelovanju djece u odlukama koje se odnose na njih, i u kulturnim, slobodnim i sportskim aktivnostima; ponavlja potrebu za jamčenjem jednakog pristupa informacijama, posebno u pogledu socijalne sigurnosti, obrazovanja odraslih, zdravstvene skrbi i dostupne ekonomske potpore;

| 32. | ističe da nepriznavanje LGBTI obitelji u mnogim državama članicama dovodi do nižih prihoda i većih troškova za pripadnike skupine LGBTI, čime se povećava rizik od siromaštva i socijalne isključenosti; smatra da je zakonodavstvo o jednakom postupanju ključan instrument za borbu protiv siromaštva koje nastaje iz marginalizacije i diskriminacije seksualnih i rodnih manjina; u tom pogledu poziva Vijeće na usvajanje prijedloga direktive iz 2008. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na vjeroispovijed ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju; nadalje, poziva na jasno uključivanje zabrane diskriminacije na temelju rodnog identiteta u svaku buduću preinaku direktiva o jednakosti spolova; i dalje je zabrinut zbog niske razine osviještenosti o pravima i postojanju tijela i organizacija koji nude potporu žrtvama diskriminacije; u tom pogledu poziva Komisiju da pomno nadzire učinkovitost nacionalnih tijela za rješavanje žalbi i postupaka; |
| --- | --- |

32.

ističe da nepriznavanje LGBTI obitelji u mnogim državama članicama dovodi do nižih prihoda i većih troškova za pripadnike skupine LGBTI, čime se povećava rizik od siromaštva i socijalne isključenosti; smatra da je zakonodavstvo o jednakom postupanju ključan instrument za borbu protiv siromaštva koje nastaje iz marginalizacije i diskriminacije seksualnih i rodnih manjina; u tom pogledu poziva Vijeće na usvajanje prijedloga direktive iz 2008. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na vjeroispovijed ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju; nadalje, poziva na jasno uključivanje zabrane diskriminacije na temelju rodnog identiteta u svaku buduću preinaku direktiva o jednakosti spolova; i dalje je zabrinut zbog niske razine osviještenosti o pravima i postojanju tijela i organizacija koji nude potporu žrtvama diskriminacije; u tom pogledu poziva Komisiju da pomno nadzire učinkovitost nacionalnih tijela za rješavanje žalbi i postupaka;

| 33. | poziva na potpunu provedbu Direktive 2006/54/EZ o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada i na njezinu reviziju uz obvezu da poduzeća sastave mjere ili planove za jednakost spolova, uključujući postupke desegregacije i razvijanja sustava, te mjere za podupiranje karijera žena; |
| --- | --- |

33.

poziva na potpunu provedbu Direktive 2006/54/EZ o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada i na njezinu reviziju uz obvezu da poduzeća sastave mjere ili planove za jednakost spolova, uključujući postupke desegregacije i razvijanja sustava, te mjere za podupiranje karijera žena;

| 34. | ponovno potvrđuje važnost ekonomskog i financijskog obrazovanja u ranoj dobi jer se time dokazano poboljšava donošenje ekonomskih odluka kasnije u životu, uključujući u upravljanju troškovima i prihodima; predlaže razmjenu najboljih praksi i promicanje obrazovnih programa usmjerenih na žene i djevojke iz ugroženih skupina i marginaliziranih zajednica koje se suočavaju sa siromaštvom i socijalnom isključenošću; |
| --- | --- |

34.

ponovno potvrđuje važnost ekonomskog i financijskog obrazovanja u ranoj dobi jer se time dokazano poboljšava donošenje ekonomskih odluka kasnije u životu, uključujući u upravljanju troškovima i prihodima; predlaže razmjenu najboljih praksi i promicanje obrazovnih programa usmjerenih na žene i djevojke iz ugroženih skupina i marginaliziranih zajednica koje se suočavaju sa siromaštvom i socijalnom isključenošću;

| 35. | utvrđuje da nedostatak prihoda partnera uvelike može doprinijeti siromaštvu i društvenoj isključenosti žena; ukazuje na posebno osjetljivu situaciju udovica, razvedenih žena i samohranih majki kojima je sud dodijelio skrbništvo nad djecom, a za koju bi se trebale odrediti primjerene naknade za uzdržavanje; primjećuje da se samohrane žene zbog neplaćenih troškova uzdržavanja mogu suočiti sa siromaštvom; naglašava činjenicu da su razvedene žene podložne diskriminaciji i siromaštvu, što dokazuje da žene još uvijek nisu potpuno ekonomski neovisne i ukazuje na potrebu za daljnjim mjerama na području tržišta rada i za uklanjanjem razlika u plaćama između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

35.

utvrđuje da nedostatak prihoda partnera uvelike može doprinijeti siromaštvu i društvenoj isključenosti žena; ukazuje na posebno osjetljivu situaciju udovica, razvedenih žena i samohranih majki kojima je sud dodijelio skrbništvo nad djecom, a za koju bi se trebale odrediti primjerene naknade za uzdržavanje; primjećuje da se samohrane žene zbog neplaćenih troškova uzdržavanja mogu suočiti sa siromaštvom; naglašava činjenicu da su razvedene žene podložne diskriminaciji i siromaštvu, što dokazuje da žene još uvijek nisu potpuno ekonomski neovisne i ukazuje na potrebu za daljnjim mjerama na području tržišta rada i za uklanjanjem razlika u plaćama između žena i muškaraca;

| 36. | ističe da prikupljanje podataka o troškovima i prihodima kućanstva mora biti nadopunjeno individualiziranim podacima radi uzimanja u obzir rodno uvjetovane nejednakosti u kućanstvima; |
| --- | --- |

36.

ističe da prikupljanje podataka o troškovima i prihodima kućanstva mora biti nadopunjeno individualiziranim podacima radi uzimanja u obzir rodno uvjetovane nejednakosti u kućanstvima;

| 37. | ustraje u tome da makroekonomska politika mora biti u skladu s politikom društvene jednakosti; ponavlja da financijske institucije kao što su Europska središnja banka i nacionalne središnje banke moraju uzeti u obzir društvene učinke, pri oblikovanju makroekonomskih monetarnih politika ili politika o financijskim uslugama te odlučivanju o njima; |
| --- | --- |

37.

ustraje u tome da makroekonomska politika mora biti u skladu s politikom društvene jednakosti; ponavlja da financijske institucije kao što su Europska središnja banka i nacionalne središnje banke moraju uzeti u obzir društvene učinke, pri oblikovanju makroekonomskih monetarnih politika ili politika o financijskim uslugama te odlučivanju o njima;

| 38. | ponovno potvrđuje svoju potporu inicijativi za pripremu referentnog proračuna koji bi služio kao smjernica te poziva Komisiju da pri njegovu osmišljavanju uključi razmatranja s rodnom perspektivom, uključujući nejednakost spolova unutar kućanstava; |
| --- | --- |

38.

ponovno potvrđuje svoju potporu inicijativi za pripremu referentnog proračuna koji bi služio kao smjernica te poziva Komisiju da pri njegovu osmišljavanju uključi razmatranja s rodnom perspektivom, uključujući nejednakost spolova unutar kućanstava;

| 39. | ponavlja da je potrebno provesti istraživanje o beskućnicama te uzrocima i pokretačima beskućništva žena jer je ta pojava nedovoljno zastupljena u aktualnim podacima; napominje da elementi koji ovise o rodu i koje je potrebno uzeti u obzir uključuju rodno uvjetovanu ekonomsku ovisnost, privremeni smještaj ili izbjegavanje socijalnih službi; |
| --- | --- |

39.

ponavlja da je potrebno provesti istraživanje o beskućnicama te uzrocima i pokretačima beskućništva žena jer je ta pojava nedovoljno zastupljena u aktualnim podacima; napominje da elementi koji ovise o rodu i koje je potrebno uzeti u obzir uključuju rodno uvjetovanu ekonomsku ovisnost, privremeni smještaj ili izbjegavanje socijalnih službi;

| 40. | naglašava da je nasilje nad ženama i dalje veliki problem u EU-u koji utječe na žrtve, da je potrebno hitno uključiti počinitelje nasilja u mjere borbe protiv nasilja nad ženama, neovisno o njihovoj dobi, obrazovanju, visini dohotka ili društvenom položaju, te da takvo nasilje ima sve veći utjecaj na opasnost od marginalizacije, siromaštva i društvene isključenosti; napominje da je ekonomska neovisnost žena ključna kako bi proaktivnim mjerama mogle izbjeći rodno uvjetovano nasilje; poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da zajamče sustave socijalne zaštite kojima će osigurati poštovanje socijalnih prava žena koje su žrtve bilo koje vrste nasilja, bilo da se radi o nasilju u obitelji, trgovanju ljudima ili prostituciji, te da djeluju kako bi se te žene ponovno integrirale na tržište rada, koristeći se i instrumentima kao što je Europski strukturni fond; naglašava potrebu za povećanom dostupnošću informacija kad je riječ o pravnim uslugama za žrtve nasilja; |
| --- | --- |

40.

naglašava da je nasilje nad ženama i dalje veliki problem u EU-u koji utječe na žrtve, da je potrebno hitno uključiti počinitelje nasilja u mjere borbe protiv nasilja nad ženama, neovisno o njihovoj dobi, obrazovanju, visini dohotka ili društvenom položaju, te da takvo nasilje ima sve veći utjecaj na opasnost od marginalizacije, siromaštva i društvene isključenosti; napominje da je ekonomska neovisnost žena ključna kako bi proaktivnim mjerama mogle izbjeći rodno uvjetovano nasilje; poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da zajamče sustave socijalne zaštite kojima će osigurati poštovanje socijalnih prava žena koje su žrtve bilo koje vrste nasilja, bilo da se radi o nasilju u obitelji, trgovanju ljudima ili prostituciji, te da djeluju kako bi se te žene ponovno integrirale na tržište rada, koristeći se i instrumentima kao što je Europski strukturni fond; naglašava potrebu za povećanom dostupnošću informacija kad je riječ o pravnim uslugama za žrtve nasilja;

| 41. | ističe potrebu za poduzimanjem odlučnih napora u borbi protiv obiteljskog nasilja, posebice nasilja nad ženama; napominje da ekonomska neovisnost žena ima ključnu ulogu u njihovim životima te u mogućnosti bijega iz situacija obiteljskog nasilja te da ženama koje su iskoristile svoj plaćeni dopust prijeti gubitak radnog mjesta i ekonomske neovisnosti; napominje da su nedavnim uvođenjem plaćenog dopusta u slučajevima obiteljskog nasilja u Australiji i SAD-u zaštićena radna mjesta mnogih dok su se nosili s posljedicama obiteljskog nasilja tako što se tim osobama dalo vremena za liječničke preglede, davanje iskaza na sudu i ostale dužnosti koje se u takvim slučajevima moraju ispuniti; poziva Komisiju i države članice da ispitaju izvedivost te moguće ishode uvođenja sustava plaćenog dopusta za žrtve obiteljskog nasilja i osobe koje su ga preživjele u situacijama u kojima žrtvama nedostatak plaćenog dopusta predstavlja prepreku za zadržavanje radnog mjesta, štiteći pritom njihovu privatnost; također poziva Komisiju i države članice da uvedu daljnje mjere za podizanje razine osviještenosti o problemu obiteljskog nasilja te pomognu žrtvama takvog nasilja, da promiču njihovu bolju obaviještenost i bolju obranu njihovih prava te da štite njihovu ekonomsku neovisnost; |
| --- | --- |

41.

ističe potrebu za poduzimanjem odlučnih napora u borbi protiv obiteljskog nasilja, posebice nasilja nad ženama; napominje da ekonomska neovisnost žena ima ključnu ulogu u njihovim životima te u mogućnosti bijega iz situacija obiteljskog nasilja te da ženama koje su iskoristile svoj plaćeni dopust prijeti gubitak radnog mjesta i ekonomske neovisnosti; napominje da su nedavnim uvođenjem plaćenog dopusta u slučajevima obiteljskog nasilja u Australiji i SAD-u zaštićena radna mjesta mnogih dok su se nosili s posljedicama obiteljskog nasilja tako što se tim osobama dalo vremena za liječničke preglede, davanje iskaza na sudu i ostale dužnosti koje se u takvim slučajevima moraju ispuniti; poziva Komisiju i države članice da ispitaju izvedivost te moguće ishode uvođenja sustava plaćenog dopusta za žrtve obiteljskog nasilja i osobe koje su ga preživjele u situacijama u kojima žrtvama nedostatak plaćenog dopusta predstavlja prepreku za zadržavanje radnog mjesta, štiteći pritom njihovu privatnost; također poziva Komisiju i države članice da uvedu daljnje mjere za podizanje razine osviještenosti o problemu obiteljskog nasilja te pomognu žrtvama takvog nasilja, da promiču njihovu bolju obaviještenost i bolju obranu njihovih prava te da štite njihovu ekonomsku neovisnost;

| 42. | ponovno poziva EU i njegove države članice da potpišu i ratificiraju Konvenciju iz Istanbula i traži hitno pokretanje inicijative za donošenje direktive EU-a o borbi protiv nasilja nad ženama; još jednom poziva Komisiju da predstavi europsku strategiju protiv rodno uvjetovanog nasilja i da proglasi europsku godinu borbe protiv rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

42.

ponovno poziva EU i njegove države članice da potpišu i ratificiraju Konvenciju iz Istanbula i traži hitno pokretanje inicijative za donošenje direktive EU-a o borbi protiv nasilja nad ženama; još jednom poziva Komisiju da predstavi europsku strategiju protiv rodno uvjetovanog nasilja i da proglasi europsku godinu borbe protiv rodno uvjetovanog nasilja;

| 43. | smatra da postoji potreba za proaktivnim radom na suzbijanju nasilja nad ženama uklanjanjem normi kojima se slavi nasilje; naglašava da je potrebno boriti se protiv stereotipa i struktura koji su temelj nasilja muškaraca nad ženama s pomoću proaktivnih mjera u okviru kampanja i trajne edukacije na nacionalnoj razini o kulturama u kojima se prednost daje muškarcima; |
| --- | --- |

43.

smatra da postoji potreba za proaktivnim radom na suzbijanju nasilja nad ženama uklanjanjem normi kojima se slavi nasilje; naglašava da je potrebno boriti se protiv stereotipa i struktura koji su temelj nasilja muškaraca nad ženama s pomoću proaktivnih mjera u okviru kampanja i trajne edukacije na nacionalnoj razini o kulturama u kojima se prednost daje muškarcima;

| 44. | podsjeća da se nove tehnologije trebaju smatrati ključnima za otvaranje novih radnih mjesta te prilikom za izlazak žena iz siromaštva; |
| --- | --- |

44.

podsjeća da se nove tehnologije trebaju smatrati ključnima za otvaranje novih radnih mjesta te prilikom za izlazak žena iz siromaštva;

| 45. | ohrabruje države članice da u suradnji s regionalnim i lokalnim vlastima doprinose poboljšanju kvalitete života žena u ruralnim područjima kako bi se smanjio rizik od siromaštva osiguravajući kvalitetne obrazovne programe u cilju osnaživanja žena iz ruralnih područja, kao i uvjete za zapošljavanje na kvalitetnim radnim mjestima te dostojna primanja za tu skupinu žena; potiče države članice da osiguraju kvalitetnu komunalnu, društvenu i javnu infrastrukturu radi poboljšanja općih uvjeta života u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

45.

ohrabruje države članice da u suradnji s regionalnim i lokalnim vlastima doprinose poboljšanju kvalitete života žena u ruralnim područjima kako bi se smanjio rizik od siromaštva osiguravajući kvalitetne obrazovne programe u cilju osnaživanja žena iz ruralnih područja, kao i uvjete za zapošljavanje na kvalitetnim radnim mjestima te dostojna primanja za tu skupinu žena; potiče države članice da osiguraju kvalitetnu komunalnu, društvenu i javnu infrastrukturu radi poboljšanja općih uvjeta života u ruralnim područjima;

| 46. | smatra da mnogi aspekti siromaštva, a posebno siromaštva žena, i dalje nisu prepoznati, a među njima je, primjerice, isključenost žena iz pristupa kulturnom sadržaju i sudjelovanja u društvenom životu te stoga poziva države članice da omoguće potrebnu potporu kako bi se svim ženama zajamčila kultura, sport i slobodno vrijeme, uz poseban naglasak na žene u siromaštvu, žene s invaliditetom i migrantice; smatra da u okviru postojećih pokazatelja velike materijalne neimaštine nisu obuhvaćeni pristup kulturnom sadržaju i sudjelovanje u društvenom životu te se stoga njima ne pruža potpuna slika za razumijevanje siromaštva; zahtijeva da se razvije više pokazatelja za ocjenu isključenosti u pogledu sudjelovanja u društvenom, kulturnom i političkom životu te posebno za ocjenu njezina utjecaja na začarani krug siromaštva i utjecaja na više generacija; |
| --- | --- |

46.

smatra da mnogi aspekti siromaštva, a posebno siromaštva žena, i dalje nisu prepoznati, a među njima je, primjerice, isključenost žena iz pristupa kulturnom sadržaju i sudjelovanja u društvenom životu te stoga poziva države članice da omoguće potrebnu potporu kako bi se svim ženama zajamčila kultura, sport i slobodno vrijeme, uz poseban naglasak na žene u siromaštvu, žene s invaliditetom i migrantice; smatra da u okviru postojećih pokazatelja velike materijalne neimaštine nisu obuhvaćeni pristup kulturnom sadržaju i sudjelovanje u društvenom životu te se stoga njima ne pruža potpuna slika za razumijevanje siromaštva; zahtijeva da se razvije više pokazatelja za ocjenu isključenosti u pogledu sudjelovanja u društvenom, kulturnom i političkom životu te posebno za ocjenu njezina utjecaja na začarani krug siromaštva i utjecaja na više generacija;

| 47. | napominje da su žene s invaliditetom često diskriminirane u obiteljskom i obrazovnom okruženju, njihove su mogućnosti za zapošljavanje ograničene, a socijalne naknade koje primaju nisu dovoljne da bi se spriječila opasnost od njihova siromaštva; u tom pogledu naglašava da države članice te regionalne i lokalne vlasti moraju ženama s invaliditetom pružiti specijaliziranu zaštitu koja im je potrebna kako bi mogle iskoristiti svoja prava te da trebaju predložiti mjere za njihovu lakšu integraciju na tržište rada uvođenjem dodatnih mjera potpore, osobito u pogledu obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

47.

napominje da su žene s invaliditetom često diskriminirane u obiteljskom i obrazovnom okruženju, njihove su mogućnosti za zapošljavanje ograničene, a socijalne naknade koje primaju nisu dovoljne da bi se spriječila opasnost od njihova siromaštva; u tom pogledu naglašava da države članice te regionalne i lokalne vlasti moraju ženama s invaliditetom pružiti specijaliziranu zaštitu koja im je potrebna kako bi mogle iskoristiti svoja prava te da trebaju predložiti mjere za njihovu lakšu integraciju na tržište rada uvođenjem dodatnih mjera potpore, osobito u pogledu obrazovanja i osposobljavanja;

| 48. | poziva na ambicioznije djelovanje u pogledu rješavanja energetskog siromaštva koje nerazmjerno pogađa kućanstva neudanih žena, samohranih roditelja i kućanstva koja vode žene; potiče Komisiju i države članice da utvrde definiciju energetskog siromaštva kojom se uzimaju u obzir rodni aspekti te pojave te da je uključe u buduću preinaku Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada; ističe važnu ulogu inicijativa za energiju koje pokreću zajednice, kao što je uloga zadruga u osnaživanju ugroženih skupina potrošača energije, posebno žena suočenih sa siromaštvom i društvenom isključenošću te marginalizacijom; |
| --- | --- |

48.

poziva na ambicioznije djelovanje u pogledu rješavanja energetskog siromaštva koje nerazmjerno pogađa kućanstva neudanih žena, samohranih roditelja i kućanstva koja vode žene; potiče Komisiju i države članice da utvrde definiciju energetskog siromaštva kojom se uzimaju u obzir rodni aspekti te pojave te da je uključe u buduću preinaku Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada; ističe važnu ulogu inicijativa za energiju koje pokreću zajednice, kao što je uloga zadruga u osnaživanju ugroženih skupina potrošača energije, posebno žena suočenih sa siromaštvom i društvenom isključenošću te marginalizacijom;

| 49. | ponovno poziva Komisiju da usmjeri napore prema uspostavljanju Europskog jamstva za djecu koje svakom europskom djetetu u opasnosti od siromaštva omogućuje pristup besplatnoj zdravstvenoj skrbi, besplatnom obrazovanju, besplatnoj skrbi za djecu, dostojanstvenom smještaju i odgovarajućoj prehrani; naglašava da takva politika mora biti usmjerena na situaciju u kojoj se nalaze žene i djevojčice, posebno u ugroženim i marginaliziranim zajednicama; napominje da inicijativa Jamstvo za mlade mora uključivati rodnu dimenziju; |
| --- | --- |

49.

ponovno poziva Komisiju da usmjeri napore prema uspostavljanju Europskog jamstva za djecu koje svakom europskom djetetu u opasnosti od siromaštva omogućuje pristup besplatnoj zdravstvenoj skrbi, besplatnom obrazovanju, besplatnoj skrbi za djecu, dostojanstvenom smještaju i odgovarajućoj prehrani; naglašava da takva politika mora biti usmjerena na situaciju u kojoj se nalaze žene i djevojčice, posebno u ugroženim i marginaliziranim zajednicama; napominje da inicijativa Jamstvo za mlade mora uključivati rodnu dimenziju;

| 50. | potiče države članice i Komisiju da prikupljaju statističke podatke razvrstane po spolovima i da uvedu nove pojedinačne pokazatelje u pogledu žena i siromaštva u cilju pokretanja razmjene dobrih praksi u pogledu zakonodavnih i proračunskih instrumenata namijenjenih borbi protiv siromaštva, s posebnim naglaskom na onim skupinama koje su osobito u opasnosti od siromaštva, te neovisno o seksualnoj orijentaciji ili rodnom identitetu; |
| --- | --- |

50.

potiče države članice i Komisiju da prikupljaju statističke podatke razvrstane po spolovima i da uvedu nove pojedinačne pokazatelje u pogledu žena i siromaštva u cilju pokretanja razmjene dobrih praksi u pogledu zakonodavnih i proračunskih instrumenata namijenjenih borbi protiv siromaštva, s posebnim naglaskom na onim skupinama koje su osobito u opasnosti od siromaštva, te neovisno o seksualnoj orijentaciji ili rodnom identitetu;

| 51. | naglašava ulogu socijalnih poduzeća u osnaživanju i uključivanju žena koje se suočavaju sa siromaštvom i društvenom isključenošću te višestrukom diskriminacijom; |
| --- | --- |

51.

naglašava ulogu socijalnih poduzeća u osnaživanju i uključivanju žena koje se suočavaju sa siromaštvom i društvenom isključenošću te višestrukom diskriminacijom;

| 52. | traži od Komisije i država članica da potaknu procese uključivanja dionika kojima se promiče i olakšava socijalna uključenost i izravno sudjelovanje osoba kojima prijeti rizik od siromaštva, osobito žena i djevojčica, u donošenju politika o socijalnoj uključenosti na svim razinama; |
| --- | --- |

52.

traži od Komisije i država članica da potaknu procese uključivanja dionika kojima se promiče i olakšava socijalna uključenost i izravno sudjelovanje osoba kojima prijeti rizik od siromaštva, osobito žena i djevojčica, u donošenju politika o socijalnoj uključenosti na svim razinama;

| 53. | poziva Komisiju i države članice da provode načelo jednakosti spolova u proračunskom planiranju kako bi osigurale da se pri donošenju proračunskih odluka uzima u obzir rodna dimenzija te da se rješava problem različitih utjecaja; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju i države članice da provode načelo jednakosti spolova u proračunskom planiranju kako bi osigurale da se pri donošenju proračunskih odluka uzima u obzir rodna dimenzija te da se rješava problem različitih utjecaja;

| 54. | poziva države članice da u borbi protiv siromaštva surađuju s nevladinim organizacijama koje uspješno djeluju u područjima pogođenima teškim siromaštvom i koje posjeduju dragocjeno znanje i iskustvo u lokalnim zajednicama; poziva države članice da pružaju potporu učinkovitoj suradnji na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice da u borbi protiv siromaštva surađuju s nevladinim organizacijama koje uspješno djeluju u područjima pogođenima teškim siromaštvom i koje posjeduju dragocjeno znanje i iskustvo u lokalnim zajednicama; poziva države članice da pružaju potporu učinkovitoj suradnji na lokalnoj razini;

| 55. | poziva države članice i Komisiju da radi poticanja jednakog postupanja u ostvarivanje jednakosti spolova uključe socijalne partnere (sindikate i poslodavce) i civilno društvo, uključujući tijela zadužena za pitanja jednakosti spolova; naglašava da se socijalnim dijalogom treba obuhvatiti praćenje i promicanje praksi jednakosti spolova na radnom mjestu, uključujući fleksibilne radne uvjete, radi lakšeg usklađivanja poslovnog i privatnog života; ističe važnost kolektivnih ugovora u borbi protiv diskriminacije i promicanju jednakosti žena i muškaraca na radnom mjestu te drugih instrumenata kao što su kodeks ponašanja, istraživanje te razmjena iskustava i dobrih praksi u području jednakosti spolova; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice i Komisiju da radi poticanja jednakog postupanja u ostvarivanje jednakosti spolova uključe socijalne partnere (sindikate i poslodavce) i civilno društvo, uključujući tijela zadužena za pitanja jednakosti spolova; naglašava da se socijalnim dijalogom treba obuhvatiti praćenje i promicanje praksi jednakosti spolova na radnom mjestu, uključujući fleksibilne radne uvjete, radi lakšeg usklađivanja poslovnog i privatnog života; ističe važnost kolektivnih ugovora u borbi protiv diskriminacije i promicanju jednakosti žena i muškaraca na radnom mjestu te drugih instrumenata kao što su kodeks ponašanja, istraživanje te razmjena iskustava i dobrih praksi u području jednakosti spolova;

o

o o

| 56. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

56.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 233 E, 28.9.2006., str. 130.

(2)  SL C 67 E, 18.3.2010., str. 31.

(3)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 162.

(4)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 77.

(5)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 26.

(6)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 9.

(7)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 60.

(8)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 75.

(9)  SL C 24, 22.1.2016., str. 8.

(10)  SL C 36, 29.1.2016., str. 6.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0050.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0218.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0351.

(14)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&; plugin=1&pcode=t2020_50&language=fr

(15)  Save the Children, „Siromaštvo djece i socijalna isključenost u Europi”, Bruxelles, 2014., str. 14.

(16)  http:\\www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/547546/ EPRS_STU(2015)547546_EN.pdf, str. 11.

(17)  Međunarodna organizacija rada, Politike i regulative za borbu protiv nesigurnih radnih mjesta, 2011.

(18)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/conference_sept_2011/dgjustice_oldagepensionspublication3march2011_en.pdf

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/105

---

P8_TA(2016)0236

Necarinske prepreke na jedinstvenom tržištu

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o necarinskim preprekama na jedinstvenom tržištu (2015/2346(INI))

(2018/C 076/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Strategija jedinstvenog tržišta za Europu – analiza i dokazi” (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Strategija jedinstvenog tržišta za Europu – analiza i dokazi” (SWD(2015)0202),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i državama članicama” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i državama članicama” (SWD(2015)0203),

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz rujna 2014. naslovljenu „Cijena neujedinjene Europe na jedinstvenom tržištu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz rujna 2014. naslovljenu „Cijena neujedinjene Europe na jedinstvenom tržištu”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o unutarnjem tržištu za usluge: trenutačno stanje i sljedeći koraci (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o unutarnjem tržištu za usluge: trenutačno stanje i sljedeći koraci (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Europskom akcijskom planu za maloprodajni sektor u korist svih sudionika (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Europskom akcijskom planu za maloprodajni sektor u korist svih sudionika (2),

| — | uzimajući u obzir internetsko izdanje pregleda stanja jedinstvenog tržišta iz listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir internetsko izdanje pregleda stanja jedinstvenog tržišta iz listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0160/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0160/2016),

| A. | budući da jedinstveno europsko tržište donosi znatan doprinos europskim gospodarstvima; |
| --- | --- |

A.

budući da jedinstveno europsko tržište donosi znatan doprinos europskim gospodarstvima;

| B. | budući da se procjenjuje da bi dovršenje jedinstvenog tržišta za slobodno kretanje robe i usluga, javnu nabavu, digitalno gospodarstvo i zakonodavstvo u vezi s potrošačima donijelo ekonomsku dobit u iznosu od 651 milijarde EUR do 1,1 bilijuna EUR godišnje, što odgovara vrijednosti između 5 % i 8,63 % BDP-a EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da se procjenjuje da bi dovršenje jedinstvenog tržišta za slobodno kretanje robe i usluga, javnu nabavu, digitalno gospodarstvo i zakonodavstvo u vezi s potrošačima donijelo ekonomsku dobit u iznosu od 651 milijarde EUR do 1,1 bilijuna EUR godišnje, što odgovara vrijednosti između 5 % i 8,63 % BDP-a EU-a;

| C. | budući da, više od 20 godina nakon uspostave jedinstvenog tržišta, neopravdane necarinske prepreke i dalje utječu na trgovinu i slobodno kretanje robe i usluga među državama članicama; budući da te necarinske prepreke mogu biti rezultat protekcionizma te da ih mogu pratiti birokratski izazovi koji su vrlo često neproporcionalni svrsi kojoj služe; |
| --- | --- |

C.

budući da, više od 20 godina nakon uspostave jedinstvenog tržišta, neopravdane necarinske prepreke i dalje utječu na trgovinu i slobodno kretanje robe i usluga među državama članicama; budući da te necarinske prepreke mogu biti rezultat protekcionizma te da ih mogu pratiti birokratski izazovi koji su vrlo često neproporcionalni svrsi kojoj služe;

| D. | budući da se procjenjuje da jedinstveno tržište za usluge predstavlja oko 70 % europskog gospodarstva, ali na njega otpada samo oko 20 % trgovine unutar EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da se procjenjuje da jedinstveno tržište za usluge predstavlja oko 70 % europskog gospodarstva, ali na njega otpada samo oko 20 % trgovine unutar EU-a;

| E. | budući da je 25 % reguliranih profesija regulirano u samo jednoj državi članici; |
| --- | --- |

E.

budući da je 25 % reguliranih profesija regulirano u samo jednoj državi članici;

| F. | budući da se procjenjuje da bi potencijalna dobit od funkcionalnog jedinstvenog digitalnog tržišta mogla iznositi oko 415 milijardi EUR godišnje, a BDP bi se mogao povećati za oko 0,4 % do 2020., te budući da u zakonodavstvu EU-a postoje brojne rupe koje koče njegovo pravilno funkcioniranje; |
| --- | --- |

F.

budući da se procjenjuje da bi potencijalna dobit od funkcionalnog jedinstvenog digitalnog tržišta mogla iznositi oko 415 milijardi EUR godišnje, a BDP bi se mogao povećati za oko 0,4 % do 2020., te budući da u zakonodavstvu EU-a postoje brojne rupe koje koče njegovo pravilno funkcioniranje;

| G. | budući da je samo 2 % novih malih i srednjih poduzeća (MSP), mikropoduzeća i novoosnovanih poduzeća (start-ups) svoje poslovanje proširilo izvan granica zahvaljujući izravnim stranim ulaganjima; |
| --- | --- |

G.

budući da je samo 2 % novih malih i srednjih poduzeća (MSP), mikropoduzeća i novoosnovanih poduzeća (start-ups) svoje poslovanje proširilo izvan granica zahvaljujući izravnim stranim ulaganjima;

| H. | budući da se zbog slabih točaka u pogledu jedinstvenog tržišta, što uključuje nepotpunu provedbu zakonodavstva EU-a ili provedbu suprotnu ciljevima u području jedinstvenog tržišta, potrošačima u mnogim slučajevima nudi lošiji izbor proizvoda ili skuplja roba i usluge; |
| --- | --- |

H.

budući da se zbog slabih točaka u pogledu jedinstvenog tržišta, što uključuje nepotpunu provedbu zakonodavstva EU-a ili provedbu suprotnu ciljevima u području jedinstvenog tržišta, potrošačima u mnogim slučajevima nudi lošiji izbor proizvoda ili skuplja roba i usluge;

| I. | budući da se u slučaju poduzeća troškovi očituju u skupljim opskrbnim lancima, zbog čega dolazi do poskupljenja njihovih proizvoda, ili u smanjenoj dostupnosti poslovnih usluga, što šteti njihovoj konkurentnosti; budući da konkurentno tržište potiče razvoj inovacija; |
| --- | --- |

I.

budući da se u slučaju poduzeća troškovi očituju u skupljim opskrbnim lancima, zbog čega dolazi do poskupljenja njihovih proizvoda, ili u smanjenoj dostupnosti poslovnih usluga, što šteti njihovoj konkurentnosti; budući da konkurentno tržište potiče razvoj inovacija;

| J. | budući da se složenost trenutačnog sustava PDV-a također može smatrati necarinskom preprekom; |
| --- | --- |

J.

budući da se složenost trenutačnog sustava PDV-a također može smatrati necarinskom preprekom;

| K. | budući da se porezni dogovori između država članica i velikih multinacionalnih kompanija kojima se narušava tržišno natjecanje mogu smatrati neopravdanim necarinskim preprekama; |
| --- | --- |

K.

budući da se porezni dogovori između država članica i velikih multinacionalnih kompanija kojima se narušava tržišno natjecanje mogu smatrati neopravdanim necarinskim preprekama;

| L. | budući da se poduzeća i pojedinci suočavaju s velikim preprekama pri obavljanju prekograničnih aktivnosti u okviru jedinstvenog tržišta zbog manjka dostupnih i kvalitetnih informacija, usluga preko kojih se može dobiti pomoć i online postupaka, što vodi do velikih administrativnih opterećenja i znatnih troškova usklađivanja; |
| --- | --- |

L.

budući da se poduzeća i pojedinci suočavaju s velikim preprekama pri obavljanju prekograničnih aktivnosti u okviru jedinstvenog tržišta zbog manjka dostupnih i kvalitetnih informacija, usluga preko kojih se može dobiti pomoć i online postupaka, što vodi do velikih administrativnih opterećenja i znatnih troškova usklađivanja;

| M. | budući da je praćenje prepreka i troškova fragmentirano i nesustavno te se ne provodi kvantificiranje i jasno utvrđivanje prepreka i troškova, zbog čega je postavljanje prioriteta u pogledu mjera politike otežano; |
| --- | --- |

M.

budući da je praćenje prepreka i troškova fragmentirano i nesustavno te se ne provodi kvantificiranje i jasno utvrđivanje prepreka i troškova, zbog čega je postavljanje prioriteta u pogledu mjera politike otežano;

I.   
  Kontekst i ciljevi politike

| 1. | smatra da, unatoč činjenici da su carinske prepreke ukinute 1. srpnja 1968., slobodno kretanje robe i usluga i dalje otežavaju necarinske prepreke kao što su neopravdani nacionalni tehnički propisi i regulatorni i neregulatorni zahtjevi koji se odnose na proizvode, pružatelje usluga i uvjete pružanja usluga, ili birokracija; ističe da je za jačanje jedinstvenog tržišta potrebno hitno djelovanje na razini Unije i država članica kako bi se riješio problem takvih necarinskih prepreka; |
| --- | --- |

1.

smatra da, unatoč činjenici da su carinske prepreke ukinute 1. srpnja 1968., slobodno kretanje robe i usluga i dalje otežavaju necarinske prepreke kao što su neopravdani nacionalni tehnički propisi i regulatorni i neregulatorni zahtjevi koji se odnose na proizvode, pružatelje usluga i uvjete pružanja usluga, ili birokracija; ističe da je za jačanje jedinstvenog tržišta potrebno hitno djelovanje na razini Unije i država članica kako bi se riješio problem takvih necarinskih prepreka;

| 2. | smatra da su necarinske prepreke neproporcionalne ili diskriminirajuće regulatorne mjere koje rezultiraju opterećenjem ili troškom koji moraju snositi poduzeća koja žele ući na tržište, a ne ona koja su već prisutna na tržištu, ili pak troškom koji se pripisuje stranim poduzećima, dok s domaćima to nije slučaj, pri čemu ne dovodi u pitanje pravo država članica da donose propise ili ostvaruju legitimne ciljeve javne politike kao što su zaštita okoliša i zaštita prava potrošača ili prava u području zapošljavanja; |
| --- | --- |

2.

smatra da su necarinske prepreke neproporcionalne ili diskriminirajuće regulatorne mjere koje rezultiraju opterećenjem ili troškom koji moraju snositi poduzeća koja žele ući na tržište, a ne ona koja su već prisutna na tržištu, ili pak troškom koji se pripisuje stranim poduzećima, dok s domaćima to nije slučaj, pri čemu ne dovodi u pitanje pravo država članica da donose propise ili ostvaruju legitimne ciljeve javne politike kao što su zaštita okoliša i zaštita prava potrošača ili prava u području zapošljavanja;

| 3. | priznaje da se na nacionalnoj razini mogu pojaviti razlike kao posljedica upravljanja na više razina; smatra da se na svim razinama regulatornog odlučivanja mora uvidjeti potreba da mjere budu razmjerne i da se njima podupiru legitimni ciljevi javne politike; smatra da se dosljednim i usklađenim politikama i regulatornim praksama može znatno doprinijeti smanjenju necarinskih prepreka; |
| --- | --- |

3.

priznaje da se na nacionalnoj razini mogu pojaviti razlike kao posljedica upravljanja na više razina; smatra da se na svim razinama regulatornog odlučivanja mora uvidjeti potreba da mjere budu razmjerne i da se njima podupiru legitimni ciljevi javne politike; smatra da se dosljednim i usklađenim politikama i regulatornim praksama može znatno doprinijeti smanjenju necarinskih prepreka;

| 4. | smatra da je, u slučajevima u kojima se takve necarinske prepreke mogu smatrati razmjernima, potrebno osigurati jednostavan pristup informacijama o razlikama u nacionalnim regulatornim uvjetima te da povezano pružanje informacija i dovršavanje postupaka treba biti što više prilagođeno korisniku; smatra da se postojeći sustav koji se temelji na širokom rasponu kontaktnih točaka, među kojima su i kontaktne točke za proizvode i jedinstvene kontaktne točke, ne provodi dosljedno u državama članicama te je pretjerano složen; podsjeća na važnost jačanja i optimizacije postojećih instrumenata jedinstvenog tržišta za MSP-ove kako bi im se omogućilo jednostavnije prekogranično širenje; apelira na Komisiju i države članice da veći naglasak stave na optimizaciju i unaprjeđenje tih sustava, osobito s obzirom na to da je hitno potrebno poboljšati jedinstvene kontaktne točke, te poziva Komisiju da Parlament izvijesti o ostvarenom napretku i sljedećim koracima do kraja 2016.; ističe da veća otvorenost i pristupačnost u pogledu regulatornih uvjeta državu članicu čine privlačnijom za ulazna ulaganja; |
| --- | --- |

4.

smatra da je, u slučajevima u kojima se takve necarinske prepreke mogu smatrati razmjernima, potrebno osigurati jednostavan pristup informacijama o razlikama u nacionalnim regulatornim uvjetima te da povezano pružanje informacija i dovršavanje postupaka treba biti što više prilagođeno korisniku; smatra da se postojeći sustav koji se temelji na širokom rasponu kontaktnih točaka, među kojima su i kontaktne točke za proizvode i jedinstvene kontaktne točke, ne provodi dosljedno u državama članicama te je pretjerano složen; podsjeća na važnost jačanja i optimizacije postojećih instrumenata jedinstvenog tržišta za MSP-ove kako bi im se omogućilo jednostavnije prekogranično širenje; apelira na Komisiju i države članice da veći naglasak stave na optimizaciju i unaprjeđenje tih sustava, osobito s obzirom na to da je hitno potrebno poboljšati jedinstvene kontaktne točke, te poziva Komisiju da Parlament izvijesti o ostvarenom napretku i sljedećim koracima do kraja 2016.; ističe da veća otvorenost i pristupačnost u pogledu regulatornih uvjeta državu članicu čine privlačnijom za ulazna ulaganja;

| 5. | pozdravlja inicijativu za jedinstveni digitalni pristupnik, najavljenu u Komunikaciji Komisije o jedinstvenom digitalnom tržištu, kao pozitivan korak; apelira na Komisiju da uspostavi jedinstvenu pristupnu točku preko koje će poduzeća i potrošači moći pristupiti svim informacijama u vezi s jedinstvenim tržištem, dobiti pomoć i riješiti probleme te pristupiti nacionalnim postupcima i postupcima na razini EU-a koji su im potrebni za prekogranično poslovanje u EU-u; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja inicijativu za jedinstveni digitalni pristupnik, najavljenu u Komunikaciji Komisije o jedinstvenom digitalnom tržištu, kao pozitivan korak; apelira na Komisiju da uspostavi jedinstvenu pristupnu točku preko koje će poduzeća i potrošači moći pristupiti svim informacijama u vezi s jedinstvenim tržištem, dobiti pomoć i riješiti probleme te pristupiti nacionalnim postupcima i postupcima na razini EU-a koji su im potrebni za prekogranično poslovanje u EU-u;

| 6. | smatra da je za uklanjanje necarinskih prepreka važno da Komisija i države članice zajedničkim snagama poboljšaju funkcioniranje mreže SOLVIT, osobito u geografskim područjima ili sektorima industrije u kojima poduzeća mrežu SOLVIT ne koriste često te u kojima nadležna tijela ne obrađuju sve prijavljene slučajeve; |
| --- | --- |

6.

smatra da je za uklanjanje necarinskih prepreka važno da Komisija i države članice zajedničkim snagama poboljšaju funkcioniranje mreže SOLVIT, osobito u geografskim područjima ili sektorima industrije u kojima poduzeća mrežu SOLVIT ne koriste često te u kojima nadležna tijela ne obrađuju sve prijavljene slučajeve;

| 7. | ističe da će mnoga poduzeća, posebno MSP-ovi, koja žele trgovati i u drugim državama članicama, to širenje i dalje smatrati „međunarodnom trgovinom”; naglašava da MSP-ovima, novoosnovanim (start-up) poduzećima i inovativnim poduzećima, a osobito poduzećima koja posluju prema načelima ekonomije dijeljenja, treba u potpunosti biti omogućen rast zahvaljujući prekograničnoj trgovini; |
| --- | --- |

7.

ističe da će mnoga poduzeća, posebno MSP-ovi, koja žele trgovati i u drugim državama članicama, to širenje i dalje smatrati „međunarodnom trgovinom”; naglašava da MSP-ovima, novoosnovanim (start-up) poduzećima i inovativnim poduzećima, a osobito poduzećima koja posluju prema načelima ekonomije dijeljenja, treba u potpunosti biti omogućen rast zahvaljujući prekograničnoj trgovini;

| 8. | smatra da jedna od zadaća Unije i njezinih država članica treba biti uklanjanje necarinskih prepreka koje se ne mogu opravdati ili koje nisu u skladu s ciljevima iz članka 3. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji, u kojemu se navodi da se razvoj Europe temelji na visoko konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

8.

smatra da jedna od zadaća Unije i njezinih država članica treba biti uklanjanje necarinskih prepreka koje se ne mogu opravdati ili koje nisu u skladu s ciljevima iz članka 3. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji, u kojemu se navodi da se razvoj Europe temelji na visoko konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu;

| 9. | ponovno ističe da strategije jedinstvenog digitalnog tržišta i jedinstvenog tržišta za Europu obuhvaćaju inicijative koje je potrebno brzo i ambiciozno provesti kako bi se smanjile necarinske prepreke na jedinstvenom tržištu; naglašava da je ključno da se te inicijative temelje na načelima bolje regulative i na primjeni najučinkovitijih instrumenata, kao što su usklađenost i uzajamno priznavanje; |
| --- | --- |

9.

ponovno ističe da strategije jedinstvenog digitalnog tržišta i jedinstvenog tržišta za Europu obuhvaćaju inicijative koje je potrebno brzo i ambiciozno provesti kako bi se smanjile necarinske prepreke na jedinstvenom tržištu; naglašava da je ključno da se te inicijative temelje na načelima bolje regulative i na primjeni najučinkovitijih instrumenata, kao što su usklađenost i uzajamno priznavanje;

II.   
  Međusektorske necarinske prepreke

| 10. | smatra da razlike u brzini prenošenja i u točnoj primjeni postojećih direktiva na nacionalnoj razini dovode do pravne nesigurnosti za poduzeća i do nejednakih uvjeta tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

10.

smatra da razlike u brzini prenošenja i u točnoj primjeni postojećih direktiva na nacionalnoj razini dovode do pravne nesigurnosti za poduzeća i do nejednakih uvjeta tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu;

| 11. | smatra da bi, kada Komisija povuče nepotrebne propise na razini EU-a, i države članice trebale hitro reagirati i povući odgovarajuće nacionalne odredbe; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi, kada Komisija povuče nepotrebne propise na razini EU-a, i države članice trebale hitro reagirati i povući odgovarajuće nacionalne odredbe;

| 12. | smatra da je učestala neusklađenost država članica s pravom Unije štetna za jedinstveno tržište i za potrošače; također smatra da spor proces prenošenja u nacionalno zakonodavstvo rezultira time da neke države članice iskorištavaju neopravdano produženje roka za usklađivanje; poziva Komisiju i države članice da zajedničkim snagama snažnije promiču kulturu poštovanja propisa, kao što je i predviđeno strategijom jedinstvenog tržišta; naglašava da je potrebno hitro reagirati na problem nesukladnosti s propisima u državama članicama; |
| --- | --- |

12.

smatra da je učestala neusklađenost država članica s pravom Unije štetna za jedinstveno tržište i za potrošače; također smatra da spor proces prenošenja u nacionalno zakonodavstvo rezultira time da neke države članice iskorištavaju neopravdano produženje roka za usklađivanje; poziva Komisiju i države članice da zajedničkim snagama snažnije promiču kulturu poštovanja propisa, kao što je i predviđeno strategijom jedinstvenog tržišta; naglašava da je potrebno hitro reagirati na problem nesukladnosti s propisima u državama članicama;

| 13. | skreće pozornost Komisije i država članica na problem dodatnih pravila koja neke nacionalne vlade pri provođenju prava EU-a uvode u direktive koje se prenose u nacionalno zakonodavstvo, tzv. gold-plating (prekomjerno donošenje propisa); |
| --- | --- |

13.

skreće pozornost Komisije i država članica na problem dodatnih pravila koja neke nacionalne vlade pri provođenju prava EU-a uvode u direktive koje se prenose u nacionalno zakonodavstvo, tzv. gold-plating (prekomjerno donošenje propisa);

| 14. | skreće pozornost na činjenicu da su kontrole koje se u zadnje vrijeme nameću stranim pružateljima usluga sve intenzivnije i brojnije; poziva države članice da se pobrinu za to da takve kontrole budu razmjerne, opravdane i nediskriminacijske; |
| --- | --- |

14.

skreće pozornost na činjenicu da su kontrole koje se u zadnje vrijeme nameću stranim pružateljima usluga sve intenzivnije i brojnije; poziva države članice da se pobrinu za to da takve kontrole budu razmjerne, opravdane i nediskriminacijske;

| 15. | naglašava da se nedosljednom provedbom postojećih propisa koji su ispravno preneseni u državama članicama jedinstvenom tržištu nanosi ista šteta kao i zakašnjelim prenošenjem; smatra da se usklađivanje i provođenje otežavaju ako često korištene definicije, kao što su „sljedivost” ili „stavljanje na tržište”, imaju različita značenja u različitim zakonodavnim aktima; |
| --- | --- |

15.

naglašava da se nedosljednom provedbom postojećih propisa koji su ispravno preneseni u državama članicama jedinstvenom tržištu nanosi ista šteta kao i zakašnjelim prenošenjem; smatra da se usklađivanje i provođenje otežavaju ako često korištene definicije, kao što su „sljedivost” ili „stavljanje na tržište”, imaju različita značenja u različitim zakonodavnim aktima;

| 16. | smatra da nejednaka primjena istih propisa u različitim državama članicama može dovesti do stvaranja novih neopravdanih necarinskih prepreka; poziva Komisiju da učini sve što je u njezinoj moći kako bi se razlike svele na minimum u najranijoj mogućoj fazi; |
| --- | --- |

16.

smatra da nejednaka primjena istih propisa u različitim državama članicama može dovesti do stvaranja novih neopravdanih necarinskih prepreka; poziva Komisiju da učini sve što je u njezinoj moći kako bi se razlike svele na minimum u najranijoj mogućoj fazi;

| 17. | smatra da bi se Komisija u većoj mjeri trebala posvetiti smjernicama za provedbu direktiva s obzirom na to da one mogu biti korisne za postizanje višeg stupnja ujednačene provedbe; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi se Komisija u većoj mjeri trebala posvetiti smjernicama za provedbu direktiva s obzirom na to da one mogu biti korisne za postizanje višeg stupnja ujednačene provedbe;

| 18. | skreće pozornost na činjenicu da i dalje postoje nacionalne razlike u reguliranju tržišta proizvoda s kojima se poduzeća koja prekogranično posluju moraju suočavati, i u smislu razine ograničenja i razlika među državama članicama; smatra da se time poduzeća nepotrebno prisiljava da svoje proizvode i usluge prilagođavaju kako bi ih uskladili s višestrukim normama i ponavljanjem ispitivanja, čime se ograničava trgovanje unutar EU-a, usporava rast i koči otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

18.

skreće pozornost na činjenicu da i dalje postoje nacionalne razlike u reguliranju tržišta proizvoda s kojima se poduzeća koja prekogranično posluju moraju suočavati, i u smislu razine ograničenja i razlika među državama članicama; smatra da se time poduzeća nepotrebno prisiljava da svoje proizvode i usluge prilagođavaju kako bi ih uskladili s višestrukim normama i ponavljanjem ispitivanja, čime se ograničava trgovanje unutar EU-a, usporava rast i koči otvaranje radnih mjesta;

| 19. | smatra da, s obzirom na to da se ekonomije razmjera smanjuju jer je potrebno nuditi različite proizvodne linije, teret, koji može biti pravne, financijske ili druge naravi, nerazmjerno snose MSP-ovi te mikropoduzeća; |
| --- | --- |

19.

smatra da, s obzirom na to da se ekonomije razmjera smanjuju jer je potrebno nuditi različite proizvodne linije, teret, koji može biti pravne, financijske ili druge naravi, nerazmjerno snose MSP-ovi te mikropoduzeća;

| 20. | skreće pozornost na trenutačnu malu zastupljenost prekograničnih postupaka javne nabave i činjenicu da se manje od 20 % svih postupaka javne nabave u Uniji objavljuje na paneuropskim platformama, a samo 3,5 % ugovora dodjeljuje se poduzećima iz drugih država članica; naglašava da sudjelovanje u prekograničnim postupcima javne nabave sa sobom nosi poteškoće, osobito u slučaju MSP-ova; u tom kontekstu naglašava važnost novih direktiva EU-a o javnoj nabavi i o dodjeli koncesijskih ugovora, koje su države članice bile dužne prenijeti u nacionalno zakonodavstvo do travnja 2016.; poziva države članice da u potpunosti provedu navedene zakonodavne akte, što uključuje i potpuno elektroničke postupke javne nabave; |
| --- | --- |

20.

skreće pozornost na trenutačnu malu zastupljenost prekograničnih postupaka javne nabave i činjenicu da se manje od 20 % svih postupaka javne nabave u Uniji objavljuje na paneuropskim platformama, a samo 3,5 % ugovora dodjeljuje se poduzećima iz drugih država članica; naglašava da sudjelovanje u prekograničnim postupcima javne nabave sa sobom nosi poteškoće, osobito u slučaju MSP-ova; u tom kontekstu naglašava važnost novih direktiva EU-a o javnoj nabavi i o dodjeli koncesijskih ugovora, koje su države članice bile dužne prenijeti u nacionalno zakonodavstvo do travnja 2016.; poziva države članice da u potpunosti provedu navedene zakonodavne akte, što uključuje i potpuno elektroničke postupke javne nabave;

| 21. | naglašava da je trošak usklađivanja koji proizlazi iz zahtjeva u vezi s PDV-om jedna od najvećih necarinskih prepreka; poziva na podnošenje praktičnih prijedloga za pojednostavljenja u području PDV-a; |
| --- | --- |

21.

naglašava da je trošak usklađivanja koji proizlazi iz zahtjeva u vezi s PDV-om jedna od najvećih necarinskih prepreka; poziva na podnošenje praktičnih prijedloga za pojednostavljenja u području PDV-a;

| 22. | uviđa da se različitost sustava PDV-a u Uniji može smatrati necarinskom preprekom; ističe da je mini sustav za PDV po principu „sve na jednom mjestu” (VAT MOSS) dobar način na koji se može doprinijeti prevladavanju te prepreke, te posebice poduprijeti MSP-ove u njihovom prekograničnom poslovanju; uviđa da još uvijek postoje određeni manji problemi u pogledu sustava VAT MOSS; poziva Komisiju da poduzećima diljem EU-a dodatno olakša podmirivanje obveza u vezi s PDV-om; |
| --- | --- |

22.

uviđa da se različitost sustava PDV-a u Uniji može smatrati necarinskom preprekom; ističe da je mini sustav za PDV po principu „sve na jednom mjestu” (VAT MOSS) dobar način na koji se može doprinijeti prevladavanju te prepreke, te posebice poduprijeti MSP-ove u njihovom prekograničnom poslovanju; uviđa da još uvijek postoje određeni manji problemi u pogledu sustava VAT MOSS; poziva Komisiju da poduzećima diljem EU-a dodatno olakša podmirivanje obveza u vezi s PDV-om;

| 23. | smatra da stvaranju neopravdanih necarinskih prepreka pogoduju brojne nacionalne administrativne prakse, među kojima su i zahtjevi da nacionalna tijela ili uredi formaliziraju dokumente; apelira na države članice da se koriste rješenjima e-uprave, što uključuje davanje prednosti interoperabilnosti i digitalnim potpisima, kako bi osuvremenile svoje javne uprave, vodeći se primjerima kao što su Estonija i Danska, na način da građanima i poduzećima pružaju bolje i dostupnije digitalne usluge, te da omoguće prekograničnu suradnju i interoperabilnost javnih uprava, bez negativnog utjecaja na zaštitu osobnih podataka; smatra da je mogućnost korištenja e-uprave važna za poduzeća, ali da na račun toga ne treba isključiti alternativne načine pristupanja informacijama niti dovesti u nepovoljniji položaj građane koji ne mogu pristupiti digitalnim uslugama; |
| --- | --- |

23.

smatra da stvaranju neopravdanih necarinskih prepreka pogoduju brojne nacionalne administrativne prakse, među kojima su i zahtjevi da nacionalna tijela ili uredi formaliziraju dokumente; apelira na države članice da se koriste rješenjima e-uprave, što uključuje davanje prednosti interoperabilnosti i digitalnim potpisima, kako bi osuvremenile svoje javne uprave, vodeći se primjerima kao što su Estonija i Danska, na način da građanima i poduzećima pružaju bolje i dostupnije digitalne usluge, te da omoguće prekograničnu suradnju i interoperabilnost javnih uprava, bez negativnog utjecaja na zaštitu osobnih podataka; smatra da je mogućnost korištenja e-uprave važna za poduzeća, ali da na račun toga ne treba isključiti alternativne načine pristupanja informacijama niti dovesti u nepovoljniji položaj građane koji ne mogu pristupiti digitalnim uslugama;

| 24. | poziva Komisiju da usvoji čvrst pristup u pogledu provedbe u praksi i da se pobrine za to da države članice pravila jedinstvenog tržišta propisno primjenjuju i provode; u tom pogledu smatra da proces provedbe direktiva prenesenih u nacionalno zakonodavstvo treba biti bolje koordiniran, primjerice uz pomoć radionica o prenošenju koje bi organizirala Komisija i uz pomoć razmjene najboljih praksi kako bi se razlike među državama članicama u ranoj fazi svele na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da usvoji čvrst pristup u pogledu provedbe u praksi i da se pobrine za to da države članice pravila jedinstvenog tržišta propisno primjenjuju i provode; u tom pogledu smatra da proces provedbe direktiva prenesenih u nacionalno zakonodavstvo treba biti bolje koordiniran, primjerice uz pomoć radionica o prenošenju koje bi organizirala Komisija i uz pomoć razmjene najboljih praksi kako bi se razlike među državama članicama u ranoj fazi svele na najmanju moguću mjeru;

III.   
  Sektorske necarinske prepreke

Jedinstveno tržište za robu

| 25. | naglašava važnost načela uzajamnog priznavanja kako bi se zajamčilo da pristup jedinstvenom tržištu ima roba koja nije usklađena na razini Unije, kao i u slučajevima kada države članice imaju nacionalne propise o proizvodima, koji su vrlo često različiti, ali koji imaju isti osnovni cilj; |
| --- | --- |

25.

naglašava važnost načela uzajamnog priznavanja kako bi se zajamčilo da pristup jedinstvenom tržištu ima roba koja nije usklađena na razini Unije, kao i u slučajevima kada države članice imaju nacionalne propise o proizvodima, koji su vrlo često različiti, ali koji imaju isti osnovni cilj;

| 26. | naglašava činjenicu da mnoga poduzeća nisu upoznata s uzajamnim priznavanjem i misle da kod trgovanja na jedinstvenom tržištu moraju djelovati u skladu s nacionalnim propisima ciljane države članice; |
| --- | --- |

26.

naglašava činjenicu da mnoga poduzeća nisu upoznata s uzajamnim priznavanjem i misle da kod trgovanja na jedinstvenom tržištu moraju djelovati u skladu s nacionalnim propisima ciljane države članice;

| 27. | poziva Komisiju da djeluje u cilju poboljšanja primjene uzajamnog priznavanja; očekuje da će, u tom kontekstu, Komisija donijeti planove za povećanje osviještenosti i za reviziju Uredbe o uzajamnom priznavanju; smatra da je usklađivanje također učinkovit instrument kojim se može zajamčiti jednak pristup za robu i usluge jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da djeluje u cilju poboljšanja primjene uzajamnog priznavanja; očekuje da će, u tom kontekstu, Komisija donijeti planove za povećanje osviještenosti i za reviziju Uredbe o uzajamnom priznavanju; smatra da je usklađivanje također učinkovit instrument kojim se može zajamčiti jednak pristup za robu i usluge jedinstvenom tržištu;

Jedinstveno tržište za usluge

| 28. | skreće pozornost na probleme s kojima se suočavaju pružatelji usluga, posebno kada je riječ o poslovnim uslugama, prometnom sektoru i građevinarstvu, a koji su posljedica višestrukih i različitih neopravdanih ili nerazmjernih zahtjeva u pogledu odobrenja, registracije, prethodnog obavještavanja ili de facto poslovnog nastana; naglašava da to može dovesti do diskriminacije stranih pružatelja usluga što bi bilo u suprotnosti s načelom slobodnog kretanja usluga; u tom kontekstu poziva na bolje razvijanje sustava e-uprave i elektroničke registracije kako bi se pojednostavio postupak za pružatelje usluga; |
| --- | --- |

28.

skreće pozornost na probleme s kojima se suočavaju pružatelji usluga, posebno kada je riječ o poslovnim uslugama, prometnom sektoru i građevinarstvu, a koji su posljedica višestrukih i različitih neopravdanih ili nerazmjernih zahtjeva u pogledu odobrenja, registracije, prethodnog obavještavanja ili de facto poslovnog nastana; naglašava da to može dovesti do diskriminacije stranih pružatelja usluga što bi bilo u suprotnosti s načelom slobodnog kretanja usluga; u tom kontekstu poziva na bolje razvijanje sustava e-uprave i elektroničke registracije kako bi se pojednostavio postupak za pružatelje usluga;

| 29. | naglašava da prepreku jedinstvenom tržištu osobito predstavljaju nedostatna provedba i različito primjenjivanje Direktive o uslugama; |
| --- | --- |

29.

naglašava da prepreku jedinstvenom tržištu osobito predstavljaju nedostatna provedba i različito primjenjivanje Direktive o uslugama;

| 30. | ističe da postoji potreba za jasnim i ujednačenim regulatornim okruženjem u kojem je omogućen razvoj usluga na tržištu na kojem su radnici i potrošači zaštićeni i na kojem postojeći i novi operateri na jedinstvenom tržištu EU-a nisu suočeni s besmislenim regulatornim preprekama, bez obzira na to kojom se vrstom posla bave; |
| --- | --- |

30.

ističe da postoji potreba za jasnim i ujednačenim regulatornim okruženjem u kojem je omogućen razvoj usluga na tržištu na kojem su radnici i potrošači zaštićeni i na kojem postojeći i novi operateri na jedinstvenom tržištu EU-a nisu suočeni s besmislenim regulatornim preprekama, bez obzira na to kojom se vrstom posla bave;

| 31. | upozorava i na neopravdana ili nerazmjerna ograničenja u nekim državama članicama u pogledu pravnog oblika pružatelja usluga te njihove dioničarske i upravljačke strukture, kao i na ograničenja u pogledu zajedničkog obavljanja profesije; ističe da neka od tih ograničenja mogu predstavljati nerazmjerne ili neopravdane prepreke prekograničnom pružanju usluga; naglašava da je potrebno osigurati dosljedno ocjenjivanje razmjernosti regulatornih zahtjeva i ograničenja koji se primjenjuju na usluge; |
| --- | --- |

31.

upozorava i na neopravdana ili nerazmjerna ograničenja u nekim državama članicama u pogledu pravnog oblika pružatelja usluga te njihove dioničarske i upravljačke strukture, kao i na ograničenja u pogledu zajedničkog obavljanja profesije; ističe da neka od tih ograničenja mogu predstavljati nerazmjerne ili neopravdane prepreke prekograničnom pružanju usluga; naglašava da je potrebno osigurati dosljedno ocjenjivanje razmjernosti regulatornih zahtjeva i ograničenja koji se primjenjuju na usluge;

| 32. | naglašava činjenicu da je obveza izvješćivanja predviđena Direktivom o uslugama mogla biti učinkovita u smanjenju ili uklanjanju neopravdanih necarinskih prepreka, ali su je države članice i Komisija zanemarile; stoga pozdravlja činjenicu da se u okviru strategije o jedinstvenom tržištu obvezi izvješćivanja ponovno posvećuje pozornost, s obzirom na to da se ranim djelovanjem nacionalne mjere mogu izmijeniti kako bi se problemi riješili prije nego što se pojave; nadalje smatra da bi se za države članice trebala uvesti obveza dostavljanja detaljnijih obrazloženja pri uvođenju novih regulatornih mjera; naglašava da je postupak obavješćivanja za proizvode polučio pozitivne rezultate i predlaže da on posluži kao primjer za poboljšanje postupka za usluge; |
| --- | --- |

32.

naglašava činjenicu da je obveza izvješćivanja predviđena Direktivom o uslugama mogla biti učinkovita u smanjenju ili uklanjanju neopravdanih necarinskih prepreka, ali su je države članice i Komisija zanemarile; stoga pozdravlja činjenicu da se u okviru strategije o jedinstvenom tržištu obvezi izvješćivanja ponovno posvećuje pozornost, s obzirom na to da se ranim djelovanjem nacionalne mjere mogu izmijeniti kako bi se problemi riješili prije nego što se pojave; nadalje smatra da bi se za države članice trebala uvesti obveza dostavljanja detaljnijih obrazloženja pri uvođenju novih regulatornih mjera; naglašava da je postupak obavješćivanja za proizvode polučio pozitivne rezultate i predlaže da on posluži kao primjer za poboljšanje postupka za usluge;

| 33. | ističe da javne usluge imaju posebnu zaštitu u odnosu na pravila unutarnjeg tržišta zbog zadaća od općeg interesa koje ispunjavaju te da stoga pravila koja tijela javne vlasti utvrđuju za njihovo pravilno funkcioniranje ne predstavljaju necarinske prepreke; u tom pogledu ističe da socijalne i zdravstvene usluge ne podliježu odredbama Direktive o uslugama; |
| --- | --- |

33.

ističe da javne usluge imaju posebnu zaštitu u odnosu na pravila unutarnjeg tržišta zbog zadaća od općeg interesa koje ispunjavaju te da stoga pravila koja tijela javne vlasti utvrđuju za njihovo pravilno funkcioniranje ne predstavljaju necarinske prepreke; u tom pogledu ističe da socijalne i zdravstvene usluge ne podliježu odredbama Direktive o uslugama;

| 34. | ističe da se pružatelji građevinskih usluga često suočavaju s određenim zahtjevima u pogledu svoje organizacije u matičnoj državi članici, među ostalim i u pogledu sustava certificiranja organizacija, zbog kojih im je previše komplicirano nuditi usluge u inozemstvu, što pak odvraća od slobodnog kretanja građevinskih usluga i stručnjaka; |
| --- | --- |

34.

ističe da se pružatelji građevinskih usluga često suočavaju s određenim zahtjevima u pogledu svoje organizacije u matičnoj državi članici, među ostalim i u pogledu sustava certificiranja organizacija, zbog kojih im je previše komplicirano nuditi usluge u inozemstvu, što pak odvraća od slobodnog kretanja građevinskih usluga i stručnjaka;

| 35. | poziva Komisiju da pokuša ukloniti te prepreke, među ostalim i poboljšanjem uzajamnog priznavanja te, po potrebi, zakonodavnim mjerama; naglašava da buduća djelovanja, kao što su predložene putovnice za usluge, ne bi trebala rezultirati dodatnim administrativnim opterećenjem, već bi se njima trebalo odgovoriti na problem necarinskih prepreka; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da pokuša ukloniti te prepreke, među ostalim i poboljšanjem uzajamnog priznavanja te, po potrebi, zakonodavnim mjerama; naglašava da buduća djelovanja, kao što su predložene putovnice za usluge, ne bi trebala rezultirati dodatnim administrativnim opterećenjem, već bi se njima trebalo odgovoriti na problem necarinskih prepreka;

| 36. | poziva Komisiju da se posveti pitanju opterećenja povezanih s fragmentiranim bankovnim sektorom u Europi zbog kojeg nerezidenti, a posebno MSP-ovi, nailaze na poteškoće pri otvaranju bankovnog računa u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da se posveti pitanju opterećenja povezanih s fragmentiranim bankovnim sektorom u Europi zbog kojeg nerezidenti, a posebno MSP-ovi, nailaze na poteškoće pri otvaranju bankovnog računa u drugoj državi članici;

| 37. | ističe da propisi nekih država članica u pogledu mogućnosti obavljanja i samog obavljanja reguliranih profesija mogu biti nerazmjerni i da to može dovesti do nepotrebnih regulatornih prepreka u pogledu mogućnosti obavljanja nekih profesija i mobilnosti pružatelja usluga u reguliranim profesijama; ipak, prepoznaje važnost osiguravanja poštenog tržišnog natjecanja, kvalitete osposobljavanja i podupiranja uspješnih sustava kvalifikacija; |
| --- | --- |

37.

ističe da propisi nekih država članica u pogledu mogućnosti obavljanja i samog obavljanja reguliranih profesija mogu biti nerazmjerni i da to može dovesti do nepotrebnih regulatornih prepreka u pogledu mogućnosti obavljanja nekih profesija i mobilnosti pružatelja usluga u reguliranim profesijama; ipak, prepoznaje važnost osiguravanja poštenog tržišnog natjecanja, kvalitete osposobljavanja i podupiranja uspješnih sustava kvalifikacija;

| 38. | slaže se sa stajalištem Komisije da se sustavi dvojnog učenja trebaju preporučiti kao primjeri najbolje prakse u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

38.

slaže se sa stajalištem Komisije da se sustavi dvojnog učenja trebaju preporučiti kao primjeri najbolje prakse u Europskoj uniji;

| 39. | pozdravlja provođenje međusobnog ocjenjivanja tijekom posljednje dvije godine; smatra da procesi stručnog ocjenjivanja koji su dobro osmišljeni i kojima se potiče iskren dijalog među državama članicama mogu biti učinkovit poticaj za promjene; potiče države članice i Komisiju da prošire tu praksu, posebno na ostala područja regulacije jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja provođenje međusobnog ocjenjivanja tijekom posljednje dvije godine; smatra da procesi stručnog ocjenjivanja koji su dobro osmišljeni i kojima se potiče iskren dijalog među državama članicama mogu biti učinkovit poticaj za promjene; potiče države članice i Komisiju da prošire tu praksu, posebno na ostala područja regulacije jedinstvenog tržišta;

| 40. | poziva Komisiju da posveti pozornost prioritetima reformi u državama članicama u području profesionalnih usluga u kontekstu Europskog semestra i preporuka po državama članicama u vezi s deregulacijom određenih profesija u državama članicama; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da posveti pozornost prioritetima reformi u državama članicama u području profesionalnih usluga u kontekstu Europskog semestra i preporuka po državama članicama u vezi s deregulacijom određenih profesija u državama članicama;

Jedinstveno tržište za maloprodaju

| 41. | skreće pozornost na stručno ocjenjivanje o poslovnom nastanu maloprodajnih poduzeća koje je provela Komisija u razdoblju između 2014. i 2015. i koje je pokazalo da se trgovci na jedinstvenom tržištu često suočavaju s nerazmjernim i neprikladnim zahtjevima i postupcima pri osnivanju poduzeća i u njihovu poslovanju; |
| --- | --- |

41.

skreće pozornost na stručno ocjenjivanje o poslovnom nastanu maloprodajnih poduzeća koje je provela Komisija u razdoblju između 2014. i 2015. i koje je pokazalo da se trgovci na jedinstvenom tržištu često suočavaju s nerazmjernim i neprikladnim zahtjevima i postupcima pri osnivanju poduzeća i u njihovu poslovanju;

| 42. | poziva Komisiju i države članice da ubrzaju proces iskorištavanja potencijala za dovršavanje jedinstvenog digitalnog tržišta i provedbu digitalne agende EU-a; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju i države članice da ubrzaju proces iskorištavanja potencijala za dovršavanje jedinstvenog digitalnog tržišta i provedbu digitalne agende EU-a;

| 43. | ističe da neke države članice uvode pravila kojima se diskriminira gospodarska aktivnost u maloprodajnim i veleprodajnim sektorima na temelju površine na kojoj se aktivnost obavlja, veličine poduzeća ili izvora kapitala, što nije sukladno s konceptom jedinstvenog tržišta i načelima slobodnog tržišnog natjecanja te se time ograničava razvoj tržišta rada; |
| --- | --- |

43.

ističe da neke države članice uvode pravila kojima se diskriminira gospodarska aktivnost u maloprodajnim i veleprodajnim sektorima na temelju površine na kojoj se aktivnost obavlja, veličine poduzeća ili izvora kapitala, što nije sukladno s konceptom jedinstvenog tržišta i načelima slobodnog tržišnog natjecanja te se time ograničava razvoj tržišta rada;

| 44. | ističe da se propisima kojima se nameću ograničenja za maloprodaju i veleprodaju i koji su nerazmjerni i suprotni pravu EU-a mogu stvoriti znatne prepreke ulasku na tržište, što rezultira manjim brojem novih prodajnih mjesta, smanjenjem konkurentnosti i povećanjem cijena za potrošače; u tom pogledu naglašava da neke mjere, uključujući naknade i inspekcijske troškove, mogu biti necarinske prepreke ako nisu opravdane ciljevima javne politike; smatra da se operativnim ograničenjima u pogledu maloprodajnih i veleprodajnih djelatnosti one ne bi smjele neopravdano ili nerazmjerno ograničiti te da ta ograničenja ne smiju dovesti do de facto diskriminacije među tržišnim operaterima; |
| --- | --- |

44.

ističe da se propisima kojima se nameću ograničenja za maloprodaju i veleprodaju i koji su nerazmjerni i suprotni pravu EU-a mogu stvoriti znatne prepreke ulasku na tržište, što rezultira manjim brojem novih prodajnih mjesta, smanjenjem konkurentnosti i povećanjem cijena za potrošače; u tom pogledu naglašava da neke mjere, uključujući naknade i inspekcijske troškove, mogu biti necarinske prepreke ako nisu opravdane ciljevima javne politike; smatra da se operativnim ograničenjima u pogledu maloprodajnih i veleprodajnih djelatnosti one ne bi smjele neopravdano ili nerazmjerno ograničiti te da ta ograničenja ne smiju dovesti do de facto diskriminacije među tržišnim operaterima;

| 45. | poziva Komisiju da utvrdi najbolje prakse u području poslovnog nastana maloprodajnih poduzeća kako bi se zajamčilo slobodno kretanje proizvoda i usluga, uz poštovanje načela proporcionalnosti i supsidijarnosti; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da utvrdi najbolje prakse u području poslovnog nastana maloprodajnih poduzeća kako bi se zajamčilo slobodno kretanje proizvoda i usluga, uz poštovanje načela proporcionalnosti i supsidijarnosti;

| 46. | poziva Komisiju da analizira operativna ograničenja u pogledu maloprodaje i veleprodaje na jedinstvenom tržištu i prema potrebi podnese prijedloge za reformu te da o toj analizi podnese izvješće u proljeće 2017.; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju da analizira operativna ograničenja u pogledu maloprodaje i veleprodaje na jedinstvenom tržištu i prema potrebi podnese prijedloge za reformu te da o toj analizi podnese izvješće u proljeće 2017.;

| 47. | ističe da su lako dostupne, povoljne, učinkovite i visokokvalitetne usluge poštanske dostave ključan preduvjet za uspješnu prekograničnu e-trgovinu, osobito u korist MSP-ova i potrošača; |
| --- | --- |

47.

ističe da su lako dostupne, povoljne, učinkovite i visokokvalitetne usluge poštanske dostave ključan preduvjet za uspješnu prekograničnu e-trgovinu, osobito u korist MSP-ova i potrošača;

IV.   
  Zaključci

| 48. | poziva Komisiju da 2016. predstavi sveobuhvatan pregled necarinskih prepreka na jedinstvenom tržištu i analizu načina na koje se tom problemu može pristupiti, pri čemu treba jasno razlikovati necarinske prepreke i propise kojima se na razmjeran način provode legitimni ciljevi javne politike država članica, te da uključi ambiciozan prijedlog za uklanjanje tih necarinskih prepreka što je prije moguće kako bi potencijal jedinstvenog tržišta koji još nije iskorišten postao dostupan; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju da 2016. predstavi sveobuhvatan pregled necarinskih prepreka na jedinstvenom tržištu i analizu načina na koje se tom problemu može pristupiti, pri čemu treba jasno razlikovati necarinske prepreke i propise kojima se na razmjeran način provode legitimni ciljevi javne politike država članica, te da uključi ambiciozan prijedlog za uklanjanje tih necarinskih prepreka što je prije moguće kako bi potencijal jedinstvenog tržišta koji još nije iskorišten postao dostupan;

| 49. | poziva Komisiju da započne s pravovremenim razmatranjem politika i zakonodavnog djelovanja EU-a u novim područjima, uz opsežno savjetovanje s dionicima, osobito MSP-ovima i organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da započne s pravovremenim razmatranjem politika i zakonodavnog djelovanja EU-a u novim područjima, uz opsežno savjetovanje s dionicima, osobito MSP-ovima i organizacijama civilnog društva;

| 50. | poziva Komisiju da se prije uvođenja novih, dodatnih zakonodavnih akata o pitanjima koja su već obuhvaćena postojećim pravilima pobrine za to da države članice poštuju postojeća pravila o jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da se prije uvođenja novih, dodatnih zakonodavnih akata o pitanjima koja su već obuhvaćena postojećim pravilima pobrine za to da države članice poštuju postojeća pravila o jedinstvenom tržištu;

| 51. | poziva Komisiju da uloži dodatne napore u vezi s provedbom i načelima na kojima se temelji jedinstveno tržište; smatra da bi rano djelovanje u pogledu nacionalnih mjera ili postupaka provedbe koji predstavljaju neopravdane necarinske prepreke moglo biti učinkovito i da bi se rezultati na taj način mogli postići brže nego što bi to bio slučaj kada bi se koristio postupak zbog povrede; ipak, naglašava da se u slučaju teških ili konstantnih povreda ili pogrešne provedbe prava Unije Komisija mora koristiti svim dostupnim mjerama, uključujući davanje prednosti postupcima zbog povrede, kako bi se zajamčila potpuna provedba zakonodavstva EU-a u području jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da uloži dodatne napore u vezi s provedbom i načelima na kojima se temelji jedinstveno tržište; smatra da bi rano djelovanje u pogledu nacionalnih mjera ili postupaka provedbe koji predstavljaju neopravdane necarinske prepreke moglo biti učinkovito i da bi se rezultati na taj način mogli postići brže nego što bi to bio slučaj kada bi se koristio postupak zbog povrede; ipak, naglašava da se u slučaju teških ili konstantnih povreda ili pogrešne provedbe prava Unije Komisija mora koristiti svim dostupnim mjerama, uključujući davanje prednosti postupcima zbog povrede, kako bi se zajamčila potpuna provedba zakonodavstva EU-a u području jedinstvenog tržišta;

| 52. | žali zbog toga što je pristup Parlamenta relevantnim informacijama koje se odnose na postupke prije utvrđivanja povrede i postupke zbog povrede još uvijek ograničen te poziva na veću transparentnost u tom pogledu, uz nužno poštovanje pravila o povjerljivosti; |
| --- | --- |

52.

žali zbog toga što je pristup Parlamenta relevantnim informacijama koje se odnose na postupke prije utvrđivanja povrede i postupke zbog povrede još uvijek ograničen te poziva na veću transparentnost u tom pogledu, uz nužno poštovanje pravila o povjerljivosti;

| 53. | poziva države članice da jedinstveno tržište smatraju zajedničkom inicijativom koja iziskuje koordinirano i zajedničko održavanje te koja je uvjet za ostvarivanje konkurentnosti gospodarstva EU-a; smatra da su potrošači ti koji na kraju snose posljedice neopravdanih necarinskih prepreka jer se novim poduzećima onemogućuje ulazak na tržište zbog čega potrošači imaju veće troškove, ponudu lošije kvalitete i manji izbor; drži da bi države članice trebale posvetiti više vremena rješavanju horizontalnih problema jedinstvenog tržišta i utvrđivanju područja koja iziskuju hitno djelovanje jedne države članice ili više njih, kako bi se jedinstveno tržište očuvalo i unaprijedilo; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice da jedinstveno tržište smatraju zajedničkom inicijativom koja iziskuje koordinirano i zajedničko održavanje te koja je uvjet za ostvarivanje konkurentnosti gospodarstva EU-a; smatra da su potrošači ti koji na kraju snose posljedice neopravdanih necarinskih prepreka jer se novim poduzećima onemogućuje ulazak na tržište zbog čega potrošači imaju veće troškove, ponudu lošije kvalitete i manji izbor; drži da bi države članice trebale posvetiti više vremena rješavanju horizontalnih problema jedinstvenog tržišta i utvrđivanju područja koja iziskuju hitno djelovanje jedne države članice ili više njih, kako bi se jedinstveno tržište očuvalo i unaprijedilo;

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskom vijeću, vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

54.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskom vijeću, vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 93, 9.3.2016., str. 84.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0580.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/112

---

P8_TA(2016)0237

Strategija jedinstvenog tržišta

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (2015/2354(INI))

(2018/C 076/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Strategija jedinstvenog tržišta za Europu – analiza i dokazi” (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Strategija jedinstvenog tržišta za Europu – analiza i dokazi” (SWD(2015)0202),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i državama članicama” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i državama članicama” (SWD(2015)0203),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu – dvanaest poluga za stimuliranje rasta i jačanje povjerenja – zajedničkim radom do stvaranja novog rasta” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu – dvanaest poluga za stimuliranje rasta i jačanje povjerenja – zajedničkim radom do stvaranja novog rasta” (COM(2011)0206),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II. – zajedno za novi rast” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II. – zajedno za novi rast” (COM(2012)0573),

| — | uzimajući u obzir izvješće Marija Montija od 9. svibnja 2010. upućeno predsjedniku Komisije i naslovljeno „Nova strategija za jedinstveno tržište – na usluzi europskom gospodarstvu i društvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Marija Montija od 9. svibnja 2010. upućeno predsjedniku Komisije i naslovljeno „Nova strategija za jedinstveno tržište – na usluzi europskom gospodarstvu i društvu”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Europskom akcijskom planu za maloprodajni sektor u korist svih sudionika (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Europskom akcijskom planu za maloprodajni sektor u korist svih sudionika (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o aktu „Prema jedinstvenom digitalnom tržištu” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o aktu „Prema jedinstvenom digitalnom tržištu” (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o učinkovitoj inspekciji rada kao strategiji za poboljšanje radnih uvjeta u Europi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o učinkovitoj inspekciji rada kao strategiji za poboljšanje radnih uvjeta u Europi (5),

| — | uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. naslovljenu „Cijena ne-Europe na jedinstvenom tržištu”, koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. naslovljenu „Cijena ne-Europe na jedinstvenom tržištu”, koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir studiju iz rujna 2015. naslovljenu „Strategija za dovršetak jedinstvenog tržišta: bonus od bilijun eura”, koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz rujna 2015. naslovljenu „Strategija za dovršetak jedinstvenog tržišta: bonus od bilijun eura”, koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir studiju od 20. studenog 2015. naslovljenu „Naknadna evaluacija Direktive o kašnjenju u plaćanju”, koju je naručila Komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju od 20. studenog 2015. naslovljenu „Naknadna evaluacija Direktive o kašnjenju u plaćanju”, koju je naručila Komisija,

| — | uzimajući u obzir studiju iz studenog 2014. naslovljenu „Stanje na tržištu namještaja EU-a i moguća inicijativa za proizvodnju namještaja”, koju je naručila Komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz studenog 2014. naslovljenu „Stanje na tržištu namještaja EU-a i moguća inicijativa za proizvodnju namještaja”, koju je naručila Komisija,

| — | uzimajući u obzir internetsko izdanje pregleda stanja jedinstvenog tržišta iz listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir internetsko izdanje pregleda stanja jedinstvenog tržišta iz listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0171/2016),

| A. | budući da je jedinstveno tržište bilo i ostalo temelj europske integracije i pokretač održivog rasta i otvaranja radnih mjesta jer omogućava trgovinu diljem Unije i istovremeno jamči visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo u skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je jedinstveno tržište bilo i ostalo temelj europske integracije i pokretač održivog rasta i otvaranja radnih mjesta jer omogućava trgovinu diljem Unije i istovremeno jamči visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo u skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a;

| B. | budući da je produbljivanje europskog unutarnjeg tržišta i dalje glavno ekonomsko pitanje, posebno u kontekstu razvoja novih tehnologija, te budući da je za pojavu inovativnih i konkurentnih aktera na svjetskoj sceni potrebno tržište s kritičnom masom; |
| --- | --- |

B.

budući da je produbljivanje europskog unutarnjeg tržišta i dalje glavno ekonomsko pitanje, posebno u kontekstu razvoja novih tehnologija, te budući da je za pojavu inovativnih i konkurentnih aktera na svjetskoj sceni potrebno tržište s kritičnom masom;

| C. | budući da su se na jedinstvenom tržištu posljednjih godina dogodile pozitivne promjene, no ako se uklone neopravdane fizičke, pravne i tehničke prepreke, na gotovo svim područjima moguće je postići još više, na primjer u poticanju digitalno usmjerenog tržišta, poticanju novoosnovanih (start-up) poduzeća, integriranju globalnih lanaca opskrbe, povećanju mobilnosti radnika, bavljenju s novim poslovnim modelima i omogućavanju pojednostavljenja tržišta, uzajamnog priznavanja, normizacije i licenciranja profesionalaca; |
| --- | --- |

C.

budući da su se na jedinstvenom tržištu posljednjih godina dogodile pozitivne promjene, no ako se uklone neopravdane fizičke, pravne i tehničke prepreke, na gotovo svim područjima moguće je postići još više, na primjer u poticanju digitalno usmjerenog tržišta, poticanju novoosnovanih (start-up) poduzeća, integriranju globalnih lanaca opskrbe, povećanju mobilnosti radnika, bavljenju s novim poslovnim modelima i omogućavanju pojednostavljenja tržišta, uzajamnog priznavanja, normizacije i licenciranja profesionalaca;

| D. | budući da prema vlastitom istraživanju Parlamenta očekivana dobit od dovršetka jedinstvenog tržišta iznosi bilijun eura (što odgovara potencijalnoj uštedi od 615 milijardi EUR godišnje); budući da je fragmentacija jedinstvenog tržišta jedna od glavnih prepreka većem strukturnom ekonomskom rastu; |
| --- | --- |

D.

budući da prema vlastitom istraživanju Parlamenta očekivana dobit od dovršetka jedinstvenog tržišta iznosi bilijun eura (što odgovara potencijalnoj uštedi od 615 milijardi EUR godišnje); budući da je fragmentacija jedinstvenog tržišta jedna od glavnih prepreka većem strukturnom ekonomskom rastu;

| E. | budući da je za daljnju integraciju jedinstvenog tržišta potreban istinski strateški pristup te budući da bi odgovor na postojeće izazove trebao biti i politički i tehnički, posebice u slučaju neopravdanih necarinskih prepreka unutar jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

E.

budući da je za daljnju integraciju jedinstvenog tržišta potreban istinski strateški pristup te budući da bi odgovor na postojeće izazove trebao biti i politički i tehnički, posebice u slučaju neopravdanih necarinskih prepreka unutar jedinstvenog tržišta;

| F. | budući da bi Europska unija trebala težiti istinski jedinstvenom tržištu i postupati s njime kao sa zajedničkim dobrom svih građana, radnika, gospodarskih subjekata i država članica te budući da će se puni potencijal jedinstvenog tržišta ostvariti samo uz punu potporu svih država članica i njihovu međusobnu suradnju; |
| --- | --- |

F.

budući da bi Europska unija trebala težiti istinski jedinstvenom tržištu i postupati s njime kao sa zajedničkim dobrom svih građana, radnika, gospodarskih subjekata i država članica te budući da će se puni potencijal jedinstvenog tržišta ostvariti samo uz punu potporu svih država članica i njihovu međusobnu suradnju;

| G. | budući da bi pravila i mjere na razini Unije trebale biti sastavni dio ujednačene strateške vizije i stoga međusobno usklađene, a ne kontradiktorne; budući da se države članice moraju suzdržavati od diskriminirajućih mjera kao što su trgovinski i porezni propisi koji se odnose samo na određene sektore ili poslovne modele i kojima se narušava tržišno natjecanje, zbog čega je u tim državama članicama otežano osnivanje poduzeća, čime se jasno krše načela unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

G.

budući da bi pravila i mjere na razini Unije trebale biti sastavni dio ujednačene strateške vizije i stoga međusobno usklađene, a ne kontradiktorne; budući da se države članice moraju suzdržavati od diskriminirajućih mjera kao što su trgovinski i porezni propisi koji se odnose samo na određene sektore ili poslovne modele i kojima se narušava tržišno natjecanje, zbog čega je u tim državama članicama otežano osnivanje poduzeća, čime se jasno krše načela unutarnjeg tržišta;

| H. | budući da se jedinstveno tržište ne smije promatrati izdvojeno od drugih horizontalnih područja politika, posebno jedinstvenog digitalnog tržišta, zdravstva, socijalnog osiguranja, zaštite potrošača, okoliša, održivog razvoja, energetike, prijevoza i vanjske politike; |
| --- | --- |

H.

budući da se jedinstveno tržište ne smije promatrati izdvojeno od drugih horizontalnih područja politika, posebno jedinstvenog digitalnog tržišta, zdravstva, socijalnog osiguranja, zaštite potrošača, okoliša, održivog razvoja, energetike, prijevoza i vanjske politike;

| I. | budući da je glavni prioritet dovršenje jedinstvenog tržišta za sektor proizvoda i usluga te uklanjanje prepreka, za što je potreban ubrzani postupak država članica i institucija Unije; |
| --- | --- |

I.

budući da je glavni prioritet dovršenje jedinstvenog tržišta za sektor proizvoda i usluga te uklanjanje prepreka, za što je potreban ubrzani postupak država članica i institucija Unije;

| J. | budući da zbog prepreka na jedinstvenom tržištu potrošači imaju manji izbor, a proizvodi i usluge su skuplji; |
| --- | --- |

J.

budući da zbog prepreka na jedinstvenom tržištu potrošači imaju manji izbor, a proizvodi i usluge su skuplji;

| K. | budući da su poduzeća socijalne ekonomije na europskoj razini slabo regulirana te budući da većina tih poduzeća nije priznata europskim pravnim okvirom, već samo u nekim državama članicama na nacionalnoj razini i to pod različitim pravnim oblicima; budući da zbog nepostojanja pravnog okvira na razini Unije ta poduzeća imaju manju mogućnost prekograničnog poslovanja na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

K.

budući da su poduzeća socijalne ekonomije na europskoj razini slabo regulirana te budući da većina tih poduzeća nije priznata europskim pravnim okvirom, već samo u nekim državama članicama na nacionalnoj razini i to pod različitim pravnim oblicima; budući da zbog nepostojanja pravnog okvira na razini Unije ta poduzeća imaju manju mogućnost prekograničnog poslovanja na unutarnjem tržištu;

| L. | budući da je krivotvorenje ozbiljna prijetnja javnom zdravlju i sigurnosti te budući da je posljednjih godina znatno porasla ukupna vrijednost trgovine krivotvorenom robom, čime je povećan poguban utjecaj krivotvorenja na inovacije, zapošljavanje i vrijednost robnih marki europskih trgovačkih društava; |
| --- | --- |

L.

budući da je krivotvorenje ozbiljna prijetnja javnom zdravlju i sigurnosti te budući da je posljednjih godina znatno porasla ukupna vrijednost trgovine krivotvorenom robom, čime je povećan poguban utjecaj krivotvorenja na inovacije, zapošljavanje i vrijednost robnih marki europskih trgovačkih društava;

| M. | budući da bi se stvaranjem jedinstvenog tržišta kapitala potaknula veća prekogranična podjela rizika i veća likvidnost tržišta; |
| --- | --- |

M.

budući da bi se stvaranjem jedinstvenog tržišta kapitala potaknula veća prekogranična podjela rizika i veća likvidnost tržišta;

| N. | budući da se u sažetom izvješću o postupku savjetovanja Komisije na temu uskraćivanja pristupa na temelju lokacije navodi da potrošači snažno podupiru zakonodavne mjere protiv uskraćivanja pristupa na temelju lokacije; |
| --- | --- |

N.

budući da se u sažetom izvješću o postupku savjetovanja Komisije na temu uskraćivanja pristupa na temelju lokacije navodi da potrošači snažno podupiru zakonodavne mjere protiv uskraćivanja pristupa na temelju lokacije;

| O. | budući da se i dalje osjete ekonomske posljedice financijske krize i da je u nekoliko država članica BDP još uvijek ispod razine iz 2008.; |
| --- | --- |

O.

budući da se i dalje osjete ekonomske posljedice financijske krize i da je u nekoliko država članica BDP još uvijek ispod razine iz 2008.;

| P. | budući da je stopa nezaposlenosti na jedinstvenom tržištu stalno na visokoj razini; budući da se nakon financijske krize broj nezaposlenih povećao za više od šest milijuna; budući da je krajem 2015. više od 22 milijuna ljudi u Uniji bilo bez posla; |
| --- | --- |

P.

budući da je stopa nezaposlenosti na jedinstvenom tržištu stalno na visokoj razini; budući da se nakon financijske krize broj nezaposlenih povećao za više od šest milijuna; budući da je krajem 2015. više od 22 milijuna ljudi u Uniji bilo bez posla;

Ciljevi politike

| 1. | podržava opće ciljeve Komisije iz strategije jedinstvenog tržišta za robu i usluge pod nazivom „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” te pozdravlja njezine mjere u ključnim područjima kojima se omogućava puni potencijal jedinstvenog tržišta na dobrobit potrošača, zaposlenika i poduzeća, a posebno novoosnovanih poduzeća, u cilju povećanja broja održivih radnih mjesta te rasta i razvoja malih i srednjih poduzeća (MSP); potiče Komisiju da razvija međusektorske politike kojima se ostvaruje poštenije i konkurentnije jedinstveno tržište u skladu s glavom II. UFEU-a o odredbama koje imaju opću primjenu; |
| --- | --- |

1.

podržava opće ciljeve Komisije iz strategije jedinstvenog tržišta za robu i usluge pod nazivom „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” te pozdravlja njezine mjere u ključnim područjima kojima se omogućava puni potencijal jedinstvenog tržišta na dobrobit potrošača, zaposlenika i poduzeća, a posebno novoosnovanih poduzeća, u cilju povećanja broja održivih radnih mjesta te rasta i razvoja malih i srednjih poduzeća (MSP); potiče Komisiju da razvija međusektorske politike kojima se ostvaruje poštenije i konkurentnije jedinstveno tržište u skladu s glavom II. UFEU-a o odredbama koje imaju opću primjenu;

| 2. | napominje da je uspostava unutarnjeg tržišta na kojem se jamči slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala ključan cilj Unije; |
| --- | --- |

2.

napominje da je uspostava unutarnjeg tržišta na kojem se jamči slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala ključan cilj Unije;

| 3. | pozdravlja činjenicu da se strategijom pokušavaju dopuniti napori učinjeni u drugim područjima; smatra da se uz poboljšanje već pokrenutih inicijativa strategijom uistinu može potaknuti gospodarsko blagostanje, povećati broj održivih radnih mjesta i rast, praktičnim mjerama poboljšati dobrobit Europljana, učiniti Europsku uniju privlačnom za ulaganja i razviti konkurentnost europskih poduzeća na svjetskoj razini; međutim naglašava da je u provedbi strategije potrebno izbjegavati nedosljednosti i preklapanja različitih inicijativa; ističe da bi se prijedlozi trebali temeljiti na dokazima i biti u skladu s načelima bolje izrade zakonodavstva; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja činjenicu da se strategijom pokušavaju dopuniti napori učinjeni u drugim područjima; smatra da se uz poboljšanje već pokrenutih inicijativa strategijom uistinu može potaknuti gospodarsko blagostanje, povećati broj održivih radnih mjesta i rast, praktičnim mjerama poboljšati dobrobit Europljana, učiniti Europsku uniju privlačnom za ulaganja i razviti konkurentnost europskih poduzeća na svjetskoj razini; međutim naglašava da je u provedbi strategije potrebno izbjegavati nedosljednosti i preklapanja različitih inicijativa; ističe da bi se prijedlozi trebali temeljiti na dokazima i biti u skladu s načelima bolje izrade zakonodavstva;

| 4. | naglašava da je pod hitno potrebno ukloniti neopravdane prepreke jedinstvenom tržištu kako bi se postigli opipljivi i brzi rezultati u pogledu konkurentnosti, održivog rasta, inovacija, otvaranja radnih mjesta, izbora za potrošače i novih poslovnih modela; ističe da bismo za ostvarivanje tih ciljeva trebali težiti većoj usklađenosti zakonodavstva, kada je to potrebno i primjereno, no istovremeno zadržati najviši mogući stupanj zaštite potrošača te usvojiti odgovarajuće mjere za rješavanje problema neopravdanih prepreka koje su uvele države članice; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je pod hitno potrebno ukloniti neopravdane prepreke jedinstvenom tržištu kako bi se postigli opipljivi i brzi rezultati u pogledu konkurentnosti, održivog rasta, inovacija, otvaranja radnih mjesta, izbora za potrošače i novih poslovnih modela; ističe da bismo za ostvarivanje tih ciljeva trebali težiti većoj usklađenosti zakonodavstva, kada je to potrebno i primjereno, no istovremeno zadržati najviši mogući stupanj zaštite potrošača te usvojiti odgovarajuće mjere za rješavanje problema neopravdanih prepreka koje su uvele države članice;

| 5. | smatra da bi se revizijom sredinom provedbenog razdoblja za strategiju Europa 2020. trebali postaviti ambiciozni ciljevi za postizanje vrlo konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva i održivog rasta do 2020.; naglašava da bi jedinstveno tržište trebalo biti ključno u postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

5.

smatra da bi se revizijom sredinom provedbenog razdoblja za strategiju Europa 2020. trebali postaviti ambiciozni ciljevi za postizanje vrlo konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva i održivog rasta do 2020.; naglašava da bi jedinstveno tržište trebalo biti ključno u postizanju tog cilja;

| 6. | poziva Komisiju i države članice da provedbi zakonodavstva o jedinstvenom tržištu pristupe na inovativan način; ističe da u sektorima koji zapošljavaju velik broj radne snage, kao što su maloprodaja i ugostiteljstvo, postoji veliki potencijal za otvaranje radnih mjesta, integraciju i rješavanje problema nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju i države članice da provedbi zakonodavstva o jedinstvenom tržištu pristupe na inovativan način; ističe da u sektorima koji zapošljavaju velik broj radne snage, kao što su maloprodaja i ugostiteljstvo, postoji veliki potencijal za otvaranje radnih mjesta, integraciju i rješavanje problema nezaposlenosti mladih;

| 7. | smatra da bi trebalo u cijelosti provesti Montijevo izvješće iz 2010. pod nazivom „Nova strategija za jedinstveno tržište” i uzeti ga u obzir prilikom rada na strategiji jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

7.

smatra da bi trebalo u cijelosti provesti Montijevo izvješće iz 2010. pod nazivom „Nova strategija za jedinstveno tržište” i uzeti ga u obzir prilikom rada na strategiji jedinstvenog tržišta;

| 8. | naglašava da se strategijom jedinstvenog tržišta ne smije zanemariti potencijal industrijskog sektora u pogledu održivog rasta i kvalitetnih radnih mjesta u Europi; |
| --- | --- |

8.

naglašava da se strategijom jedinstvenog tržišta ne smije zanemariti potencijal industrijskog sektora u pogledu održivog rasta i kvalitetnih radnih mjesta u Europi;

| 9. | smatra da je za ostvarivanje punog potencijala jedinstvenog tržišta i za promicanje održivog rasta nužna unutarnja potražnja i posebice jačanje kupovne moći, donošenje inovativnih mjera i ulaganje u zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

9.

smatra da je za ostvarivanje punog potencijala jedinstvenog tržišta i za promicanje održivog rasta nužna unutarnja potražnja i posebice jačanje kupovne moći, donošenje inovativnih mjera i ulaganje u zeleno gospodarstvo;

Moderno i inovativnije jedinstveno tržište

| 10. | pozdravlja činjenicu da je strategija usmjerena na aspekte kojima se poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima, mikro poduzećima te novoosnovanim poduzećima, pomaže da prošire svoje poslovanje, rastu i ostanu na jedinstvenom tržištu, čime se potiče njihova inovativnost i otvaranje radnih mjesta; ističe da su za sve inicijative za MSP-ove i novoosnovana poduzeća potrebne trenutačne mjere te da bi ih trebalo smatrati prioritetima, no podsjeća da se tim inicijativama ne bi trebale pružiti prilike nepoštenim poduzećima da zaobiđu postojeća pravila, smanjiti standardi zaštite radnika i potrošača ili povećati rizik od poslovnih prijevara, kriminalnih radnji i fiktivnih poduzeća; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja činjenicu da je strategija usmjerena na aspekte kojima se poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima, mikro poduzećima te novoosnovanim poduzećima, pomaže da prošire svoje poslovanje, rastu i ostanu na jedinstvenom tržištu, čime se potiče njihova inovativnost i otvaranje radnih mjesta; ističe da su za sve inicijative za MSP-ove i novoosnovana poduzeća potrebne trenutačne mjere te da bi ih trebalo smatrati prioritetima, no podsjeća da se tim inicijativama ne bi trebale pružiti prilike nepoštenim poduzećima da zaobiđu postojeća pravila, smanjiti standardi zaštite radnika i potrošača ili povećati rizik od poslovnih prijevara, kriminalnih radnji i fiktivnih poduzeća;

| 11. | smatra da se strategijom jedinstvenog tržišta mogu pružiti nove mogućnosti malim i srednjim poduzećima, koja su osnova europskog gospodarstva, te mikropoduzećima i inovativnim novoosnovanim poduzećima; smatra da je za pružanje podrške rastu i otvaranju radnih mjesta ključno stvoriti pravo poslovno okruženje, i to poboljšavanjem okvira za privatni poduzetnički kapital za mala i srednja poduzeća, omogućavanjem pristupa financiranju, izradom dobrog zakonodavstva te potpunom primjenom načela „počnimo od malih” na cijelom jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

11.

smatra da se strategijom jedinstvenog tržišta mogu pružiti nove mogućnosti malim i srednjim poduzećima, koja su osnova europskog gospodarstva, te mikropoduzećima i inovativnim novoosnovanim poduzećima; smatra da je za pružanje podrške rastu i otvaranju radnih mjesta ključno stvoriti pravo poslovno okruženje, i to poboljšavanjem okvira za privatni poduzetnički kapital za mala i srednja poduzeća, omogućavanjem pristupa financiranju, izradom dobrog zakonodavstva te potpunom primjenom načela „počnimo od malih” na cijelom jedinstvenom tržištu;

| 12. | smatra da je za ispunjavanje ciljeva strategije ključno smanjiti administrativno opterećenje i troškove usklađenosti za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća, te staviti nepotrebne zakone izvan snage, no i dalje jamčiti visoke standarde zaštite potrošača, zaposlenika, zdravlja i okoliša; |
| --- | --- |

12.

smatra da je za ispunjavanje ciljeva strategije ključno smanjiti administrativno opterećenje i troškove usklađenosti za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća, te staviti nepotrebne zakone izvan snage, no i dalje jamčiti visoke standarde zaštite potrošača, zaposlenika, zdravlja i okoliša;

| 13. | smatra da je potrebno razmisliti o mogućim objektivnim kriterijima i pokazateljima za definiciju „inovativnih” novoosnovanih poduzeća, malih i srednjih poduzeća i poduzeća socijalne ekonomije, koji bi se mogli koristiti kao referenca prilikom donošenja mjera na tom području; poziva Komisiju da predloži takve kriterije i pokazatelje; |
| --- | --- |

13.

smatra da je potrebno razmisliti o mogućim objektivnim kriterijima i pokazateljima za definiciju „inovativnih” novoosnovanih poduzeća, malih i srednjih poduzeća i poduzeća socijalne ekonomije, koji bi se mogli koristiti kao referenca prilikom donošenja mjera na tom području; poziva Komisiju da predloži takve kriterije i pokazatelje;

| 14. | ističe da je u okviru politika unutarnjeg tržišta potrebno promicati poduzeća socijalne ekonomije vodeći računa da u Europskoj uniji postoji oko 2 milijuna poduzeća socijalne ekonomije, što je otprilike 10 % do 12 % svih europskih poduzeća; nadalje ističe da socijalna ekonomija brzo raste, nudi kvalitetne proizvode i usluge i pruža vrlo kvalitetna radna mjesta; |
| --- | --- |

14.

ističe da je u okviru politika unutarnjeg tržišta potrebno promicati poduzeća socijalne ekonomije vodeći računa da u Europskoj uniji postoji oko 2 milijuna poduzeća socijalne ekonomije, što je otprilike 10 % do 12 % svih europskih poduzeća; nadalje ističe da socijalna ekonomija brzo raste, nudi kvalitetne proizvode i usluge i pruža vrlo kvalitetna radna mjesta;

| 15. | poziva Komisiju da od platforme REFIT zatraži da se riješi problem prepreka inovacijama i da, uz prijedlog o uspostavi Europskog vijeća za inovacije, predstavi prijedloge za smanjenje ili uklanjanje tih prepreka; naglašava da to ne smije dovesti do smanjenja zaposlenosti ili snižavanja standarda zaštite potrošača i okoliša; smatra da je postojeće zakonodavstvo potrebno revidirati i pojednostaviti, ako se to pokaže nužnim, kako bi služilo svrsi te da bi sve novo zakonodavstvo trebalo biti učinkovito bez obzira na promjene u budućnosti i automatski digitalno te u skladu s načelom „počnimo od malih”; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da od platforme REFIT zatraži da se riješi problem prepreka inovacijama i da, uz prijedlog o uspostavi Europskog vijeća za inovacije, predstavi prijedloge za smanjenje ili uklanjanje tih prepreka; naglašava da to ne smije dovesti do smanjenja zaposlenosti ili snižavanja standarda zaštite potrošača i okoliša; smatra da je postojeće zakonodavstvo potrebno revidirati i pojednostaviti, ako se to pokaže nužnim, kako bi služilo svrsi te da bi sve novo zakonodavstvo trebalo biti učinkovito bez obzira na promjene u budućnosti i automatski digitalno te u skladu s načelom „počnimo od malih”;

| 16. | napominje da dobra regulativa može koristiti i poduzećima i radnicima te pomoći u promicanju gospodarskog rasta i kvalitetnih radnih mjesta na jedinstvenom tržištu; svjestan je programa Komisije za bolju izradu zakonodavstva, koji podrazumijeva veću uključenost dionika, na primjer preko platforme REFIT, te djelotvornije procjene utjecaja; naglašava da je potrebno ocijeniti ne samo kratkoročne učinke, već i dugoročnu vrijednost zakonodavstva i posljedice nedonošenja zakonodavstva; smatra da će bolje, učinkovitije i jednostavnije zakonodavstvo smanjiti administrativnu opterećenost i potaknuti rast i otvaranje radnih mjesta te da će i dalje jamčiti visoke standarde zaštite potrošača, zaposlenika, zdravlja i okoliša; |
| --- | --- |

16.

napominje da dobra regulativa može koristiti i poduzećima i radnicima te pomoći u promicanju gospodarskog rasta i kvalitetnih radnih mjesta na jedinstvenom tržištu; svjestan je programa Komisije za bolju izradu zakonodavstva, koji podrazumijeva veću uključenost dionika, na primjer preko platforme REFIT, te djelotvornije procjene utjecaja; naglašava da je potrebno ocijeniti ne samo kratkoročne učinke, već i dugoročnu vrijednost zakonodavstva i posljedice nedonošenja zakonodavstva; smatra da će bolje, učinkovitije i jednostavnije zakonodavstvo smanjiti administrativnu opterećenost i potaknuti rast i otvaranje radnih mjesta te da će i dalje jamčiti visoke standarde zaštite potrošača, zaposlenika, zdravlja i okoliša;

| 17. | smatra da je za daljnji razvoj jedinstvenog tržišta potrebno ukloniti prepreke trgovini među državama članicama; podržava Europsku izjavu o konkurentnosti iz veljače 2016., a posebice obvezivanje na pojednostavljenje regulative i smanjenje opterećenja, ulaganje većeg napora za smanjenje ukupnog opterećenja koje proizlazi iz propisa EU-a, posebno za MSP-ove i mikropoduzeća, te na uvođenje, gdje je to moguće, ciljeva za smanjenje opterećenja u pojedinim sektorima; preporučuje da rad na određivanju ciljeva za smanjenje tog opterećenja započne odmah; |
| --- | --- |

17.

smatra da je za daljnji razvoj jedinstvenog tržišta potrebno ukloniti prepreke trgovini među državama članicama; podržava Europsku izjavu o konkurentnosti iz veljače 2016., a posebice obvezivanje na pojednostavljenje regulative i smanjenje opterećenja, ulaganje većeg napora za smanjenje ukupnog opterećenja koje proizlazi iz propisa EU-a, posebno za MSP-ove i mikropoduzeća, te na uvođenje, gdje je to moguće, ciljeva za smanjenje opterećenja u pojedinim sektorima; preporučuje da rad na određivanju ciljeva za smanjenje tog opterećenja započne odmah;

| 18. | smatra da za postizanje ciljeva strategije jedinstvenog tržišta te za poticanje rasta i otvaranje radnih mjesta Europska unija mora poboljšati konkurentnost u skladu s izjavom Europskog vijeća o konkurentnosti; |
| --- | --- |

18.

smatra da za postizanje ciljeva strategije jedinstvenog tržišta te za poticanje rasta i otvaranje radnih mjesta Europska unija mora poboljšati konkurentnost u skladu s izjavom Europskog vijeća o konkurentnosti;

| 19. | pozdravlja odlučnost Komisije da se uhvati u koštac s nedostatkom porezne usklađenosti u Uniji, a posebno s poteškoćama s kojima su mala i srednja poduzeća suočena zbog složenosti različitih nacionalnih propisa o PDV-u; u potpunosti podržava Komisiju u pogledu reforme PDV-a; poziva Komisiju da razmotri kako bi se mogla izmijeniti nova pravila o mjestu isporuke u pogledu PDV-a na digitalne usluge u cilju prilagodbe posebnim potrebama malih poduzeća i mikropoduzeća; poziva Komisiju da procijeni izvedivost dodatnog usklađivanja te da posebice procijeni mogućnost pojednostavljenog pristupa PDV-u (za istu kategoriju robe) u sektoru e-trgovine; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja odlučnost Komisije da se uhvati u koštac s nedostatkom porezne usklađenosti u Uniji, a posebno s poteškoćama s kojima su mala i srednja poduzeća suočena zbog složenosti različitih nacionalnih propisa o PDV-u; u potpunosti podržava Komisiju u pogledu reforme PDV-a; poziva Komisiju da razmotri kako bi se mogla izmijeniti nova pravila o mjestu isporuke u pogledu PDV-a na digitalne usluge u cilju prilagodbe posebnim potrebama malih poduzeća i mikropoduzeća; poziva Komisiju da procijeni izvedivost dodatnog usklađivanja te da posebice procijeni mogućnost pojednostavljenog pristupa PDV-u (za istu kategoriju robe) u sektoru e-trgovine;

| 20. | podržava rad Komisije na osiguravanju poštenog poreznog sustava u Europskoj uniji i suzbijanju prakse poreznog planiranja i izbjegavanja poreza; poziva Komisiju da se usredotoči na uvođenje obveze izvještavanja po zemljama za transnacionalne korporacije; |
| --- | --- |

20.

podržava rad Komisije na osiguravanju poštenog poreznog sustava u Europskoj uniji i suzbijanju prakse poreznog planiranja i izbjegavanja poreza; poziva Komisiju da se usredotoči na uvođenje obveze izvještavanja po zemljama za transnacionalne korporacije;

| 21. | skreće pozornost na poteškoće s kojima se poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća, susreću u dobivanju financijskih sredstava; ističe da su zbog različitih vanjskih čimbenika, kao što je mogućnost pristupa kreditima, porezni sustavi i radno zakonodavstvo, MSP-ovi u nepovoljnijem položaju od drugih; poziva Komisiju da nastavi pružati dragocjenu podršku tim poduzećima u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i programa kao što su Obzor 2020., COSME i europski strukturni i investicijski fondovi, ali da pritom razmotri i mogućnosti za dodatno olakšavanje pristupa tim i drugim programima i instrumentima, posebno za mikropoduzeća, na primjer smanjenjem razdoblja za pozive na podnošenje prijava na šest mjeseci, dodatnim pojednostavljenjem relevantnih postupaka i povećanjem vidljivosti europskih fondova; pozdravlja namjeru Komisije da sredstva iz programa COSME upotrijebi za financiranje informativnih kampanja usmjerenih na inovativne mlade MSP-ove; poziva sva tijela regionalne i lokalne vlasti odgovorna na pružanje podrške poduzećima, posebno onima koja su uključena u Europsku poduzetničku mrežu, da sudjeluju u tim kampanjama; smatra da je pojednostavljenje ključno za omogućavanje lakšeg pristupa MSP-ova i novoosnovanih poduzeća financiranju; poziva Komisiju da zajamči da se skupno financiranje (crowfunding) može bez problema provoditi preko granica; |
| --- | --- |

21.

skreće pozornost na poteškoće s kojima se poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća, susreću u dobivanju financijskih sredstava; ističe da su zbog različitih vanjskih čimbenika, kao što je mogućnost pristupa kreditima, porezni sustavi i radno zakonodavstvo, MSP-ovi u nepovoljnijem položaju od drugih; poziva Komisiju da nastavi pružati dragocjenu podršku tim poduzećima u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i programa kao što su Obzor 2020., COSME i europski strukturni i investicijski fondovi, ali da pritom razmotri i mogućnosti za dodatno olakšavanje pristupa tim i drugim programima i instrumentima, posebno za mikropoduzeća, na primjer smanjenjem razdoblja za pozive na podnošenje prijava na šest mjeseci, dodatnim pojednostavljenjem relevantnih postupaka i povećanjem vidljivosti europskih fondova; pozdravlja namjeru Komisije da sredstva iz programa COSME upotrijebi za financiranje informativnih kampanja usmjerenih na inovativne mlade MSP-ove; poziva sva tijela regionalne i lokalne vlasti odgovorna na pružanje podrške poduzećima, posebno onima koja su uključena u Europsku poduzetničku mrežu, da sudjeluju u tim kampanjama; smatra da je pojednostavljenje ključno za omogućavanje lakšeg pristupa MSP-ova i novoosnovanih poduzeća financiranju; poziva Komisiju da zajamči da se skupno financiranje (crowfunding) može bez problema provoditi preko granica;

| 22. | poziva Komisiju da razmotri jačanje Mreže izaslanika malih i srednjih poduzeća donošenjem niza mjera, izbjegavajući pritom dodatnu birokraciju, kako bi se među malim i srednjim poduzećima povećala osviještenost o tom instrumentu i njegova vidljivost, kako bi se ojačala razmjena između svakog nacionalnog izaslanika malih i srednjih poduzeća i dotičnih predstavnika MSP-ova te kako bi se Parlamentu jedanput godišnje predstavile aktivnosti te mreže; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da razmotri jačanje Mreže izaslanika malih i srednjih poduzeća donošenjem niza mjera, izbjegavajući pritom dodatnu birokraciju, kako bi se među malim i srednjim poduzećima povećala osviještenost o tom instrumentu i njegova vidljivost, kako bi se ojačala razmjena između svakog nacionalnog izaslanika malih i srednjih poduzeća i dotičnih predstavnika MSP-ova te kako bi se Parlamentu jedanput godišnje predstavile aktivnosti te mreže;

| 23. | ističe da, unatoč činjenici da je Europski parlament u veljači 2011. donio Direktivu o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama, tisuće malih i srednjih poduzeća i novoosnovanih poduzeća svake godine u Europi ode u stečaj dok čekaju da im dužnici, uključujući i tijela javne uprave, plate račune; poziva Komisiju i države članice da ulažu veće napore kako bi se olakšala primjena i provedba Direktive o kašnjenju u plaćanju; nadalje poziva države članice da u slučaju nezadovoljavajuće provedbe Direktive o kašnjenju u plaćanju razmotre oblike odgovarajuće kompenzacije za poduzeća kojima javna uprava duguje novac kako zbog toga ne bi otišla u stečaj; |
| --- | --- |

23.

ističe da, unatoč činjenici da je Europski parlament u veljači 2011. donio Direktivu o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama, tisuće malih i srednjih poduzeća i novoosnovanih poduzeća svake godine u Europi ode u stečaj dok čekaju da im dužnici, uključujući i tijela javne uprave, plate račune; poziva Komisiju i države članice da ulažu veće napore kako bi se olakšala primjena i provedba Direktive o kašnjenju u plaćanju; nadalje poziva države članice da u slučaju nezadovoljavajuće provedbe Direktive o kašnjenju u plaćanju razmotre oblike odgovarajuće kompenzacije za poduzeća kojima javna uprava duguje novac kako zbog toga ne bi otišla u stečaj;

| 24. | pozdravlja zakonodavnu inicijativu o nesolventnosti poduzeća, uključujući rano restrukturiranje i davanje druge prilike, čime bi se zajamčilo da države članice pruže regulatorno okruženje u kojem se prihvaća mogućnost neuspjeha i potiče inovacija, no ističe da troškovi i posljedice propadanja poduzeća ne utječu samo na vlasnika i dioničare poduzeća, već i na vjerovnike, zaposlenike i porezne obveznike; poziva Komisiju da se pobrine da će se tom inicijativom uskladiti postupci u slučaju nesolventnosti u Europskoj uniji te smanjiti njihovo trajanje i trošak; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja zakonodavnu inicijativu o nesolventnosti poduzeća, uključujući rano restrukturiranje i davanje druge prilike, čime bi se zajamčilo da države članice pruže regulatorno okruženje u kojem se prihvaća mogućnost neuspjeha i potiče inovacija, no ističe da troškovi i posljedice propadanja poduzeća ne utječu samo na vlasnika i dioničare poduzeća, već i na vjerovnike, zaposlenike i porezne obveznike; poziva Komisiju da se pobrine da će se tom inicijativom uskladiti postupci u slučaju nesolventnosti u Europskoj uniji te smanjiti njihovo trajanje i trošak;

| 25. | žali zbog toga što Komisija nije dovoljno naglasila da tradicionalna proizvodnja u obrtima i malim i srednjim poduzećima na poseban način doprinosi i konkurentnosti i ekonomskoj stabilnosti Europe; potiče Komisiju da istraži puni potencijal digitalizacije i inovacije u proizvodnom sektoru, posebno za male i mikroproizvođače te novoosnovana poduzeća, te u manje industrijaliziranim regijama kako bi se smanjile regionalne razlike i oživjela lokalna gospodarstva; smatra da u nadolazećim godinama jedan od glavnih prioriteta svih europskih institucija i država članica mora biti snažna politika usmjerena na obrte te mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

25.

žali zbog toga što Komisija nije dovoljno naglasila da tradicionalna proizvodnja u obrtima i malim i srednjim poduzećima na poseban način doprinosi i konkurentnosti i ekonomskoj stabilnosti Europe; potiče Komisiju da istraži puni potencijal digitalizacije i inovacije u proizvodnom sektoru, posebno za male i mikroproizvođače te novoosnovana poduzeća, te u manje industrijaliziranim regijama kako bi se smanjile regionalne razlike i oživjela lokalna gospodarstva; smatra da u nadolazećim godinama jedan od glavnih prioriteta svih europskih institucija i država članica mora biti snažna politika usmjerena na obrte te mala i srednja poduzeća;

| 26. | pozdravlja inicijativu Komisije za jedinstveni digitalni pristupnik, koji bi trebao predstavljati nadogradnju jedinstvenih kontaktnih točaka iz Direktive o uslugama te ih povezivati s drugim sličnim mrežama za jedinstveno tržište; poziva Komisiju da istraži kako bi se sve jedinstveni digitalni pristupnik mogao iskoristiti da se europskim novoosnovanim poduzećima pomogne da se razviju u Europi i imaju međunarodnu perspektivu pružanjem točnih i jasnih informacija na različitim jezicima o svim postupcima i formalnostima koje su potrebne da bi poslovala u matičnoj zemlji ili nekoj drugoj članici Unije; apelira na Komisiju da uspostavi jedinstvenu pristupnu točku preko koje će poduzeća i potrošači moći pristupiti svim informacijama u vezi s jedinstvenim tržištem, dobiti pomoć i riješiti probleme te pristupiti nacionalnim postupcima i postupcima na razini EU-a koji su im potrebni za prekogranično poslovanje u Uniji; potiče Komisiju da zajamči njihovu brzu provedbu; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja inicijativu Komisije za jedinstveni digitalni pristupnik, koji bi trebao predstavljati nadogradnju jedinstvenih kontaktnih točaka iz Direktive o uslugama te ih povezivati s drugim sličnim mrežama za jedinstveno tržište; poziva Komisiju da istraži kako bi se sve jedinstveni digitalni pristupnik mogao iskoristiti da se europskim novoosnovanim poduzećima pomogne da se razviju u Europi i imaju međunarodnu perspektivu pružanjem točnih i jasnih informacija na različitim jezicima o svim postupcima i formalnostima koje su potrebne da bi poslovala u matičnoj zemlji ili nekoj drugoj članici Unije; apelira na Komisiju da uspostavi jedinstvenu pristupnu točku preko koje će poduzeća i potrošači moći pristupiti svim informacijama u vezi s jedinstvenim tržištem, dobiti pomoć i riješiti probleme te pristupiti nacionalnim postupcima i postupcima na razini EU-a koji su im potrebni za prekogranično poslovanje u Uniji; potiče Komisiju da zajamči njihovu brzu provedbu;

| 27. | napominje da poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, ili nisu svjesna pravila koja se primjenjuju u drugim državama članicama ili imaju poteškoća u pronalasku i razumijevanju informacija o pravilima i postupcima koji se odnose na njihovo poslovanje; poziva Komisiju da međusobno poveže različite portale, pristupne točke i informativne stranice u jedinstveni pristupnik koji će malim i srednjim poduzećima te novoosnovanim poduzećima pružati prilagođene informacije kako bi bili dobro obaviješteni prilikom donošenja odluka te uštedjeli vrijeme i novac; |
| --- | --- |

27.

napominje da poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, ili nisu svjesna pravila koja se primjenjuju u drugim državama članicama ili imaju poteškoća u pronalasku i razumijevanju informacija o pravilima i postupcima koji se odnose na njihovo poslovanje; poziva Komisiju da međusobno poveže različite portale, pristupne točke i informativne stranice u jedinstveni pristupnik koji će malim i srednjim poduzećima te novoosnovanim poduzećima pružati prilagođene informacije kako bi bili dobro obaviješteni prilikom donošenja odluka te uštedjeli vrijeme i novac;

| 28. | poziva Komisiju da jedinstvene kontaktne točke od regulatornog portala razvije u sustav naprednih internetskih poslovnih portala kojima se promiče redovita razmjena informacija među poslovnim predstavnicima te pomaže nacionalnim poduzećima i građanima da se natječu u drugim državama članicama Unije; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da jedinstvene kontaktne točke od regulatornog portala razvije u sustav naprednih internetskih poslovnih portala kojima se promiče redovita razmjena informacija među poslovnim predstavnicima te pomaže nacionalnim poduzećima i građanima da se natječu u drugim državama članicama Unije;

| 29. | podsjeća na važnost jačanja i pojednostavljenja postojećih instrumenata jedinstvenog tržišta za MSP-ove kako bi im se omogućilo jednostavnije prekogranično širenje; apelira na Komisiju i države članice da više pozornosti posvete pojednostavljenju i poboljšanju kontaktnih točaka za proizvode i jedinstvenih kontaktnih točaka; |
| --- | --- |

29.

podsjeća na važnost jačanja i pojednostavljenja postojećih instrumenata jedinstvenog tržišta za MSP-ove kako bi im se omogućilo jednostavnije prekogranično širenje; apelira na Komisiju i države članice da više pozornosti posvete pojednostavljenju i poboljšanju kontaktnih točaka za proizvode i jedinstvenih kontaktnih točaka;

| 30. | napominje da je potrošačima hitno potrebno pružiti odgovarajuću razinu zaštite na internetu i izvan njega; naglašava da svi gospodarski subjekti koji na jedinstvenom tržištu posluju na internetu i izvan njega trebaju poduzeti sve razumne i odgovarajuće mjere za suzbijanje krivotvorenja u cilju zaštite potrošača i sigurnosti proizvoda; |
| --- | --- |

30.

napominje da je potrošačima hitno potrebno pružiti odgovarajuću razinu zaštite na internetu i izvan njega; naglašava da svi gospodarski subjekti koji na jedinstvenom tržištu posluju na internetu i izvan njega trebaju poduzeti sve razumne i odgovarajuće mjere za suzbijanje krivotvorenja u cilju zaštite potrošača i sigurnosti proizvoda;

| 31. | naglašava da ekonomija dijeljena brzo raste te da, iako se njom mijenja način na koji se brojne usluge i dobra pružaju i koriste, ona može potaknuti inovacije te donijeti dodatne prednosti i stvoriti prilike za poduzeća i potrošače na jedinstvenom tržištu; ističe ekonomske, društvene i ekološke prednosti i izazove ekonomije dijeljenja; poziva Komisiju da koordinira napore država članica u potrazi za kratkoročnim i dugoročnim zakonodavnim rješenjima u pogledu ekonomije dijeljenja; poziva Komisiju i države članice da pripreme prijedloge o sprečavanju zloporabe na području zapošljavanja i oporezivanja u ekonomiji dijeljenja; |
| --- | --- |

31.

naglašava da ekonomija dijeljena brzo raste te da, iako se njom mijenja način na koji se brojne usluge i dobra pružaju i koriste, ona može potaknuti inovacije te donijeti dodatne prednosti i stvoriti prilike za poduzeća i potrošače na jedinstvenom tržištu; ističe ekonomske, društvene i ekološke prednosti i izazove ekonomije dijeljenja; poziva Komisiju da koordinira napore država članica u potrazi za kratkoročnim i dugoročnim zakonodavnim rješenjima u pogledu ekonomije dijeljenja; poziva Komisiju i države članice da pripreme prijedloge o sprečavanju zloporabe na području zapošljavanja i oporezivanja u ekonomiji dijeljenja;

| 32. | pozdravlja inicijativu o ekonomiji dijeljenja koju je Komisija najavila te njezinu namjeru da prouči poslovanje poduzeća iz tog područja i da smjernicama pojasni međudjelovanje odredbi postojećih zakona EU-a o primjeni i funkcioniranju poslovnih modela ekonomije dijeljenja; smatra da bi regulatornom intervencijom na tom području trebalo težiti fleksibilnosti kako bi se u tom vrlo promjenjivom sektoru pravila mogla brzo izmijeniti i provesti, a za to je potrebna mogućnost brze i učinkovite prilagodbe; naglašava da je i u digitalnoj ekonomiji potrebno primjenjivati i provoditi postojeće standarde zaštite potrošača; poziva Komisiju da osigura najbolje moguće uvjete za razvoj i uspjeh ekonomije dijeljenja; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja inicijativu o ekonomiji dijeljenja koju je Komisija najavila te njezinu namjeru da prouči poslovanje poduzeća iz tog područja i da smjernicama pojasni međudjelovanje odredbi postojećih zakona EU-a o primjeni i funkcioniranju poslovnih modela ekonomije dijeljenja; smatra da bi regulatornom intervencijom na tom području trebalo težiti fleksibilnosti kako bi se u tom vrlo promjenjivom sektoru pravila mogla brzo izmijeniti i provesti, a za to je potrebna mogućnost brze i učinkovite prilagodbe; naglašava da je i u digitalnoj ekonomiji potrebno primjenjivati i provoditi postojeće standarde zaštite potrošača; poziva Komisiju da osigura najbolje moguće uvjete za razvoj i uspjeh ekonomije dijeljenja;

| 33. | naglašava nova sigurnosna obilježja koja omogućava ekonomija dijeljenja, kao što su sigurna plaćanja, geolociranje i osiguranje, jačaju položaj potrošača i stoga poziva da se provede procjena o tome u kojim slučajevima bi ex post pravni lijekovi mogli biti učinkovitiji od ex ante propisa; poziva Komisiju da nastavi promicati javno-privatnu suradnju u cilju rješavanja postojećih prepreka u ekonomiji dijeljenja, posebno prepreka sve većoj upotrebi digitalnog identiteta u jačanju povjerenja potrošača prilikom internetskih transakcija, razvoju digitalnih rješenja za plaćanje poreza, pružanju prekograničnih programa osiguranja i modernizaciji zakonodavstva o zapošljavanju; |
| --- | --- |

33.

naglašava nova sigurnosna obilježja koja omogućava ekonomija dijeljenja, kao što su sigurna plaćanja, geolociranje i osiguranje, jačaju položaj potrošača i stoga poziva da se provede procjena o tome u kojim slučajevima bi ex post pravni lijekovi mogli biti učinkovitiji od ex ante propisa; poziva Komisiju da nastavi promicati javno-privatnu suradnju u cilju rješavanja postojećih prepreka u ekonomiji dijeljenja, posebno prepreka sve većoj upotrebi digitalnog identiteta u jačanju povjerenja potrošača prilikom internetskih transakcija, razvoju digitalnih rješenja za plaćanje poreza, pružanju prekograničnih programa osiguranja i modernizaciji zakonodavstva o zapošljavanju;

| 34. | smatra da je u ekonomiji dijeljenja potrebno poticati razvoj novih poslovnih modela, inovativnih usluga i privremene upotrebe dobara, no da bi se taj razvoj, kada je to moguće, trebao temeljiti na sličnim pravilima za slične usluge da bi se zaštitila visoka kvaliteta usluga neovisno o tome kako je organiziran pristup i njihovo pružanje, te da bi se zajamčili ravnopravni tržišni uvjeti i sigurnost potrošača i istovremeno izbjegla fragmentacija koja bi ometala razvoj novih poslovnih modela; smatra da je u slučaju ekonomije dijeljenja moguć jedino pristup jedinstvenog tržišta jer fragmentacija jedinstvenog tržišta lokalnim ili nacionalnim propisima sprečava da se europska poduzeća u ekonomiji dijeljenja razviju na europskoj razini; |
| --- | --- |

34.

smatra da je u ekonomiji dijeljenja potrebno poticati razvoj novih poslovnih modela, inovativnih usluga i privremene upotrebe dobara, no da bi se taj razvoj, kada je to moguće, trebao temeljiti na sličnim pravilima za slične usluge da bi se zaštitila visoka kvaliteta usluga neovisno o tome kako je organiziran pristup i njihovo pružanje, te da bi se zajamčili ravnopravni tržišni uvjeti i sigurnost potrošača i istovremeno izbjegla fragmentacija koja bi ometala razvoj novih poslovnih modela; smatra da je u slučaju ekonomije dijeljenja moguć jedino pristup jedinstvenog tržišta jer fragmentacija jedinstvenog tržišta lokalnim ili nacionalnim propisima sprečava da se europska poduzeća u ekonomiji dijeljenja razviju na europskoj razini;

| 35. | skreće pozornost na važnu ulogu tehničkih normi EU-a za inovacije, konkurentnost i napredak na jedinstvenom tržištu; smatra da je nužno pravovremeno razvijati visoke europske standarde na području kvalitete, interoperabilnosti i sigurnosti u korist industrijske politike te ih promicati i na međunarodnoj razini; poziva Komisiju da podrži i ojača norme EU-a, kako je već propisano Uredbom (EU) br. 1025/2012, te da poveća učinkovitost i prikladnost okvira normizacije, među ostalim iskorištavanjem prilika koje nude međunarodni trgovinski pregovori; ističe da bi se norme trebale utvrđivati na tržišno orijentiran, otvoren, uključiv i konkurentan način kako bi ih MSP-ovi mogli lako primjenjivati te kako bi se izbjegli rizici zatvorenih vrijednosnih lanaca, ali da bi unatoč tomu trebalo izbjeći kašnjenja u njihovoj objavi; |
| --- | --- |

35.

skreće pozornost na važnu ulogu tehničkih normi EU-a za inovacije, konkurentnost i napredak na jedinstvenom tržištu; smatra da je nužno pravovremeno razvijati visoke europske standarde na području kvalitete, interoperabilnosti i sigurnosti u korist industrijske politike te ih promicati i na međunarodnoj razini; poziva Komisiju da podrži i ojača norme EU-a, kako je već propisano Uredbom (EU) br. 1025/2012, te da poveća učinkovitost i prikladnost okvira normizacije, među ostalim iskorištavanjem prilika koje nude međunarodni trgovinski pregovori; ističe da bi se norme trebale utvrđivati na tržišno orijentiran, otvoren, uključiv i konkurentan način kako bi ih MSP-ovi mogli lako primjenjivati te kako bi se izbjegli rizici zatvorenih vrijednosnih lanaca, ali da bi unatoč tomu trebalo izbjeći kašnjenja u njihovoj objavi;

| 36. | ističe važnu ulogu sustava normizacije u slobodnom kretanju proizvoda te sve više i usluga; napominje da je dobrovoljna primjena normi odgovorna za oko 0,3 do 1 % BDP-a u Europi te da pozitivno utječe na produktivnost rada; |
| --- | --- |

36.

ističe važnu ulogu sustava normizacije u slobodnom kretanju proizvoda te sve više i usluga; napominje da je dobrovoljna primjena normi odgovorna za oko 0,3 do 1 % BDP-a u Europi te da pozitivno utječe na produktivnost rada;

| 37. | podsjeća da velika većina normi nastaje kao odgovor na potrebe koje utvrdi pojedini sektor, odnosno pristupom odozdo prema gore kako bi se zajamčila tržišna relevantnost normi; podržava obveze iz strategije jedinstvenog tržišta da se Europa zadrži na čelu razvoja normi na svjetskoj razini; potiče normizaciju koja je kompatibilna s međunarodnim pristupom, bilo zahvaljujući razvoju globalnih međunarodnih normi ili priznavanju jednakovrijednih međunarodnih normi u slučajevima kada je to primjereno; prima na znanje namjeru da se uspostavi okvir i utvrde prioriteti za aktivnosti normizacije u okviru zajedničke inicijative o normizaciji; poziva Komisiju da se pobrine da se ta zajednička inicijativa i dalje vodi pristupom odozdo prema gore i da odgovara na potrebe koje utvrdi pojedini sektor te da u okviru inicijative nastaju samo one norme koje odgovaraju na utvrđene potrebe i koje su tržišno relevantne, a ne da rezultat bude stvaranje nepotrebnih normi ili uspostava nedosljednih zahtjeva u usporedbi s drugim povezanim normama; |
| --- | --- |

37.

podsjeća da velika većina normi nastaje kao odgovor na potrebe koje utvrdi pojedini sektor, odnosno pristupom odozdo prema gore kako bi se zajamčila tržišna relevantnost normi; podržava obveze iz strategije jedinstvenog tržišta da se Europa zadrži na čelu razvoja normi na svjetskoj razini; potiče normizaciju koja je kompatibilna s međunarodnim pristupom, bilo zahvaljujući razvoju globalnih međunarodnih normi ili priznavanju jednakovrijednih međunarodnih normi u slučajevima kada je to primjereno; prima na znanje namjeru da se uspostavi okvir i utvrde prioriteti za aktivnosti normizacije u okviru zajedničke inicijative o normizaciji; poziva Komisiju da se pobrine da se ta zajednička inicijativa i dalje vodi pristupom odozdo prema gore i da odgovara na potrebe koje utvrdi pojedini sektor te da u okviru inicijative nastaju samo one norme koje odgovaraju na utvrđene potrebe i koje su tržišno relevantne, a ne da rezultat bude stvaranje nepotrebnih normi ili uspostava nedosljednih zahtjeva u usporedbi s drugim povezanim normama;

| 38. | napominje da će se prijedlog zajedničke inicijative o europskoj normizaciji temeljiti na neovisnoj reviziji europskog normizacijskog sustava i podržava njezin cilj prema kojem bi europska normizacijska zajednica trebala osmisliti mjere kojima će se poboljšati sustav kao cjelina, uključujući preporuke u pogledu uključivosti i potpore konkurentnosti europskih poduzeća; |
| --- | --- |

38.

napominje da će se prijedlog zajedničke inicijative o europskoj normizaciji temeljiti na neovisnoj reviziji europskog normizacijskog sustava i podržava njezin cilj prema kojem bi europska normizacijska zajednica trebala osmisliti mjere kojima će se poboljšati sustav kao cjelina, uključujući preporuke u pogledu uključivosti i potpore konkurentnosti europskih poduzeća;

| 39. | poziva Komisiju da u pogledu suradnje s europskim normizacijskim organizacijama pomogne tim organizacijama i njihovim nacionalnim ekvivalentima u nastojanjima da poboljšaju sudjelovanje MSP-ova, kako u samom procesu utvrđivanja normi tako i u prihvaćanju normi nakon što se utvrde; dodatno potiče Komisiju da pri provedbi obveza sadržanih u programu rada za europsku normizaciju za 2016. i povezanoj uredbi tijesno surađuje s europskim normizacijskim organizacijama, nacionalnim tijelima za norme i drugima u cilju poboljšanja transparentnosti procesa normizacije; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da u pogledu suradnje s europskim normizacijskim organizacijama pomogne tim organizacijama i njihovim nacionalnim ekvivalentima u nastojanjima da poboljšaju sudjelovanje MSP-ova, kako u samom procesu utvrđivanja normi tako i u prihvaćanju normi nakon što se utvrde; dodatno potiče Komisiju da pri provedbi obveza sadržanih u programu rada za europsku normizaciju za 2016. i povezanoj uredbi tijesno surađuje s europskim normizacijskim organizacijama, nacionalnim tijelima za norme i drugima u cilju poboljšanja transparentnosti procesa normizacije;

| 40. | smatra da bi zajedničke inicijative trebale biti usmjerene na stalno poboljšanje radnih praksi, posebno uspostavom procesa za preispitivanje sastava tehničkih odbora, i mjera za promicanje otvorenosti i uključivosti zahvaljujući kojima će širok raspon dionika moći doprinositi raspravama u tehničkim odborima; |
| --- | --- |

40.

smatra da bi zajedničke inicijative trebale biti usmjerene na stalno poboljšanje radnih praksi, posebno uspostavom procesa za preispitivanje sastava tehničkih odbora, i mjera za promicanje otvorenosti i uključivosti zahvaljujući kojima će širok raspon dionika moći doprinositi raspravama u tehničkim odborima;

| 41. | smatra da bi se uspostavom transparentnijeg i dostupnijeg žalbenog mehanizma izgradilo povjerenje te poboljšali postupci utvrđivanja normi; smatra da u slučajevima kada na temelju zakonodavstva koje je donijela Europska unija utvrđivanje norme traži Europska komisija, nadležni bi odbor Europskog parlamenta mogao sudjelovati u javnom nadzoru i raspravi o tom postupku prije donošenja eventualne odluke o ulaganju prigovora; naglašava da pri utvrđivanju zahtjeva za normizaciju koji će se proslijediti tijelima za normizaciju treba primijeniti načelo proporcionalnosti i pristup temeljen na riziku; |
| --- | --- |

41.

smatra da bi se uspostavom transparentnijeg i dostupnijeg žalbenog mehanizma izgradilo povjerenje te poboljšali postupci utvrđivanja normi; smatra da u slučajevima kada na temelju zakonodavstva koje je donijela Europska unija utvrđivanje norme traži Europska komisija, nadležni bi odbor Europskog parlamenta mogao sudjelovati u javnom nadzoru i raspravi o tom postupku prije donošenja eventualne odluke o ulaganju prigovora; naglašava da pri utvrđivanju zahtjeva za normizaciju koji će se proslijediti tijelima za normizaciju treba primijeniti načelo proporcionalnosti i pristup temeljen na riziku;

| 42. | smatra da se većom osviještenosti javnosti o nacrtu predloženih normi prije konačnog odobrenja može povećati odgovornost i transparentnost te omogućiti pouzdaniji postupak, u skladu s postojećim najboljim praksama koje se primjenjuju u europskoj normizacijskoj zajednici; |
| --- | --- |

42.

smatra da se većom osviještenosti javnosti o nacrtu predloženih normi prije konačnog odobrenja može povećati odgovornost i transparentnost te omogućiti pouzdaniji postupak, u skladu s postojećim najboljim praksama koje se primjenjuju u europskoj normizacijskoj zajednici;

| 43. | poziva Komisiju da do kraja 2016. izvijesti Parlament o provedbi zajedničke inicijative za europsku normizaciju i o napretku koji je ostvaren u suradnji s europskom normizacijskom zajednicom u pogledu preporuka iz godišnjeg programa rada Unije za 2016.; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da do kraja 2016. izvijesti Parlament o provedbi zajedničke inicijative za europsku normizaciju i o napretku koji je ostvaren u suradnji s europskom normizacijskom zajednicom u pogledu preporuka iz godišnjeg programa rada Unije za 2016.;

| 44. | poziva Komisiju da kao tijelo odgovorno za tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu Unije u suradnji s nacionalnim nadzornim tijelima osigura ravnopravne uvjete za konkurente na tržištu; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da kao tijelo odgovorno za tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu Unije u suradnji s nacionalnim nadzornim tijelima osigura ravnopravne uvjete za konkurente na tržištu;

| 45. | pozdravlja nedavne inicijative za učinkovitiju i transparentniju javnu nabavu boljom upotrebom podataka o nabavi i većim brojem dobrovoljnih procjena postupaka nabave u određenim infrastrukturnim projektima velikih razmjera; poziva države članice da u provedbi tih inicijativa surađuju s Komisijom; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja nedavne inicijative za učinkovitiju i transparentniju javnu nabavu boljom upotrebom podataka o nabavi i većim brojem dobrovoljnih procjena postupaka nabave u određenim infrastrukturnim projektima velikih razmjera; poziva države članice da u provedbi tih inicijativa surađuju s Komisijom;

| 46. | nada se da će Komisija nastaviti s procesom reforme sustava javne nabave, koji je započela direktivama iz 2014., kako bi potražnja na području nabave bila sve usmjerenija na kvalifikacije te kako bi se prednost dala tehnološkim inovacijama i energetskoj učinkovitosti; |
| --- | --- |

46.

nada se da će Komisija nastaviti s procesom reforme sustava javne nabave, koji je započela direktivama iz 2014., kako bi potražnja na području nabave bila sve usmjerenija na kvalifikacije te kako bi se prednost dala tehnološkim inovacijama i energetskoj učinkovitosti;

| 47. | napominje da je novi sustav javne nabave iz 2014. jednostavniji i sadrži fleksibilnija pravila kako bi bolje odgovarao drugim politikama javnog sektora kao i specifičnostima država članica i specifičnim lokalnim poduzećima; ističe da je javna nabava u svim državama članicama još uvijek u bitnim aspektima neučinkovita, što ograničava prekogranično širenje i rast na domaćim tržištima; |
| --- | --- |

47.

napominje da je novi sustav javne nabave iz 2014. jednostavniji i sadrži fleksibilnija pravila kako bi bolje odgovarao drugim politikama javnog sektora kao i specifičnostima država članica i specifičnim lokalnim poduzećima; ističe da je javna nabava u svim državama članicama još uvijek u bitnim aspektima neučinkovita, što ograničava prekogranično širenje i rast na domaćim tržištima;

| 48. | u načelu pozdravlja najavljene inicijative Komisije za povećanje transparentnosti, učinkovitosti i odgovornosti u javnoj nabavi; ipak ističe da bi provedba i primjena novih direktiva EU-a trebala imati prednost pred uvođenjem novih instrumenata kao što je registar ugovora; s tim u vezi naglašava da mogući alati za analizu podataka ne smiju uzrokovati nove ili dodatne obveze izvješćivanja; podsjeća da bi mehanizam ex ante ocjene trebao biti posve dobrovoljan za velike infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

48.

u načelu pozdravlja najavljene inicijative Komisije za povećanje transparentnosti, učinkovitosti i odgovornosti u javnoj nabavi; ipak ističe da bi provedba i primjena novih direktiva EU-a trebala imati prednost pred uvođenjem novih instrumenata kao što je registar ugovora; s tim u vezi naglašava da mogući alati za analizu podataka ne smiju uzrokovati nove ili dodatne obveze izvješćivanja; podsjeća da bi mehanizam ex ante ocjene trebao biti posve dobrovoljan za velike infrastrukturne projekte;

| 49. | naglašava da je potreban potpuno elektronički sustav javne nabave; ističe da je potrebna brza i sveobuhvatna provedba Direktive o javnoj nabavi u cijelosti; ističe da je potrebno šire područje primjene elektroničke javne nabave kako bi se tržišta otvorila za MSP-ove; |
| --- | --- |

49.

naglašava da je potreban potpuno elektronički sustav javne nabave; ističe da je potrebna brza i sveobuhvatna provedba Direktive o javnoj nabavi u cijelosti; ističe da je potrebno šire područje primjene elektroničke javne nabave kako bi se tržišta otvorila za MSP-ove;

| 50. | naglašava važnost jedinstvenog patenta; podržava namjeru Komisije da ukloni nesigurnosti u pogledu načina na koji će jedinstveni patent postojati paralelno s nacionalnim certifikatima i svjedodžbama o dodatnoj zaštiti, kao i moguće stvaranje jedinstvene svjedodžbe o dodatnoj zaštiti vodeći računa o javnom zdravlju i interesu pacijenata; |
| --- | --- |

50.

naglašava važnost jedinstvenog patenta; podržava namjeru Komisije da ukloni nesigurnosti u pogledu načina na koji će jedinstveni patent postojati paralelno s nacionalnim certifikatima i svjedodžbama o dodatnoj zaštiti, kao i moguće stvaranje jedinstvene svjedodžbe o dodatnoj zaštiti vodeći računa o javnom zdravlju i interesu pacijenata;

| 51. | apelira na Komisiju da prije 2019. uvede i provede izuzeće od svjedodžbe o dodatnoj zaštiti za proizvodnju kako bi se potakla konkurentnost europske industrije generičkih i biosličnih lijekova u globalnom okruženju te kako bi se zadržala postojeća i otvorila nova radna mjesta i potaknuo rast u Uniji, ne ugrožavajući pritom isključivo pravo stavljanja u promet na temelju sustava svjedodžbe o dodatnoj zaštiti na zaštićenim tržištima; smatra da bi se takvim odredbama moglo pozitivno utjecati na pristup visokokvalitetnim lijekovima u zemljama u razvoju i najnerazvijenijim zemljama te pomoći da se izbjegne izdvajanje proizvodnje; |
| --- | --- |

51.

apelira na Komisiju da prije 2019. uvede i provede izuzeće od svjedodžbe o dodatnoj zaštiti za proizvodnju kako bi se potakla konkurentnost europske industrije generičkih i biosličnih lijekova u globalnom okruženju te kako bi se zadržala postojeća i otvorila nova radna mjesta i potaknuo rast u Uniji, ne ugrožavajući pritom isključivo pravo stavljanja u promet na temelju sustava svjedodžbe o dodatnoj zaštiti na zaštićenim tržištima; smatra da bi se takvim odredbama moglo pozitivno utjecati na pristup visokokvalitetnim lijekovima u zemljama u razvoju i najnerazvijenijim zemljama te pomoći da se izbjegne izdvajanje proizvodnje;

| 52. | poziva na uvođenje mjera kojima će se pristup patentnom sustavu u Europi olakšati za sva mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća koja se žele koristiti europskim patentom s jedinstvenim učinkom pri inovaciji svojih proizvoda i procesa, između ostalog smanjenjem naknada za prijavljivanje i produljenje te pružanjem pomoći pri prevođenju; naglašava važnost kako standardnih osnovnih patenata tako i inovativnih modela otvorenog licenciranja koji su ponekad primjereniji za pružanje podrške inovacijama; naglašava važnost sporazuma o licenciranju patenata, unutar okvira prava tražišnog natjecanja Unije, koji se temelje na poštenim, razumnim i nediskriminirajućim uvjetima kako bi se očuvali poticaji za istraživanje i razvoj i normizaciju, poticale inovacije i osigurali pošteni uvjeti licenciranja; |
| --- | --- |

52.

poziva na uvođenje mjera kojima će se pristup patentnom sustavu u Europi olakšati za sva mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća koja se žele koristiti europskim patentom s jedinstvenim učinkom pri inovaciji svojih proizvoda i procesa, između ostalog smanjenjem naknada za prijavljivanje i produljenje te pružanjem pomoći pri prevođenju; naglašava važnost kako standardnih osnovnih patenata tako i inovativnih modela otvorenog licenciranja koji su ponekad primjereniji za pružanje podrške inovacijama; naglašava važnost sporazuma o licenciranju patenata, unutar okvira prava tražišnog natjecanja Unije, koji se temelje na poštenim, razumnim i nediskriminirajućim uvjetima kako bi se očuvali poticaji za istraživanje i razvoj i normizaciju, poticale inovacije i osigurali pošteni uvjeti licenciranja;

| 53. | poziva Komisiju da bez odlaganja podnese zakonodavni prijedlog o uspostavi jedinstvenog europskog sustava za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode u Uniji, na što je parlament već pozivao, u cilju uspostave jedinstvenog europskog sustava, čime bi se stalo na kraj neprimjerenoj i izuzetno neujednačenoj situaciji u Europi te bi se za građane, potrošače, proizvođače i cijelo europsko gospodarsko i socijalno okruženje ostvarili brojni i raznoliki pozitivni učinci; ističe da bi se takvim instrumentom jasno istaknula dodana vrijednost brojnih lokalnih proizvoda, uz očite koristi za proizvođače, dotična područja i osviještenost potrošača; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju da bez odlaganja podnese zakonodavni prijedlog o uspostavi jedinstvenog europskog sustava za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode u Uniji, na što je parlament već pozivao, u cilju uspostave jedinstvenog europskog sustava, čime bi se stalo na kraj neprimjerenoj i izuzetno neujednačenoj situaciji u Europi te bi se za građane, potrošače, proizvođače i cijelo europsko gospodarsko i socijalno okruženje ostvarili brojni i raznoliki pozitivni učinci; ističe da bi se takvim instrumentom jasno istaknula dodana vrijednost brojnih lokalnih proizvoda, uz očite koristi za proizvođače, dotična područja i osviještenost potrošača;

| 54. | primjećuje da u većini država članica EU-a još nije iskorišten sav potencijal javno-privatnih partnerstava; poziva na usklađenje okvirnih pravila država članica o javno-privatnim partnerstvima, upoznavanje s primjerima dobre prakse i promicanje tog modela; |
| --- | --- |

54.

primjećuje da u većini država članica EU-a još nije iskorišten sav potencijal javno-privatnih partnerstava; poziva na usklađenje okvirnih pravila država članica o javno-privatnim partnerstvima, upoznavanje s primjerima dobre prakse i promicanje tog modela;

| 55. | poziva države članice da uspostave strukture za pružanje savjeta i pomoći prekograničnim radnicima u vezi s ekonomskim i socijalnim posljedicama rada u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice da uspostave strukture za pružanje savjeta i pomoći prekograničnim radnicima u vezi s ekonomskim i socijalnim posljedicama rada u drugoj državi članici;

| 56. | napominje da produbljivanje jedinstvenog tržišta i jedinstvenog digitalnog tržišta može sa sobom donijeti nove prilike i izazove te da će to otvoriti pitanja o vještinama i novim oblicima zapošljavanja, financijskih struktura i socijalne zaštite te zdravlju i sigurnosti na radu, što će sve trebati razmotriti i biti od koristi radnicima, poduzećima i potrošačima; |
| --- | --- |

56.

napominje da produbljivanje jedinstvenog tržišta i jedinstvenog digitalnog tržišta može sa sobom donijeti nove prilike i izazove te da će to otvoriti pitanja o vještinama i novim oblicima zapošljavanja, financijskih struktura i socijalne zaštite te zdravlju i sigurnosti na radu, što će sve trebati razmotriti i biti od koristi radnicima, poduzećima i potrošačima;

| 57. | žali zbog toga što se u strategiji jedinstvenog tržišta ne poklanja dovoljna pozornost neusklađenosti vještina, što je i dalje prepreka rastu jedinstvenog tržišta; sa zabrinutošću napominje da od 40 % do 47 % stanovništva Europske unije nema dostatne digitalne vještine, da potražnja za zaposlenicima koji imaju digitalne vještine raste 4 % godišnje te da su javni rashodi za obrazovanje od 2010. smanjeni za 3,2 %, što srednjoročno ugrožava konkurentnu poziciju Europske unije i zapošljivost njezine radne snage; potiče države članice da ulažu u digitalno obrazovanje i vještine; |
| --- | --- |

57.

žali zbog toga što se u strategiji jedinstvenog tržišta ne poklanja dovoljna pozornost neusklađenosti vještina, što je i dalje prepreka rastu jedinstvenog tržišta; sa zabrinutošću napominje da od 40 % do 47 % stanovništva Europske unije nema dostatne digitalne vještine, da potražnja za zaposlenicima koji imaju digitalne vještine raste 4 % godišnje te da su javni rashodi za obrazovanje od 2010. smanjeni za 3,2 %, što srednjoročno ugrožava konkurentnu poziciju Europske unije i zapošljivost njezine radne snage; potiče države članice da ulažu u digitalno obrazovanje i vještine;

| 58. | prima na znanje ciljeve paketa o mobilnosti radnika radi doprinosa snažnijem i poštenijem jedinstvenom tržištu; međutim, naglašava da je važno osigurati razmjernost mjera iz tog paketa te voditi računa o posljedicama mobilnosti velikih razmjera na pojedine regije; |
| --- | --- |

58.

prima na znanje ciljeve paketa o mobilnosti radnika radi doprinosa snažnijem i poštenijem jedinstvenom tržištu; međutim, naglašava da je važno osigurati razmjernost mjera iz tog paketa te voditi računa o posljedicama mobilnosti velikih razmjera na pojedine regije;

| 59. | naglašava potporu Komisije dvojnim sustavima obrazovanja, kojima se olakšava osobni razvoj, ali i pomaže preciznije oblikovati vještine i kvalifikacije europskih radnika u skladu sa stvarnim potrebama tržišta rada; naglašava da je važno zajamčiti da se strategijom jedinstvenog tržišta ni na koji način ne ugroze dvojni sustavi obrazovanja te da se istovremeno osigura kvaliteta pripravništva i posebice zaštita radnih mjesta; ističe da socijalni partneri imaju važnu ulogu u razvoju dvojnih sustava obrazovanja; smatra da, iako se dvojni sustavi obrazovanja koji se koriste u jednoj državi članici ne mogu samo preslikati na drugu državu članicu, trebalo bi se na europskoj razini usredotočiti na snažnu povezanost između dvojnog obrazovanja i zapošljavanja mladih; |
| --- | --- |

59.

naglašava potporu Komisije dvojnim sustavima obrazovanja, kojima se olakšava osobni razvoj, ali i pomaže preciznije oblikovati vještine i kvalifikacije europskih radnika u skladu sa stvarnim potrebama tržišta rada; naglašava da je važno zajamčiti da se strategijom jedinstvenog tržišta ni na koji način ne ugroze dvojni sustavi obrazovanja te da se istovremeno osigura kvaliteta pripravništva i posebice zaštita radnih mjesta; ističe da socijalni partneri imaju važnu ulogu u razvoju dvojnih sustava obrazovanja; smatra da, iako se dvojni sustavi obrazovanja koji se koriste u jednoj državi članici ne mogu samo preslikati na drugu državu članicu, trebalo bi se na europskoj razini usredotočiti na snažnu povezanost između dvojnog obrazovanja i zapošljavanja mladih;

| 60. | podupire mjere za ispravljanje propusta u europskim zakonima protiv diskriminacije pri zapošljavanju, posebno u pogledu osoba s invaliditetom; uz to, podupire žurnu provedbu Direktive Vijeća 2000/78/EZ o jednakom postupanju pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja; |
| --- | --- |

60.

podupire mjere za ispravljanje propusta u europskim zakonima protiv diskriminacije pri zapošljavanju, posebno u pogledu osoba s invaliditetom; uz to, podupire žurnu provedbu Direktive Vijeća 2000/78/EZ o jednakom postupanju pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja;

| 61. | pozdravlja uspostavu platforme za borbu protiv neprijavljenog rada te potiče države članice i posebno socijalne partnere da se u potpunosti uključe u rad te platforme u cilju poduzimanja učinkovitijih mjera protiv neprijavljenog rada i lažnog samozapošljavanja; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja uspostavu platforme za borbu protiv neprijavljenog rada te potiče države članice i posebno socijalne partnere da se u potpunosti uključe u rad te platforme u cilju poduzimanja učinkovitijih mjera protiv neprijavljenog rada i lažnog samozapošljavanja;

| 62. | inzistira na tome da je za iskorištavanje prilika koje sa sobom donosi digitalizacija radnih mjesta potrebno stvoriti sigurnu i fleksibilnu organizaciju radnog vremena, stabilne radne uvjete, socijalnu zaštitu te omogućiti „pametan rad” kako bi se povećala produktivnost i poboljšala usklađenost privatnog i profesionalnog života; naglašava da je u tom pogledu u ruralnim područjima važno uvesti digitalnu infrastrukturu kako bi se iskoristile brojne prednosti digitalnog programa, na primjer rad na daljinu; |
| --- | --- |

62.

inzistira na tome da je za iskorištavanje prilika koje sa sobom donosi digitalizacija radnih mjesta potrebno stvoriti sigurnu i fleksibilnu organizaciju radnog vremena, stabilne radne uvjete, socijalnu zaštitu te omogućiti „pametan rad” kako bi se povećala produktivnost i poboljšala usklađenost privatnog i profesionalnog života; naglašava da je u tom pogledu u ruralnim područjima važno uvesti digitalnu infrastrukturu kako bi se iskoristile brojne prednosti digitalnog programa, na primjer rad na daljinu;

| 63. | naglašava važnost snažnih i neovisnih socijalnih partnera i učinkovitog socijalnog dijaloga; ističe da u rasprave o mogućim nacionalnim reformama reguliranih profesija treba po potrebi uključiti socijalne partnere; |
| --- | --- |

63.

naglašava važnost snažnih i neovisnih socijalnih partnera i učinkovitog socijalnog dijaloga; ističe da u rasprave o mogućim nacionalnim reformama reguliranih profesija treba po potrebi uključiti socijalne partnere;

| 64. | naglašava važnost održavanja socijalnog dijaloga o mogućnostima i promjenama koje u pogledu zapošljavanja donosi jedinstveno tržište. |
| --- | --- |

64.

naglašava važnost održavanja socijalnog dijaloga o mogućnostima i promjenama koje u pogledu zapošljavanja donosi jedinstveno tržište.

Dublje jedinstveno tržište

| 65. | poziva Komisiju da uloži dodatne napore na području provedbe; naglašava da su mnoge mjere već donesene, ali se još pravilno ne provode, čime se ugrožavaju ravnopravni uvjeti na jedinstvenom tržištu; nadalje naglašava da je prema podacima koje je Komisija iznijela sredinom 2015. u području jedinstvenog tržišta u tijeku bilo oko 1 090 postupaka zbog povrede prava; poziva Komisiju da u cilju poboljšanja prijenosa, primjene i provedbe zakonodavstva o jedinstvenom tržištu zajamči da administrativna koordiniranost, suradnja i provedba budu prioritet na svim razinama (na razini Europske unije te između država članica i nacionalnih, lokalnih i regionalnih tijela) poduzimajući dobro usmjerene mjere za provedbu, koje se temelje na transparentnim i objektivnim kriterijima kako bi se omogućilo rješavanje gospodarski najznačajnijih slučajeva neopravdanih ili nerazmjernih prepreka; smatra da bi u pogledu nacionalnih mjera ili primjene rano djelovanje moglo biti učinkovitije i dati bolje rezultate nego što bi to bio slučaj kada bi se pokrenuo postupak zbog povrede prava; ističe, međutim, da u slučaju da postupak ranog djelovanja ne poluči uspjeh, Komisija mora primijeniti sve raspoložive mjere, uključujući postupak zbog povrede prava, kako bi zajamčila provedbu zakonodavstva o jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisiju da uloži dodatne napore na području provedbe; naglašava da su mnoge mjere već donesene, ali se još pravilno ne provode, čime se ugrožavaju ravnopravni uvjeti na jedinstvenom tržištu; nadalje naglašava da je prema podacima koje je Komisija iznijela sredinom 2015. u području jedinstvenog tržišta u tijeku bilo oko 1 090 postupaka zbog povrede prava; poziva Komisiju da u cilju poboljšanja prijenosa, primjene i provedbe zakonodavstva o jedinstvenom tržištu zajamči da administrativna koordiniranost, suradnja i provedba budu prioritet na svim razinama (na razini Europske unije te između država članica i nacionalnih, lokalnih i regionalnih tijela) poduzimajući dobro usmjerene mjere za provedbu, koje se temelje na transparentnim i objektivnim kriterijima kako bi se omogućilo rješavanje gospodarski najznačajnijih slučajeva neopravdanih ili nerazmjernih prepreka; smatra da bi u pogledu nacionalnih mjera ili primjene rano djelovanje moglo biti učinkovitije i dati bolje rezultate nego što bi to bio slučaj kada bi se pokrenuo postupak zbog povrede prava; ističe, međutim, da u slučaju da postupak ranog djelovanja ne poluči uspjeh, Komisija mora primijeniti sve raspoložive mjere, uključujući postupak zbog povrede prava, kako bi zajamčila provedbu zakonodavstva o jedinstvenom tržištu;

| 66. | pozdravlja namjeru navedenu u strategiji da se stvori kultura poštovanja propisa i da se ni u kojem slučaju ne tolerira povreda prava u području jedinstvenog tržišta; poziva Komisiju i države članice da istraže trebaju li se ovlasti Komisije u okviru postupka zbog povrede prava uskladiti s ovlastima u okviru politike tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja namjeru navedenu u strategiji da se stvori kultura poštovanja propisa i da se ni u kojem slučaju ne tolerira povreda prava u području jedinstvenog tržišta; poziva Komisiju i države članice da istraže trebaju li se ovlasti Komisije u okviru postupka zbog povrede prava uskladiti s ovlastima u okviru politike tržišnog natjecanja;

| 67. | poziva Komisiju da dodatno podrži države članice u razvijanju jake kulture poštovanja i provedbe propisa, među ostalim promicanjem i širenjem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta, razvojem provedbenih planova za novo važno zakonodavstvo, organiziranjem dijaloga s državama članicama o poštovanju propisa i programa obuke za nacionalne javne službenike zadužene za provedbu te poticanjem učinkovitije usklađenosti nacionalnih zakonodavaca; poziva države članice da se u potpunosti posvete primjeni i provedbi zakonodavstva EU-a i da primijene načelo uzajamnog priznavanja; ističe da je s obzirom na fragmentaciju jedinstvenog tržišta, koja koči gospodarske aktivnosti i smanjuje izbor potrošača, ključno imati pravilnu provedbu i bolju regulativu, koje bi trebale pokrivati sve poslovne sektore i primjenjivati se na postojeće i buduće zakonodavstvo; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju da dodatno podrži države članice u razvijanju jake kulture poštovanja i provedbe propisa, među ostalim promicanjem i širenjem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta, razvojem provedbenih planova za novo važno zakonodavstvo, organiziranjem dijaloga s državama članicama o poštovanju propisa i programa obuke za nacionalne javne službenike zadužene za provedbu te poticanjem učinkovitije usklađenosti nacionalnih zakonodavaca; poziva države članice da se u potpunosti posvete primjeni i provedbi zakonodavstva EU-a i da primijene načelo uzajamnog priznavanja; ističe da je s obzirom na fragmentaciju jedinstvenog tržišta, koja koči gospodarske aktivnosti i smanjuje izbor potrošača, ključno imati pravilnu provedbu i bolju regulativu, koje bi trebale pokrivati sve poslovne sektore i primjenjivati se na postojeće i buduće zakonodavstvo;

| 68. | poziva Komisiju i države članice da provedu analizu nepotrebnih ograničenja na jedinstvenom tržištu koja nisu opravdana prioritetnim razlozima povezanim s javnim interesom te da iznesu ideje o načinima svladavanja tih izazova u slučajevima gdje je to potrebno i da o tome izvijeste 2017. godine; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisiju i države članice da provedu analizu nepotrebnih ograničenja na jedinstvenom tržištu koja nisu opravdana prioritetnim razlozima povezanim s javnim interesom te da iznesu ideje o načinima svladavanja tih izazova u slučajevima gdje je to potrebno i da o tome izvijeste 2017. godine;

| 69. | poziva države članice da na usklađen i ujednačen način prenesu pravila unutarnjeg tržišta te da u potpunosti i ispravno provedu ta pravila i zakonodavstvo o unutarnjem tržištu; naglašava činjenicu da zahtjevi za dodatna ispitivanja i registraciju, nepriznavanje potvrda i normi, teritorijalna ograničenja opskrbe i slične mjere stvaraju dodatne troškove za potrošače i trgovce na malo i na taj način europskim građanima uskraćuju sve prednosti jedinstvenog tržišta; također poziva Komisiju da s ciljem osiguravanja boljeg upravljanja provodi prikladnu politiku prema onim državama članicama koje ne provode ispravno pravila unutarnjeg tržišta te da za to, prema potrebi, primjenjuje postupke zbog kršenja prava i ubrzani pristup kako bi postupci bili kraći; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice da na usklađen i ujednačen način prenesu pravila unutarnjeg tržišta te da u potpunosti i ispravno provedu ta pravila i zakonodavstvo o unutarnjem tržištu; naglašava činjenicu da zahtjevi za dodatna ispitivanja i registraciju, nepriznavanje potvrda i normi, teritorijalna ograničenja opskrbe i slične mjere stvaraju dodatne troškove za potrošače i trgovce na malo i na taj način europskim građanima uskraćuju sve prednosti jedinstvenog tržišta; također poziva Komisiju da s ciljem osiguravanja boljeg upravljanja provodi prikladnu politiku prema onim državama članicama koje ne provode ispravno pravila unutarnjeg tržišta te da za to, prema potrebi, primjenjuje postupke zbog kršenja prava i ubrzani pristup kako bi postupci bili kraći;

| 70. | napominje da je u cilju ujednačenije provedbe postojećeg zakonodavstva o jedinstvenom tržištu hitno potrebna dosljedna ujednačena primjena i pravilna provedba pravila EU-a zajedno s redovitim praćenjem i evaluacijom na temelju kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja, usporedbom prema referentnim vrijednostima i razmjenom najboljih praksi; stoga podsjeća da je u svim državama članicama potrebno u potpunosti i temeljito prenijeti i provesti europska pravila u vezi s funkcioniranjem jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

70.

napominje da je u cilju ujednačenije provedbe postojećeg zakonodavstva o jedinstvenom tržištu hitno potrebna dosljedna ujednačena primjena i pravilna provedba pravila EU-a zajedno s redovitim praćenjem i evaluacijom na temelju kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja, usporedbom prema referentnim vrijednostima i razmjenom najboljih praksi; stoga podsjeća da je u svim državama članicama potrebno u potpunosti i temeljito prenijeti i provesti europska pravila u vezi s funkcioniranjem jedinstvenog tržišta;

| 71. | poziva Komisiju da uloži više napora u otkrivanje potencijalnog kršenja prava EU-a u državama članicama u vrlo ranoj fazi i da se čvrsto usprotivi svim zakonodavnim mjerama, koje su donesene ili se razmatraju u nacionalnim parlamentima, zbog kojih bi se mogla povećati fragmentacija jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisiju da uloži više napora u otkrivanje potencijalnog kršenja prava EU-a u državama članicama u vrlo ranoj fazi i da se čvrsto usprotivi svim zakonodavnim mjerama, koje su donesene ili se razmatraju u nacionalnim parlamentima, zbog kojih bi se mogla povećati fragmentacija jedinstvenog tržišta;

| 72. | ističe da su predanost i spremnost država članica da pravilno provode i primjenjuju pravo EU-a ključne za uspjeh jedinstvenog tržišta; poziva države članice da uklone neopravdane i nerazmjerne prepreke jedinstvenom tržištu i da ne uvode diskriminirajuće i protekcionističke mjere u cilju poticanja zapošljavanja, rasta i konkurentnosti; |
| --- | --- |

72.

ističe da su predanost i spremnost država članica da pravilno provode i primjenjuju pravo EU-a ključne za uspjeh jedinstvenog tržišta; poziva države članice da uklone neopravdane i nerazmjerne prepreke jedinstvenom tržištu i da ne uvode diskriminirajuće i protekcionističke mjere u cilju poticanja zapošljavanja, rasta i konkurentnosti;

| 73. | napominje da države članice imaju ključnu ulogu u dobrom upravljanju jedinstvenim tržištem i njegovom ispravnom funkcioniranju te da stoga trebaju zajednički na proaktivan način preuzeti odgovornost i upravljati jedinstvenim tržištem, pružajući novi politički poticaj izradom konsolidiranih izvješća o stanju jedinstvenog tržišta, održavanjem redovnih i tematskih rasprava na sastancima Vijeća za konkurentnost, posebnih godišnjih sastanaka Europskog vijeća i uključivanjem jedinstvenog tržišta kao stupa upravljanja u europski semestar; |
| --- | --- |

73.

napominje da države članice imaju ključnu ulogu u dobrom upravljanju jedinstvenim tržištem i njegovom ispravnom funkcioniranju te da stoga trebaju zajednički na proaktivan način preuzeti odgovornost i upravljati jedinstvenim tržištem, pružajući novi politički poticaj izradom konsolidiranih izvješća o stanju jedinstvenog tržišta, održavanjem redovnih i tematskih rasprava na sastancima Vijeća za konkurentnost, posebnih godišnjih sastanaka Europskog vijeća i uključivanjem jedinstvenog tržišta kao stupa upravljanja u europski semestar;

| 74. | ističe da bi Europska unija mogla izraditi vlastiti skup znanstveno utemeljenih, neovisnih pokazatelja razine integriranosti jedinstvenog tržišta i objaviti ih u okviru godišnje strategije rasta te poziva na predsjednici određenih tijela EU-a donesu strateški dokument „Izvješće petorice predsjednika” u cilju utvrđivanja plana za ostvarenje istinskog jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

74.

ističe da bi Europska unija mogla izraditi vlastiti skup znanstveno utemeljenih, neovisnih pokazatelja razine integriranosti jedinstvenog tržišta i objaviti ih u okviru godišnje strategije rasta te poziva na predsjednici određenih tijela EU-a donesu strateški dokument „Izvješće petorice predsjednika” u cilju utvrđivanja plana za ostvarenje istinskog jedinstvenog tržišta;

| 75. | ističe da Odbor Europskog parlamenta za unutarnje tržište i zaštitu potrošača mora ojačati svoje veze s nacionalnim parlamentima u cilju koordiniranja i rješavanja pitanja u vezi s prijenosom i provedbom pravila o jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

75.

ističe da Odbor Europskog parlamenta za unutarnje tržište i zaštitu potrošača mora ojačati svoje veze s nacionalnim parlamentima u cilju koordiniranja i rješavanja pitanja u vezi s prijenosom i provedbom pravila o jedinstvenom tržištu;

| 76. | ističe da je potrebno ojačati mrežu SOLVIT, posebno jačom interakcijom među mrežama SOLVIT, CHAP, EU Pilot i Europskom poduzetničkom mrežom kako bi se pojednostavio opći okvir žalbenog postupka EU-a, te da je potrebno povećati znanje građana i MSP-ova o mreži i njezinoj praktičnoj ulozi u rješavanju problema interpretacije na području jedinstvenog tržišta; smatra da bi Komisija pri razmatranju načina na koje će utvrditi prioritete djelovanja usmjerenog na provedbu trebala uzeti u obzir podatke o problemima iznesenim u okviru mreže SOLVIT; poziva Komisiju da ulaže više napora kako bi državama članicama pomogla da riješe najproblematičnije slučajeve; poziva države članice da svoje nacionalne centre mreže SOLVIT na odgovarajući način opreme i primjereno pozicioniraju kako bi mogli ispunjavati svoju ulogu; |
| --- | --- |

76.

ističe da je potrebno ojačati mrežu SOLVIT, posebno jačom interakcijom među mrežama SOLVIT, CHAP, EU Pilot i Europskom poduzetničkom mrežom kako bi se pojednostavio opći okvir žalbenog postupka EU-a, te da je potrebno povećati znanje građana i MSP-ova o mreži i njezinoj praktičnoj ulozi u rješavanju problema interpretacije na području jedinstvenog tržišta; smatra da bi Komisija pri razmatranju načina na koje će utvrditi prioritete djelovanja usmjerenog na provedbu trebala uzeti u obzir podatke o problemima iznesenim u okviru mreže SOLVIT; poziva Komisiju da ulaže više napora kako bi državama članicama pomogla da riješe najproblematičnije slučajeve; poziva države članice da svoje nacionalne centre mreže SOLVIT na odgovarajući način opreme i primjereno pozicioniraju kako bi mogli ispunjavati svoju ulogu;

| 77. | naglašava da je transparentnost nacionalnih pravila ključno sredstvo za omogućavanje prekogranične trgovine unutar jedinstvenog tržišta i da pomaže u identificiranju necarinskih prepreka; potiče države članice da svoja pravila učine dostupnijima na internetu i to na više od jednog jezika u cilju povećanja trgovine, od čega će svi imati koristi; |
| --- | --- |

77.

naglašava da je transparentnost nacionalnih pravila ključno sredstvo za omogućavanje prekogranične trgovine unutar jedinstvenog tržišta i da pomaže u identificiranju necarinskih prepreka; potiče države članice da svoja pravila učine dostupnijima na internetu i to na više od jednog jezika u cilju povećanja trgovine, od čega će svi imati koristi;

| 78. | napominje da je važno jačati mobilnost poticanjem osposobljavanja, pripravništva, vještina i zapošljivosti programima kao što su Erasmus+ i EURES, kojima se milijunima radnika u Uniji omogućava stjecanje korisnog iskustva; |
| --- | --- |

78.

napominje da je važno jačati mobilnost poticanjem osposobljavanja, pripravništva, vještina i zapošljivosti programima kao što su Erasmus+ i EURES, kojima se milijunima radnika u Uniji omogućava stjecanje korisnog iskustva;

| 79. | žali zbog toga što mnoge države članice ne primjenjuju na ispravan način načelo uzajamnog priznavanja; očekuje prijedlog Komisije iz tog kuta gledišta u okviru jačanja jedinstvenog tržišta robe jer će to poboljšati uzajamno priznavanje mjerama za povećanje osviještenosti te zajamčiti bolju primjenu i provedbu načela uzajamnog priznavanja revizijom Uredbe o uzajamnom priznavanju, između ostalog radi poboljšanja instrumenata za rješavanje sporova povezanih s neodgovarajućom provedbom ili primjenom načela uzajamnog priznavanja; naglašava da, kada bi nadležna tijela u cijeloj Uniji ispravno primjenjivala načelo uzajamnog priznavanja, poduzeća bi se mogla usredotočiti isključivo na poslovanje i poticanje rasta EU-a, a ne na svladavanje raznih prepreka na koje nailaze zbog toga što države članice ne poštuju načelo uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

79.

žali zbog toga što mnoge države članice ne primjenjuju na ispravan način načelo uzajamnog priznavanja; očekuje prijedlog Komisije iz tog kuta gledišta u okviru jačanja jedinstvenog tržišta robe jer će to poboljšati uzajamno priznavanje mjerama za povećanje osviještenosti te zajamčiti bolju primjenu i provedbu načela uzajamnog priznavanja revizijom Uredbe o uzajamnom priznavanju, između ostalog radi poboljšanja instrumenata za rješavanje sporova povezanih s neodgovarajućom provedbom ili primjenom načela uzajamnog priznavanja; naglašava da, kada bi nadležna tijela u cijeloj Uniji ispravno primjenjivala načelo uzajamnog priznavanja, poduzeća bi se mogla usredotočiti isključivo na poslovanje i poticanje rasta EU-a, a ne na svladavanje raznih prepreka na koje nailaze zbog toga što države članice ne poštuju načelo uzajamnog priznavanja;

| 80. | smatra također da bi Komisija trebala biti proaktivnija u utvrđivanju sektora s velikim potencijalom za prekograničnu trgovinu i digitalizaciju u kojima bi se moglo primjenjivati načelo uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

80.

smatra također da bi Komisija trebala biti proaktivnija u utvrđivanju sektora s velikim potencijalom za prekograničnu trgovinu i digitalizaciju u kojima bi se moglo primjenjivati načelo uzajamnog priznavanja;

| 81. | poziva Komisiju da razjasni kako bi predloženi instrumenti za informiranje o tržištu funkcionirali i koja je njihova pravna osnova; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisiju da razjasni kako bi predloženi instrumenti za informiranje o tržištu funkcionirali i koja je njihova pravna osnova;

| 82. | ponavlja poziv Vijeću da brzo usvoji paket mjera o sigurnosti proizvoda i nadzoru tržišta te poziva Komisiju da u tom kontekstu u potpunosti preuzme svoju ulogu u pronalaženju rješenja; ističe važnost navođenja odgovarajućih informacija na proizvodima za maloprodaju, posebno navođenja zemlje podrijetla, što je ključno za zaštitu potrošača i jačanje borbe protiv krivotvorenja; |
| --- | --- |

82.

ponavlja poziv Vijeću da brzo usvoji paket mjera o sigurnosti proizvoda i nadzoru tržišta te poziva Komisiju da u tom kontekstu u potpunosti preuzme svoju ulogu u pronalaženju rješenja; ističe važnost navođenja odgovarajućih informacija na proizvodima za maloprodaju, posebno navođenja zemlje podrijetla, što je ključno za zaštitu potrošača i jačanje borbe protiv krivotvorenja;

| 83. | poziva Komisiju i države članice da postrože sankcije za krivotvorenje te da osiguraju potpunu provedbu postojećeg europskog zakonodavstva na tom području; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisiju i države članice da postrože sankcije za krivotvorenje te da osiguraju potpunu provedbu postojećeg europskog zakonodavstva na tom području;

| 84. | ističe da regulatorne razlike među državama članicama u vezi s različitim zahtjevima označivanja ili kvalitetom stvaraju nepotrebne prepreke aktivnostima dobavljača robe i zaštiti potrošača; ističe dodanu vrijednost ekološkog označivanja; poziva Komisiju da procijeni koje su oznake neophodne, a koje nisu kako bi se osigurala informiranost potrošača te da razmotri mogućnost uvođenja obveznog sustava za pružanje ključnih informacija o ručno izrađenim i industrijskim proizvodima, kao što je to na primjer bio slučaj u sektoru namještaja na razini EU-a, kako bi se potrošačima pružile ključne informacije i zajamčila jednaka kvaliteta proizvoda u različitim državama članicama; smatra da bi takva inicijativa bila korisna za potrošače, proizvođače i trgovačke subjekte te bi zajamčila transparentnost, odgovarajuću prepoznatost europskih proizvoda i usklađena pravila za subjekte na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

84.

ističe da regulatorne razlike među državama članicama u vezi s različitim zahtjevima označivanja ili kvalitetom stvaraju nepotrebne prepreke aktivnostima dobavljača robe i zaštiti potrošača; ističe dodanu vrijednost ekološkog označivanja; poziva Komisiju da procijeni koje su oznake neophodne, a koje nisu kako bi se osigurala informiranost potrošača te da razmotri mogućnost uvođenja obveznog sustava za pružanje ključnih informacija o ručno izrađenim i industrijskim proizvodima, kao što je to na primjer bio slučaj u sektoru namještaja na razini EU-a, kako bi se potrošačima pružile ključne informacije i zajamčila jednaka kvaliteta proizvoda u različitim državama članicama; smatra da bi takva inicijativa bila korisna za potrošače, proizvođače i trgovačke subjekte te bi zajamčila transparentnost, odgovarajuću prepoznatost europskih proizvoda i usklađena pravila za subjekte na jedinstvenom tržištu;

| 85. | u pogledu jedinstvenog tržišta usluga naglašava da je očito potrebno poboljšati prekogranično pružanje usluga pazeći pritom da se ne potiče socijalni damping; apelira na države članice da zajamče pravilnu i učinkovitiju primjenu Direktive o uslugama, izbjegavajući pritom praksu prekomjernog reguliranja; pozdravlja prijedlog Komisije da se postupak obavješćivanja u skladu s Direktivom o uslugama poboljša s obzirom na to da je sadašnji postupak neučinkovit i netransparentan; smatra da bi se obavješćivanje trebalo odvijati u ranijoj fazi zakonodavnog procesa kako bi se dionicima i državama članicama omogućilo da pravodobno iznesu svoje mišljenje te kako bi se kašnjenja u donošenju novog zakonodavstva svela na najmanju moguću mjeru; pristaje na proširenje postupka obavješćivanja iz Direktive (EU) 2015/1535 na sve sektore koji nisu pokriveni tom direktivom; odbacuje svaki prijedlog o proširenju područja primjene Direktive o uslugama; poziva Komisiju da se posveti problemu opterećenja za fragmentirani bankovni sektor u Europi zbog kojeg nerezidenti, posebno MSP-ovi, nailaze na poteškoće pri otvaranju bankovnog računa u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

85.

u pogledu jedinstvenog tržišta usluga naglašava da je očito potrebno poboljšati prekogranično pružanje usluga pazeći pritom da se ne potiče socijalni damping; apelira na države članice da zajamče pravilnu i učinkovitiju primjenu Direktive o uslugama, izbjegavajući pritom praksu prekomjernog reguliranja; pozdravlja prijedlog Komisije da se postupak obavješćivanja u skladu s Direktivom o uslugama poboljša s obzirom na to da je sadašnji postupak neučinkovit i netransparentan; smatra da bi se obavješćivanje trebalo odvijati u ranijoj fazi zakonodavnog procesa kako bi se dionicima i državama članicama omogućilo da pravodobno iznesu svoje mišljenje te kako bi se kašnjenja u donošenju novog zakonodavstva svela na najmanju moguću mjeru; pristaje na proširenje postupka obavješćivanja iz Direktive (EU) 2015/1535 na sve sektore koji nisu pokriveni tom direktivom; odbacuje svaki prijedlog o proširenju područja primjene Direktive o uslugama; poziva Komisiju da se posveti problemu opterećenja za fragmentirani bankovni sektor u Europi zbog kojeg nerezidenti, posebno MSP-ovi, nailaze na poteškoće pri otvaranju bankovnog računa u drugoj državi članici;

| 86. | poziva Komisiju da izradi pojednostavljen i standardiziran obrazac za postupak prekograničnog pružanja usluga kako bi se MSP-ovi učinkovitije uključili u unutarnje tržište; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisiju da izradi pojednostavljen i standardiziran obrazac za postupak prekograničnog pružanja usluga kako bi se MSP-ovi učinkovitije uključili u unutarnje tržište;

| 87. | napominje da su zahtjevi u pogledu proporcionalnosti propisa jasno definirani u članku 16. stavku 1. Direktive o uslugama i u sudskoj praksi Suda Europske unije; podsjeća da činjenica da neka država članica ima manje stroge propise od neke druge ne znači da su propisi te druge države neproporcionalni i da zbog toga nisu u skladu s pravom Unije; ponavlja da su propisi koji otežavaju i ometaju prekogranično pružanje usluga ili ga čine neprivlačnim u skladu sa zahtjevima unutarnjeg tržišta samo onda kada služe višoj svrsi, a to je javni interes, kada su doista prikladni za tu svrhu i kada slobodi pružanja usluga ne štete više nego što je nužno za zaštitu javnog interesa kojemu služe; |
| --- | --- |

87.

napominje da su zahtjevi u pogledu proporcionalnosti propisa jasno definirani u članku 16. stavku 1. Direktive o uslugama i u sudskoj praksi Suda Europske unije; podsjeća da činjenica da neka država članica ima manje stroge propise od neke druge ne znači da su propisi te druge države neproporcionalni i da zbog toga nisu u skladu s pravom Unije; ponavlja da su propisi koji otežavaju i ometaju prekogranično pružanje usluga ili ga čine neprivlačnim u skladu sa zahtjevima unutarnjeg tržišta samo onda kada služe višoj svrsi, a to je javni interes, kada su doista prikladni za tu svrhu i kada slobodi pružanja usluga ne štete više nego što je nužno za zaštitu javnog interesa kojemu služe;

| 88. | naglašava da je potrebno osigurati dosljedno ocjenjivanje razmjernosti regulatornih zahtjeva i ograničenja koji se primjenjuju na usluge; prima na znanje prijedlog Komisije da se uvede putovnica za usluge kako bi se u ključnim gospodarskim sektorima kao što su poslovne usluge potaknuo razvoj i mobilnost poduzeća na cijelom jedinstvenom tržištu; smatra da bi ta inicijativa trebala biti usmjerena na pojednostavljenje administrativnih postupaka za pružatelje usluga koji žele poslovati preko granica i za tijela vlasti te na uklanjanje regulatornih prepreka zbog kojih ta poduzeća ne stupaju na tržište u drugoj državi članici; zahtijeva da se eventualna putovnica za usluge uvrsti u horizontalne instrumente koji službe kao potpora zakonodavstvu o unutarnjem tržištu, kao što su Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (IMI) ili jedinstvene kontaktne točke, koje su Direktivom o uslugama predviđene kao jedinstveno administrativno sučelje za obavljanje svih administrativnih postupaka potrebnih za prekogranično pružanje usluga; naglašava da uvođenje putovnice za usluge ne smije dovesti do slabljenja ili stavljanja izvan snage sudske prakse Suda Europske unije o važnim razlozima od općeg interesa kojima se može opravdati propis koji djeluje restriktivno na prekogranično pružanje usluga; ističe međutim da bi putovnica za usluge mogla biti suvišna kada bi se Direktiva o uslugama pravilno provodila i izvršavala; naglašava da to ne smije značiti uvođenje načela zemlje podrijetla; |
| --- | --- |

88.

naglašava da je potrebno osigurati dosljedno ocjenjivanje razmjernosti regulatornih zahtjeva i ograničenja koji se primjenjuju na usluge; prima na znanje prijedlog Komisije da se uvede putovnica za usluge kako bi se u ključnim gospodarskim sektorima kao što su poslovne usluge potaknuo razvoj i mobilnost poduzeća na cijelom jedinstvenom tržištu; smatra da bi ta inicijativa trebala biti usmjerena na pojednostavljenje administrativnih postupaka za pružatelje usluga koji žele poslovati preko granica i za tijela vlasti te na uklanjanje regulatornih prepreka zbog kojih ta poduzeća ne stupaju na tržište u drugoj državi članici; zahtijeva da se eventualna putovnica za usluge uvrsti u horizontalne instrumente koji službe kao potpora zakonodavstvu o unutarnjem tržištu, kao što su Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (IMI) ili jedinstvene kontaktne točke, koje su Direktivom o uslugama predviđene kao jedinstveno administrativno sučelje za obavljanje svih administrativnih postupaka potrebnih za prekogranično pružanje usluga; naglašava da uvođenje putovnice za usluge ne smije dovesti do slabljenja ili stavljanja izvan snage sudske prakse Suda Europske unije o važnim razlozima od općeg interesa kojima se može opravdati propis koji djeluje restriktivno na prekogranično pružanje usluga; ističe međutim da bi putovnica za usluge mogla biti suvišna kada bi se Direktiva o uslugama pravilno provodila i izvršavala; naglašava da to ne smije značiti uvođenje načela zemlje podrijetla;

| 89. | pozdravlja činjenicu da se velika pozornost pridaje ulozi usluga na jedinstvenom tržištu i osiguravanju sustava u kojem stručnjaci i uslužna poduzeća, posebno trgovci na malo, nisu ograničeni na svoja nacionalna tržišta; ističe da će daljnje proširenje sustava profesionalnih putovnica i putovnica za usluge biti od ključne važnosti kako bi se izbjegla nepotrebna birokracija među državama članicama koja naše građane sprečava da rade i trguju preko granica; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja činjenicu da se velika pozornost pridaje ulozi usluga na jedinstvenom tržištu i osiguravanju sustava u kojem stručnjaci i uslužna poduzeća, posebno trgovci na malo, nisu ograničeni na svoja nacionalna tržišta; ističe da će daljnje proširenje sustava profesionalnih putovnica i putovnica za usluge biti od ključne važnosti kako bi se izbjegla nepotrebna birokracija među državama članicama koja naše građane sprečava da rade i trguju preko granica;

| 90. | ponavlja kako je važno ukloniti prepreke (uključujući jezične i administrativne prepreke te one koje proizlaze iz nedostatka informacija) koje ograničavaju poduzetnički potencijal prekogranične trgovine putem interneta i smanjuju povjerenje potrošača u jedinstveno tržište; naglašava važnost uklanjanja operativnih ograničenja za maloprodaje aktivnosti, kao što su propisi o radnom vremenu trgovina, posebni maloprodajni i selektivni porezi te neproporcionalni zahtjevi za poduzeća o obavješćivanju; |
| --- | --- |

90.

ponavlja kako je važno ukloniti prepreke (uključujući jezične i administrativne prepreke te one koje proizlaze iz nedostatka informacija) koje ograničavaju poduzetnički potencijal prekogranične trgovine putem interneta i smanjuju povjerenje potrošača u jedinstveno tržište; naglašava važnost uklanjanja operativnih ograničenja za maloprodaje aktivnosti, kao što su propisi o radnom vremenu trgovina, posebni maloprodajni i selektivni porezi te neproporcionalni zahtjevi za poduzeća o obavješćivanju;

| 91. | svjestan je da su za prostorno planiranje nadležna lokalna tijela; međutim ističe da se prostorno planiranje ne bi smjelo koristiti kao izgovor da se zaobiđe pravo slobodnog poslovnog nastana; s tim u vezi podsjeća na važnost pravilne provedbe Direktive o uslugama; potiče države članice da uklone prepreke slobodnom kretanju i da otvore svoja tržišta radi poticanja konkurentnosti i promicanja raznolikost među trgovinama, što je ključno za očuvanje atraktivnosti trgovačkih područja, posebno u mjesnim i gradskim središtima; |
| --- | --- |

91.

svjestan je da su za prostorno planiranje nadležna lokalna tijela; međutim ističe da se prostorno planiranje ne bi smjelo koristiti kao izgovor da se zaobiđe pravo slobodnog poslovnog nastana; s tim u vezi podsjeća na važnost pravilne provedbe Direktive o uslugama; potiče države članice da uklone prepreke slobodnom kretanju i da otvore svoja tržišta radi poticanja konkurentnosti i promicanja raznolikost među trgovinama, što je ključno za očuvanje atraktivnosti trgovačkih područja, posebno u mjesnim i gradskim središtima;

| 92. | naglašava da je sektor maloprodaje i veleprodaje najveći poslovni sektor u Europi; smatra da je prioritet smanjenje nepotrebnih regulatornih administrativnih i praktičnih prepreka za maloprodajna poduzeća; |
| --- | --- |

92.

naglašava da je sektor maloprodaje i veleprodaje najveći poslovni sektor u Europi; smatra da je prioritet smanjenje nepotrebnih regulatornih administrativnih i praktičnih prepreka za maloprodajna poduzeća;

| 93. | poziva Komisiju i države članice da maloprodajnom sektoru kao jednom od stupova jedinstvenog tržišta i jedinstvenog digitalnog tržišta daju najveću političku važnost te da uklone regulatorne, administrativne i praktične prepreke koje koče pokretanje poslovanja, razvoj i održavanje poslovne aktivnosti te koje trgovcima na malo otežavaju da u potpunosti iskoriste prednosti unutarnjeg tržišta; smatra da bi se propisi o maloprodajnom tržištu trebali temeljiti na dokazima i voditi računa o potrebama tog sektora; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisiju i države članice da maloprodajnom sektoru kao jednom od stupova jedinstvenog tržišta i jedinstvenog digitalnog tržišta daju najveću političku važnost te da uklone regulatorne, administrativne i praktične prepreke koje koče pokretanje poslovanja, razvoj i održavanje poslovne aktivnosti te koje trgovcima na malo otežavaju da u potpunosti iskoriste prednosti unutarnjeg tržišta; smatra da bi se propisi o maloprodajnom tržištu trebali temeljiti na dokazima i voditi računa o potrebama tog sektora;

| 94. | poziva Komisiju i države članice da provedu analizu nepotrebnih ograničenja za maloprodajna poduzeća na jedinstvenom tržištu koja nisu opravdana prioritetnim razlozima povezanim s javnim interesom te da iznesu prijedloge za rješavanje tih problema u slučajevima gdje je to potrebno i da o tome izvijeste u proljeće 2017.; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisiju i države članice da provedu analizu nepotrebnih ograničenja za maloprodajna poduzeća na jedinstvenom tržištu koja nisu opravdana prioritetnim razlozima povezanim s javnim interesom te da iznesu prijedloge za rješavanje tih problema u slučajevima gdje je to potrebno i da o tome izvijeste u proljeće 2017.;

| 95. | smatra da u sektoru profesionalnih usluga različiti pristupi donošenju propisa sami po sebi ne predstavljaju prepreku za produbljenje unutarnjeg tržišta; ističe da propisi o pristupu zanimanjima i obavljanju zanimanja mogu biti nužni radi zaštite javnog interesa i potrošača te da njihovo ocjenjivanje ima smisla samo u nacionalnom okviru; |
| --- | --- |

95.

smatra da u sektoru profesionalnih usluga različiti pristupi donošenju propisa sami po sebi ne predstavljaju prepreku za produbljenje unutarnjeg tržišta; ističe da propisi o pristupu zanimanjima i obavljanju zanimanja mogu biti nužni radi zaštite javnog interesa i potrošača te da njihovo ocjenjivanje ima smisla samo u nacionalnom okviru;

| 96. | slaže se s Komisijom da su propisi mnogih država članica na području pristupa reguliranim profesijama i njihova obavljanja neproporcionalni zahtjevima i da stvaraju prepreke za pristup tim profesijama; |
| --- | --- |

96.

slaže se s Komisijom da su propisi mnogih država članica na području pristupa reguliranim profesijama i njihova obavljanja neproporcionalni zahtjevima i da stvaraju prepreke za pristup tim profesijama;

| 97. | smatra da bi privremeno prekogranično pružanje usluga, uključujući profesionalne usluge, trebalo smatrati ključnim elementom za unutarnje tržište jer se na taj način otvaraju radna mjesta i građanima Unije pružaju visokokvalitetni proizvodi i usluge; stoga smatra da je redovito davanje smjernica koristan instrument za države članice s obzirom na njihove različite gospodarske, geografske i socijalne uvjete; |
| --- | --- |

97.

smatra da bi privremeno prekogranično pružanje usluga, uključujući profesionalne usluge, trebalo smatrati ključnim elementom za unutarnje tržište jer se na taj način otvaraju radna mjesta i građanima Unije pružaju visokokvalitetni proizvodi i usluge; stoga smatra da je redovito davanje smjernica koristan instrument za države članice s obzirom na njihove različite gospodarske, geografske i socijalne uvjete;

| 98. | pozdravlja činjenicu što se unutar nove strategije jedinstvenog tržišta pozornost opet posvećuje reguliranim profesijama i slobodnim zanimanjima u Europi, koje znatno utječu na rast i zapošljavanje na jedinstvenom tržištu; poziva Komisiju da predloži konkretne mjere za provedbu preporuka radne skupine Komisije pod nazivom „Područja djelovanja za podršku poslovanja slobodnih zanimanja”; |
| --- | --- |

98.

pozdravlja činjenicu što se unutar nove strategije jedinstvenog tržišta pozornost opet posvećuje reguliranim profesijama i slobodnim zanimanjima u Europi, koje znatno utječu na rast i zapošljavanje na jedinstvenom tržištu; poziva Komisiju da predloži konkretne mjere za provedbu preporuka radne skupine Komisije pod nazivom „Područja djelovanja za podršku poslovanja slobodnih zanimanja”;

| 99. | pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije o rješavanju regulatornih prepreka kojima se određenim profesijama ograničava pristup tržištu, što je važan korak prema otvaranju jedinstvenog tržišta i povećanju broja radnih mjesta; |
| --- | --- |

99.

pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije o rješavanju regulatornih prepreka kojima se određenim profesijama ograničava pristup tržištu, što je važan korak prema otvaranju jedinstvenog tržišta i povećanju broja radnih mjesta;

| 100. | pozdravlja inicijativu Komisije da preispita regulirane profesije, ali podsjeća da bi u kontekstu bilo kakvog preispitivanja trebalo zadržati visoke standarde kvalitete za zapošljavanje i usluge, razumne kvalifikacije i sigurnost potrošača; |
| --- | --- |

100.

pozdravlja inicijativu Komisije da preispita regulirane profesije, ali podsjeća da bi u kontekstu bilo kakvog preispitivanja trebalo zadržati visoke standarde kvalitete za zapošljavanje i usluge, razumne kvalifikacije i sigurnost potrošača;

| 101. | smatra da bi se bez konkurentnih stručnih i poslovnih usluga diljem Europske unije poduzeća mogla namučiti da ostanu konkurentna te da zadrže postojeća i otvaraju nova radna mjesta; |
| --- | --- |

101.

smatra da bi se bez konkurentnih stručnih i poslovnih usluga diljem Europske unije poduzeća mogla namučiti da ostanu konkurentna te da zadrže postojeća i otvaraju nova radna mjesta;

| 102. | ističe činjenicu da su neučinkovite usluge dostave, posebno kada je riječ o dostavi u zadnjoj dionici, velika prepreka prekograničnoj prodaji u Uniji; ističe da su dostupne, povoljne, učinkovite i visokokvalitetne usluge dostave nužan preduvjet za uspješno jedinstveno tržište; poziva Komisiju da izradi sveobuhvatan akcijski plan za dostavu paketa i da utvrdi ciljeve koje treba ostvariti na tom tržištu do kraja 2020.; poziva Komisiju da stavi veći naglasak na uklanjanje prepreka na koje tržišni subjekti nailaze pri prekograničnoj dostavi; |
| --- | --- |

102.

ističe činjenicu da su neučinkovite usluge dostave, posebno kada je riječ o dostavi u zadnjoj dionici, velika prepreka prekograničnoj prodaji u Uniji; ističe da su dostupne, povoljne, učinkovite i visokokvalitetne usluge dostave nužan preduvjet za uspješno jedinstveno tržište; poziva Komisiju da izradi sveobuhvatan akcijski plan za dostavu paketa i da utvrdi ciljeve koje treba ostvariti na tom tržištu do kraja 2020.; poziva Komisiju da stavi veći naglasak na uklanjanje prepreka na koje tržišni subjekti nailaze pri prekograničnoj dostavi;

| 103. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se postupci za priznavanje stručnih kvalifikacija pojednostavili i ubrzali, među ostalim olakšavanjem i poticanjem uvođenja zajedničkih okvira za osposobljavanje uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti; poziva Komisiju i države članice da potaknu osposobljavanje i obrazovanje u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) te znanosti, tehnologije, inženjerstva i prirodoslovlja (STEM – Science, Technology, Engineering and Mathematics) kako bi sadašnja i buduća radna snaga stekla relevantne e-vještine; |
| --- | --- |

103.

poziva Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se postupci za priznavanje stručnih kvalifikacija pojednostavili i ubrzali, među ostalim olakšavanjem i poticanjem uvođenja zajedničkih okvira za osposobljavanje uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti; poziva Komisiju i države članice da potaknu osposobljavanje i obrazovanje u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) te znanosti, tehnologije, inženjerstva i prirodoslovlja (STEM – Science, Technology, Engineering and Mathematics) kako bi sadašnja i buduća radna snaga stekla relevantne e-vještine;

| 104. | pozdravlja činjenica da se strategija bavi visokom stopom nezaposlenosti u Uniji, ali žali zbog toga što ne nudi konkretne korake i mjere kojima bi se nezaposlenima moglo pomoći da pronađu posao, kao što su poboljšanje standarda obrazovanja i osposobljavanja, postizanje ciljeva cjeloživotnog učenja i rješavanje problema neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada i kvalifikacija radnika i profesionalaca; smatra da je očito da se jedinstveno tržište zbog digitalizacije različitih sektora brzo mijenja i da će novi poslovi iziskivati drukčije vještine i kvalifikacije; |
| --- | --- |

104.

pozdravlja činjenica da se strategija bavi visokom stopom nezaposlenosti u Uniji, ali žali zbog toga što ne nudi konkretne korake i mjere kojima bi se nezaposlenima moglo pomoći da pronađu posao, kao što su poboljšanje standarda obrazovanja i osposobljavanja, postizanje ciljeva cjeloživotnog učenja i rješavanje problema neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada i kvalifikacija radnika i profesionalaca; smatra da je očito da se jedinstveno tržište zbog digitalizacije različitih sektora brzo mijenja i da će novi poslovi iziskivati drukčije vještine i kvalifikacije;

| 105. | izražava nezadovoljstvo činjenicom da Komisija u strategiji jedinstvenog tržišta nije donijela nikakve posebne mjere kojima bi odgovorila na potrebe osoba i potrošača s invaliditetom, starijih osoba i onih koji žive u ruralnim i udaljenim područjima; |
| --- | --- |

105.

izražava nezadovoljstvo činjenicom da Komisija u strategiji jedinstvenog tržišta nije donijela nikakve posebne mjere kojima bi odgovorila na potrebe osoba i potrošača s invaliditetom, starijih osoba i onih koji žive u ruralnim i udaljenim područjima;

| 106. | smatra da je načelo jednake plaće za jednaki rad na istom radnom mjestu, što zagovara predsjednik Komisije Juncker, važno sredstvo za borbu protiv narušavanja tržišta; |
| --- | --- |

106.

smatra da je načelo jednake plaće za jednaki rad na istom radnom mjestu, što zagovara predsjednik Komisije Juncker, važno sredstvo za borbu protiv narušavanja tržišta;

Pravednije jedinstveno tržište

| 107. | naglašava da bi istinsko jedinstveno tržište trebalo biti od koristi i pružati zaštitu građanima, potrošačima i poduzećima u pogledu bolje kvalitete, veće raznovrsnosti, razumnih cijena te sigurnosti roba i usluga; ističe da neopravdana diskriminacija primatelja usluga (potrošača i poduzetnika) na osnovi nacionalnosti ili mjesta boravišta koja se ne temelji ni na jednom objektivnom kriteriju koji je moguće provjeriti nije prihvatljiva na jedinstvenom tržištu, ni u internetskom okruženju ni izvan njega; međutim smatra da uvođenje obveze poduzećima da prodaju u cijeloj Uniji nije izvedivo; |
| --- | --- |

107.

naglašava da bi istinsko jedinstveno tržište trebalo biti od koristi i pružati zaštitu građanima, potrošačima i poduzećima u pogledu bolje kvalitete, veće raznovrsnosti, razumnih cijena te sigurnosti roba i usluga; ističe da neopravdana diskriminacija primatelja usluga (potrošača i poduzetnika) na osnovi nacionalnosti ili mjesta boravišta koja se ne temelji ni na jednom objektivnom kriteriju koji je moguće provjeriti nije prihvatljiva na jedinstvenom tržištu, ni u internetskom okruženju ni izvan njega; međutim smatra da uvođenje obveze poduzećima da prodaju u cijeloj Uniji nije izvedivo;

| 108. | poziva Komisiju da nastavi s radom na zakonodavnom prijedlogu o rješenju problema neopravdanog uskraćivanja pristupa na temelju lokacije i drugih neopravdanih oblika diskriminacije koje provode tržišni subjekti; poziva Komisiju da odredi učinkovite kriterije za analizu neopravdanosti uskraćivanja pristupa na temelju lokacije; ističe da se svakim takvim prijedlogom mora poštovati osnovno načelo slobodne trgovine; naglašava također da bi se prijedlogom Komisije u obzir trebalo uzeti načelo proporcionalnosti, posebno za mala i srednja poduzeća; napominje da se tržišni subjekti ponekad moraju birati tržišta kako bi funkcionirali u okviru utvrđenih tržišnih uvjeta; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisiju da nastavi s radom na zakonodavnom prijedlogu o rješenju problema neopravdanog uskraćivanja pristupa na temelju lokacije i drugih neopravdanih oblika diskriminacije koje provode tržišni subjekti; poziva Komisiju da odredi učinkovite kriterije za analizu neopravdanosti uskraćivanja pristupa na temelju lokacije; ističe da se svakim takvim prijedlogom mora poštovati osnovno načelo slobodne trgovine; naglašava također da bi se prijedlogom Komisije u obzir trebalo uzeti načelo proporcionalnosti, posebno za mala i srednja poduzeća; napominje da se tržišni subjekti ponekad moraju birati tržišta kako bi funkcionirali u okviru utvrđenih tržišnih uvjeta;

| 109. | slaže se da su potrošačima pri kupnji robe i usluga na jedinstvenom tržištu potrebne transparentne informacije i skup suvremenih i čvrstih prava za zaštitu njihovih interesa; smatra da bi u slučaju bilo kakve revizije, spajanja ili konsolidacije direktiva o pravima potrošača rezultat trebala biti doista visoka razina zaštite potrošača i zakonski provedivih prava te da bi pritom trebalo prepoznati postojeće najbolje prakse iz nacionalnih zakonodavstava; |
| --- | --- |

109.

slaže se da su potrošačima pri kupnji robe i usluga na jedinstvenom tržištu potrebne transparentne informacije i skup suvremenih i čvrstih prava za zaštitu njihovih interesa; smatra da bi u slučaju bilo kakve revizije, spajanja ili konsolidacije direktiva o pravima potrošača rezultat trebala biti doista visoka razina zaštite potrošača i zakonski provedivih prava te da bi pritom trebalo prepoznati postojeće najbolje prakse iz nacionalnih zakonodavstava;

| 110. | poziva Komisiju da provede analizu postojećih pravnih nesigurnosti koje utječu na potrošače i da ih, ako se pokaže potrebnim, riješi pojašnjenjima i dopunama pravnog okvira o pravima potrošača; ponavlja da se zalaže za načelo fleksibilnog usklađivanja za svaki prijedlog zakonodavstva EU-a u vezi s potrošačima i za to da se potpuno usklađivanje primjenjuje samo kada je rezultat vrlo visoka razina zaštite potrošača i kada potrošači od toga imaju jasne koristi; |
| --- | --- |

110.

poziva Komisiju da provede analizu postojećih pravnih nesigurnosti koje utječu na potrošače i da ih, ako se pokaže potrebnim, riješi pojašnjenjima i dopunama pravnog okvira o pravima potrošača; ponavlja da se zalaže za načelo fleksibilnog usklađivanja za svaki prijedlog zakonodavstva EU-a u vezi s potrošačima i za to da se potpuno usklađivanje primjenjuje samo kada je rezultat vrlo visoka razina zaštite potrošača i kada potrošači od toga imaju jasne koristi;

| 111. | naglašava da poduzeća socijalne ekonomije predstavljaju raznolike poslovne modele, što je ključno za visokokonkurentno i pravednije jedinstveno tržište; poziva Komisiju da uvrsti socijalnu ekonomiju u svoje politike o jedinstvenom tržištu i da izradi europski akcijski plan za poduzeća socijalne ekonomije kako bi se iskoristio njihov puni potencijal za održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

111.

naglašava da poduzeća socijalne ekonomije predstavljaju raznolike poslovne modele, što je ključno za visokokonkurentno i pravednije jedinstveno tržište; poziva Komisiju da uvrsti socijalnu ekonomiju u svoje politike o jedinstvenom tržištu i da izradi europski akcijski plan za poduzeća socijalne ekonomije kako bi se iskoristio njihov puni potencijal za održiv i uključiv rast;

Zaključci

| 112. | poziva Komisiju da nakon prikladnih savjetovanja s dionicima i procjene učinka te uzimajući u obzir navedene prijedloge zakonodavcima brzo podnese predviđene zakonodavne prijedloge i inicijative kako bi se zajamčilo njihovo pravovremeno donošenje; |
| --- | --- |

112.

poziva Komisiju da nakon prikladnih savjetovanja s dionicima i procjene učinka te uzimajući u obzir navedene prijedloge zakonodavcima brzo podnese predviđene zakonodavne prijedloge i inicijative kako bi se zajamčilo njihovo pravovremeno donošenje;

o

o o

| 113. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskom vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

113.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskom vijeću te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 304, 22.11.2011., str. 64.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0069.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0580.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0009.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0012.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 26. svibnja 2016.

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/128

---

P8_TA(2016)0231

Zahtjev za ukidanje imuniteta Gianluci Buonannu

Odluka Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Gianluci Buonannu (2016/2003(IMM))

(2018/C 076/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za odobrenje za dobivanje podataka telefonskih kompanija o telefonskom prometu broja kojim se koristi Gianluca Buonanno, koji je 20. studenoga 2015. uputio zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju u Italiji, a koji je najavljen na plenarnoj sjednici 14. prosinca 2015., u vezi s kaznenim postupkom koji je uime Gianluce Buonanna pokrenut pred Redovnim sudom u Vercelliju, a koji se odnosi na telefonske prijetnje koje tvrdi da je primio od nepoznatog pozivatelja na svoj broj mobilnog telefona 14. travnja 2015. (Ref. br. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za odobrenje za dobivanje podataka telefonskih kompanija o telefonskom prometu broja kojim se koristi Gianluca Buonanno, koji je 20. studenoga 2015. uputio zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju u Italiji, a koji je najavljen na plenarnoj sjednici 14. prosinca 2015., u vezi s kaznenim postupkom koji je uime Gianluce Buonanna pokrenut pred Redovnim sudom u Vercelliju, a koji se odnosi na telefonske prijetnje koje tvrdi da je primio od nepoznatog pozivatelja na svoj broj mobilnog telefona 14. travnja 2015. (Ref. br. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44),

| — | nakon saslušanja Gianluce Buonanna u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Gianluce Buonanna u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 68. Ustava Talijanske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 68. Ustava Talijanske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 4. Zakona br. 140 od 20. lipnja 2003. o utvrđivanju odredbi za primjenu članka 68. Ustava i o sudskom gonjenju osoba na visokim državnim položajima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4. Zakona br. 140 od 20. lipnja 2003. o utvrđivanju odredbi za primjenu članka 68. Ustava i o sudskom gonjenju osoba na visokim državnim položajima (2),

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0180/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0180/2016),

| A. | budući da je zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju uputio zahtjev za odobrenje za pribavljanje podataka telefonskih kompanija o telefonskoj dokumentaciji za broj kojim se koristi Gianluca Buonanno, zastupnik u Europskom parlamentu izabran u Italiji, u vezi s kaznenim postupkom koji je uime tog zastupnika pokrenut pred Redovnim sudom u Vercelliju, a koji se odnosi na telefonske prijetnje koje tvrdi da je primio od nepoznatog pozivatelja na svoj broj mobilnog telefona 14. travnja 2015.; |
| --- | --- |

A.

budući da je zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju uputio zahtjev za odobrenje za pribavljanje podataka telefonskih kompanija o telefonskoj dokumentaciji za broj kojim se koristi Gianluca Buonanno, zastupnik u Europskom parlamentu izabran u Italiji, u vezi s kaznenim postupkom koji je uime tog zastupnika pokrenut pred Redovnim sudom u Vercelliju, a koji se odnosi na telefonske prijetnje koje tvrdi da je primio od nepoznatog pozivatelja na svoj broj mobilnog telefona 14. travnja 2015.;

| B. | budući da prema članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima parlamenta te države članice; |
| --- | --- |

B.

budući da prema članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima parlamenta te države članice;

| C. | budući da se u članku 68. Ustava Talijanske Republike navodi da „bez odobrenja Doma kojem pripada nijedan zastupnik u Parlamentu, kao ni njegov dom, ne može biti podvrgnut pretresu, niti može biti uhićen ili na bilo koji drugi način lišen slobode, niti zadržan u pritvoru, osim ako se izvršava konačna sudska presuda ili ako je zastupnik uhvaćen u počinjenju kaznenoga djela za koje je prema zakonu obvezno uhićenje. To odobrenje potrebno je i za praćenje razgovora i komunikacije zastupnika u Parlamentu te za pribavljanje pošte toga zastupnika”; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 68. Ustava Talijanske Republike navodi da „bez odobrenja Doma kojem pripada nijedan zastupnik u Parlamentu, kao ni njegov dom, ne može biti podvrgnut pretresu, niti može biti uhićen ili na bilo koji drugi način lišen slobode, niti zadržan u pritvoru, osim ako se izvršava konačna sudska presuda ili ako je zastupnik uhvaćen u počinjenju kaznenoga djela za koje je prema zakonu obvezno uhićenje. To odobrenje potrebno je i za praćenje razgovora i komunikacije zastupnika u Parlamentu te za pribavljanje pošte toga zastupnika”;

| D. | budući da se u članku 4. Zakona br. 140 od 20. lipnja 2003. o utvrđivanju odredbi za primjenu članka 68. Ustava i o sudskom gonjenju osoba na visokim državnim položajima među ostalim navodi da kad je potrebno pribaviti podatke o telefonskom prometu zastupnika u Parlamentu, nadležno tijelo mora zatražiti odobrenje Doma kojega je ta osoba član; |
| --- | --- |

D.

budući da se u članku 4. Zakona br. 140 od 20. lipnja 2003. o utvrđivanju odredbi za primjenu članka 68. Ustava i o sudskom gonjenju osoba na visokim državnim položajima među ostalim navodi da kad je potrebno pribaviti podatke o telefonskom prometu zastupnika u Parlamentu, nadležno tijelo mora zatražiti odobrenje Doma kojega je ta osoba član;

| E. | budući da se zahtjev za ukidanje imuniteta Gianluci Buonannu odnosi na pristup istražnoga tijela evidenciji telefonskih poziva na broj mobilnoga telefona tog zastupnika za datum na koji on tvrdi da je primio prijeteće telefonske pozive; |
| --- | --- |

E.

budući da se zahtjev za ukidanje imuniteta Gianluci Buonannu odnosi na pristup istražnoga tijela evidenciji telefonskih poziva na broj mobilnoga telefona tog zastupnika za datum na koji on tvrdi da je primio prijeteće telefonske pozive;

| F. | budući da u svojem zahtjevu za ukidanje imuniteta zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju priznaje da nije jasno bi li se ta parlamentarna povlastica trebala primjenjivati i na slučajeve u kojima je zastupnik u Parlamentu navodna žrtva zločina; budući da zaključuje da je tomu unatoč najbolje tumačenje nacionalnoga zakonodavstva da bi se ta povlastica trebala primjenjivati na zastupnike u Parlamentu bez obzira na njihovu postupovnu ulogu; budući da on međutim ne navodi nijedan slučaj nacionalne sudske prakse kojim bi se podupro taj njegov zaključak; |
| --- | --- |

F.

budući da u svojem zahtjevu za ukidanje imuniteta zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju priznaje da nije jasno bi li se ta parlamentarna povlastica trebala primjenjivati i na slučajeve u kojima je zastupnik u Parlamentu navodna žrtva zločina; budući da zaključuje da je tomu unatoč najbolje tumačenje nacionalnoga zakonodavstva da bi se ta povlastica trebala primjenjivati na zastupnike u Parlamentu bez obzira na njihovu postupovnu ulogu; budući da on međutim ne navodi nijedan slučaj nacionalne sudske prakse kojim bi se podupro taj njegov zaključak;

| G. | budući da uloga Europskoga parlamenta nije da tumači nacionalna pravila o povlasticama i imunitetima zastupnika u Parlamentu; budući da se međutim čini primjerenim podsjetiti na to da je cilj članka 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije da se ponajprije zaštiti neovisnost zastupnika jamčenjem toga da se pritisak, u obliku prijetnji uhićenjem ili pravnim postupkom, ne izvršava kako bi se na njih utjecalo tijekom sjednica Europskoga parlamenta; budući da se u slučaju o kojem je riječ neosporno čini da se na spomenutoga zastupnika ne vrši nikakav pritisak kako bi se na njega utjecalo jer se postupak odnosi na navodne prijetnje koje je prijavio sam zastupnik kao žrtva telefonskih prijetnji; |
| --- | --- |

G.

budući da uloga Europskoga parlamenta nije da tumači nacionalna pravila o povlasticama i imunitetima zastupnika u Parlamentu; budući da se međutim čini primjerenim podsjetiti na to da je cilj članka 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije da se ponajprije zaštiti neovisnost zastupnika jamčenjem toga da se pritisak, u obliku prijetnji uhićenjem ili pravnim postupkom, ne izvršava kako bi se na njih utjecalo tijekom sjednica Europskoga parlamenta; budući da se u slučaju o kojem je riječ neosporno čini da se na spomenutoga zastupnika ne vrši nikakav pritisak kako bi se na njega utjecalo jer se postupak odnosi na navodne prijetnje koje je prijavio sam zastupnik kao žrtva telefonskih prijetnji;

| H. | budući da se u svjetlu navedenoga čini da nije bilo potrebno da zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju traži odobrenje Europskoga parlamenta kako bi naložio da se pribave podaci o telefonskom prometu Gianluce Buonanna na dan 14. travnja 2015.; |
| --- | --- |

H.

budući da se u svjetlu navedenoga čini da nije bilo potrebno da zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju traži odobrenje Europskoga parlamenta kako bi naložio da se pribave podaci o telefonskom prometu Gianluce Buonanna na dan 14. travnja 2015.;

| I. | budući da se bez obzira na navedeno radi pravne sigurnosti čini primjerenim udovoljiti zahtjevu za odobrenje koji je uputio zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju ad cautelam; |
| --- | --- |

I.

budući da se bez obzira na navedeno radi pravne sigurnosti čini primjerenim udovoljiti zahtjevu za odobrenje koji je uputio zamjenik javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju ad cautelam;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Gianluci Buonannu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Gianluci Buonannu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora zamjeniku javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju, u Italiji i Ginaluci Buonannu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora zamjeniku javnoga tužitelja Redovnoga suda u Vercelliju, u Italiji i Ginaluci Buonannu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Legge n. 140, disposizioni per l’attuazione dell’articolo 68 della Costituzione nonché in materia di processi penali nei confronti delle alte cariche dello Stato, od 20. lipnja 2003. (GURI No 142, od 21. lipnja 2003.).

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 10. svibnja 2016.

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/130

---

P8_TA(2016)0205

Neulaganje prigovora na delegirani akt: prijelazna pravila koja se odnose na određene odredbe Carinskog zakonika Unije dok odgovarajući elektronički sustavi još nisu operativni

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 8. travnja 2016. o ispravku Delegirane uredbe (EU) 2016/341 o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prijelaznih pravila za određene odredbe Carinskog zakonika Unije dok odgovarajući elektronički sustavi još nisu operativni te o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

(2018/C 076/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2016)2002), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2016)2002),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 11. ožujka 2016. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 11. ožujka 2016. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezine članke 278. i 279., te članak 284. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezine članke 278. i 279., te članak 284. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 28. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 28. travnja 2016.,

| A. | budući da je nakon usvajanja Delegirane uredbe (EU) 2016/341 (2) primijećeno da su neki obrasci, u dijelu koji se odnosi na pojednostavljenja, greškom izostavljeni iz Priloga 12., što će imati vrlo negativne posljedice za carinska tijela i trgovce ako se ne dodaju prije 1. svibnja 2016. kada će relevantne odredbe Carinskog zakonika Unije i njegove provedbene odredbe postati mjerodavne; |
| --- | --- |

A.

budući da je nakon usvajanja Delegirane uredbe (EU) 2016/341 (2) primijećeno da su neki obrasci, u dijelu koji se odnosi na pojednostavljenja, greškom izostavljeni iz Priloga 12., što će imati vrlo negativne posljedice za carinska tijela i trgovce ako se ne dodaju prije 1. svibnja 2016. kada će relevantne odredbe Carinskog zakonika Unije i njegove provedbene odredbe postati mjerodavne;

| B. | budući da su u istom Prilogu 12., u dijelu koji se odnosi na pojednostavljenja, također uočene određene pogreške koje se tiču terminologije upotrijebljene u obrascima i budući da će te greške, ako se ne isprave, utjecati na pravnu jasnoću i adekvatnost s Carinskim zakonikom Unije i njegovim provedbenim odredbama; |
| --- | --- |

B.

budući da su u istom Prilogu 12., u dijelu koji se odnosi na pojednostavljenja, također uočene određene pogreške koje se tiču terminologije upotrijebljene u obrascima i budući da će te greške, ako se ne isprave, utjecati na pravnu jasnoću i adekvatnost s Carinskim zakonikom Unije i njegovim provedbenim odredbama;

| C. | budući da bi stoga Delegiranu uredbu (EU) 2016/341 trebalo ispraviti tako da se u Prilog 12., u dio koji se odnosi na pojednostavljenja, uvrste obrasci koji nedostaju te da se u istom dijelu Priloga zamijene postojeći obrasci; |
| --- | --- |

C.

budući da bi stoga Delegiranu uredbu (EU) 2016/341 trebalo ispraviti tako da se u Prilog 12., u dio koji se odnosi na pojednostavljenja, uvrste obrasci koji nedostaju te da se u istom dijelu Priloga zamijene postojeći obrasci;

| D. | budući da se Delegirana uredba treba početi primjenjivati od 1. svibnja 2016. kako bi se zajamčilo da carinska unija neometano funkcionira i da se ne narušavaju trgovinski tokovi; |
| --- | --- |

D.

budući da se Delegirana uredba treba početi primjenjivati od 1. svibnja 2016. kako bi se zajamčilo da carinska unija neometano funkcionira i da se ne narušavaju trgovinski tokovi;

| E. | budući da Delegirana uredba može stupiti na snagu krajem razdoblja nadzora Parlamenta i Vijeća samo ako Parlament ili Vijeće nisu na nju uložili nikakav prigovor ili ako su, prije isteka tog roka, i Parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore; budući da razdoblje nadzora određeno u članku 284. stavku 5. Uredbe (EU) br. 952/2013 iznosi dva mjeseca od datuma priopćenja, odnosno traje do 9. lipnja 2016. i može se produljiti na još jedno razdoblje od dva mjeseca; |
| --- | --- |

E.

budući da Delegirana uredba može stupiti na snagu krajem razdoblja nadzora Parlamenta i Vijeća samo ako Parlament ili Vijeće nisu na nju uložili nikakav prigovor ili ako su, prije isteka tog roka, i Parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore; budući da razdoblje nadzora određeno u članku 284. stavku 5. Uredbe (EU) br. 952/2013 iznosi dva mjeseca od datuma priopćenja, odnosno traje do 9. lipnja 2016. i može se produljiti na još jedno razdoblje od dva mjeseca;

| F. | međutim, budući da je Komisija 11. ožujka 2016. zbog hitnosti situacije od Parlamenta zatražila da najkasnije do 1. svibnja 2016. donese prijevremenu potvrdu Delegirane uredbe; |
| --- | --- |

F.

međutim, budući da je Komisija 11. ožujka 2016. zbog hitnosti situacije od Parlamenta zatražila da najkasnije do 1. svibnja 2016. donese prijevremenu potvrdu Delegirane uredbe;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 od 17. prosinca 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prijelaznih pravila za određene odredbe Carinskog zakonika Unije dok odgovarajući elektronički sustavi još nisu operativni te o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (SL L 69, 15.3.2016., str. 1.).

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/132

---

P8_TA(2016)0206

Zaštita od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice EU-a ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2018/C 076/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0660), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0660),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0229/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0229/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. godine (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. godine (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0257/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0257/2015),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 230, 14.7.2015., str. 129.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0305

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/1037.)

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/133 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/133

---

P8_TA(2016)0207

Zaštita od dampinških uvoza iz država koje nisu članice Europske unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2018/C 076/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0667), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0667),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0232/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0232/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0256/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0256/2015),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

usvaja stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0309

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/1036.)

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/134 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/134

---

P8_TA(2016)0208

Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Liberije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Liberije te Protokola o provedbi uz navedeni Sporazum (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 076/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13015/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13015/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Liberije (13014/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Liberije (13014/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0402/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0402/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0142/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0142/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma i njegovog protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma i njegovog protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Liberije. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Liberije.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/135

---

P8_TA(2016)0209

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između EU-a i Mauritanije: ribolovne mogućnosti i financijski doprinos ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Islamske Republike Mauritanije za razdoblje od četiri godine (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 076/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (12773/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (12773/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Islamske Republike Mauritanije za razdoblje od četiri godine (12776/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Islamske Republike Mauritanije za razdoblje od četiri godine (12776/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0354/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0147/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0147/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Islamske Republike Mauritanije. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Islamske Republike Mauritanije.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/136

---

P8_TA(2016)0210

Sporazum o suradnji o Civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) s Korejom ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o suradnji o Civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 076/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05977/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05977/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o suradnji o Civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (11516/2006), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o suradnji o Civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (11516/2006),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 172. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0116/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 172. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0116/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2., članak 108. stavak 7. i članak 50. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2., članak 108. stavak 7. i članak 50. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0065/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0065/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republici Koreji. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republici Koreji.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/137 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/137

---

P8_TA(2016)0212

Statistika u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 184/2005 o statistici Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima u pogledu dodjele delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji za donošenje određenih mjera (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 076/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0379), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0379),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0038/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0038/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 5. prosinca 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 5. prosinca 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 24. veljače 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 24. veljače 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0227/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0227/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 31, 30.1.2015., str. 3.

---

P8_TC1-COD(2014)0194

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 184/2005 o statistikama Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/1013.)

---

Srijeda, 11. svibnja 2016.

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/138 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/138

---

P8_TA(2016)0214

Izuzeća za trgovce robom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izuzeća za trgovce robom (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 076/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0648), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0648),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0403/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0403/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 3. ožujka 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 3. ožujka 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. ožujka 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. ožujka 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 50. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 50. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0064/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0064/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 130, 13.4.2016., str. 1.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0295

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. svibnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izuzeća za trgovce robom

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/1014.)

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/139

---

P8_TA(2016)0215

Agencija EU-a za suradnju i osposobljavanje tijela za provedbu zakona (Europol) ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za provedbu zakona (Europol) i o zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 076/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14957/2/2015 – C8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14957/2/2015 – C8-0130/2016),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0173),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0164/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0164/2016),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od 25.2.2014., P7_TA(2014)0121.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Vijeća i Europskog parlamenta o članku 44.

Stvaranje usklađene, visoke razine zaštite podataka koja obuhvaća policijske i pravosudne aktivnosti u Uniji od ključne je važnosti kao sredstvo poštovanja i zaštite temeljnih prava građana Unije. S obzirom na zajedničke odgovornosti Unije i država članica u području slobode, sigurnosti i pravde izuzetno je važno da postoji bliska i djelotvorna suradnja među nadzornim tijelima na nacionalnoj razini i na razini Unije. Europski parlament i Vijeće smatraju da, nakon donošenja predložene Opće uredbe za zaštitu podataka i predložene Direktive o zaštiti podataka u pogledu obrade podataka u policijskom i pravosudnom sektoru, uključujući i novi, Europski odbor za zaštitu podataka koji će uskoro biti osnovan, te imajući u vidu najavljeno preispitivanje Uredbe (EZ) br. 45/2001, različiti mehanizmi za suradnju između Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnih nadzornih tijela u tom području, uključujući Odbor za suradnju koji se osniva u ovoj Uredbi, trebali bi se u budućnosti reorganizirati tako da se osigura djelotvornost i dosljednost te izbjegne nepotrebno dupliciranje, ne dovodeći u pitanje pravo Komisije na inicijativu.

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/141

---

P8_TA(2016)0216

Ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studiranja, usavršavanja, volontiranja, razmjene učenika i obavljanja posla za stan i hranu ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studiranja, razmjene učenika, plaćenog i neplaćenog usavršavanja, volontiranja i obavljanja posla za stan i hranu (preinaka) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 076/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14958/2/2015 – C8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14958/2/2015 – C8-0131/2016),

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje koje je grčki parlament podnio u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, a u kojemu se tvrdi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje koje je grčki parlament podnio u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, a u kojemu se tvrdi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenoga 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenoga 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0151),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0166/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0166/2016),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 341, 21.11.2013., str. 50.

(2)  SL C 114, 15.4.2014., str. 42.

(3)  Usvojeni tekstovi od 25.2.2014., P7_TA(2014)0122.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Komisije o temeljima za odbijanje navedenima u točki (f) članka 20. stavka 2.

Prema tumačenju Europskog parlamenta i Komisije, člankom 20. stavkom 2. točkom (f) te Direktive državama članicama dopušta se odbijanje zahtjeva samo u pojedinačnim slučajevima i uzimajući u obzir posebne okolnosti u kojima se nalazi državljanin treće zemlje te načelo proporcionalnosti, kao i na temelju dokaza ili ozbiljnih i objektivnih razloga. Komisija će osigurati da države članice pri prenošenju Direktive provode tu odredbu u skladu s tim tumačenjem te će o tome obavijestiti Parlament i Vijeće u okviru svojih obveza iz članka 39.

Europski parlament i Komisija smatraju da uključivanje ove odredbe u tu Direktivu ne bi trebalo služiti kao presedan za buduće pravne instrumente o migracijama.

---

Četvrtak, 12. svibnja 2016.

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/143

---

P8_TA(2016)0221

Obvezna automatska razmjena informacija u području oporezivanja *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2018/C 076/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0025), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0025),

| — | uzimajući u obzir članke 113. i 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 113. i 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0030/2016),

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje švedskog Parlamenta, podneseno okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje švedskog Parlamenta, podneseno okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0157/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0157/2016),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Porezna prijevara i porezna utaja posljednjih godina predstavljaju sve veći izazov te su postale glavni predmet zabrinutosti u Uniji i na globalnoj razini. Automatska razmjena informacija predstavlja važan instrument u tom pogledu te je Komisija u Komunikaciji od 6. prosinca 2012. koja sadržava akcijski plan za jačanje borbe protiv porezne prijevare i porezne utaje istaknula potrebu za snažnim promicanjem automatske razmjene informacija kao budućeg europskog i međunarodnog standarda za transparentnost i razmjenu informacija u poreznim stvarima. Europsko vijeće u zaključcima od 22. svibnja 2013. zatražilo je proširenje automatske razmjene informacija na razini Unije i na globalnoj razini s ciljem borbe protiv porezne prijevare, porezne utaje i agresivnog poreznog planiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Porezna prijevara i porezna utaja posljednjih godina predstavljaju sve veći izazov te su postale glavni predmet zabrinutosti u Uniji i na globalnoj razini. Automatska razmjena informacija predstavlja važan instrument u tom pogledu te je Komisija u Komunikaciji od 6. prosinca 2012. koja sadržava akcijski plan za jačanje borbe protiv porezne prijevare i porezne utaje istaknula potrebu za snažnim promicanjem automatske razmjene informacija kao budućeg europskog i međunarodnog standarda za transparentnost i razmjenu informacija u poreznim stvarima. Europsko vijeće u zaključcima od 22. svibnja 2013. zatražilo je proširenje automatske razmjene informacija na razini Unije i na globalnoj razini s ciljem borbe protiv porezne prijevare, porezne utaje i agresivnog poreznog planiranja.

| (1) | Porezna prijevara
  , izbjegavanje poreza
  i porezna utaja posljednjih godina predstavljaju sve veći izazov te su postale glavni predmet zabrinutosti u Uniji i na globalnoj razini. Automatska razmjena informacija predstavlja važan instrument u tom pogledu te je Komisija u Komunikaciji od 6. prosinca 2012. koja sadržava akcijski plan za jačanje borbe protiv porezne prijevare i porezne utaje istaknula potrebu za snažnim promicanjem automatske razmjene informacija kao budućeg europskog i međunarodnog standarda za transparentnost i razmjenu informacija u poreznim stvarima. Europsko vijeće u zaključcima od 22. svibnja 2013. zatražilo je proširenje automatske razmjene informacija na razini Unije i na globalnoj razini s ciljem borbe protiv porezne prijevare, porezne utaje i agresivnog poreznog planiranja. |
| --- | --- |

(1)

Porezna prijevara
  , izbjegavanje poreza
  i porezna utaja posljednjih godina predstavljaju sve veći izazov te su postale glavni predmet zabrinutosti u Uniji i na globalnoj razini. Automatska razmjena informacija predstavlja važan instrument u tom pogledu te je Komisija u Komunikaciji od 6. prosinca 2012. koja sadržava akcijski plan za jačanje borbe protiv porezne prijevare i porezne utaje istaknula potrebu za snažnim promicanjem automatske razmjene informacija kao budućeg europskog i međunarodnog standarda za transparentnost i razmjenu informacija u poreznim stvarima. Europsko vijeće u zaključcima od 22. svibnja 2013. zatražilo je proširenje automatske razmjene informacija na razini Unije i na globalnoj razini s ciljem borbe protiv porezne prijevare, porezne utaje i agresivnog poreznog planiranja.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Budući da su skupine multinacionalnih poduzeća (MNP-ova) aktivne u različitim zemljama, one mogu sudjelovati u praksama agresivnog poreznog planiranja koje nisu dostupne domaćim trgovačkim društvima. Takvi bi postupci MNP-ova mogli pogoditi domaća poduzeća, koja su obično mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), jer je
  njihovo porezno opterećenje veće od poreznog opterećenja skupina MNP-ova. S druge strane
  , sve države članice mogle bi pretrpjeti gubitak prihoda i postoji rizik od tržišnog natjecanja za privlačenje skupina MNP-ova tako što bi im se nudile dodatne porezne olakšice. Stoga postoji problem za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Budući da su skupine multinacionalnih poduzeća (MNP-ova) aktivne u različitim zemljama, one mogu sudjelovati u praksama agresivnog poreznog planiranja koje nisu dostupne domaćim trgovačkim društvima. Takvi bi postupci MNP-ova mogli pogoditi domaća poduzeća, koja su obično mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), jer je
  njihovo porezno opterećenje veće od poreznog opterećenja skupina MNP-ova. S druge strane
  , sve države članice mogle bi pretrpjeti gubitak prihoda i postoji rizik od tržišnog natjecanja za privlačenje skupina MNP-ova tako što bi im se nudile dodatne porezne olakšice. Stoga postoji problem za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (2) | Budući da su skupine multinacionalnih poduzeća (MNP-ova) aktivne u različitim zemljama, one mogu sudjelovati u praksama agresivnog poreznog planiranja koje nisu dostupne domaćim trgovačkim društvima. Takvi bi postupci MNP-ova mogli pogoditi domaća poduzeća, koja su obično mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), jer
  plaćaju efektivnu poreznu stopu koja
  je
  bliža zakonskim stopama od one koju plaćaju MNP-ovi
  ,
  što narušava unutarnje tržište i uzrokuje nepravilnosti u njegovu funkcioniranju te narušava tržišno natjecanje na štetu MSP-ova. Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnoga natjecanja, domaća poduzeća ne bi trebala biti u nepovoljnom položaju zbog svoje veličine ili nedostatka prekogranične trgovine. Štoviše,
  sve države članice mogle bi pretrpjeti gubitak prihoda i postoji rizik od
  nepoštenog
  tržišnog natjecanja
  među njima
  za privlačenje skupina MNP-ova tako što bi im se nudile dodatne porezne olakšice. Stoga postoji problem za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
  U tom bi pogledu trebalo naglasiti da je Komisija nadležna za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(2)

Budući da su skupine multinacionalnih poduzeća (MNP-ova) aktivne u različitim zemljama, one mogu sudjelovati u praksama agresivnog poreznog planiranja koje nisu dostupne domaćim trgovačkim društvima. Takvi bi postupci MNP-ova mogli pogoditi domaća poduzeća, koja su obično mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), jer
  plaćaju efektivnu poreznu stopu koja
  je
  bliža zakonskim stopama od one koju plaćaju MNP-ovi
  ,
  što narušava unutarnje tržište i uzrokuje nepravilnosti u njegovu funkcioniranju te narušava tržišno natjecanje na štetu MSP-ova. Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnoga natjecanja, domaća poduzeća ne bi trebala biti u nepovoljnom položaju zbog svoje veličine ili nedostatka prekogranične trgovine. Štoviše,
  sve države članice mogle bi pretrpjeti gubitak prihoda i postoji rizik od
  nepoštenog
  tržišnog natjecanja
  među njima
  za privlačenje skupina MNP-ova tako što bi im se nudile dodatne porezne olakšice. Stoga postoji problem za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
  U tom bi pogledu trebalo naglasiti da je Komisija nadležna za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Izrazito je važno za Uniju da se porezna pravila osmisle na način kojim se neće spriječiti rast ili ulaganja, staviti trgovačka društva u Uniji u nepovoljni položaj u tržišnom natjecanju ili povećati rizik dvostrukog oporezivanja te da se osmisle na način kojim će se minimizirati troškovi i administrativna opterećenja za trgovačka društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Izrazito je važno za Uniju da se porezna pravila osmisle na način kojim se neće spriječiti rast ili ulaganja, staviti trgovačka društva u Uniji u nepovoljni položaj u tržišnom natjecanju ili povećati rizik dvostrukog oporezivanja te da se osmisle na način kojim će se minimizirati troškovi i administrativna opterećenja za trgovačka društva.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Poreznim tijelima
  Unije
  potrebne su sveobuhvatne i relevantne informacije o skupinama MNP-ova u pogledu njihove strukture, politike transfernih cijena i unutarnjih transakcija unutar
  EU-a
  i izvan
  njega
  . Tim će se informacijama omogućiti poreznim tijelima da reagiraju na štetnu poreznu praksu promjenama u zakonodavstvu ili prikladnim procjenama rizika i poreznim revizijama te da utvrde jesu li se trgovačka društva bavila praksom koja ima učinak fiktivnog prebacivanja znatnih iznosa prihoda u porezno povoljnija okruženja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Poreznim tijelima
  Unije
  potrebne su sveobuhvatne i relevantne informacije o skupinama MNP-ova u pogledu njihove strukture, politike transfernih cijena i unutarnjih transakcija unutar
  EU-a
  i izvan
  njega
  . Tim će se informacijama omogućiti poreznim tijelima da reagiraju na štetnu poreznu praksu promjenama u zakonodavstvu ili prikladnim procjenama rizika i poreznim revizijama te da utvrde jesu li se trgovačka društva bavila praksom koja ima učinak fiktivnog prebacivanja znatnih iznosa prihoda u porezno povoljnija okruženja.

| (3) | Poreznim tijelima
  država članica
  potrebne su sveobuhvatne i relevantne informacije o skupinama MNP-ova u pogledu njihove strukture, politike transfernih cijena
  , poreznih nagodbi, poreznih kredita
  i unutarnjih transakcija unutar
  Unije
  i izvan
  nje
  . Tim će se informacijama omogućiti poreznim tijelima da reagiraju na štetnu poreznu praksu promjenama u zakonodavstvu ili prikladnim procjenama rizika i poreznim revizijama te da utvrde jesu li se trgovačka društva bavila praksom koja ima učinak fiktivnog prebacivanja znatnih iznosa prihoda u porezno povoljnija okruženja.
  Komisija bi također trebala imati pristup informacijama koje su razmijenila porezna tijela država članica kako bi se zajamčila usklađenost s relevantnim propisima o tržišnom natjecanju. Komisija bi te informacije trebala smatrati povjerljivima i poduzeti sve primjerene mjere za njihovu zaštitu. |
| --- | --- |

(3)

Poreznim tijelima
  država članica
  potrebne su sveobuhvatne i relevantne informacije o skupinama MNP-ova u pogledu njihove strukture, politike transfernih cijena
  , poreznih nagodbi, poreznih kredita
  i unutarnjih transakcija unutar
  Unije
  i izvan
  nje
  . Tim će se informacijama omogućiti poreznim tijelima da reagiraju na štetnu poreznu praksu promjenama u zakonodavstvu ili prikladnim procjenama rizika i poreznim revizijama te da utvrde jesu li se trgovačka društva bavila praksom koja ima učinak fiktivnog prebacivanja znatnih iznosa prihoda u porezno povoljnija okruženja.
  Komisija bi također trebala imati pristup informacijama koje su razmijenila porezna tijela država članica kako bi se zajamčila usklađenost s relevantnim propisima o tržišnom natjecanju. Komisija bi te informacije trebala smatrati povjerljivima i poduzeti sve primjerene mjere za njihovu zaštitu.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Povećanom transparentnošću poreznih tijela
  moglo bi se potaknuti skupine MNP-ova da napuste
  određenu praksu
  i plaćaju
  svoj dio poreza
  u zemlji u kojoj
  su ostvarili dobit
  . Povećanje transparentnosti skupina MNP-ova stoga je važan dio suzbijanja smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Povećanom transparentnošću poreznih tijela
  moglo bi se potaknuti skupine MNP-ova da napuste
  određenu praksu
  i plaćaju
  svoj dio poreza
  u zemlji u kojoj
  su ostvarili dobit
  . Povećanje transparentnosti skupina MNP-ova stoga je važan dio suzbijanja smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti.

| (4) | Pružanjem odgovarajuće razine informacija poreznim tijelima država članica i Komisiji te razmjenom tih informacija među njima
  moglo bi se potaknuti skupine MNP-ova da napuste
  određene prakse
  i plaćaju
  poreze
  u zemlji u kojoj
  je stvorena vrijednost
  .
  To bi također povećalo pritisak koji države članice vrše jedna na drugu i usmjerilo pažnju financijskih tržišta na fiskalnu odgovornost MNP-ova.
  Stoga je povećanje transparentnosti skupina MNP-ova
  bez kočenja konkurentnosti Unije
  važan dio suzbijanja smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti
  te u konačnici izbjegavanja plaćanja poreza
  . |
| --- | --- |

(4)

Pružanjem odgovarajuće razine informacija poreznim tijelima država članica i Komisiji te razmjenom tih informacija među njima
  moglo bi se potaknuti skupine MNP-ova da napuste
  određene prakse
  i plaćaju
  poreze
  u zemlji u kojoj
  je stvorena vrijednost
  .
  To bi također povećalo pritisak koji države članice vrše jedna na drugu i usmjerilo pažnju financijskih tržišta na fiskalnu odgovornost MNP-ova.
  Stoga je povećanje transparentnosti skupina MNP-ova
  bez kočenja konkurentnosti Unije
  važan dio suzbijanja smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti
  te u konačnici izbjegavanja plaćanja poreza
  .

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U izvješću po državama skupine MNP-ova trebale bi svake godine i za svaku poreznu jurisdikciju u kojoj posluju navesti iznos prihoda, dobit prije poreza na dohodak te plaćeni i obračunani porez na dohodak. Skupine MNP-ova trebale bi također prijaviti broj zaposlenih, prijavljeni kapital, zadržanu dobit i materijalnu imovinu u svakoj poreznoj jurisdikciji. Naposljetku, skupine MNP-ova trebale bi navesti svaki subjekt u skupini koji posluje u određenoj poreznoj jurisdikciji te poslovne djelatnosti kojima se bavi svaki subjekt. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U izvješću po državama skupine MNP-ova trebale bi svake godine i za svaku poreznu jurisdikciju u kojoj posluju navesti iznos prihoda, dobit prije poreza na dohodak te plaćeni i obračunani porez na dohodak. Skupine MNP-ova trebale bi također prijaviti broj zaposlenih, prijavljeni kapital, zadržanu dobit i materijalnu imovinu u svakoj poreznoj jurisdikciji. Naposljetku, skupine MNP-ova trebale bi navesti svaki subjekt u skupini koji posluje u određenoj poreznoj jurisdikciji te poslovne djelatnosti kojima se bavi svaki subjekt.

| (6) | U izvješću po državama skupine MNP-ova trebale bi svake godine i za svaku poreznu jurisdikciju u kojoj posluju navesti iznos prihoda, dobit prije poreza na dohodak te plaćeni i obračunani porez na dohodak
  , kao i porezne kredite
  . Skupine MNP-ova trebale bi također prijaviti broj zaposlenih, prijavljeni kapital, zadržanu dobit i materijalnu imovinu u svakoj poreznoj jurisdikciji. Naposljetku, skupine MNP-ova trebale bi navesti svaki subjekt u skupini koji posluje u određenoj poreznoj jurisdikciji te poslovne djelatnosti kojima se bavi svaki subjekt. |
| --- | --- |

(6)

U izvješću po državama skupine MNP-ova trebale bi svake godine i za svaku poreznu jurisdikciju u kojoj posluju navesti iznos prihoda, dobit prije poreza na dohodak te plaćeni i obračunani porez na dohodak
  , kao i porezne kredite
  . Skupine MNP-ova trebale bi također prijaviti broj zaposlenih, prijavljeni kapital, zadržanu dobit i materijalnu imovinu u svakoj poreznoj jurisdikciji. Naposljetku, skupine MNP-ova trebale bi navesti svaki subjekt u skupini koji posluje u određenoj poreznoj jurisdikciji te poslovne djelatnosti kojima se bavi svaki subjekt.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U cilju osiguranja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  EU
  mora osigurati pošteno tržišno natjecanje između skupina MNP-ova u EU-u i skupina MNP-ova izvan EU-a s najmanje jednim subjektom u 
  EU-u
  . Na
  oba
  bi se stoga trebala primjenjivati obveza izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U cilju osiguranja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  EU
  mora osigurati pošteno tržišno natjecanje između skupina MNP-ova u EU-u i skupina MNP-ova izvan EU-a s najmanje jednim subjektom u 
  EU-u
  . Na
  oba
  bi se stoga trebala primjenjivati obveza izvješćivanja.

| (8) | U cilju osiguranja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  Unija
  mora osigurati pošteno tržišno natjecanje između skupina MNP-ova u EU-u i skupina MNP-ova izvan EU-a s najmanje jednim subjektom u 
  Uniji
  . Na
  obje vrste skupina
  bi se stoga trebala primjenjivati obveza izvješćivanja.
  Države članice trebale bi u tom pogledu biti nadležne za primjenu obveze izvješćivanja MNP-ova, na primjer uvođenjem koraka za kažnjavanje MNP-ova u slučaju neizvješćivanja. |
| --- | --- |

(8)

U cilju osiguranja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  Unija
  mora osigurati pošteno tržišno natjecanje između skupina MNP-ova u EU-u i skupina MNP-ova izvan EU-a s najmanje jednim subjektom u 
  Uniji
  . Na
  obje vrste skupina
  bi se stoga trebala primjenjivati obveza izvješćivanja.
  Države članice trebale bi u tom pogledu biti nadležne za primjenu obveze izvješćivanja MNP-ova, na primjer uvođenjem koraka za kažnjavanje MNP-ova u slučaju neizvješćivanja.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Države članice trebale bi zajamčiti održavanje ili povećanje razine ljudskih, tehničkih i financijskih resursa posvećenih automatskoj razmjeni informacija među poreznim upravama i obradi podataka u poreznim upravama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Države članice trebale bi zajamčiti održavanje ili povećanje razine ljudskih, tehničkih i financijskih resursa posvećenih automatskoj razmjeni informacija među poreznim upravama i obradi podataka u poreznim upravama.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | U vezi s razmjenom informacija između država članica, u Direktivi Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ već je predviđena obveza
  automatska razmjena
  informacija u nizu područja. Njezino područje primjene trebalo bi stoga proširiti na obveznu automatsku razmjenu informacija o izvješćima po državama između država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

U vezi s razmjenom informacija između država članica, u Direktivi Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ već je predviđena obveza
  automatska razmjena
  informacija u nizu područja. Njezino područje primjene trebalo bi stoga proširiti na obveznu automatsku razmjenu informacija o izvješćima po državama između država članica.

| (11) | U vezi s razmjenom informacija između država članica, u Direktivi Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ već je predviđena obveza
  automatske razmjene
  informacija u nizu područja. Njezino područje primjene trebalo bi stoga proširiti na obveznu automatsku razmjenu informacija o izvješćima po državama između država članica
  i na dostavu tih izvješća Komisiji
  .
  Nadalje, Komisija bi trebala koristiti izvješća po državama kako bi procijenila usklađenost država članica s pravilima Unije o državnim potporama, s obzirom na to da u pogledu nepoštenih poreznih praksi u području oporezivanja dobiti poduzeća postoji i dimenzija povezana s državnim potporama. |
| --- | --- |

(11)

U vezi s razmjenom informacija između država članica, u Direktivi Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ već je predviđena obveza
  automatske razmjene
  informacija u nizu područja. Njezino područje primjene trebalo bi stoga proširiti na obveznu automatsku razmjenu informacija o izvješćima po državama između država članica
  i na dostavu tih izvješća Komisiji
  .
  Nadalje, Komisija bi trebala koristiti izvješća po državama kako bi procijenila usklađenost država članica s pravilima Unije o državnim potporama, s obzirom na to da u pogledu nepoštenih poreznih praksi u području oporezivanja dobiti poduzeća postoji i dimenzija povezana s državnim potporama.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Obvezna automatska razmjena izvješća po državama između država članica trebala bi u svakom slučaju uključivati priopćavanje definiranog skupa osnovnih informacija koje bi bile pristupačne onim državama članicama u kojima je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan subjekt skupine MNP-ova rezident u svrhu oporezivanja ili je porezni obveznik u pogledu djelatnosti koje se obavljaju putem stalne poslovne jedinice skupine MNP-ova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Obvezna automatska razmjena izvješća po državama između država članica trebala bi u svakom slučaju uključivati priopćavanje definiranog skupa osnovnih informacija koje bi bile pristupačne onim državama članicama u kojima je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan subjekt skupine MNP-ova rezident u svrhu oporezivanja ili je porezni obveznik u pogledu djelatnosti koje se obavljaju putem stalne poslovne jedinice skupine MNP-ova.

| (12) | Obvezna automatska razmjena izvješća po državama između država članica
  i s Komisijom
  trebala bi u svakom slučaju uključivati priopćavanje definiranog skupa osnovnih informacija koje bi
  se trebale temeljiti na ujednačenim definicijama i koje bi
  bile pristupačne onim državama članicama u kojima je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan subjekt skupine MNP-ova rezident u svrhu oporezivanja ili je porezni obveznik u pogledu djelatnosti koje se obavljaju putem stalne poslovne jedinice skupine MNP-ova. |
| --- | --- |

(12)

Obvezna automatska razmjena izvješća po državama između država članica
  i s Komisijom
  trebala bi u svakom slučaju uključivati priopćavanje definiranog skupa osnovnih informacija koje bi
  se trebale temeljiti na ujednačenim definicijama i koje bi
  bile pristupačne onim državama članicama u kojima je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan subjekt skupine MNP-ova rezident u svrhu oporezivanja ili je porezni obveznik u pogledu djelatnosti koje se obavljaju putem stalne poslovne jedinice skupine MNP-ova.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Nužno je utvrditi jezične zahtjeve za razmjenu informacija između država članica
  u
  izvješćima po državama. Također je nužno prihvatiti
  praktične instrumente potrebne
  za nadogradnju mreže CCN. Radi osiguranja
  jedinstvenih
  uvjeta za provedbu članka 20. stavka 6. i članka 21. stavka 7. provedbene ovlasti trebalo bi prenijeti na Komisiju. Te bi ovlasti trebalo provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Nužno je utvrditi jezične zahtjeve za razmjenu informacija između država članica
  u
  izvješćima po državama. Također je nužno prihvatiti
  praktične instrumente potrebne
  za nadogradnju mreže CCN. Radi osiguranja
  jedinstvenih
  uvjeta za provedbu članka 20. stavka 6. i članka 21. stavka 7. provedbene ovlasti trebalo bi prenijeti na Komisiju. Te bi ovlasti trebalo provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća.

| (16) | Nužno je utvrditi jezične zahtjeve za razmjenu informacija između država članica
  i dostavu tih informacija Komisiji o
  izvješćima po državama. Također je nužno prihvatiti
  praktična rješenja potrebna
  za nadogradnju mreže CCN
  i pobrinuti se da se izbjegava udvostručavanje standarda kojim se povećavaju administrativni troškovi za poslovne subjekte
  . Radi osiguranja
  ujednačenih
  uvjeta za provedbu članka 20. stavka 6. i članka 21. stavka 7. provedbene ovlasti trebalo bi prenijeti na Komisiju. Te bi ovlasti trebalo provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(16)

Nužno je utvrditi jezične zahtjeve za razmjenu informacija između država članica
  i dostavu tih informacija Komisiji o
  izvješćima po državama. Također je nužno prihvatiti
  praktična rješenja potrebna
  za nadogradnju mreže CCN
  i pobrinuti se da se izbjegava udvostručavanje standarda kojim se povećavaju administrativni troškovi za poslovne subjekte
  . Radi osiguranja
  ujednačenih
  uvjeta za provedbu članka 20. stavka 6. i članka 21. stavka 7. provedbene ovlasti trebalo bi prenijeti na Komisiju. Te bi ovlasti trebalo provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18.a) | U godišnjim izvješćima država članica Komisiji u skladu s ovom Direktivom trebale bi se nalaziti pojedinosti o opsegu podnošenja izvješća u skladu s člankom 8.aa i točkom 1. Priloga III. odjeljka II. ove Direktive te popis svih jurisdikcija u kojima su matična trgovačka društva sastavnog subjekta iz Unije rezidenti, a u kojima nisu predana ili razmijenjena potpuna izvješća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18.a)

U godišnjim izvješćima država članica Komisiji u skladu s ovom Direktivom trebale bi se nalaziti pojedinosti o opsegu podnošenja izvješća u skladu s člankom 8.aa i točkom 1. Priloga III. odjeljka II. ove Direktive te popis svih jurisdikcija u kojima su matična trgovačka društva sastavnog subjekta iz Unije rezidenti, a u kojima nisu predana ili razmijenjena potpuna izvješća.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18b) | Trebala bi postojati mogućnost da se informacije u skladu s ovom Direktivom ne razmjenjuju ako bi ta razmjena dovela do otkrivanja trgovinske, industrijske ili poslovne tajne, trgovinskog postupka ili informacija čije bi otkrivanje bilo suprotno javnom interesu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18b)

Trebala bi postojati mogućnost da se informacije u skladu s ovom Direktivom ne razmjenjuju ako bi ta razmjena dovela do otkrivanja trgovinske, industrijske ili poslovne tajne, trgovinskog postupka ili informacija čije bi otkrivanje bilo suprotno javnom interesu.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18c) | Trebalo bi voditi računa o Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. studenoga 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, izvješću Odbora za pravne poslove Europskog parlamenta o prijedlogu za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2007/36/EZ u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara i Direktive 2013/34/EU u pogledu određenih elemenata izvješća o korporativnom upravljanju, kao i o vlastitoj Rezoluciji od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18c)

Trebalo bi voditi računa o Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. studenoga 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, izvješću Odbora za pravne poslove Europskog parlamenta o prijedlogu za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2007/36/EZ u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara i Direktive 2013/34/EU u pogledu određenih elemenata izvješća o korporativnom upravljanju, kao i o vlastitoj Rezoluciji od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Budući da cilj ove Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti same države članice, nego ih se zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Budući da cilj ove Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti same države članice, nego ih se zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (20) | Budući da cilj ove Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama
  i s Komisijom
  pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti same države članice, nego ih se zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(20)

Budući da cilj ove Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama
  i s Komisijom
  pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti same države članice, nego ih se zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | Članak 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(-1)

1.   Ova Direktiva utvrđuje pravila i postupke u skladu s kojima države članice međusobno
  surađuju
  s namjerom razmjene informacija koje mogu biti značajne za administraciju i izvršenje nacionalnih zakonodavstava država članica vezano uz poreze iz članka 2.

„1.   Ova Direktiva utvrđuje pravila i postupke u skladu s kojima države članice
  surađuju
  međusobno
  i
  s 
  Komisijom s
  namjerom razmjene informacija koje mogu biti značajne za administraciju i izvršenje nacionalnih zakonodavstava država članica vezano uz poreze iz članka 2.”

Amandman 17

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka -a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 3. – točka 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | članak 3. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(-a)

| 2. | „središnji ured za vezu” znači ured koji je kao takav određen i čija su glavna odgovornost kontakti s drugim državama članicama u području upravne suradnje; |
| --- | --- |

2.

„središnji ured za vezu” znači ured koji je kao takav određen i čija su glavna odgovornost kontakti s drugim državama članicama u području upravne suradnje;

| „2. | „središnji ured za vezu” znači ured koji je kao takav određen i čija su glavna odgovornost kontakti s drugim državama članicama
  i s Komisijom
  u području upravne suradnje;” |
| --- | --- |

„2.

„središnji ured za vezu” znači ured koji je kao takav određen i čija su glavna odgovornost kontakti s drugim državama članicama
  i s Komisijom
  u području upravne suradnje;”

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Direktiva 2011/16/EU

Članak 3. – točka 9. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za potrebe članka 8. stavka 1. i članaka 8.a i 8.aa sustavno priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici, bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim razmacima, za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za potrebe članka 8. stavka 1. i članaka 8.a i 8.aa sustavno priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici, bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim razmacima, za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici;

| (a) | za potrebe članka 8. stavka 1. i članaka 8.a i 8.aa sustavno priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici
  i Komisiji
  , bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim razmacima, za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici; |
| --- | --- |

(a)

za potrebe članka 8. stavka 1. i članaka 8.a i 8.aa sustavno priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici
  i Komisiji
  , bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim razmacima, za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici;

i Komisiji

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 4. – stavak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Članak 4. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Članak 4. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

6.   Kad služba za vezu ili nadležni službenik pošalje ili primi zahtjev za suradnju ili odgovor na zahtjev za suradnju, on obavješćuje središnji ured za vezu svoje države članice u skladu s postupcima koje određuje ta država članica.

„6.   Kad služba za vezu ili nadležni službenik pošalje ili primi zahtjev za suradnju ili odgovor na zahtjev za suradnju, on obavješćuje središnji ured za vezu svoje države članice
  i Komisiju
  u skladu s postupcima koje određuje ta država članica.”

i Komisiju

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b | Članak 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.b

1.b

Članak 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Zahtjev spomenut u članku 5. može sadržavati argumentiran zahtjev za posebnu istražnu radnju. Ako tijelo koje prima zahtjev smatra da nije potrebna istražna radnja, ono hitno obavješćuje tijelo koje podnosi zahtjev o razlozima takve odluke.

„2.   Zahtjev spomenut u članku 5. može sadržavati argumentiran zahtjev za posebnu istražnu radnju. Ako tijelo koje prima zahtjev smatra da nije potrebna istražna radnja, ono hitno obavješćuje tijelo koje podnosi zahtjev
  i Komisiju
  o razlozima takve odluke.”

i Komisiju

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.c (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8. – stavak 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.c | U članku 8. stavku 1. dodaje se sljedeća točka: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.c

1.c

U članku 8. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

| „(ea) | izvješća po državama,” |
| --- | --- |

„(ea)

„(ea)

izvješća po državama,”

izvješća po državama,”

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.aa – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Nadležno tijelo države članice u kojoj je zaprimljeno izvješće po državama u skladu sa stavkom 1. dostavlja to izvješće
  automatskom razmjenom
  svakoj drugoj državi članici u kojoj je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan sastavni subjekt skupine MNP-ova subjekta koji podnosi izvješće rezident u svrhu oporezivanja ili porezni obveznik zbog djelatnosti koju obavlja putem stalne poslovne jedinice u roku propisanom u stavku 4. | 2.   Nadležno tijelo države članice u kojoj je zaprimljeno izvješće po državama u skladu sa stavkom 1.
  čim prije automatskom razmjenom
  dostavlja to izvješće svakoj drugoj državi članici u kojoj je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan sastavni subjekt skupine MNP-ova subjekta koji podnosi izvješće rezident u svrhu oporezivanja ili porezni obveznik zbog djelatnosti koju obavlja putem stalne poslovne jedinice u roku propisanom u stavku 4.
  Nadležno tijelo države članice dostavlja Komisiji i izvješće po državama, a Komisija je odgovorna za centralizirani registar izvješća po državama, dostupan njezinim nadležnim službama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Nadležno tijelo države članice u kojoj je zaprimljeno izvješće po državama u skladu sa stavkom 1. dostavlja to izvješće
  automatskom razmjenom
  svakoj drugoj državi članici u kojoj je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan sastavni subjekt skupine MNP-ova subjekta koji podnosi izvješće rezident u svrhu oporezivanja ili porezni obveznik zbog djelatnosti koju obavlja putem stalne poslovne jedinice u roku propisanom u stavku 4.

automatskom razmjenom

2.   Nadležno tijelo države članice u kojoj je zaprimljeno izvješće po državama u skladu sa stavkom 1.
  čim prije automatskom razmjenom
  dostavlja to izvješće svakoj drugoj državi članici u kojoj je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan sastavni subjekt skupine MNP-ova subjekta koji podnosi izvješće rezident u svrhu oporezivanja ili porezni obveznik zbog djelatnosti koju obavlja putem stalne poslovne jedinice u roku propisanom u stavku 4.
  Nadležno tijelo države članice dostavlja Komisiji i izvješće po državama, a Komisija je odgovorna za centralizirani registar izvješća po državama, dostupan njezinim nadležnim službama.

čim prije automatskom razmjenom

Nadležno tijelo države članice dostavlja Komisiji i izvješće po državama, a Komisija je odgovorna za centralizirani registar izvješća po državama, dostupan njezinim nadležnim službama.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.aa – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | objedinjene informacije o iznosu prihoda, dobiti (gubitku) prije poreza na dohodak, plaćenom porezu na dohodak, obračunanom porezu na dohodak, prijavljenom kapitalu, akumuliranoj dobiti, broju zaposlenika
  i
  materijalnoj imovini koja nije gotovina ili ekvivalent gotovine za svaku jurisdikciju u kojoj posluje skupina MNP-ova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

objedinjene informacije o iznosu prihoda, dobiti (gubitku) prije poreza na dohodak, plaćenom porezu na dohodak, obračunanom porezu na dohodak, prijavljenom kapitalu, akumuliranoj dobiti, broju zaposlenika
  i
  materijalnoj imovini koja nije gotovina ili ekvivalent gotovine za svaku jurisdikciju u kojoj posluje skupina MNP-ova;

i

| (a) | objedinjene informacije o iznosu prihoda, dobiti (gubitku) prije poreza na dohodak, plaćenom porezu na dohodak, obračunanom porezu na dohodak, prijavljenom kapitalu, akumuliranoj dobiti, broju zaposlenika, materijalnoj imovini koja nije gotovina ili ekvivalent gotovine za svaku jurisdikciju u kojoj posluje skupina MNP-ova
  , primljenim javnim subvencijama, vrijednosti imovine i godišnjem trošku njezina održavanja te prodaji i nabavi koje je izvršila skupina
  ; |
| --- | --- |

(a)

objedinjene informacije o iznosu prihoda, dobiti (gubitku) prije poreza na dohodak, plaćenom porezu na dohodak, obračunanom porezu na dohodak, prijavljenom kapitalu, akumuliranoj dobiti, broju zaposlenika, materijalnoj imovini koja nije gotovina ili ekvivalent gotovine za svaku jurisdikciju u kojoj posluje skupina MNP-ova
  , primljenim javnim subvencijama, vrijednosti imovine i godišnjem trošku njezina održavanja te prodaji i nabavi koje je izvršila skupina
  ;

, primljenim javnim subvencijama, vrijednosti imovine i godišnjem trošku njezina održavanja te prodaji i nabavi koje je izvršila skupina

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.aa – stavak 3. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | budući europski porezni identifikacijski broj naveden u Akcijskom planu Komisije iz 2012. za jačanje borbe protiv prijevara i utaje poreza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

budući europski porezni identifikacijski broj naveden u Akcijskom planu Komisije iz 2012. za jačanje borbe protiv prijevara i utaje poreza.

budući europski porezni identifikacijski broj naveden u Akcijskom planu Komisije iz 2012. za jačanje borbe protiv prijevara i utaje poreza.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.aa – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Kako bi se povećala transparentnost za građane, Komisija na temelju podataka iz centraliziranog registra izvješća po državama objavljuje zbirni sažetak tih izvješća. Pri tome Komisija poštuje odredbe članka 23.a o povjerljivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Kako bi se povećala transparentnost za građane, Komisija na temelju podataka iz centraliziranog registra izvješća po državama objavljuje zbirni sažetak tih izvješća. Pri tome Komisija poštuje odredbe članka 23.a o povjerljivosti.

4.a

Kako bi se povećala transparentnost za građane, Komisija na temelju podataka iz centraliziranog registra izvješća po državama objavljuje zbirni sažetak tih izvješća. Pri tome Komisija poštuje odredbe članka 23.a o povjerljivosti.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Uvodni dio članka 9. stavka 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Uvodni dio članka 9. stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   Nadležno tijelo svake države članice dostavlja informacije navedene u članku 1. stavku 1. nadležnom tijelu svake predmetne države članice, u nekoj od sljedećih situacija:

„1.   Nadležno tijelo svake države članice dostavlja informacije navedene u članku 1. stavku 1. nadležnom tijelu svake predmetne države članice
  i Komisiji
  , u nekoj od sljedećih situacija:”

i Komisiji

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.b (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b | Članak 9. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.b

2.b

Članak 9. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Nadležna tijela svake države članice mogu spontanom razmjenom dostaviti nadležnim tijelima druge države članice sve informacije koje znaju i koje bi mogle biti korisne nadležnim tijelima drugih država članica.

„2.   Nadležna tijela svake države članice mogu spontanom razmjenom dostaviti nadležnim tijelima druge države članice
  i Komisiji
  sve informacije koje znaju i koje bi mogle biti korisne nadležnim tijelima drugih država članica.”

i Komisiji

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 23. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a | Članak 23. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

4.a

4.a

Članak 23. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Države članice dostavljaju Komisiji sve relevantne informacije potrebne za ocjenu učinkovitosti upravne suradnje u skladu s ovom Direktivom u suzbijanju porezne utaje i 
  izbjegavanju poreza
  .

izbjegavanju poreza

„2.   Države članice dostavljaju Komisiji sve relevantne informacije potrebne za ocjenu učinkovitosti upravne suradnje u skladu s ovom Direktivom u suzbijanju
  izbjegavanja plaćanja poreza,
  porezne utaje i 
  porezne prijevare
  .
  ”

izbjegavanja plaćanja poreza,

porezne prijevare

”

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 23. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice dostavljaju Komisiji godišnju ocjenu učinkovitosti automatske razmjene informacija iz članaka 8.,8.a i 8.aa te postignute praktične rezultate. Komisija provedbenim aktima odlučuje o obliku i uvjetima priopćavanja o toj godišnjoj ocjeni. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 26. stavka 2. | 3.   Države članice dostavljaju Komisiji godišnju ocjenu učinkovitosti automatske razmjene informacija iz članaka 8., 8.a i 8.aa te postignute praktične rezultate. Komisija
  obavješćuje Europski parlament i Vijeće o tim rezultatima na prikladan način, na primjer godišnjim konsolidiranim izvješćem u kojem se razmatraju ishod i rezultati postupka izvješćivanja. Komisija
  provedbenim aktima odlučuje o obliku i uvjetima priopćavanja o toj godišnjoj ocjeni. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 26. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice dostavljaju Komisiji godišnju ocjenu učinkovitosti automatske razmjene informacija iz članaka 8.,8.a i 8.aa te postignute praktične rezultate. Komisija provedbenim aktima odlučuje o obliku i uvjetima priopćavanja o toj godišnjoj ocjeni. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 26. stavka 2.

3.   Države članice dostavljaju Komisiji godišnju ocjenu učinkovitosti automatske razmjene informacija iz članaka 8., 8.a i 8.aa te postignute praktične rezultate. Komisija
  obavješćuje Europski parlament i Vijeće o tim rezultatima na prikladan način, na primjer godišnjim konsolidiranim izvješćem u kojem se razmatraju ishod i rezultati postupka izvješćivanja. Komisija
  provedbenim aktima odlučuje o obliku i uvjetima priopćavanja o toj godišnjoj ocjeni. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 26. stavka 2.

obavješćuje Europski parlament i Vijeće o tim rezultatima na prikladan način, na primjer godišnjim konsolidiranim izvješćem u kojem se razmatraju ishod i rezultati postupka izvješćivanja. Komisija

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 23. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a | U članku 23. umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a

5.a

U članku 23. umeće se sljedeći stavak:

„3.a
     
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi godišnje konsolidirano izvješće o godišnjim ocjenama učinkovitosti automatske razmjene informacija, kao i o praktičnim rezultatima koji su postignuti.”

„3.a

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi godišnje konsolidirano izvješće o godišnjim ocjenama učinkovitosti automatske razmjene informacija, kao i o praktičnim rezultatima koji su postignuti.”

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 23. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.b | U članku 23. umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.b

5.b

U članku 23. umeće se sljedeći stavak:

„3.b
     
  U slučaju da Komisija u svojoj procjeni učinka o posljedicama objavljivanja informacija iz izvješća po državama utvrdi da nema negativnih posljedica za skupine MNP-ova, ona bez odgađanja predlaže zakonodavstvo kako bi te informacije postale dostupne javnosti.”

„3.b

U slučaju da Komisija u svojoj procjeni učinka o posljedicama objavljivanja informacija iz izvješća po državama utvrdi da nema negativnih posljedica za skupine MNP-ova, ona bez odgađanja predlaže zakonodavstvo kako bi te informacije postale dostupne javnosti.”

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.c | Članak 24. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.c

5.c

Članak 24. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   Kad nadležno tijelo države članice primi od treće zemlje informacije za koje se predviđa da su relevantne za administraciju i provedbu nacionalnog zakonodavstva te države članice koje se odnosi na poreze, kako se navodi u članku 2., to tijelo može, ako je to omogućeno u skladu sa sporazumom s tom trećom zemljom osigurati informacije nadležnim tijelima država članica za koja te informacije mogu biti korisne
  i
  svim tijelima koja podnose zahtjev.

i

1.   Kad nadležno tijelo države članice primi od treće zemlje informacije za koje se predviđa da su relevantne za administraciju i provedbu nacionalnog zakonodavstva te države članice koje se odnosi na poreze, kako se navodi u članku 2., to tijelo može, ako je to omogućeno u skladu sa sporazumom s tom trećom zemljom, osigurati informacije nadležnim tijelima država članica za koja te informacije mogu biti korisne, svim tijelima koja podnose zahtjev
  i Komisiji
  .

i Komisiji

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 27.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a | Umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a

7.a

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 27.a

„Članak 27.a

Preispitivanje

Preispitivanje

Komisija preispituje djelotvornost ove Direktive najkasnije ...
  [
  tri godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive
  ].”

Komisija preispituje djelotvornost ove Direktive najkasnije ...

tri godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog – prilog III. – odjeljak II. – stavak 1. – podstavak 2.

Prilog – prilog III. – odjeljak II. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako su više sastavnih subjekata iste skupine MNP-ova rezidenti Unije u svrhu oporezivanja i primjenjuje se najmanje jedan uvjet iz točke (b), skupina MNP-ova
  mora
  odrediti jedan od tih sastavnih subjekata da podnese izvješće po zemljama u skladu sa zahtjevima iz članka 8.aa stavka 1. za bilo koju izvještajnu fiskalnu godinu u roku iz članka 8.aa stavka 1. i da obavijesti državu članicu da bi se podnošenjem trebao zadovoljiti zahtjev podnošenja izvještaja svih sastavnih subjekata takve skupine MNP-ova koji su rezidenti u Uniji u svrhu oporezivanja. Ta država članica u skladu s člankom 8.aa stavkom 2. dostavlja to izvješće
  automatskom razmjenom
  svakoj drugoj državi članici u kojoj je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan sastavni subjekt skupine MNP-a kojoj pripada subjekt koji podnosi izvješće rezident u svrhu oporezivanja ili porezni obveznik zbog djelatnosti koju obavlja putem stalne poslovne jedinice. | Ako su više sastavnih subjekata iste skupine MNP-ova rezidenti Unije u svrhu oporezivanja i primjenjuje se najmanje jedan uvjet iz točke (b), skupina MNP-ova
  može
  odrediti jedan od tih sastavnih subjekata
  , po mogućnosti onaj s najvećim prometom,
  da podnese izvješće po zemljama u skladu sa zahtjevima iz članka 8.aa stavka 1. za bilo koju izvještajnu fiskalnu godinu u roku iz članka 8.aa stavka 1. i da obavijesti državu članicu da bi se podnošenjem trebao zadovoljiti zahtjev podnošenja izvještaja svih sastavnih subjekata takve skupine MNP-ova koji su rezidenti u Uniji u svrhu oporezivanja. Ta država članica u skladu s člankom 8.aa stavkom 2. dostavlja to izvješće svakoj drugoj državi članici u kojoj je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan sastavni subjekt skupine MNP-a kojoj pripada subjekt koji podnosi izvješće rezident u svrhu oporezivanja ili porezni obveznik zbog djelatnosti koju obavlja putem stalne poslovne jedinice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako su više sastavnih subjekata iste skupine MNP-ova rezidenti Unije u svrhu oporezivanja i primjenjuje se najmanje jedan uvjet iz točke (b), skupina MNP-ova
  mora
  odrediti jedan od tih sastavnih subjekata da podnese izvješće po zemljama u skladu sa zahtjevima iz članka 8.aa stavka 1. za bilo koju izvještajnu fiskalnu godinu u roku iz članka 8.aa stavka 1. i da obavijesti državu članicu da bi se podnošenjem trebao zadovoljiti zahtjev podnošenja izvještaja svih sastavnih subjekata takve skupine MNP-ova koji su rezidenti u Uniji u svrhu oporezivanja. Ta država članica u skladu s člankom 8.aa stavkom 2. dostavlja to izvješće
  automatskom razmjenom
  svakoj drugoj državi članici u kojoj je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan sastavni subjekt skupine MNP-a kojoj pripada subjekt koji podnosi izvješće rezident u svrhu oporezivanja ili porezni obveznik zbog djelatnosti koju obavlja putem stalne poslovne jedinice.

mora

automatskom razmjenom

Ako su više sastavnih subjekata iste skupine MNP-ova rezidenti Unije u svrhu oporezivanja i primjenjuje se najmanje jedan uvjet iz točke (b), skupina MNP-ova
  može
  odrediti jedan od tih sastavnih subjekata
  , po mogućnosti onaj s najvećim prometom,
  da podnese izvješće po zemljama u skladu sa zahtjevima iz članka 8.aa stavka 1. za bilo koju izvještajnu fiskalnu godinu u roku iz članka 8.aa stavka 1. i da obavijesti državu članicu da bi se podnošenjem trebao zadovoljiti zahtjev podnošenja izvještaja svih sastavnih subjekata takve skupine MNP-ova koji su rezidenti u Uniji u svrhu oporezivanja. Ta država članica u skladu s člankom 8.aa stavkom 2. dostavlja to izvješće svakoj drugoj državi članici u kojoj je, na temelju informacija iz izvješća po državama, najmanje jedan sastavni subjekt skupine MNP-a kojoj pripada subjekt koji podnosi izvješće rezident u svrhu oporezivanja ili porezni obveznik zbog djelatnosti koju obavlja putem stalne poslovne jedinice.

može

, po mogućnosti onaj s najvećim prometom,

---

Srijeda, 26. svibnja 2016.

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/158

---

P8_TA(2016)0229

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2015/010 FR/MoryGlobal

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Francuske – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

(2018/C 076/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0185 – C8-0136/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0185 – C8-0136/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0182/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0182/2016),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o utvrđivanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o utvrđivanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Francuska podnijela zahtjev EGF/2015/010 FR/MoryGlobal za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja u gospodarskom sektoru svrstanom u odjeljak 49. (Kopneni prijevoz i cjevovodni transport) i odjeljak 52. (Skladištenje i prateće djelatnosti u prijevozu) NACE-a Rev. 2, diljem kontinentalne Francuske, te budući da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćena 2 132 otpuštena radnika koji ispunjavaju uvjete za doprinos iz EGF-a; budući da je zahtjev uslijedio nakon sudske likvidacije poduzeća MoryGlobal te da se nadovezuje na zahtjev EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros; |
| --- | --- |

D.

budući da je Francuska podnijela zahtjev EGF/2015/010 FR/MoryGlobal za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja u gospodarskom sektoru svrstanom u odjeljak 49. (Kopneni prijevoz i cjevovodni transport) i odjeljak 52. (Skladištenje i prateće djelatnosti u prijevozu) NACE-a Rev. 2, diljem kontinentalne Francuske, te budući da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćena 2 132 otpuštena radnika koji ispunjavaju uvjete za doprinos iz EGF-a; budući da je zahtjev uslijedio nakon sudske likvidacije poduzeća MoryGlobal te da se nadovezuje na zahtjev EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros;

| E. | budući da je zahtjev podnesen na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u, kojima se uvjetuje da najmanje 500 radnika u poduzeću u državi članici bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati svoju djelatnost; |
| --- | --- |

E.

budući da je zahtjev podnesen na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u, kojima se uvjetuje da najmanje 500 radnika u poduzeću u državi članici bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati svoju djelatnost;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Francuska stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 5 146 800 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 8 528 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Francuska stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 5 146 800 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 8 528 000 EUR;

| 2. | napominje da je Komisija poštovala rok od 12 tjedana od primitka zahtjeva koji su francuske vlasti podnijele 19. studenoga 2015., nakon čega je 7. travnja 2016. završila svoju ocjenu o usklađenosti s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa te o toj ocjeni istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

napominje da je Komisija poštovala rok od 12 tjedana od primitka zahtjeva koji su francuske vlasti podnijele 19. studenoga 2015., nakon čega je 7. travnja 2016. završila svoju ocjenu o usklađenosti s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa te o toj ocjeni istoga dana obavijestila Parlament;

| 3. | smatra da su proglašenja radnika viškom u poduzeću MoryGlobal povezana s općim padom proizvodnje materijalnih dobara u Europi zbog kojeg je došlo do smanjenja količine robe za prijevoz te rata cijena u sektoru cestovnog prijevoza, što je dovelo do stalnog pada operativnih marži i do niza gubitaka u tom sektoru u Francuskoj od 2007., nakon čega je uslijedio niz bankrota, uključujući bankrot poduzeća Mory-Ducros te kasnije poduzeća MoryGlobal, koje je ponovno zaposlilo 2 107 bivših radnika poduzeća Mory-Ducros; |
| --- | --- |

3.

smatra da su proglašenja radnika viškom u poduzeću MoryGlobal povezana s općim padom proizvodnje materijalnih dobara u Europi zbog kojeg je došlo do smanjenja količine robe za prijevoz te rata cijena u sektoru cestovnog prijevoza, što je dovelo do stalnog pada operativnih marži i do niza gubitaka u tom sektoru u Francuskoj od 2007., nakon čega je uslijedio niz bankrota, uključujući bankrot poduzeća Mory-Ducros te kasnije poduzeća MoryGlobal, koje je ponovno zaposlilo 2 107 bivših radnika poduzeća Mory-Ducros;

| 4. | ističe da potpora iz EGF-a za 2 513 bivših radnika poduzeća Mory-Ducros, odobrena u travnju 2015. (4), iznosi 6 052 200 EUR; |
| --- | --- |

4.

ističe da potpora iz EGF-a za 2 513 bivših radnika poduzeća Mory-Ducros, odobrena u travnju 2015. (4), iznosi 6 052 200 EUR;

| 5. | napominje da su do danas za sektor kopnenog prijevoza i cjevovodnog transporta podnesena još dva zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a: zahtjev EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros i zahtjev EGF/2011/001 AT/Nieder- und Oberoesterreich, oba na temelju svjetske financijske i gospodarske krize, koji se odnose na 2 804 otpuštanja u tom sektoru; napominje da je u okviru tih dvaju zahtjeva predloženo nekoliko sličnih mjera; |
| --- | --- |

5.

napominje da su do danas za sektor kopnenog prijevoza i cjevovodnog transporta podnesena još dva zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a: zahtjev EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros i zahtjev EGF/2011/001 AT/Nieder- und Oberoesterreich, oba na temelju svjetske financijske i gospodarske krize, koji se odnose na 2 804 otpuštanja u tom sektoru; napominje da je u okviru tih dvaju zahtjeva predloženo nekoliko sličnih mjera;

| 6. | prima na znanje činjenicu da su francuske vlasti pogođenim radnicima počele pružati usluge prilagođene potrebama 23. travnja 2015., prije podnošenja zahtjeva za odobrenje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

6.

prima na znanje činjenicu da su francuske vlasti pogođenim radnicima počele pružati usluge prilagođene potrebama 23. travnja 2015., prije podnošenja zahtjeva za odobrenje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 7. | pozdravlja činjenicu da je Francuska prije dobivanja dodatnih sredstava iz EGF-a pokrenula socijalni plan, u kojem također financijski sudjeluje MoryGlobal; cijeni što zatražena pomoć iz EGF-a ne uključuje mjere iz članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u, tj. naknade, već je usmjerena na mjere koje imaju pravu dodanu vrijednost za buduće ponovno uključivanje otpuštenih radnika na tržište rada; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja činjenicu da je Francuska prije dobivanja dodatnih sredstava iz EGF-a pokrenula socijalni plan, u kojem također financijski sudjeluje MoryGlobal; cijeni što zatražena pomoć iz EGF-a ne uključuje mjere iz članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u, tj. naknade, već je usmjerena na mjere koje imaju pravu dodanu vrijednost za buduće ponovno uključivanje otpuštenih radnika na tržište rada;

| 8. | napominje da se usluge prilagođene potrebama sufinancirane iz EGF-a sastoje od savjetovanja i usmjeravanja koje pruža tim stručnih savjetnika, uz socijalni plan i ugovor Contrat de Sécurisation Professionnelle koji financira francuska država kako bi pomogla radnicima u ponovnom zapošljavanju; napominje da tri ugovorna suradnika koja vode savjetnički tim ujedno pružaju usluge radnicima koji su proglašeni viškom u poduzeću Mory-Ducros; očekuje da će se Komisija i francuske vlasti strogo držati načela prema kojemu će se isplate agencijama izvršavati na temelju postignutih rezultata; |
| --- | --- |

8.

napominje da se usluge prilagođene potrebama sufinancirane iz EGF-a sastoje od savjetovanja i usmjeravanja koje pruža tim stručnih savjetnika, uz socijalni plan i ugovor Contrat de Sécurisation Professionnelle koji financira francuska država kako bi pomogla radnicima u ponovnom zapošljavanju; napominje da tri ugovorna suradnika koja vode savjetnički tim ujedno pružaju usluge radnicima koji su proglašeni viškom u poduzeću Mory-Ducros; očekuje da će se Komisija i francuske vlasti strogo držati načela prema kojemu će se isplate agencijama izvršavati na temelju postignutih rezultata;

| 9. | napominje da će ugovorni suradnici (BPI, Sodie i AFPA Transitions) podupirati otpuštene radnike i pomoći im u pronalasku rješenja koja bi im omogućila ostanak na tržištu rada i pronalazak novih zaposlenja uz pomoć usluga prilagođenim potrebama kao što su zajednički i pojedinačni informativni sastanci, prijelaz s jednog radnog mjesta na drugo te praćenje do zapošljavanja na novom radnom mjestu; |
| --- | --- |

9.

napominje da će ugovorni suradnici (BPI, Sodie i AFPA Transitions) podupirati otpuštene radnike i pomoći im u pronalasku rješenja koja bi im omogućila ostanak na tržištu rada i pronalazak novih zaposlenja uz pomoć usluga prilagođenim potrebama kao što su zajednički i pojedinačni informativni sastanci, prijelaz s jednog radnog mjesta na drugo te praćenje do zapošljavanja na novom radnom mjestu;

| 10. | smatra da za radnike između 55 i 64 godina postoji veći rizik od dugotrajne nezaposlenosti i isključenja s tržišta rada, što može rezultirati društvenom isključenošću; stoga smatra da ti radnici, koji čine 19 % korisnika za koje se očekuje da će biti uključeni u predložene mjere, imaju posebne potrebe kada je riječ o pristupu prilagođenom potrebama u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

10.

smatra da za radnike između 55 i 64 godina postoji veći rizik od dugotrajne nezaposlenosti i isključenja s tržišta rada, što može rezultirati društvenom isključenošću; stoga smatra da ti radnici, koji čine 19 % korisnika za koje se očekuje da će biti uključeni u predložene mjere, imaju posebne potrebe kada je riječ o pristupu prilagođenom potrebama u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u;

| 11. | napominje da je Francuska navela da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama izrađen u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika i socijalnim partnerima; |
| --- | --- |

11.

napominje da je Francuska navela da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama izrađen u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika i socijalnim partnerima;

| 12. | podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih posebnim potrebama pogođenih radnika trebale predvidjeti tražene vještine i budući izgledi na tržištu rada te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivoga gospodarstva u kojem se na učinkovit način gospodari resursima; pozdravlja činjenicu da je Francuska pružila sva potrebna jamstva da će predložena djelovanja biti komplementarna djelovanjima koja se financiraju iz strukturnih fondova kao zajednička mjera za prilagodbu globalnim izazovima radi postizanja održivog gospodarskog rasta, kako je istaknuto u ocjeni provedbe Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na europskoj razini za razdoblje od 2007. do 2014. (5); |
| --- | --- |

12.

podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih posebnim potrebama pogođenih radnika trebale predvidjeti tražene vještine i budući izgledi na tržištu rada te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivoga gospodarstva u kojem se na učinkovit način gospodari resursima; pozdravlja činjenicu da je Francuska pružila sva potrebna jamstva da će predložena djelovanja biti komplementarna djelovanjima koja se financiraju iz strukturnih fondova kao zajednička mjera za prilagodbu globalnim izazovima radi postizanja održivog gospodarskog rasta, kako je istaknuto u ocjeni provedbe Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na europskoj razini za razdoblje od 2007. do 2014. (5);

| 13. | napominje da ugovorni suradnici koji vode savjetnički tim ujedno pružaju usluge radnicima koji su proglašeni viškom u poduzeću Mory-Ducros; poziva Komisiju da pripremi procjenu isplativosti stalne potpore radnicima poduzeća Mory-Ducros koji su proglašeni viškom s obzirom na to da se trenutačni zahtjev nadovezuje na zahtjev EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, a usluge prilagođene potrebama pružaju isti ugovorni suradnici; |
| --- | --- |

13.

napominje da ugovorni suradnici koji vode savjetnički tim ujedno pružaju usluge radnicima koji su proglašeni viškom u poduzeću Mory-Ducros; poziva Komisiju da pripremi procjenu isplativosti stalne potpore radnicima poduzeća Mory-Ducros koji su proglašeni viškom s obzirom na to da se trenutačni zahtjev nadovezuje na zahtjev EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, a usluge prilagođene potrebama pružaju isti ugovorni suradnici;

| 14. | uzima u obzir osjetljivost tog specifičnog tržišta rada jer Francuska ima najveći udio dodane vrijednosti među 28 država članica EU-a u sektoru usluga kopnenog prijevoza; |
| --- | --- |

14.

uzima u obzir osjetljivost tog specifičnog tržišta rada jer Francuska ima najveći udio dodane vrijednosti među 28 država članica EU-a u sektoru usluga kopnenog prijevoza;

| 15. | napominje da su francuske vlasti potvrdile da za predložena djelovanja nije dodijeljena financijska pomoć iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te da su komplementarna djelovanjima koja se financiraju iz strukturnih fondova; |
| --- | --- |

15.

napominje da su francuske vlasti potvrdile da za predložena djelovanja nije dodijeljena financijska pomoć iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te da su komplementarna djelovanjima koja se financiraju iz strukturnih fondova;

| 16. | ponavlja da se doprinosi iz EGF-a dodjeljuju uz nacionalne mjere te ne smiju zamijeniti djelovanja za koja su nadležne države članice ili poduzeća; |
| --- | --- |

16.

ponavlja da se doprinosi iz EGF-a dodjeljuju uz nacionalne mjere te ne smiju zamijeniti djelovanja za koja su nadležne države članice ili poduzeća;

| 17. | cijeni unaprijeđene postupke koje je Komisija uvela nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije; |
| --- | --- |

17.

cijeni unaprijeđene postupke koje je Komisija uvela nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije;

| 18. | podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

18.

podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a;

| 19. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

19.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Odluka (EU) 2015/738 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, iz Francuske) (SL L 117, 8.5.2015., str. 47.).

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN /2016/558763/ EPRS_IDA (2016)558763_EN.pdf

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji

(zahtjev iz Francuske – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

(Tekst ovog Priloga nije naveden ovdje jer odgovara Završnom aktu Odluke (EU) 2016/989.)

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/162 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/162

---

P8_TA(2016)0230

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Grčke – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

(2018/C 076/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0210 – C8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0210 – C8-0149/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir pet prethodnih zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a koji su se odnosili na maloprodajni sektor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pet prethodnih zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a koji su se odnosili na maloprodajni sektor,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2016/000 TA 2016 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2016/000 TA 2016 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (4),

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0181/2016),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla u ponovnom uključivanju na tržište rada; budući da se sredstvima Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) pomaže otpuštenim radnicima malih i srednjih poduzeća i multinacionalnih poduzeća, neovisno o politikama i interesima zbog kojih su ona zatvorena, posebno ona multinacionalna; budući da bi se u Uredbi o EGF-u i trgovinskoj politici Unije dodatnu pozornost trebalo posvetiti pitanju kako poslove, proizvodnju, znanje i iskustvo zadržati u Uniji; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla u ponovnom uključivanju na tržište rada; budući da se sredstvima Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) pomaže otpuštenim radnicima malih i srednjih poduzeća i multinacionalnih poduzeća, neovisno o politikama i interesima zbog kojih su ona zatvorena, posebno ona multinacionalna; budući da bi se u Uredbi o EGF-u i trgovinskoj politici Unije dodatnu pozornost trebalo posvetiti pitanju kako poslove, proizvodnju, znanje i iskustvo zadržati u Uniji;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima kojima je potrebna trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji EGF-a; |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima kojima je potrebna trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji EGF-a;

| C. | budući da je Grčka podnijela zahtjev EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja u ekonomskom sektoru svrstanom u odjeljak 47 NACE-a Rev. 2 (Trgovina na malo, osim trgovine motornim vozilima i motociklima) u regijama razine NUTS 2 Srednja Makedonija (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) i Tesalija (Θεσσαλία) (EL14) te budući da se očekuje da će mjerama biti obuhvaćeno 557 otpuštenih radnika, kao i 543 mlade osobe u dobi do 30 godina iz istih regija koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (tzv. skupina NEET); budući da su radnici otpušteni zbog odlaska u stečaj i zatvaranja Supermarketa Larissa ABEE; |
| --- | --- |

C.

budući da je Grčka podnijela zahtjev EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja u ekonomskom sektoru svrstanom u odjeljak 47 NACE-a Rev. 2 (Trgovina na malo, osim trgovine motornim vozilima i motociklima) u regijama razine NUTS 2 Srednja Makedonija (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) i Tesalija (Θεσσαλία) (EL14) te budući da se očekuje da će mjerama biti obuhvaćeno 557 otpuštenih radnika, kao i 543 mlade osobe u dobi do 30 godina iz istih regija koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (tzv. skupina NEET); budući da su radnici otpušteni zbog odlaska u stečaj i zatvaranja Supermarketa Larissa ABEE;

| D. | budući da je zahtjev podnesen na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojima se zahtijeva da je u referentnom razdoblju od četiri mjeseca otpušteno najmanje 500 radnika poduzeća u državi članici, uključujući radnike koje su otpustili dobavljači i daljnji proizvođači i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati djelatnost; |
| --- | --- |

D.

budući da je zahtjev podnesen na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojima se zahtijeva da je u referentnom razdoblju od četiri mjeseca otpušteno najmanje 500 radnika poduzeća u državi članici, uključujući radnike koje su otpustili dobavljači i daljnji proizvođači i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati djelatnost;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Grčka stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 6 468 000 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 10 780 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Grčka stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 6 468 000 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 10 780 000 EUR;

| 2. | napominje da je financijski doprinos namijenjen 557 otpuštenih radnika, od kojih je 194 muškaraca i 363 žene; |
| --- | --- |

2.

napominje da je financijski doprinos namijenjen 557 otpuštenih radnika, od kojih je 194 muškaraca i 363 žene;

| 3. | podsjeća da bi još 543 mlade osobe u dobi do 30 godina iz istih regija koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju mogle dobiti usluge prilagođene potrebama poput profesionalnog usmjeravanja u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da bi još 543 mlade osobe u dobi do 30 godina iz istih regija koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju mogle dobiti usluge prilagođene potrebama poput profesionalnog usmjeravanja u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih;

| 4. | napominje da je Komisija poštovala rok od 12 tjedana od primitka zahtjeva grčkih vlasti 26. studenoga 2015. u kojem je morala dovršiti svoju ocjenu usklađenosti s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa, što je napravila 14. travnja 2016. te o tome obavijestila Parlament 15. travnja 2016.; |
| --- | --- |

4.

napominje da je Komisija poštovala rok od 12 tjedana od primitka zahtjeva grčkih vlasti 26. studenoga 2015. u kojem je morala dovršiti svoju ocjenu usklađenosti s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa, što je napravila 14. travnja 2016. te o tome obavijestila Parlament 15. travnja 2016.;

| 5. | napominje da se očekuje da će osim 557 otpuštenih radnika mjerama biti obuhvaćene i 543 mlade osobe u dobi do 30 godina iz istih regija koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) te će dobiti usluge prilagođene potrebama sufinancirane iz EGF-a; napominje da su grčke vlasti ponijele zahtjev da se tim mjerama obuhvati i skupina NEET zbog nedostatka radnih mjesta u regiji u usporedbi s velikim brojem osoba u potrazi za poslom, od čega je u Tesaliji 73,5 % osoba nezaposleno duže od 12 mjeseci (Eurostat); |
| --- | --- |

5.

napominje da se očekuje da će osim 557 otpuštenih radnika mjerama biti obuhvaćene i 543 mlade osobe u dobi do 30 godina iz istih regija koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) te će dobiti usluge prilagođene potrebama sufinancirane iz EGF-a; napominje da su grčke vlasti ponijele zahtjev da se tim mjerama obuhvati i skupina NEET zbog nedostatka radnih mjesta u regiji u usporedbi s velikim brojem osoba u potrazi za poslom, od čega je u Tesaliji 73,5 % osoba nezaposleno duže od 12 mjeseci (Eurostat);

| 6. | napominje da je zbog duboke recesije grčkog gospodarstva, nakon koje je uslijedio pad potrošnje i kupovne moći kućanstava, obujam prometa u trgovini na malo hranom, pićem i duhanskim proizvodima od početka krize 2008. do 2015. smanjen za više od 30 %; napominje da je prodaja Supermarketa Larissa pretrpjela jednak pad; |
| --- | --- |

6.

napominje da je zbog duboke recesije grčkog gospodarstva, nakon koje je uslijedio pad potrošnje i kupovne moći kućanstava, obujam prometa u trgovini na malo hranom, pićem i duhanskim proizvodima od početka krize 2008. do 2015. smanjen za više od 30 %; napominje da je prodaja Supermarketa Larissa pretrpjela jednak pad;

| 7. | primjećuje, stoga, da se Supermarket Larissa, zadruga malih prodavaonica prehrambenih proizvoda osnovana 1986., s 42 prodavaonice i 600 radnika, nije mogao nositi s gubicima te je u drugom tromjesečju 2014. morao zatvoriti svoje prodavaonice; ističe da to nisu spriječile ni mjere štednje, i to smanjenje plaća za 30 %, ponovno pregovaranje o uvjetima najmova i produženje rokova dospijeća računa; napominje da je do te situacije došlo i zbog znatnog smanjenja kreditiranja poduzeća, a usto se kvantitativnim popuštanjem Europske središnje banke nije uspjelo potaknuti kreditiranje; primjećuje da je taj slučaj tragična posljedica stalnog pritiska koji vjerovnici vrše na Grčku i europske politike štednje; |
| --- | --- |

7.

primjećuje, stoga, da se Supermarket Larissa, zadruga malih prodavaonica prehrambenih proizvoda osnovana 1986., s 42 prodavaonice i 600 radnika, nije mogao nositi s gubicima te je u drugom tromjesečju 2014. morao zatvoriti svoje prodavaonice; ističe da to nisu spriječile ni mjere štednje, i to smanjenje plaća za 30 %, ponovno pregovaranje o uvjetima najmova i produženje rokova dospijeća računa; napominje da je do te situacije došlo i zbog znatnog smanjenja kreditiranja poduzeća, a usto se kvantitativnim popuštanjem Europske središnje banke nije uspjelo potaknuti kreditiranje; primjećuje da je taj slučaj tragična posljedica stalnog pritiska koji vjerovnici vrše na Grčku i europske politike štednje;

| 8. | pozdravlja činjenicu da su grčke vlasti pogođenim radnicima počele pružati usluge prilagođene njihovim potrebama 26. veljače 2016., prije nego što je donesena odluka o odobrenju potpore iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja činjenicu da su grčke vlasti pogođenim radnicima počele pružati usluge prilagođene njihovim potrebama 26. veljače 2016., prije nego što je donesena odluka o odobrenju potpore iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 9. | daje na znanje da će mjere potpore dohotku biti strogo ograničene na najviše 35 % ukupnog paketa mjera prilagođenih potrebama, kao što je navedeno u Uredbi o EGF-u, te da su te mjere uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

9.

daje na znanje da će mjere potpore dohotku biti strogo ograničene na najviše 35 % ukupnog paketa mjera prilagođenih potrebama, kao što je navedeno u Uredbi o EGF-u, te da su te mjere uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja;

| 10. | napominje da je zadruga, iako je poduzela određene mjere štednje kao što su smanjenje plaća, ponovno pregovaranje o uvjetima najmova, produženje rokova dospijeća računa, ponuda jeftinijih proizvoda i smanjenje troškova poslovanja, morala zatvoriti svoje prodavaonice jednu za drugom; |
| --- | --- |

10.

napominje da je zadruga, iako je poduzela određene mjere štednje kao što su smanjenje plaća, ponovno pregovaranje o uvjetima najmova, produženje rokova dospijeća računa, ponuda jeftinijih proizvoda i smanjenje troškova poslovanja, morala zatvoriti svoje prodavaonice jednu za drugom;

| 11. | napominje da mjere za otpuštene NEET-ove koje Grčka planira provesti pripadaju sljedećim kategorijama: profesionalno usmjeravanje, osposobljavanje, prekvalifikacija i stručno osposobljavanje, poticaji za pokretanje poduzeća, naknada za sudjelovanje i osposobljavanje, naknada za mobilnost; |
| --- | --- |

11.

napominje da mjere za otpuštene NEET-ove koje Grčka planira provesti pripadaju sljedećim kategorijama: profesionalno usmjeravanje, osposobljavanje, prekvalifikacija i stručno osposobljavanje, poticaji za pokretanje poduzeća, naknada za sudjelovanje i osposobljavanje, naknada za mobilnost;

| 12. | prima na znanje prilično velik iznos (15 000 EUR) koji će radnici i NEET-ovi dobiti za pokretanje vlastitog poduzeća u okviru usluga prilagođenih potrebama; usto napominje da velik broj otpuštenih radnika ima poduzetničko iskustvo, što povećava njihove izglede za uspjeh u tom sektoru; |
| --- | --- |

12.

prima na znanje prilično velik iznos (15 000 EUR) koji će radnici i NEET-ovi dobiti za pokretanje vlastitog poduzeća u okviru usluga prilagođenih potrebama; usto napominje da velik broj otpuštenih radnika ima poduzetničko iskustvo, što povećava njihove izglede za uspjeh u tom sektoru;

| 13. | prima na znanje da postoji mogućnost da neka od novih poduzeća postanu socijalne zadruge te u tom kontekstu pozdravlja nastojanja grčkih vlasti da osnaže sektor socijalnog gospodarstva u Grčkoj; |
| --- | --- |

13.

prima na znanje da postoji mogućnost da neka od novih poduzeća postanu socijalne zadruge te u tom kontekstu pozdravlja nastojanja grčkih vlasti da osnaže sektor socijalnog gospodarstva u Grčkoj;

| 14. | napominje važnost pokretanja informativne kampanje namijenjene osobama koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju koje bi mogle ispunjavati uvjete za te mjere; ponavlja svoje stajalište o potrebi za time da pomoć osobama koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju bude trajna i održiva; |
| --- | --- |

14.

napominje važnost pokretanja informativne kampanje namijenjene osobama koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju koje bi mogle ispunjavati uvjete za te mjere; ponavlja svoje stajalište o potrebi za time da pomoć osobama koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju bude trajna i održiva;

| 15. | pozdravlja to što je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama uspostavljen na temelju dodatnih savjetovanja s predstavnicima korisnika i socijalnim partnerima; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja to što je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama uspostavljen na temelju dodatnih savjetovanja s predstavnicima korisnika i socijalnim partnerima;

| 16. | podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama trebale predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao odgovarati pomaku prema održivom gospodarstvu u kojem se na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama trebale predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao odgovarati pomaku prema održivom gospodarstvu u kojem se na učinkovit način gospodari resursima;

| 17. | ističe nužnost povećanja zapošljivosti svih radnika s pomoću prilagođenog osposobljavanja te očekuje da će osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu odgovarati potrebama radnika i poslovnog okruženja; |
| --- | --- |

17.

ističe nužnost povećanja zapošljivosti svih radnika s pomoću prilagođenog osposobljavanja te očekuje da će osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu odgovarati potrebama radnika i poslovnog okruženja;

| 18. | poziva Komisiju da u budućim prijedlozima preciznije utvrdi sektore koji imaju potencijal za rast, a stoga i za zapošljavanje, te da prikupi utemeljene podatke o učinku financiranja iz EGF-a, pa i one o kvaliteti radnih mjesta te stopi reintegracije na tržište rada zahvaljujući EGF-u; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da u budućim prijedlozima preciznije utvrdi sektore koji imaju potencijal za rast, a stoga i za zapošljavanje, te da prikupi utemeljene podatke o učinku financiranja iz EGF-a, pa i one o kvaliteti radnih mjesta te stopi reintegracije na tržište rada zahvaljujući EGF-u;

| 19. | napominje da su grčke vlasti potvrdile da za mjere prihvatljive za financiranje iz EGF-a nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; |
| --- | --- |

19.

napominje da su grčke vlasti potvrdile da za mjere prihvatljive za financiranje iz EGF-a nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije;

| 20. | cijeni to što je Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje nepovratnih sredstava uvela poboljšani postupak; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije; |
| --- | --- |

20.

cijeni to što je Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje nepovratnih sredstava uvela poboljšani postupak; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije;

| 21. | podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

21.

podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a;

| 22. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

22.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

23.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

24.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0112.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji

(zahtjev iz Grčke – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

(Tekst ovog Priloga nije naveden ovdje jer odgovara Završnom aktu Odluke (EU) 2016/990.)

---

| 28.2.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 76/166 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 76/166

---

P8_TA(2016)0232

Privremene mjere u području međunarodne zaštite u korist Švedske *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. svibnja 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Švedske u skladu s člankom 9. Odluke Vijeća (EU) 2015/1523 i člankom 9. Odluke Vijeća (EU) 2015/1601 o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 076/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2015)0677), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2015)0677),

| — | uzimajući u obzir članak 78. Stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78. Stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0017/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0170/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0170/2016),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | traži od Vijeća da se ponovo savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

traži od Vijeća da se ponovo savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

Amandman 1

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Švedska se nalazi u kriznoj situaciji zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja na njezino državno područje uslijed naglih promjena migracijskih tokova. Dana 8. prosinca Švedska je službeno zatražila suspenziju svojih obveza u skladu s odlukama Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Švedska se nalazi u kriznoj situaciji zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja na njezino državno područje uslijed naglih promjena migracijskih tokova. Dana 8. prosinca Švedska je službeno zatražila suspenziju svojih obveza u skladu s odlukama Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601.

| (5) | Švedska se nalazi u kriznoj situaciji zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja na njezino državno područje uslijed naglih promjena migracijskih tokova. Dana 8. prosinca 2015. Švedska je službeno zatražila suspenziju svojih obveza u skladu s odlukama Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601
  jer se morala nositi s dvostrukim izazovom, odnosno bila je istovremeno i zemlja prvog ulaska i krajnje odredište
  . |
| --- | --- |

(5)

Švedska se nalazi u kriznoj situaciji zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja na njezino državno područje uslijed naglih promjena migracijskih tokova. Dana 8. prosinca 2015. Švedska je službeno zatražila suspenziju svojih obveza u skladu s odlukama Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601
  jer se morala nositi s dvostrukim izazovom, odnosno bila je istovremeno i zemlja prvog ulaska i krajnje odredište
  .

Amandman 2

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Švedska 2015.
  ima
  daleko najveći broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu po stanovniku u EU-u (11 503 podnositelja zahtjeva na milijun stanovnika). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Švedska 2015.
  ima
  daleko najveći broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu po stanovniku u EU-u (11 503 podnositelja zahtjeva na milijun stanovnika).

| (9) | Švedska
  je
  2015.
  imala
  daleko najveći broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu po stanovniku u EU-u (11 503 podnositelja zahtjeva na milijun stanovnika)
  , a u ožujku 2016. primila je ukupno 170 104 podnositelja zahtjeva, među ostalima i 73 331 dijete, uključujući 36 181 maloljetnika bez pratnje
  . |
| --- | --- |

(9)

Švedska
  je
  2015.
  imala
  daleko najveći broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu po stanovniku u EU-u (11 503 podnositelja zahtjeva na milijun stanovnika)
  , a u ožujku 2016. primila je ukupno 170 104 podnositelja zahtjeva, među ostalima i 73 331 dijete, uključujući 36 181 maloljetnika bez pratnje
  .

Amandman 3

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Švedska se nalazi u teškoj situaciji i zbog znatnog povećanja broja maloljetnika bez pratnje; jedan od četiri podnositelja zahtjeva tvrdi da je maloljetnik bez pratnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Švedska se nalazi u teškoj situaciji i zbog znatnog povećanja broja maloljetnika bez pratnje; jedan od četiri podnositelja zahtjeva tvrdi da je maloljetnik bez pratnje.

| (10) | Švedska se nalazi u teškoj situaciji i zbog znatnog povećanja broja maloljetnika bez pratnje; jedan od četiri podnositelja zahtjeva tvrdi da je maloljetnik bez pratnje
  , a oni imaju posebne potrebe te su potrebna dodatna sredstva kako bi im se omogućio pristup zdravstvenoj zaštiti, dostojan smještaj i obrazovanje u skladu s pravilima EU-a o azilu
  . |
| --- | --- |

(10)

Švedska se nalazi u teškoj situaciji i zbog znatnog povećanja broja maloljetnika bez pratnje; jedan od četiri podnositelja zahtjeva tvrdi da je maloljetnik bez pratnje
  , a oni imaju posebne potrebe te su potrebna dodatna sredstva kako bi im se omogućio pristup zdravstvenoj zaštiti, dostojan smještaj i obrazovanje u skladu s pravilima EU-a o azilu
  .

---