# Uradni list C 76/28.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 76 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6128. februar 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 76

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6128. februar 2018

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seje: 9. maj–12. maj 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 211, 30.6.2017 .SPREJETA BESEDILASeji: 25. in 26. maj 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 217, 6.7.2017 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seje: 9. maj–12. maj 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 211, 30.6.2017 .SPREJETA BESEDILASeji: 25. in 26. maj 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 217, 6.7.2017 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 211, 30.6.2017

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 217, 6.7.2017

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 10. maj 2016 |
| 2018/C 76/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (2015/2224(INI)) | 2 |
| 2018/C 76/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o kohezijski politiki v gorskih regijah EU (2015/2279(INI)) | 11 |
| | Sreda, 11. maj 2016 |
| 2018/C 76/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o hitrejšem izvajanju kohezijske politike (2016/2550(RSP)) | 23 |
| | Četrtek, 12. maj 2016 |
| 2018/C 76/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o krimskih Tatarih (2016/2692(RSP)) | 27 |
| 2018/C 76/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o Gambiji (2016/2693(RSP)) | 31 |
| 2018/C 76/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o Džibutiju (2016/2694(RSP)) | 35 |
| 2018/C 76/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o sledljivosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v restavracijah in prodaji na drobno (2016/2532(RSP)) | 40 |
| 2018/C 76/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o statusu tržnega gospodarstva Kitajske (2016/2667(RSP)) | 43 |
| 2018/C 76/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (2016/2696(RSP)) | 45 |
| 2018/C 76/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o obvezni navedbi države izvora ali kraja porekla za nekatera živila (2016/2583(RSP)) | 49 |
| 2018/C 76/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o uporabi Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (2015/2097(INI)) | 54 |
| 2018/C 76/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o izvajanju Direktive 2011/36/EU z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev z vidika enakosti spolov (2015/2118(INI)) | 61 |
| | Sreda, 26. maj 2016 |
| 2018/C 76/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o virtualnih valutah (2016/2007(INI)) | 76 |
| 2018/C 76/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o čezatlantskem pretoku podatkov (2016/2727(RSP)) | 82 |
| 2018/C 76/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o novem dogovoru za odjemalce energije (2015/2323(INI)) | 86 |
| 2018/C 76/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (2015/2228(INI)) | 93 |
| 2018/C 76/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o netarifnih ovirah na enotnem trgu (2015/2346(INI)) | 105 |
| 2018/C 76/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (2015/2354(INI)) | 112 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 10. maj 2016

2018/C 76/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (2015/2224(INI))

2

2018/C 76/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o kohezijski politiki v gorskih regijah EU (2015/2279(INI))

11

Sreda, 11. maj 2016

2018/C 76/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o hitrejšem izvajanju kohezijske politike (2016/2550(RSP))

23

Četrtek, 12. maj 2016

2018/C 76/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o krimskih Tatarih (2016/2692(RSP))

27

2018/C 76/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o Gambiji (2016/2693(RSP))

31

2018/C 76/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o Džibutiju (2016/2694(RSP))

35

2018/C 76/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o sledljivosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v restavracijah in prodaji na drobno (2016/2532(RSP))

40

2018/C 76/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o statusu tržnega gospodarstva Kitajske (2016/2667(RSP))

43

2018/C 76/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (2016/2696(RSP))

45

2018/C 76/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o obvezni navedbi države izvora ali kraja porekla za nekatera živila (2016/2583(RSP))

49

2018/C 76/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o uporabi Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (2015/2097(INI))

54

2018/C 76/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o izvajanju Direktive 2011/36/EU z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev z vidika enakosti spolov (2015/2118(INI))

61

Sreda, 26. maj 2016

2018/C 76/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o virtualnih valutah (2016/2007(INI))

76

2018/C 76/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o čezatlantskem pretoku podatkov (2016/2727(RSP))

82

2018/C 76/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o novem dogovoru za odjemalce energije (2015/2323(INI))

86

2018/C 76/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (2015/2228(INI))

93

2018/C 76/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o netarifnih ovirah na enotnem trgu (2015/2346(INI))

105

2018/C 76/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (2015/2354(INI))

112

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 26. maj 2016 |
| 2018/C 76/19 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Gianluci Buonannu (2016/2003(IMM)) | 128 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 26. maj 2016

2018/C 76/19

Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Gianluci Buonannu (2016/2003(IMM))

128

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 10. maj 2016 |
| 2018/C 76/20 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje Delegirani uredbi Komisije z dne 8. aprila 2016 o popravku Delegirane uredbe (EU) 2016/341 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere določbe carinskega zakonika Unije, kadar zadevni elektronski sistemi še ne delujejo, in o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 – (2016/2656(DEA)) | 130 |
| 2018/C 76/21 | P8_TA(2016)0206Zaščita proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo) | 132 |
| 2018/C 76/22 | P8_TA(2016)0207Zaščita proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo) | 133 |
| 2018/C 76/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo ter njegovega protokola o izvajanju (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE)) | 134 |
| 2018/C 76/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za štiri leta (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE)) | 135 |
| 2018/C 76/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za civilno uporabo (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE)) | 136 |
| 2018/C 76/26 | P8_TA(2016)0212Statistika glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb v zvezi s podelitvijo delegiranih in izvedbenih pooblastil Komisiji za sprejetje nekaterih ukrepov (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb | 137 |
| | Sreda, 11. maj 2016 |
| 2018/C 76/27 | P8_TA(2016)0214Izjeme za trgovce z blagom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede izjem za trgovce z blagom (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede izjem za trgovce z blagom | 138 |
| 2018/C 76/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD)) | 139 |
| 2018/C 76/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair (prenovitev) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD)) | 141 |
| | Četrtek, 12. maj 2016 |
| 2018/C 76/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS)) | 143 |
| | Sreda, 26. maj 2016 |
| 2018/C 76/31 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga Francije – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD)) | 158 |
| 2018/C 76/32 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga Grčije – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD)) | 162 |
| 2018/C 76/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Švedske v skladu s členom 9 Sklepa Sveta (EU) 2015/1523 in členom 9 Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE)) | 166 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 10. maj 2016

2018/C 76/20

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje Delegirani uredbi Komisije z dne 8. aprila 2016 o popravku Delegirane uredbe (EU) 2016/341 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere določbe carinskega zakonika Unije, kadar zadevni elektronski sistemi še ne delujejo, in o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 – (2016/2656(DEA))

130

2018/C 76/21

P8_TA(2016)0206Zaščita proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo)

132

2018/C 76/22

P8_TA(2016)0207Zaščita proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo)

133

2018/C 76/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo ter njegovega protokola o izvajanju (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

134

2018/C 76/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za štiri leta (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

135

2018/C 76/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za civilno uporabo (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

136

2018/C 76/26

P8_TA(2016)0212Statistika glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb v zvezi s podelitvijo delegiranih in izvedbenih pooblastil Komisiji za sprejetje nekaterih ukrepov (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb

137

Sreda, 11. maj 2016

2018/C 76/27

P8_TA(2016)0214Izjeme za trgovce z blagom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede izjem za trgovce z blagom (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede izjem za trgovce z blagom

138

2018/C 76/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

139

2018/C 76/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair (prenovitev) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

141

Četrtek, 12. maj 2016

2018/C 76/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

143

Sreda, 26. maj 2016

2018/C 76/31

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga Francije – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

158

2018/C 76/32

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga Grčije – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

162

2018/C 76/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Švedske v skladu s členom 9 Sklepa Sveta (EU) 2015/1523 in členom 9 Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

166

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

28.2.2018

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2016–2017

Seje: 9. maj–12. maj 2016

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 211, 30.6.2017
  .

SPREJETA BESEDILA

Seji: 25. in 26. maj 2016

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 217, 6.7.2017
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 10. maj 2016

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/2

---

P8_TA(2016)0211

Nova orodja teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (2015/2224(INI))

(2018/C 076/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega naslova XVIII, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega naslova XVIII,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (5),

| — | ob upoštevanju teritorialne agende EU 2020, sprejete na neuradnem ministrskem zasedanju ministrov, pristojnih za prostorsko načrtovanje in teritorialni razvoj, 19. maja 2011 v Gödöllu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju teritorialne agende EU 2020, sprejete na neuradnem ministrskem zasedanju ministrov, pristojnih za prostorsko načrtovanje in teritorialni razvoj, 19. maja 2011 v Gödöllu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 29. novembra 2012 o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 29. novembra 2012 o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnosti (6),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. julija 2015 o izidu pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. julija 2015 o izidu pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih (7),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2014 o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, kot instrumentu kohezijske politike za obdobje 2014–2020 za lokalni, podeželski, mestni in primestni razvoj (raziskovalno mnenje na zaprosilo grškega predsedstva Sveta EU) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2014 o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, kot instrumentu kohezijske politike za obdobje 2014–2020 za lokalni, podeželski, mestni in primestni razvoj (raziskovalno mnenje na zaprosilo grškega predsedstva Sveta EU) (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o demografskih spremembah in njihovih posledicah za prihodnjo kohezijsko politiko EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o demografskih spremembah in njihovih posledicah za prihodnjo kohezijsko politiko EU (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o optimizaciji vloge teritorialnega razvoja v kohezijski politiki (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o optimizaciji vloge teritorialnega razvoja v kohezijski politiki (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (12),

| — | ob upoštevanju briefinga Tools to support the territorial and urban dimension in cohesion policy: Integrated territorial investment (ITI) and Community-led Local Development (Orodja za podporo teritorialne in urbane razsežnosti v kohezijski politiki: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, Evropski parlament, oktober 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju briefinga Tools to support the territorial and urban dimension in cohesion policy: Integrated territorial investment (ITI) and Community-led Local Development (Orodja za podporo teritorialne in urbane razsežnosti v kohezijski politiki: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, Evropski parlament, oktober 2015),

| — | ob upoštevanju študije Territorial governance and Cohesion Policy (Teritorialno upravljanje in kohezijska politika, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, Evropski parlament, julij 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Territorial governance and Cohesion Policy (Teritorialno upravljanje in kohezijska politika, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, Evropski parlament, julij 2015),

| — | ob upoštevanju študije Strategic coherence of Cohesion Policy: comparison of the 2007-13 and 2014-20 programming periods (Strateška povezanost kohezijske politike: primerjava programskih obdobij 2007-2013 in 2014-2020, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, Evropski parlament, februar 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Strategic coherence of Cohesion Policy: comparison of the 2007-13 and 2014-20 programming periods (Strateška povezanost kohezijske politike: primerjava programskih obdobij 2007-2013 in 2014-2020, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, Evropski parlament, februar 2015),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji iz julija 2014: Naložbe za delovna mesta in rast – Spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji iz julija 2014: Naložbe za delovna mesta in rast – Spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU,

| — | ob upoštevanju študije Territorial Agenda 2020 put in practice – Enhancing the efficiency and effectiveness of Cohesion Policy by a place-based approach (Izvajanje teritorialne agende – povečanje učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike z lokalnim pristopom, zvezek II – študije primerov, Evropska komisija, maj 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Territorial Agenda 2020 put in practice – Enhancing the efficiency and effectiveness of Cohesion Policy by a place-based approach (Izvajanje teritorialne agende – povečanje učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike z lokalnim pristopom, zvezek II – študije primerov, Evropska komisija, maj 2015),

| — | ob upoštevanju poročila How to strengthen the territorial dimension of „Europe 2020“ and EU Cohesion Policy based on the Territorial Agenda 2020 (Kako okrepiti teritorialno razsežnost Evrope 2020 in kohezijske politike EU na podlagi Teritorialne agende 2020), pripravljenega na zahtevo poljskega predsedstva Sveta Evropske unije septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila How to strengthen the territorial dimension of „Europe 2020“ and EU Cohesion Policy based on the Territorial Agenda 2020 (Kako okrepiti teritorialno razsežnost Evrope 2020 in kohezijske politike EU na podlagi Teritorialne agende 2020), pripravljenega na zahtevo poljskega predsedstva Sveta Evropske unije septembra 2011,

| — | ob upoštevanju poročila Job Creation and Local Economic Development (Ustvarjanje delovnih mest in lokalni gospodarski razvoj) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj iz novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Job Creation and Local Economic Development (Ustvarjanje delovnih mest in lokalni gospodarski razvoj) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj iz novembra 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Local Economic Leadership (Lokalno gospodarsko vodenje) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Local Economic Leadership (Lokalno gospodarsko vodenje) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0032/2016),

| A. | ker je teritorialna kohezija temeljni cilj Evropske unije, zapisan v Lizbonski pogodbi; |
| --- | --- |

A.

ker je teritorialna kohezija temeljni cilj Evropske unije, zapisan v Lizbonski pogodbi;

| B. | ker generacija kohezijske politike za obdobje 2014–2020 omogoča in spodbuja uporabo celostnih in lokalnih pristopov za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, hkrati pa spodbuja teritorialno upravljanje; |
| --- | --- |

B.

ker generacija kohezijske politike za obdobje 2014–2020 omogoča in spodbuja uporabo celostnih in lokalnih pristopov za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, hkrati pa spodbuja teritorialno upravljanje;

| C. | ker so celostni in lokalni pristopi namenjeni izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti javnih intervencij, tako da se izpolnijo posebne zahteve območij in se pripomore k povečanju njihove privlačnosti; |
| --- | --- |

C.

ker so celostni in lokalni pristopi namenjeni izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti javnih intervencij, tako da se izpolnijo posebne zahteve območij in se pripomore k povečanju njihove privlačnosti;

| D. | ker sta lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe inovativna instrumenta kohezijske politike, ki ju bodo nekatere države članice v tej obliki izvajale prvič in ki lahko bistveno prispevata k uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ustvarjanju kakovostnih lokalnih delovnih mest, trajnostnemu razvoju in uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

D.

ker sta lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe inovativna instrumenta kohezijske politike, ki ju bodo nekatere države članice v tej obliki izvajale prvič in ki lahko bistveno prispevata k uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ustvarjanju kakovostnih lokalnih delovnih mest, trajnostnemu razvoju in uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020;

| E. | ker nove celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, predstavljajo postopne spremembe v zmožnosti lokalnih deležnikov za kombiniranje tokov financiranja in načrtovanje natančno usmerjenih lokalnih pobud; |
| --- | --- |

E.

ker nove celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, predstavljajo postopne spremembe v zmožnosti lokalnih deležnikov za kombiniranje tokov financiranja in načrtovanje natančno usmerjenih lokalnih pobud;

| F. | ker je opolnomočenje regionalnih in lokalnih organizacij bistveno za celovito izvajanje politike ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; ker imajo vse večji pomen inovativni pristopi, ki dajejo prednost lokalnemu znanju in lokalne probleme obravnavajo z lokalnimi rešitvami, ker participativno upravljanje, kot je participativna priprava proračuna, vključuje potrebna orodja za udeležbo javnosti, da bi odgovornost za odločitve prenesli na raven lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

F.

ker je opolnomočenje regionalnih in lokalnih organizacij bistveno za celovito izvajanje politike ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; ker imajo vse večji pomen inovativni pristopi, ki dajejo prednost lokalnemu znanju in lokalne probleme obravnavajo z lokalnimi rešitvami, ker participativno upravljanje, kot je participativna priprava proračuna, vključuje potrebna orodja za udeležbo javnosti, da bi odgovornost za odločitve prenesli na raven lokalne skupnosti;

| G. | ker lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, temelji na izkušnjah z izvajanjem pobud LEADER, URBAN in EQUAL v prejšnjih obdobjih financiranja ter se v pretežni meri razvija na podlagi pristopa LEADER, s katerim se je od uvedbe leta 1991 eksponentno povečalo število lokalnih akcijskih skupin, hkrati pa je pomembno prispeval k izboljšanju kakovosti življenja prebivalstva, zlasti na podeželju; |
| --- | --- |

G.

ker lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, temelji na izkušnjah z izvajanjem pobud LEADER, URBAN in EQUAL v prejšnjih obdobjih financiranja ter se v pretežni meri razvija na podlagi pristopa LEADER, s katerim se je od uvedbe leta 1991 eksponentno povečalo število lokalnih akcijskih skupin, hkrati pa je pomembno prispeval k izboljšanju kakovosti življenja prebivalstva, zlasti na podeželju;

| H. | ker je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, obvezen le za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), medtem ko za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo obstaja kot možnost; |
| --- | --- |

H.

ker je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, obvezen le za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), medtem ko za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo obstaja kot možnost;

| I. | ker imata lahko ta nova instrumenta pomembno vlogo pri prilagajanju demografskim spremembam in odpravi neuravnoteženega regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

I.

ker imata lahko ta nova instrumenta pomembno vlogo pri prilagajanju demografskim spremembam in odpravi neuravnoteženega regionalnega razvoja;

| J. | ker lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, sledi pristopu od spodaj navzgor, da bi določali cilje in financirali projekte povezane z lokalnimi potrebami skupnosti, ne pa vsiljevali cilje na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

J.

ker lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, sledi pristopu od spodaj navzgor, da bi določali cilje in financirali projekte povezane z lokalnimi potrebami skupnosti, ne pa vsiljevali cilje na nacionalni ravni;

| K. | ker so celostne teritorialne naložbe orodje, ki se lahko uporablja za izvajanje celostnih ukrepov za trajnostni urbani razvoj, kot določa člen 7 Uredbe (EU) št. 1301/2013; |
| --- | --- |

K.

ker so celostne teritorialne naložbe orodje, ki se lahko uporablja za izvajanje celostnih ukrepov za trajnostni urbani razvoj, kot določa člen 7 Uredbe (EU) št. 1301/2013;

| L. | ker med državami članicami obstajajo razlike glede na raven pri upravljavskih strukturah in izkušnjah pri razvojnih pobudah od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

L.

ker med državami članicami obstajajo razlike glede na raven pri upravljavskih strukturah in izkušnjah pri razvojnih pobudah od spodaj navzgor;

| M. | ker so zmogljivosti in vključenost regionalnih in lokalnih akterjev bistveni za uspeh teh orodij ne glede na opredeljene pristojnosti posamezne organizacije; |
| --- | --- |

M.

ker so zmogljivosti in vključenost regionalnih in lokalnih akterjev bistveni za uspeh teh orodij ne glede na opredeljene pristojnosti posamezne organizacije;

| N. | ker so regionalni in lokalni organi pozvani, da sodelujejo pri odločitvah glede lastnega razvoja in spodbujajo sinergije med javnim in zasebnim sektorjem kot bistvene smernice, ki lahko zagotovijo učinkovito vodenje in upravljanje projektov ter stabilnost sprejetih zavez; |
| --- | --- |

N.

ker so regionalni in lokalni organi pozvani, da sodelujejo pri odločitvah glede lastnega razvoja in spodbujajo sinergije med javnim in zasebnim sektorjem kot bistvene smernice, ki lahko zagotovijo učinkovito vodenje in upravljanje projektov ter stabilnost sprejetih zavez;

| O. | ker je za lokalne in regionalne organe bistvenega pomena, da pri odločitvah o lastnem razvoju v skladu s vhodnimi podatki, ki jih prispeva skupnost, ustrezno opredelijo svoje dobre strani in strateške prednosti ter jih nadgradijo pri pripravi strategij regionalnega in lokalnega razvoja, kar bi skupaj s prispevkom njihove skupnosti povečalo kakovost življenja državljanov, saj bi se pojasnile nastale težave, določile prednostne naloge in navedle trajnostne rešitve v sodelovanju z državljani; |
| --- | --- |

O.

ker je za lokalne in regionalne organe bistvenega pomena, da pri odločitvah o lastnem razvoju v skladu s vhodnimi podatki, ki jih prispeva skupnost, ustrezno opredelijo svoje dobre strani in strateške prednosti ter jih nadgradijo pri pripravi strategij regionalnega in lokalnega razvoja, kar bi skupaj s prispevkom njihove skupnosti povečalo kakovost življenja državljanov, saj bi se pojasnile nastale težave, določile prednostne naloge in navedle trajnostne rešitve v sodelovanju z državljani;

| P. | ker člen 7(3) Uredbe (EU) št. 1301/2013 določa, da „vsaka država članica ob upoštevanju svojega posebnega ozemeljskega položaja v svojem sporazumu o partnerstvu določi načela za izbiranje mestnih območij, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, in predvidena letna sredstva za te ukrepe na nacionalni ravni“; |
| --- | --- |

P.

ker člen 7(3) Uredbe (EU) št. 1301/2013 določa, da „vsaka država članica ob upoštevanju svojega posebnega ozemeljskega položaja v svojem sporazumu o partnerstvu določi načela za izbiranje mestnih območij, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj mest, in predvidena letna sredstva za te ukrepe na nacionalni ravni“;

| Q. | ker pobuda RURBAN za sodelovanje med podeželskimi in mestnimi območji prispeva h krepitvi regionalne konkurenčnosti in vzpostavljanju partnerstev za razvoj; |
| --- | --- |

Q.

ker pobuda RURBAN za sodelovanje med podeželskimi in mestnimi območji prispeva h krepitvi regionalne konkurenčnosti in vzpostavljanju partnerstev za razvoj;

| R. | ker bi morali proračuni na ravni Evropske unije temeljiti na uspešnosti in ker je treba sredstva, dodeljena celostnim teritorialnim naložbam in lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, uporabljati učinkovito z uresničevanjem političnih ciljev in opredeljenih prednostnih nalog, da imajo najvišjo dodano vrednost za zastavljeni cilj, in ker bi morali biti rezultati doseženi z najnižjimi možnimi stroški; |
| --- | --- |

R.

ker bi morali proračuni na ravni Evropske unije temeljiti na uspešnosti in ker je treba sredstva, dodeljena celostnim teritorialnim naložbam in lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, uporabljati učinkovito z uresničevanjem političnih ciljev in opredeljenih prednostnih nalog, da imajo najvišjo dodano vrednost za zastavljeni cilj, in ker bi morali biti rezultati doseženi z najnižjimi možnimi stroški;

Splošni premisleki

| 1. | ugotavlja, da so za uspeh pristopa od spodaj navzgor bistvenega pomena oprijemljiva udeležba regionalnih in lokalnih akterjev od samega začetka, njihova zavezanost strategijam teritorialnega razvoja in občutek odgovornosti zanje ter ustrezen prenos pristojnosti in sredstev na nižje ravni odločanja; meni, da lahko vključitev partnerjev tudi okrepi celosten in lokalno usmerjen pristop, zlasti tam, kjer izvajanje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb ni razširjeno; vendar poudarja, da lokalni akterji potrebujejo tehnično in finančno podporo na regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, zlasti na začetku procesa izvajanja; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so za uspeh pristopa od spodaj navzgor bistvenega pomena oprijemljiva udeležba regionalnih in lokalnih akterjev od samega začetka, njihova zavezanost strategijam teritorialnega razvoja in občutek odgovornosti zanje ter ustrezen prenos pristojnosti in sredstev na nižje ravni odločanja; meni, da lahko vključitev partnerjev tudi okrepi celosten in lokalno usmerjen pristop, zlasti tam, kjer izvajanje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb ni razširjeno; vendar poudarja, da lokalni akterji potrebujejo tehnično in finančno podporo na regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, zlasti na začetku procesa izvajanja;

| 2. | poziva, da se na začetku procesa izvajanja v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi akterji opredelijo strategije, zlasti na ravni posebnega in specializiranega usposabljanja ter tehnične in finančne podpore, v okviru učinkovitega partnerstva med regijami, državami članicami in EU; |
| --- | --- |

2.

poziva, da se na začetku procesa izvajanja v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi akterji opredelijo strategije, zlasti na ravni posebnega in specializiranega usposabljanja ter tehnične in finančne podpore, v okviru učinkovitega partnerstva med regijami, državami članicami in EU;

| 3. | meni, da je treba v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov še bolj spodbujati prenos pristojnosti in sredstev na nižje ravni, odpor upravljavskih organov pri tem pa lahko omeji potencial teh dveh instrumentov; poziva države članice, naj zagovarjajo pristop od spodaj navzgor, ki daje odgovornost lokalnim skupinam; poziva Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti pripravi priporočila in celovite smernice državam članicam, kako preseči pomanjkanje zaupanja in upravne ovire med različnimi ravni upravljanja, povezanimi z uresničevanjem lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov še bolj spodbujati prenos pristojnosti in sredstev na nižje ravni, odpor upravljavskih organov pri tem pa lahko omeji potencial teh dveh instrumentov; poziva države članice, naj zagovarjajo pristop od spodaj navzgor, ki daje odgovornost lokalnim skupinam; poziva Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti pripravi priporočila in celovite smernice državam članicam, kako preseči pomanjkanje zaupanja in upravne ovire med različnimi ravni upravljanja, povezanimi z uresničevanjem lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb;

| 4. | poudarja, da zasnova celostnih večsektorskih inovativnih strategij visoke kakovosti predstavlja izziv za lokalno raven, zlasti če se je treba tega lotiti na participativen način; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da zasnova celostnih večsektorskih inovativnih strategij visoke kakovosti predstavlja izziv za lokalno raven, zlasti če se je treba tega lotiti na participativen način;

| 5. | opozarja, da morajo ukrepi, sprejeti v okviru teh orodij, upoštevati prednostne naloge lokalnih akterjev ter biti dobro usklajeni s krovnimi cilji operativnih programov ter drugimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi razvojnimi strategijami ter strategijami za pametno specializacijo in takimi strategijami na ravni EU, kar daje prostor za prilagodljivost; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da morajo ukrepi, sprejeti v okviru teh orodij, upoštevati prednostne naloge lokalnih akterjev ter biti dobro usklajeni s krovnimi cilji operativnih programov ter drugimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi razvojnimi strategijami ter strategijami za pametno specializacijo in takimi strategijami na ravni EU, kar daje prostor za prilagodljivost;

| 6. | opozarja, da morajo biti prožnejše in bolje vključene tudi uradne nacionalne in regionalne politike in ne le programi EU; poudarja, da bo ustvarjanje splošnejšega duha reforme upravljanja pripomoglo k temu, da se sredstva EU nacionalnim in regionalnim politikam ne bodo zagotavljala v „vzporednem“ okviru, ampak bodo vključena v širšo težnjo po doseganju trajnostnih gospodarskih izidov; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da morajo biti prožnejše in bolje vključene tudi uradne nacionalne in regionalne politike in ne le programi EU; poudarja, da bo ustvarjanje splošnejšega duha reforme upravljanja pripomoglo k temu, da se sredstva EU nacionalnim in regionalnim politikam ne bodo zagotavljala v „vzporednem“ okviru, ampak bodo vključena v širšo težnjo po doseganju trajnostnih gospodarskih izidov;

| 7. | meni, da je brezposelnost mladih skupaj s pomanjkanjem financiranja za MSP najbolj pereče vprašanje za države članice; poudarja, da morata biti ti dve vprašanji ena prednostnih nalog v strategijah lokalnega in teritorialnega razvoja; poziva lokalne in regionalne organe, naj zagotovijo davčne in druge spodbude za spodbujanje zaposlenosti mladih in njihovo medregionalno mobilnost ter dajejo prednost poklicnemu usposabljanju v partnerstvu z ustanovami za usposabljanje; |
| --- | --- |

7.

meni, da je brezposelnost mladih skupaj s pomanjkanjem financiranja za MSP najbolj pereče vprašanje za države članice; poudarja, da morata biti ti dve vprašanji ena prednostnih nalog v strategijah lokalnega in teritorialnega razvoja; poziva lokalne in regionalne organe, naj zagotovijo davčne in druge spodbude za spodbujanje zaposlenosti mladih in njihovo medregionalno mobilnost ter dajejo prednost poklicnemu usposabljanju v partnerstvu z ustanovami za usposabljanje;

| 8. | priporoča lokalnim in regionalnim organom, naj namenijo posebno pozornost projektom za prilagajanje občin in regij novim demografskim razmeram in preprečevanje s tem nastalih neravnotežij, zlasti: 1. s prilagajanjem socialnih in mobilnostnih infrastruktur demografskim spremembam in migracijskim tokovom; 2. z oblikovanjem posebnega blaga in storitev za starajoče se prebivalstvo; 3. s podporo za zaposlitvene priložnosti za starejše, ženske in migrante, ki prispevajo k socialnemu vključevanju; 4. z zmogljivejšimi digitalnimi povezavami in ustvarjanjem platform, ki omogočajo in spodbujajo sodelovanje in stike državljanov iz odročnejših regij z različnimi upravnimi, socialnimi in političnimi službami organov na vseh ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni in evropski); |
| --- | --- |

8.

priporoča lokalnim in regionalnim organom, naj namenijo posebno pozornost projektom za prilagajanje občin in regij novim demografskim razmeram in preprečevanje s tem nastalih neravnotežij, zlasti: 1. s prilagajanjem socialnih in mobilnostnih infrastruktur demografskim spremembam in migracijskim tokovom; 2. z oblikovanjem posebnega blaga in storitev za starajoče se prebivalstvo; 3. s podporo za zaposlitvene priložnosti za starejše, ženske in migrante, ki prispevajo k socialnemu vključevanju; 4. z zmogljivejšimi digitalnimi povezavami in ustvarjanjem platform, ki omogočajo in spodbujajo sodelovanje in stike državljanov iz odročnejših regij z različnimi upravnimi, socialnimi in političnimi službami organov na vseh ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni in evropski);

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dodatno podporo, usposabljanje in smernice manjšim in manj razvitim občinam, ki imajo bolj omejene vire in zmogljivosti, zanje pa so morda upravno breme in kompleksnost izvajanja teh orodij težko sprejemljivi med načrtovanjem in uporabo; opozarja, da se teritorialna kohezija začenja od spodaj navzgor in mora vključevati tudi manjše upravne subjekte brez kakršnega koli izključevanja ali diskriminacije, kar zadeva dostop do celostnih teritorialnih naložb in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; poziva Komisijo, naj sporoča rezultate najboljše prakse v vsaki državi članici, ter predlaga izmenjavo dobrih praks prek spletnega omrežja, ki bi tem subjektom zagotavljalo enake možnosti pri dostopu do orodij; spodbuja nacionalne in regionalne organe, naj predlagajo rešitve za povezovanje manjših upravnih subjektov v skupine ob upoštevanju teritorialne razsežnosti in posebnih razvojnih potreb; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dodatno podporo, usposabljanje in smernice manjšim in manj razvitim občinam, ki imajo bolj omejene vire in zmogljivosti, zanje pa so morda upravno breme in kompleksnost izvajanja teh orodij težko sprejemljivi med načrtovanjem in uporabo; opozarja, da se teritorialna kohezija začenja od spodaj navzgor in mora vključevati tudi manjše upravne subjekte brez kakršnega koli izključevanja ali diskriminacije, kar zadeva dostop do celostnih teritorialnih naložb in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; poziva Komisijo, naj sporoča rezultate najboljše prakse v vsaki državi članici, ter predlaga izmenjavo dobrih praks prek spletnega omrežja, ki bi tem subjektom zagotavljalo enake možnosti pri dostopu do orodij; spodbuja nacionalne in regionalne organe, naj predlagajo rešitve za povezovanje manjših upravnih subjektov v skupine ob upoštevanju teritorialne razsežnosti in posebnih razvojnih potreb;

| 10. | spodbuja države članice, naj opredelijo strategijo za večje izvajanje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb prek pristopa z več skladi, s čimer bi pripravili bolj učinkovite strategije regionalnega in lokalnega razvoja, zlasti na območjih iz člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva države članice, naj glede na potrebe uporabijo prožnost, kot je določena v členu 33(6) uredbe o splošnih določbah, da bi se tako bolje odzvale na posebnosti teh regij; spodbuja posebne ukrepe za zagotavljanje tehnične podpore in krepitve zmogljivosti za upravne organe na teh območjih glede na njihovo odročnost in delno slabši konkurenčni položaj; |
| --- | --- |

10.

spodbuja države članice, naj opredelijo strategijo za večje izvajanje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb prek pristopa z več skladi, s čimer bi pripravili bolj učinkovite strategije regionalnega in lokalnega razvoja, zlasti na območjih iz člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva države članice, naj glede na potrebe uporabijo prožnost, kot je določena v členu 33(6) uredbe o splošnih določbah, da bi se tako bolje odzvale na posebnosti teh regij; spodbuja posebne ukrepe za zagotavljanje tehnične podpore in krepitve zmogljivosti za upravne organe na teh območjih glede na njihovo odročnost in delno slabši konkurenčni položaj;

| 11. | poudarja, da vključevanje več skladov ostaja izziv za deležnike, zlasti pri lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložbah; meni, da si je treba prizadevati za poenostavitev, da bi ustvarili pogoje za izvajanje teh orodij; zato pozdravlja ustanovitev skupine neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter prizadevanja Komisije na področju boljše priprave zakonodaje; poudarja, da je treba pri pripravi priporočil najti skupen evropski okvir; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da vključevanje več skladov ostaja izziv za deležnike, zlasti pri lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložbah; meni, da si je treba prizadevati za poenostavitev, da bi ustvarili pogoje za izvajanje teh orodij; zato pozdravlja ustanovitev skupine neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter prizadevanja Komisije na področju boljše priprave zakonodaje; poudarja, da je treba pri pripravi priporočil najti skupen evropski okvir;

| 12. | zlasti poudarja, da je treba obravnavati prakso prekomernega izvajanja postopkov, kjer se na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ustvarjajo dodatne in pogosto nepotrebne zahteve in ovire; ugotavlja, da obstajajo številne ravni revizije, ki povečujejo finančno in upravno breme za upravičence; vztraja, da se je treba izogibati podvajanju upravnih nalog, in poudarja, da je pomembno določiti pogoje za naložbe ter javno-zasebna partnerstva; priporoča, da se revizijske dejavnosti racionalizirajo, spremljanje pa naj se osredotoči na postopek in na oceno uspešnosti, hkrati pa se ohrani učinkovit nadzor; |
| --- | --- |

12.

zlasti poudarja, da je treba obravnavati prakso prekomernega izvajanja postopkov, kjer se na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ustvarjajo dodatne in pogosto nepotrebne zahteve in ovire; ugotavlja, da obstajajo številne ravni revizije, ki povečujejo finančno in upravno breme za upravičence; vztraja, da se je treba izogibati podvajanju upravnih nalog, in poudarja, da je pomembno določiti pogoje za naložbe ter javno-zasebna partnerstva; priporoča, da se revizijske dejavnosti racionalizirajo, spremljanje pa naj se osredotoči na postopek in na oceno uspešnosti, hkrati pa se ohrani učinkovit nadzor;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo in izvajajo usmerjene dejavnosti usposabljanja za regionalne in lokalne akterje s poudarkom na lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložbah, ter poziva Komisijo, naj nameni pozornost programom usposabljanja, osredotočenim na lokalne upravičence; meni, da je odločilno zagotoviti vključitev in zastopanost vseh ustreznih sektorjev družbe pri teh dejavnostih; poudarja pomen učinkovite in uspešne uporabe tehnične pomoči pri podpiranju teh instrumentov, vendar brez podvajanja struktur; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo in izvajajo usmerjene dejavnosti usposabljanja za regionalne in lokalne akterje s poudarkom na lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložbah, ter poziva Komisijo, naj nameni pozornost programom usposabljanja, osredotočenim na lokalne upravičence; meni, da je odločilno zagotoviti vključitev in zastopanost vseh ustreznih sektorjev družbe pri teh dejavnostih; poudarja pomen učinkovite in uspešne uporabe tehnične pomoči pri podpiranju teh instrumentov, vendar brez podvajanja struktur;

| 14. | pozdravlja, da se Komisija osredotoča na rezultate in izide, kar bi moralo tudi lokalnim oblikovalcem politik olajšati prehod s pretirane osredotočenosti na črpanje sredstev ter popisovanja procesov izvajanja na opredeljevanje dejanskih in smiselnih ciljev, s katerimi bo prišlo do oprijemljivih sprememb za lokalna podjetja in prebivalce; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja, da se Komisija osredotoča na rezultate in izide, kar bi moralo tudi lokalnim oblikovalcem politik olajšati prehod s pretirane osredotočenosti na črpanje sredstev ter popisovanja procesov izvajanja na opredeljevanje dejanskih in smiselnih ciljev, s katerimi bo prišlo do oprijemljivih sprememb za lokalna podjetja in prebivalce;

| 15. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja prave komunikacije med različnimi deležniki; spodbuja pobude za večjo izmenjavo informacij; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami okrepi usklajevanje in širjenje informacij o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložbah; vztraja, da lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe povečujejo udeležbo državljanov pri lokalnem in regionalnem upravljanju, saj so neposredno vključeni v proces sprejemanja odločitev, s čimer se povečuje odgovornost za odločitve, ter poziva lokalne in regionalne organe, naj uvedejo ustrezne metode za vključevanje državljanov v javna posvetovanja, tako da spodbujajo višjo raven kulture posvetovanja in sodelovanja; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen zaradi pomanjkanja prave komunikacije med različnimi deležniki; spodbuja pobude za večjo izmenjavo informacij; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami okrepi usklajevanje in širjenje informacij o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložbah; vztraja, da lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe povečujejo udeležbo državljanov pri lokalnem in regionalnem upravljanju, saj so neposredno vključeni v proces sprejemanja odločitev, s čimer se povečuje odgovornost za odločitve, ter poziva lokalne in regionalne organe, naj uvedejo ustrezne metode za vključevanje državljanov v javna posvetovanja, tako da spodbujajo višjo raven kulture posvetovanja in sodelovanja;

| 16. | spodbuja Komisijo, države članice in regije, naj po potrebi zagotovijo ustrezne mehanizme, s katerimi bi se izognili težavam med organi upravljanja in posameznimi partnerstvi, poleg tega pa naj zagotovijo, da so morebitni upravičenci ustrezno obveščeni o teh mehanizmih ter pri tem zaščiteni; je seznanjen z zamudami, ki so posledica reševanja sporov zaradi izpodbijanj, ter vztraja pri določitvi sklopa posebnih pravil za opredelitev postopkov za izpodbijanje in hitro reševanje za javna naročila; |
| --- | --- |

16.

spodbuja Komisijo, države članice in regije, naj po potrebi zagotovijo ustrezne mehanizme, s katerimi bi se izognili težavam med organi upravljanja in posameznimi partnerstvi, poleg tega pa naj zagotovijo, da so morebitni upravičenci ustrezno obveščeni o teh mehanizmih ter pri tem zaščiteni; je seznanjen z zamudami, ki so posledica reševanja sporov zaradi izpodbijanj, ter vztraja pri določitvi sklopa posebnih pravil za opredelitev postopkov za izpodbijanje in hitro reševanje za javna naročila;

| 17. | poziva Komisijo, zlasti njen generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, naj vzpostavi okvir sodelovanja z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj, da bi izkoristili njene dolgoletne izkušnje pri izvajanju programa za lokalni gospodarski razvoj in razvoj zaposlovanja, ter naj ugotovi sinergije med orodji, zlasti pri krepitvi zmogljivosti izvajanja pri lokalnih akterjih; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, zlasti njen generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, naj vzpostavi okvir sodelovanja z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj, da bi izkoristili njene dolgoletne izkušnje pri izvajanju programa za lokalni gospodarski razvoj in razvoj zaposlovanja, ter naj ugotovi sinergije med orodji, zlasti pri krepitvi zmogljivosti izvajanja pri lokalnih akterjih;

| 18. | poudarja pomen okrepljenih prizadevanj držav članic in Komisije za razširitev uporabe novih orodij v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja; poudarja, da se sosednja območja, ki jih ločuje meja, pogosto soočajo s podobnimi izzivi, ki jih je mogoče bolje reševati s skupnimi močmi, na lokalni ravni; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen okrepljenih prizadevanj držav članic in Komisije za razširitev uporabe novih orodij v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja; poudarja, da se sosednja območja, ki jih ločuje meja, pogosto soočajo s podobnimi izzivi, ki jih je mogoče bolje reševati s skupnimi močmi, na lokalni ravni;

| 19. | je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti v številnih državah članicah in regijah EU; spodbuja države članice, naj te instrumente uporabljajo pri projektih za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in priložnosti za MSP, za spodbujanje naložb, trajnostne in vključujoče rasti ter socialnih naložb in kot prispevek za zmanjšanje revščine in za socialno vključenost, zlasti v regijah in podregijah, ki to najbolj potrebujejo; poudarja, da je v zvezi s tem pomembno integrirano financiranje, zlasti kombinacija Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj; opozarja na potencial ponovnega vlaganja dela lokalnih davkov v dejavnosti, usmerjene v učinkovitost; poziva Komisijo, naj razvije posebno investicijsko strategijo v skladu s svežnjem o socialnih naložbah, ki bi lahko koristila regijam z najvišjo stopnjo brezposelnosti; |
| --- | --- |

19.

je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti v številnih državah članicah in regijah EU; spodbuja države članice, naj te instrumente uporabljajo pri projektih za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in priložnosti za MSP, za spodbujanje naložb, trajnostne in vključujoče rasti ter socialnih naložb in kot prispevek za zmanjšanje revščine in za socialno vključenost, zlasti v regijah in podregijah, ki to najbolj potrebujejo; poudarja, da je v zvezi s tem pomembno integrirano financiranje, zlasti kombinacija Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj; opozarja na potencial ponovnega vlaganja dela lokalnih davkov v dejavnosti, usmerjene v učinkovitost; poziva Komisijo, naj razvije posebno investicijsko strategijo v skladu s svežnjem o socialnih naložbah, ki bi lahko koristila regijam z najvišjo stopnjo brezposelnosti;

| 20. | poudarja, da ima lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zaradi pristopa od spodaj navzgor potencial za podpiranje strategij lokalnega razvoja, ustvarjanje zaposlitvenih možnosti in spodbujanje trajnega razvoja podeželja; meni, da se lahko celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, neposredno odzovejo na lokalne potrebe in izzive na bolj ciljno usmerjen in ustrezen način, vztraja pri širšem vključevanju mestnih območij v ta mehanizem in poziva Komisijo, naj to strategijo dejavno izvaja; meni, da so celostne teritorialne naložbe učinkovit izvedbeni mehanizem za izvajanje celovitih načrtov za oživljanje in razvoj mest; poziva Komisijo, naj izvaja uredbe, ki zajemajo financiranje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov kot celote, s čimer bi podprla sinergijo; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da ima lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zaradi pristopa od spodaj navzgor potencial za podpiranje strategij lokalnega razvoja, ustvarjanje zaposlitvenih možnosti in spodbujanje trajnega razvoja podeželja; meni, da se lahko celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, neposredno odzovejo na lokalne potrebe in izzive na bolj ciljno usmerjen in ustrezen način, vztraja pri širšem vključevanju mestnih območij v ta mehanizem in poziva Komisijo, naj to strategijo dejavno izvaja; meni, da so celostne teritorialne naložbe učinkovit izvedbeni mehanizem za izvajanje celovitih načrtov za oživljanje in razvoj mest; poziva Komisijo, naj izvaja uredbe, ki zajemajo financiranje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov kot celote, s čimer bi podprla sinergijo;

| 21. | opozarja Komisijo, da je treba za zagotovitev oprijemljivega napredka pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 pri pregledu strategije in večletnega finančnega okvira bolj upoštevati lokalne in regionalne razmere ter posebne okoliščine ustreznih območij; |
| --- | --- |

21.

opozarja Komisijo, da je treba za zagotovitev oprijemljivega napredka pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 pri pregledu strategije in večletnega finančnega okvira bolj upoštevati lokalne in regionalne razmere ter posebne okoliščine ustreznih območij;

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

| 22. | pozdravlja uvedbo novega instrumenta za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ki presega pobudo LEADER in je namenjen opolnomočenju lokalnih skupnosti in zagotavljanju posebnih lokalnih rešitev, ne le prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, ampak tudi prek drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja uvedbo novega instrumenta za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ki presega pobudo LEADER in je namenjen opolnomočenju lokalnih skupnosti in zagotavljanju posebnih lokalnih rešitev, ne le prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, ampak tudi prek drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 23. | poudarja, da lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ponuja možnosti tudi mestnim in primestnim območjem in bi moral biti sestavni del širših strategij urbanega razvoja, tudi prek čezmejnega sodelovanja; opozarja, da mora biti razvoj mestnih območij trajnosten in skladen z razvojem okoliških, obmestnih in podeželskih območij, da se zagotovi čim večja učinkovitost strategij teritorialnega razvoja; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ponuja možnosti tudi mestnim in primestnim območjem in bi moral biti sestavni del širših strategij urbanega razvoja, tudi prek čezmejnega sodelovanja; opozarja, da mora biti razvoj mestnih območij trajnosten in skladen z razvojem okoliških, obmestnih in podeželskih območij, da se zagotovi čim večja učinkovitost strategij teritorialnega razvoja;

| 24. | obžaluje, da se bo v veliko državah članicah lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, izvajal po pristopu z enim skladom, kar lahko pomeni izgubljene priložnosti za pripravo učinkovitejših strategij lokalnega razvoja; opozarja na pomen celostnega pristopa in potrebo po vključitvi čim večjega števila deležnikov lokalne civilne družbe; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da se bo v veliko državah članicah lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, izvajal po pristopu z enim skladom, kar lahko pomeni izgubljene priložnosti za pripravo učinkovitejših strategij lokalnega razvoja; opozarja na pomen celostnega pristopa in potrebo po vključitvi čim večjega števila deležnikov lokalne civilne družbe;

| 25. | pozdravlja ustanovitev Horizontalne delovne skupine za partnerstvo, za kar ima zasluge GD REGIO; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja ustanovitev Horizontalne delovne skupine za partnerstvo, za kar ima zasluge GD REGIO;

| 26. | poziva k doslednemu spoštovanju kodeksa ravnanja za partnerstvo, zlasti glede uporabe načela partnerstva pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

26.

poziva k doslednemu spoštovanju kodeksa ravnanja za partnerstvo, zlasti glede uporabe načela partnerstva pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost;

| 27. | spodbuja krepitev zmogljivosti in ozaveščenosti ter dejavno udeležbo socialnih in gospodarskih partnerjev, skupaj z deležniki civilne družbe, da bi lahko čim več partnerjev predlagalo strategije za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, še pred rokom za oddajo predlogov (torej do 31. decembra 2017); |
| --- | --- |

27.

spodbuja krepitev zmogljivosti in ozaveščenosti ter dejavno udeležbo socialnih in gospodarskih partnerjev, skupaj z deležniki civilne družbe, da bi lahko čim več partnerjev predlagalo strategije za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, še pred rokom za oddajo predlogov (torej do 31. decembra 2017);

| 28. | je zaskrbljen, da v nekaterih državah članicah pri lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, včasih ni dejanskega pristopa od spodaj navzgor, temveč gre zgolj za izpolnjevanje birokratskih zahtev; zato vztraja, da morajo imeti lokalni akterji resnično moč odločanja; |
| --- | --- |

28.

je zaskrbljen, da v nekaterih državah članicah pri lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, včasih ni dejanskega pristopa od spodaj navzgor, temveč gre zgolj za izpolnjevanje birokratskih zahtev; zato vztraja, da morajo imeti lokalni akterji resnično moč odločanja;

| 29. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami spodbuja izmenjavo najboljše prakse o lokalnih akcijskih skupinah, in sicer na podlagi strategije na evropski ravni za obveščanje o njihovih uspešnih projektih, za kar naj se uporabijo obstoječi instrumenti in platforme, kot so TAIEX, REGIO PEER 2 PEER, URBACT ter mreža za urbani razvoj; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami spodbuja izmenjavo najboljše prakse o lokalnih akcijskih skupinah, in sicer na podlagi strategije na evropski ravni za obveščanje o njihovih uspešnih projektih, za kar naj se uporabijo obstoječi instrumenti in platforme, kot so TAIEX, REGIO PEER 2 PEER, URBACT ter mreža za urbani razvoj;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj se zavzamejo za pobude za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ter zagotovijo več prožnosti v operativnih programih ter v okviru regionalne in nacionalne politike ter politike EU, tako da bo mogoče bolje upoštevati prednostne naloge strategij za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; priznava uspešnost lokalnih akcijskih skupin pri vodenju projektov in poziva k bolj celovitemu financiranju, hkrati pa naj se pretehta razširitev njihovega področja uporabe; izraža obžalovanje, da nacionalni organi v nekaterih državah članicah lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, omejujejo na en sam posebni cilj politike; odločno poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi smernice za financiranje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, z več skladi, in spodbuja uporabo finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj se zavzamejo za pobude za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ter zagotovijo več prožnosti v operativnih programih ter v okviru regionalne in nacionalne politike ter politike EU, tako da bo mogoče bolje upoštevati prednostne naloge strategij za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; priznava uspešnost lokalnih akcijskih skupin pri vodenju projektov in poziva k bolj celovitemu financiranju, hkrati pa naj se pretehta razširitev njihovega področja uporabe; izraža obžalovanje, da nacionalni organi v nekaterih državah članicah lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, omejujejo na en sam posebni cilj politike; odločno poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi smernice za financiranje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, z več skladi, in spodbuja uporabo finančnih instrumentov;

| 31. | opozarja, da uredba o Evropskem socialnem skladu omogoča specifične prednostne naložbe za „strategije lokalnega razvoja, ki jih vodi skupnost“ v okviru tematskega cilja 9, in spodbuja države članice, naj to vključijo v svoje operativne programe; poudarja, da lahko sklad zagotovi bistveno podporo za teritorialne pakte za zaposlovanje, strategije za urbani razvoj in krepitev institucionalne zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni, ter poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi dodatno pomoč pri izvajanju teh specifičnih prednostnih naložb ter v svojih letnih poročilih o dejavnostih zagotovi informacije o obsegu takega izvajanja; poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira obravnava težave, ki so že bile opredeljene pri izvajanju instrumentov, ter najde trajne rešitve; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da uredba o Evropskem socialnem skladu omogoča specifične prednostne naložbe za „strategije lokalnega razvoja, ki jih vodi skupnost“ v okviru tematskega cilja 9, in spodbuja države članice, naj to vključijo v svoje operativne programe; poudarja, da lahko sklad zagotovi bistveno podporo za teritorialne pakte za zaposlovanje, strategije za urbani razvoj in krepitev institucionalne zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni, ter poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi dodatno pomoč pri izvajanju teh specifičnih prednostnih naložb ter v svojih letnih poročilih o dejavnostih zagotovi informacije o obsegu takega izvajanja; poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira obravnava težave, ki so že bile opredeljene pri izvajanju instrumentov, ter najde trajne rešitve;

| 32. | meni, da bi morala biti orodja, kot je participativna priprava proračuna, vključena v strategijo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, saj gre za demokratično prakso, ki znatno prispeva k večji vključenosti socialnih in gospodarskih partnerjev za okrepitev socialne kohezije na lokalni ravni ter izboljšanje učinkovitosti javne porabe; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi morala biti orodja, kot je participativna priprava proračuna, vključena v strategijo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, saj gre za demokratično prakso, ki znatno prispeva k večji vključenosti socialnih in gospodarskih partnerjev za okrepitev socialne kohezije na lokalni ravni ter izboljšanje učinkovitosti javne porabe;

| 33. | poudarja temeljni pomen nediskriminatornega in preglednega pristopa ter zmanjševanja možnosti za navzkrižje interesov pri stikih med posamezniki v javnem in zasebnem sektorju, da se zagotovi ravnotežje med učinkovitostjo, poenostavitvijo in preglednostjo; poleg tega pozdravlja sodelovanje širokega nabora partnerjev v lokalnih akcijskih skupinah; meni, da je ustrezna določba iz veljavnega zakonodajnega okvira, na podlagi katere niti javni organi niti katerakoli posamezna interesna skupina v lokalnih akcijskih skupinah ne more imeti več kot 49 % glasovalnih pravic, kar omogoča premik od administrativnega pristopa k pristopu, usmerjenemu v rezultate, oziroma k inovativnemu pristopu; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja in oceni izvajanje te določbe, tudi okoliščin, kjer bi bile dovoljene izjeme, ter zagotovi ciljno usmerjeno pomoč za izgradnjo zmogljivosti in tehnično pomoč; |
| --- | --- |

33.

poudarja temeljni pomen nediskriminatornega in preglednega pristopa ter zmanjševanja možnosti za navzkrižje interesov pri stikih med posamezniki v javnem in zasebnem sektorju, da se zagotovi ravnotežje med učinkovitostjo, poenostavitvijo in preglednostjo; poleg tega pozdravlja sodelovanje širokega nabora partnerjev v lokalnih akcijskih skupinah; meni, da je ustrezna določba iz veljavnega zakonodajnega okvira, na podlagi katere niti javni organi niti katerakoli posamezna interesna skupina v lokalnih akcijskih skupinah ne more imeti več kot 49 % glasovalnih pravic, kar omogoča premik od administrativnega pristopa k pristopu, usmerjenemu v rezultate, oziroma k inovativnemu pristopu; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja in oceni izvajanje te določbe, tudi okoliščin, kjer bi bile dovoljene izjeme, ter zagotovi ciljno usmerjeno pomoč za izgradnjo zmogljivosti in tehnično pomoč;

Celostne teritorialne naložbe

| 34. | ugotavlja, da so pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb možni različni pristopi upravljanja; vendar meni, da je odločilnega pomena, da lokalni partnerji prevzamejo vlogo glavnega akterja pri pripravi strategije teritorialnega razvoja pri celostnih teritorialnih naložbah ter da so v celoti vključeni v njeno vodenje, spremljanje in revizijo, s čimer bi zagotovili dejanski občutek lokalne odgovornosti pri posegih v okviru celostnih teritorialnih naložb; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da so pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb možni različni pristopi upravljanja; vendar meni, da je odločilnega pomena, da lokalni partnerji prevzamejo vlogo glavnega akterja pri pripravi strategije teritorialnega razvoja pri celostnih teritorialnih naložbah ter da so v celoti vključeni v njeno vodenje, spremljanje in revizijo, s čimer bi zagotovili dejanski občutek lokalne odgovornosti pri posegih v okviru celostnih teritorialnih naložb;

| 35. | poudarja, da celostne teritorialne naložbe ne bi smele biti omejene zgolj na mestna območja, ampak bi morale zadevati geografska območja, kot so mestne soseske, velemestna območja, mestno-podeželska, podregionalna ali čezmejna območja; poudarja, da so celostne teritorialne naložbe najprimernejše orodje za upoštevanje posebnih potreb območja, ker omogočajo prožnejše določanje njihovega teritorialnega področja uporabe in s tem uporabo dejanskega lokalnega pristopa; meni, da celostne teritorialne naložbe zagotavljajo tudi primerno strukturo za reševanje problematike območij s slabim dostopom do storitev ter odročnih skupnosti in skupnostmi z omejenimi možnostmi; poziva Komisijo in države članice, naj čim bolje izkoristijo človeške in tehnične vire ter pogosteje uporabljajo celostne teritorialne naložbe na področju čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da celostne teritorialne naložbe ne bi smele biti omejene zgolj na mestna območja, ampak bi morale zadevati geografska območja, kot so mestne soseske, velemestna območja, mestno-podeželska, podregionalna ali čezmejna območja; poudarja, da so celostne teritorialne naložbe najprimernejše orodje za upoštevanje posebnih potreb območja, ker omogočajo prožnejše določanje njihovega teritorialnega področja uporabe in s tem uporabo dejanskega lokalnega pristopa; meni, da celostne teritorialne naložbe zagotavljajo tudi primerno strukturo za reševanje problematike območij s slabim dostopom do storitev ter odročnih skupnosti in skupnostmi z omejenimi možnostmi; poziva Komisijo in države članice, naj čim bolje izkoristijo človeške in tehnične vire ter pogosteje uporabljajo celostne teritorialne naložbe na področju čezmejnega sodelovanja;

| 36. | poudarja, da sta zgodnja vključitev regionalnih in lokalnih organov in deležnikov, skupaj s civilno družbo, v strategijo teritorialnega razvoja od spodaj navzgor ter večji prenos pooblastil nanje bistvena za občutek odgovornosti v prihodnje, sodelovanje in uspeh celostne teritorialne strategije, ki se bo izvajala na lokalni in medsektorski ravni; vztraja, da je treba povečati zmogljivost izkoriščanja lastnih možnosti za razvoj v skladu z lokalnimi značilnostmi; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da sta zgodnja vključitev regionalnih in lokalnih organov in deležnikov, skupaj s civilno družbo, v strategijo teritorialnega razvoja od spodaj navzgor ter večji prenos pooblastil nanje bistvena za občutek odgovornosti v prihodnje, sodelovanje in uspeh celostne teritorialne strategije, ki se bo izvajala na lokalni in medsektorski ravni; vztraja, da je treba povečati zmogljivost izkoriščanja lastnih možnosti za razvoj v skladu z lokalnimi značilnostmi;

| 37. | spodbuja države članice, naj izbrani pristop k celostnim teritorialnim naložbam temelji na več skladih, s čimer bi dosegli sinergije med skladi na danem območju in celoviteje odgovorili na izzive; poudarja, da je za spodbujanje združevanja sredstev iz različnih virov potrebna ciljno usmerjena krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

37.

spodbuja države članice, naj izbrani pristop k celostnim teritorialnim naložbam temelji na več skladih, s čimer bi dosegli sinergije med skladi na danem območju in celoviteje odgovorili na izzive; poudarja, da je za spodbujanje združevanja sredstev iz različnih virov potrebna ciljno usmerjena krepitev zmogljivosti;

| 38. | poudarja, da je pozna odločitev na nacionalni ravni za uporabo instrumenta celostnih teritorialnih naložb izpostavljena kot glavna ovira za ustrezno oblikovanje teritorialne strategije, vzpostavitev strukture za usklajevanje, določitev proračuna in pripravo nacionalne pravne podlage za celostne teritorialne naložbe; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je pozna odločitev na nacionalni ravni za uporabo instrumenta celostnih teritorialnih naložb izpostavljena kot glavna ovira za ustrezno oblikovanje teritorialne strategije, vzpostavitev strukture za usklajevanje, določitev proračuna in pripravo nacionalne pravne podlage za celostne teritorialne naložbe;

| 39. | pozdravlja prizadevanja Komisije skupaj s strokovno skupino za teritorialno kohezijo in mestne zadeve (TCUM) pri pripravi scenarijev za celostne teritorialne naložbe; meni, da bi take smernice morale biti pripravljene na začetku programskega procesa; meni, da je smernice treba posodobiti z dejanskimi primeri in pridobljenimi izkušnjami pri celostnih teritorialnih naložbah, ko se bodo izvajale; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja prizadevanja Komisije skupaj s strokovno skupino za teritorialno kohezijo in mestne zadeve (TCUM) pri pripravi scenarijev za celostne teritorialne naložbe; meni, da bi take smernice morale biti pripravljene na začetku programskega procesa; meni, da je smernice treba posodobiti z dejanskimi primeri in pridobljenimi izkušnjami pri celostnih teritorialnih naložbah, ko se bodo izvajale;

| 40. | poziva Komisijo, naj upošteva rezultate raziskave Odbora regij iz leta 2015 ter učinkoviteje uporablja orodja informacijske tehnologije in ustvarja manj papirne dokumentacije, uvede prožnejša pravila za države/regije z zelo malo dodeljenimi sredstvi, izboljša mehanizme sofinanciranja v državah članicah in zagotovi več usposabljanja za odgovorne za upravljanje in črpanje sredstev, vključno z izvoljenimi politiki; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj upošteva rezultate raziskave Odbora regij iz leta 2015 ter učinkoviteje uporablja orodja informacijske tehnologije in ustvarja manj papirne dokumentacije, uvede prožnejša pravila za države/regije z zelo malo dodeljenimi sredstvi, izboljša mehanizme sofinanciranja v državah članicah in zagotovi več usposabljanja za odgovorne za upravljanje in črpanje sredstev, vključno z izvoljenimi politiki;

Priporočila za prihodnje

| 41. | meni, da bi morala lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe imeti še pomembnejšo vlogo v prihodnji kohezijski politiki; poziva Komisijo, naj pred novim zakonodajnim predlogom o možnih scenarijih za obdobje po letu 2020, povezanih s temi orodji, pripravi poročilo o prednostih, slabostih, priložnostih in nevarnostih (analizo SWOT) izvajanja teh dveh instrumentov; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi morala lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe imeti še pomembnejšo vlogo v prihodnji kohezijski politiki; poziva Komisijo, naj pred novim zakonodajnim predlogom o možnih scenarijih za obdobje po letu 2020, povezanih s temi orodji, pripravi poročilo o prednostih, slabostih, priložnostih in nevarnostih (analizo SWOT) izvajanja teh dveh instrumentov;

| 42. | poziva, naj se v tem poročilu preuči učinek in učinkovitost lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb ter, ali bi bil v zakonodaji o kohezijski politiki po letu 2020 glede teh instrumentov zaželen obvezen pristop, pri čemer bi se za ta instrumenta namenila sredstva v operativnih programih; predlaga, naj se preuči oblikovanje konkretnih pobud, s katerimi bi države članice spodbudili k izvajanju lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb, skupaj z možnimi sredstvi za zagotavljanje večje skladnosti med operativnimi programi ter tema instrumentoma; poudarja, da bi morala ta analiza temeljiti na ustreznem sklopu kazalnikov, ki bi odražali kvalitativne in kakovostne elemente; |
| --- | --- |

42.

poziva, naj se v tem poročilu preuči učinek in učinkovitost lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb ter, ali bi bil v zakonodaji o kohezijski politiki po letu 2020 glede teh instrumentov zaželen obvezen pristop, pri čemer bi se za ta instrumenta namenila sredstva v operativnih programih; predlaga, naj se preuči oblikovanje konkretnih pobud, s katerimi bi države članice spodbudili k izvajanju lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb, skupaj z možnimi sredstvi za zagotavljanje večje skladnosti med operativnimi programi ter tema instrumentoma; poudarja, da bi morala ta analiza temeljiti na ustreznem sklopu kazalnikov, ki bi odražali kvalitativne in kakovostne elemente;

| 43. | zahteva, naj se pri celostnih teritorialnih naložbah pri naslednji generaciji kohezijske politike pristop od spodaj navzgor formalizira tako med fazo programiranja kot med fazo izvajanja; |
| --- | --- |

43.

zahteva, naj se pri celostnih teritorialnih naložbah pri naslednji generaciji kohezijske politike pristop od spodaj navzgor formalizira tako med fazo programiranja kot med fazo izvajanja;

| 44. | spodbuja Komisijo in države članice, naj z usklajevanjem s pristojnimi lokalnimi organi spremljajo uporabo sredstev za celostne teritorialne naložbe, saj je to zaradi njihovega združevanja količinsko pomembnejše kot prej; poudarja, da je to pomembno za zmanjšanje možnosti korupcije v državah članicah; |
| --- | --- |

44.

spodbuja Komisijo in države članice, naj z usklajevanjem s pristojnimi lokalnimi organi spremljajo uporabo sredstev za celostne teritorialne naložbe, saj je to zaradi njihovega združevanja količinsko pomembnejše kot prej; poudarja, da je to pomembno za zmanjšanje možnosti korupcije v državah članicah;

| 45. | ponovno poudarja, da je zlasti pri pripravi smernic potreben dvojen pristop, in sicer eden za države članice, ki imajo le nacionalne operativne programe, in drugi za tiste, ki imajo tudi regionalne operativne programe; |
| --- | --- |

45.

ponovno poudarja, da je zlasti pri pripravi smernic potreben dvojen pristop, in sicer eden za države članice, ki imajo le nacionalne operativne programe, in drugi za tiste, ki imajo tudi regionalne operativne programe;

| 46. | vztraja, da je treba izboljšati usklajevanje pri smernicah za ta orodja med Komisijo, državami članicami in regijami; priporoča, naj se smernice pripravljajo sočasno s predlogom nove zakonodaje o kohezijski politiki za programsko obdobje po letu 2020 in se kasneje posodobijo; poudarja, da bi s tem pravočasno zagotovili dokumente s smernicami, okrepili pravno varnost za vse strani in zagotovili pojasnila, kako bi se predlagane določbe izvajale v praksi. |
| --- | --- |

46.

vztraja, da je treba izboljšati usklajevanje pri smernicah za ta orodja med Komisijo, državami članicami in regijami; priporoča, naj se smernice pripravljajo sočasno s predlogom nove zakonodaje o kohezijski politiki za programsko obdobje po letu 2020 in se kasneje posodobijo; poudarja, da bi s tem pravočasno zagotovili dokumente s smernicami, okrepili pravno varnost za vse strani in zagotovili pojasnila, kako bi se predlagane določbe izvajale v praksi.

o

o o

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter regionalnim in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter regionalnim in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(4)  UL L 149, 20.5.2014, str. 1.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(6)  UL C 17, 19.1.2013, str. 18.

(7)  UL C 313, 22.9.2015, str. 31.

(8)  UL C 230, 14.7.2015, str. 1.

(9)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 9.

(10)  UL C 440, 30.12.2015, str. 6.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0015.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0419.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/11

---

P8_TA(2016)0213

Kohezijska politika v gorskih regijah EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o kohezijski politiki v gorskih regijah EU (2015/2279(INI))

(2018/C 076/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju naslova III dela III Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti v zvezi s kmetijstvom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova III dela III Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti v zvezi s kmetijstvom,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1144/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo, ki se izvajajo na notranjem trgu in v tretjih državah, ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1144/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo, ki se izvajajo na notranjem trgu in v tretjih državah, ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o ohranjanju proizvodnje mleka v gorskih območjih, območjih z neugodnim položajem in najbolj oddaljenih regijah po prenehanju veljavnosti sistema mlečnih kvot (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o ohranjanju proizvodnje mleka v gorskih območjih, območjih z neugodnim položajem in najbolj oddaljenih regijah po prenehanju veljavnosti sistema mlečnih kvot (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o makroregionalni strategiji za Alpe (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o makroregionalni strategiji za Alpe (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji Evropske unije za alpsko regijo (COM(2015)0366) ter priloženega akcijskega načrta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji Evropske unije za alpsko regijo (COM(2015)0366) ter priloženega akcijskega načrta,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 z naslovom „Makroregionalna strategija Evropske unije za Alpe“ (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 z naslovom „Makroregionalna strategija Evropske unije za Alpe“ (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o izvajanju strategije EU za Podonavje (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o izvajanju strategije EU za Podonavje (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2010 o evropski strategiji za Podonavje (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2010 o evropski strategiji za Podonavje (17),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. aprila 2011 o strategiji EU za Podonavje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. aprila 2011 o strategiji EU za Podonavje,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji Evropske unije za Podonavje (COM(2013)0181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji Evropske unije za Podonavje (COM(2013)0181),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji Evropske unije za Podonavje (COM(2010)0715) in okvirnega akcijskega načrta, priloženega k tej strategiji (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji Evropske unije za Podonavje (COM(2010)0715) in okvirnega akcijskega načrta, priloženega k tej strategiji (SEC(2010)1489),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. junija 2011 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija Evropske unije za Podonavje (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. junija 2011 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija Evropske unije za Podonavje (18),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. marca 2011 o strategiji EU za Podonavje (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. marca 2011 o strategiji EU za Podonavje (19),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dodani vrednosti makroregionalnih strategij (COM(2013)0468) in zadevnih sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dodani vrednosti makroregionalnih strategij (COM(2013)0468) in zadevnih sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju šestega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2014)0473),

| — | ob upoštevanju Alpske konvencije in njenih protokolov; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Alpske konvencije in njenih protokolov;

| — | ob upoštevanju študije združenja Euromontana z dne 28. februarja 2013 z naslovom Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming (Procesu Gore 2020 naproti: prvi korak – izkoriščanje dela združenja Euromontana kot navdiha za programsko načrtovanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije združenja Euromontana z dne 28. februarja 2013 z naslovom Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming (Procesu Gore 2020 naproti: prvi korak – izkoriščanje dela združenja Euromontana kot navdiha za programsko načrtovanje),

| — | ob upoštevanju študije Generalnega direktorata Parlamenta za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika, regionalni razvoj) iz februarja 2016 z naslovom „Research for REGI Committee – Cohesion in mountainous regions of the EU“ (Študija za odbor REGI – Kohezija v gorskih regijah EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Generalnega direktorata Parlamenta za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika, regionalni razvoj) iz februarja 2016 z naslovom „Research for REGI Committee – Cohesion in mountainous regions of the EU“ (Študija za odbor REGI – Kohezija v gorskih regijah EU),

| — | ob upoštevanju projekta Women/Alpnet v programu Interreg za alpski prostor (2001–2006): Omrežje lokalnih institucij in informacijskih centrov za ženske: spodbujanje sodelovanja žensk v trajnostnem razvoju alpskega prostora; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta Women/Alpnet v programu Interreg za alpski prostor (2001–2006): Omrežje lokalnih institucij in informacijskih centrov za ženske: spodbujanje sodelovanja žensk v trajnostnem razvoju alpskega prostora;

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0074/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0074/2016),

| A. | ker gorske regije predstavljajo pomemben delež ozemlja EU (približno 30 %) in ker je celotna EU odvisna od storitev njihovih ekosistemov; |
| --- | --- |

A.

ker gorske regije predstavljajo pomemben delež ozemlja EU (približno 30 %) in ker je celotna EU odvisna od storitev njihovih ekosistemov;

| B. | ker v regionalni politiki EU ni jasne opredelitve gorskih regij in ker opredelitev, ki se uporablja v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ni primerna za kohezijsko politiko in je kot take ni mogoče uporabiti za učinkovito upravljanje te politike; |
| --- | --- |

B.

ker v regionalni politiki EU ni jasne opredelitve gorskih regij in ker opredelitev, ki se uporablja v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ni primerna za kohezijsko politiko in je kot take ni mogoče uporabiti za učinkovito upravljanje te politike;

| C. | ker so te regije zaradi ekstremnih pogojev in oddaljenosti strukturno v slabšem položaju v taki meri, da se številne gorske regije soočajo z upadanjem in staranjem prebivalstva, kar lahko poruši naravni generacijski krog ter vodi k zniževanju socialnih standardov in kakovosti življenja; ker to pogosto vodi do večje stopnje brezposelnosti, socialne izključenosti in preseljevanja v mesta; |
| --- | --- |

C.

ker so te regije zaradi ekstremnih pogojev in oddaljenosti strukturno v slabšem položaju v taki meri, da se številne gorske regije soočajo z upadanjem in staranjem prebivalstva, kar lahko poruši naravni generacijski krog ter vodi k zniževanju socialnih standardov in kakovosti življenja; ker to pogosto vodi do večje stopnje brezposelnosti, socialne izključenosti in preseljevanja v mesta;

| D. | ker gorske regije ponujajo številne priložnosti za doseganje ciljev EU glede zaposlovanja, kohezije in varovanja okolja na podlagi trajnostne rabe njihovih naravnih virov; |
| --- | --- |

D.

ker gorske regije ponujajo številne priložnosti za doseganje ciljev EU glede zaposlovanja, kohezije in varovanja okolja na podlagi trajnostne rabe njihovih naravnih virov;

| E. | ker se gorske regije precej razlikujejo, zaradi česar je potrebno usklajevanje politik in sektorjev, tako med različnimi gorskimi regijami (horizontalno) kakor tudi znotraj posameznih gorskih regij (vertikalno); |
| --- | --- |

E.

ker se gorske regije precej razlikujejo, zaradi česar je potrebno usklajevanje politik in sektorjev, tako med različnimi gorskimi regijami (horizontalno) kakor tudi znotraj posameznih gorskih regij (vertikalno);

| F. | ker bi se morala podpora za gorske regije iz različnih instrumentov EU, kot so EKSRP in evropski strukturni in investicijski (ESI) skladi, dopolnjevati, da bi tako ustvarili sinergije, ki bi omogočale boljši in bolj vključujoč razvoj; |
| --- | --- |

F.

ker bi se morala podpora za gorske regije iz različnih instrumentov EU, kot so EKSRP in evropski strukturni in investicijski (ESI) skladi, dopolnjevati, da bi tako ustvarili sinergije, ki bi omogočale boljši in bolj vključujoč razvoj;

| G. | ker imajo gorske regije pomembno vlogo v gospodarskem, socialnem in trajnostnem razvoju držav članic in zagotavljajo številne ekosistemske storitve; ker enakost spolov pomembno vpliva na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v Evropi; ker gorsko čezmejno sodelovanje predstavlja trajnosten način za spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja teh regij; |
| --- | --- |

G.

ker imajo gorske regije pomembno vlogo v gospodarskem, socialnem in trajnostnem razvoju držav članic in zagotavljajo številne ekosistemske storitve; ker enakost spolov pomembno vpliva na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v Evropi; ker gorsko čezmejno sodelovanje predstavlja trajnosten način za spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja teh regij;

| H. | ker lahko gorske regije zaradi svojih posebnosti, zlasti obilja in raznolikosti obnovljivih virov ter odvisnosti od učinkovite rabe virov in energijske učinkovitosti, prispevajo k razvoju novih tehnologij in inovacij nasploh; |
| --- | --- |

H.

ker lahko gorske regije zaradi svojih posebnosti, zlasti obilja in raznolikosti obnovljivih virov ter odvisnosti od učinkovite rabe virov in energijske učinkovitosti, prispevajo k razvoju novih tehnologij in inovacij nasploh;

| I. | ker gorska območja pozitivno prispevajo k trajnostnemu razvoju, boju proti podnebnim spremembam, ohranjanju in varovanju regionalnih ekosistemov in biotske raznovrstnosti; ker je na gorskih območjih veliko površin zaščitenih v okviru ekološkega omrežja Natura 2000 in drugih oblik zaščite naravnih vrednot, kar na eni strani omejuje gospodarsko dejavnost, na drugi strani pa spodbuja h krepitvi bolj trajnostnih oblik kmetovanja in k intenzivnejšemu povezovanju kmetijske dejavnosti z ostalimi gospodarskimi dejavnostmi; ker sta kmetovanje in gospodarjenje z zemljišči na gorskih območjih velikega pomena za njihovo hidrogeološko stabilnost; |
| --- | --- |

I.

ker gorska območja pozitivno prispevajo k trajnostnemu razvoju, boju proti podnebnim spremembam, ohranjanju in varovanju regionalnih ekosistemov in biotske raznovrstnosti; ker je na gorskih območjih veliko površin zaščitenih v okviru ekološkega omrežja Natura 2000 in drugih oblik zaščite naravnih vrednot, kar na eni strani omejuje gospodarsko dejavnost, na drugi strani pa spodbuja h krepitvi bolj trajnostnih oblik kmetovanja in k intenzivnejšemu povezovanju kmetijske dejavnosti z ostalimi gospodarskimi dejavnostmi; ker sta kmetovanje in gospodarjenje z zemljišči na gorskih območjih velikega pomena za njihovo hidrogeološko stabilnost;

| J. | ker se gorske regije soočajo z resnimi izzivi v zvezi s socialnim in gospodarskim razvojem, podnebnimi spremembami, prometom ter demografskimi vprašanji, ki jih je treba reševati z vzpostavitvijo ustreznih povezav z mestnimi in nižje ležečimi območji in zagotovitvijo dostopa do digitalnih storitev; |
| --- | --- |

J.

ker se gorske regije soočajo z resnimi izzivi v zvezi s socialnim in gospodarskim razvojem, podnebnimi spremembami, prometom ter demografskimi vprašanji, ki jih je treba reševati z vzpostavitvijo ustreznih povezav z mestnimi in nižje ležečimi območji in zagotovitvijo dostopa do digitalnih storitev;

| K. | ker gorska območja z ohranjenimi ekosistemi in njihovimi storitvami lahko nudijo osnovo številnim gospodarskim dejavnostim s poudarkom na kmetijstvu, gozdarstvu, turizmu in energetiki ob upoštevanju kulturne in naravne dediščine teh območij in diverzifikacije kmetij; ker je mogoče te dejavnosti spobujati z usklajenimi ukrepi in/ali čezmejnim sodelovanjem in ker se na gorskih območjih ohranjajo edinstvene razmere in tradicionalno znanje ter ker ta območja ponujajo velik potencial za preoblikovanje v kakovostne kmetijske sisteme; |
| --- | --- |

K.

ker gorska območja z ohranjenimi ekosistemi in njihovimi storitvami lahko nudijo osnovo številnim gospodarskim dejavnostim s poudarkom na kmetijstvu, gozdarstvu, turizmu in energetiki ob upoštevanju kulturne in naravne dediščine teh območij in diverzifikacije kmetij; ker je mogoče te dejavnosti spobujati z usklajenimi ukrepi in/ali čezmejnim sodelovanjem in ker se na gorskih območjih ohranjajo edinstvene razmere in tradicionalno znanje ter ker ta območja ponujajo velik potencial za preoblikovanje v kakovostne kmetijske sisteme;

| L. | ker so ledeniki posebnost evropskih gora in so bistvenega pomena tako za gorske ekosisteme kot za njihove vodne sisteme, njihovo krčenje in tanjšanje od sredine 19. stoletja pa je doseglo zaskrbljujočo raven, in ker so številni evropski ledeniki že izginili ali jim to grozi do leta 2050; |
| --- | --- |

L.

ker so ledeniki posebnost evropskih gora in so bistvenega pomena tako za gorske ekosisteme kot za njihove vodne sisteme, njihovo krčenje in tanjšanje od sredine 19. stoletja pa je doseglo zaskrbljujočo raven, in ker so številni evropski ledeniki že izginili ali jim to grozi do leta 2050;

| M. | ker dodatni stroški zaradi podnebnih in zemljepisnih pogojev, oddaljenosti od gospodarskih središč in odročnosti negativno vplivajo na gospodarski, socialni in kulturni razvoj gorskih območij; ker pomanjkanje zadostne infrastrukture, tudi širokopasovne pokritosti, ter naložb v gorska območja prispeva k povečevanju razlik med temi in drugimi regijami; ker je treba prizadevanja za ohranitev kmetijske ekonomske proizvodnje na gorskih območjih EU podpreti s fizično in digitalno dostopnostjo in infrastrukturo ter dostopom do javnih storitev in storitev splošnega pomena, kot so izobraževanje, socialne storitve, zdravstvena oskrba, promet in poštne storitve, za prebivalce teh regij; |
| --- | --- |

M.

ker dodatni stroški zaradi podnebnih in zemljepisnih pogojev, oddaljenosti od gospodarskih središč in odročnosti negativno vplivajo na gospodarski, socialni in kulturni razvoj gorskih območij; ker pomanjkanje zadostne infrastrukture, tudi širokopasovne pokritosti, ter naložb v gorska območja prispeva k povečevanju razlik med temi in drugimi regijami; ker je treba prizadevanja za ohranitev kmetijske ekonomske proizvodnje na gorskih območjih EU podpreti s fizično in digitalno dostopnostjo in infrastrukturo ter dostopom do javnih storitev in storitev splošnega pomena, kot so izobraževanje, socialne storitve, zdravstvena oskrba, promet in poštne storitve, za prebivalce teh regij;

| N. | ker so v Evropi različne vrste gorskih regij, ki pa jih združuje soočanje s temeljnimi skupnimi izzivi, kot so slaba dostopnost, majhno število delovnih mest, starajoče se prebivalstvo, pomanjkljive povezave, posledice zaradi podnebnih sprememb in intenzifikacija antropogenih proizvodnih dejavnosti; ker je treba za obravnavo teh vidikov narediti dejavne korake; |
| --- | --- |

N.

ker so v Evropi različne vrste gorskih regij, ki pa jih združuje soočanje s temeljnimi skupnimi izzivi, kot so slaba dostopnost, majhno število delovnih mest, starajoče se prebivalstvo, pomanjkljive povezave, posledice zaradi podnebnih sprememb in intenzifikacija antropogenih proizvodnih dejavnosti; ker je treba za obravnavo teh vidikov narediti dejavne korake;

| O. | ker je glede na nestanovitne trge in cene, vse višje stroške proizvodnje, vse večjo konkurenco, ukinitev mlečnih kvot in okoljske izzive nujno treba zaščititi pridelavo hrane in večfunkcionalno vlogo kmetijstva, da bi ohranili dodano vrednost na gorskih območjih, spodbudili trajnostna delovna mesta in omogočili dostop do drugih virov dohodka; |
| --- | --- |

O.

ker je glede na nestanovitne trge in cene, vse višje stroške proizvodnje, vse večjo konkurenco, ukinitev mlečnih kvot in okoljske izzive nujno treba zaščititi pridelavo hrane in večfunkcionalno vlogo kmetijstva, da bi ohranili dodano vrednost na gorskih območjih, spodbudili trajnostna delovna mesta in omogočili dostop do drugih virov dohodka;

| P. | ker se gorske regije, ki ležijo na zunanjih mejah EU, soočajo z dodatnimi težavami, nanje pa v večji meri vplivajo negativni trendi, skupni vsem gorskim regijam; |
| --- | --- |

P.

ker se gorske regije, ki ležijo na zunanjih mejah EU, soočajo z dodatnimi težavami, nanje pa v večji meri vplivajo negativni trendi, skupni vsem gorskim regijam;

| Q. | ker so v Evropi gorske verige, ki se raztezajo čez več držav članic in segajo tudi države nečlanice, na primer Karpati, ki so po zadnji širitvi EU postali vzhodna meja EU, danes pa je to izjemno pomembno geopolitično področje, kjer se srečujejo izredno pomembni strateški politični interesi za stabilnost Unije; |
| --- | --- |

Q.

ker so v Evropi gorske verige, ki se raztezajo čez več držav članic in segajo tudi države nečlanice, na primer Karpati, ki so po zadnji širitvi EU postali vzhodna meja EU, danes pa je to izjemno pomembno geopolitično področje, kjer se srečujejo izredno pomembni strateški politični interesi za stabilnost Unije;

| R. | ker je v številnih gorskih regijah ni osnovne infrastrukture, javnih storitev in stalnega dostopa do storitev splošnega pomena, zlasti na področjih sezonske dejavnosti; |
| --- | --- |

R.

ker je v številnih gorskih regijah ni osnovne infrastrukture, javnih storitev in stalnega dostopa do storitev splošnega pomena, zlasti na področjih sezonske dejavnosti;

| S. | ker je gorsko kmetijstvo pomembno za identiteto in kulturo gorskih regij in še naprej prispeva k zaposlenosti in posebnim sektorjem gospodarstva v teh regijah, kot sta gozdni viri in turizem, pri čemer je treba upoštevati, da se nadaljujeta diverzifikacija gospodarstva in zaposlovanja v teh sektorjih ter da imata sektorja osrednjo vlogo v krožnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

S.

ker je gorsko kmetijstvo pomembno za identiteto in kulturo gorskih regij in še naprej prispeva k zaposlenosti in posebnim sektorjem gospodarstva v teh regijah, kot sta gozdni viri in turizem, pri čemer je treba upoštevati, da se nadaljujeta diverzifikacija gospodarstva in zaposlovanja v teh sektorjih ter da imata sektorja osrednjo vlogo v krožnem gospodarstvu;

| T. | ker tudi nekatere najbolj oddaljene regije veljajo za gorske regije vulkanskega izvora (z dejavnimi ali spečimi vulkani, vulkanskimi masivi ali verigami vulkanov in vulkanskimi otoki) z ugreznjenim in vidnim delom in ker se soočajo s težavami, povezanimi s topologijo pokrajine; |
| --- | --- |

T.

ker tudi nekatere najbolj oddaljene regije veljajo za gorske regije vulkanskega izvora (z dejavnimi ali spečimi vulkani, vulkanskimi masivi ali verigami vulkanov in vulkanskimi otoki) z ugreznjenim in vidnim delom in ker se soočajo s težavami, povezanimi s topologijo pokrajine;

| U. | ker se ženske, ki živijo v gorskih regijah, zlasti v regijah z omejenimi možnostmi, pogosto soočajo s težavami pri dostopu do višjih ravni izobraževanja in možnostmi za dostojno delo; |
| --- | --- |

U.

ker se ženske, ki živijo v gorskih regijah, zlasti v regijah z omejenimi možnostmi, pogosto soočajo s težavami pri dostopu do višjih ravni izobraževanja in možnostmi za dostojno delo;

| V. | ker je treba poiskati odgovor na razne izzive, ki jih predstavljajo upadanje prebivalstva, učinek podnebnih sprememb, pomanjkanje razpoložljivih kmetijskih zemljišč, njihovo opuščanje in s tem zaraščanje z grmičevjem ali gozdom ter potreba po ohranitvi travišč v gorah; |
| --- | --- |

V.

ker je treba poiskati odgovor na razne izzive, ki jih predstavljajo upadanje prebivalstva, učinek podnebnih sprememb, pomanjkanje razpoložljivih kmetijskih zemljišč, njihovo opuščanje in s tem zaraščanje z grmičevjem ali gozdom ter potreba po ohranitvi travišč v gorah;

| W. | ker ima živinoreja (mlečna in ekstenzivna mesna reja) pomembno vlogo na gorskih območjih v številnih državah EU; ker imajo zahtevni tržni pogoji in velike stroškovne neugodnosti velik učinek na majhne kmetije na teh območjih; |
| --- | --- |

W.

ker ima živinoreja (mlečna in ekstenzivna mesna reja) pomembno vlogo na gorskih območjih v številnih državah EU; ker imajo zahtevni tržni pogoji in velike stroškovne neugodnosti velik učinek na majhne kmetije na teh območjih;

| X. | ker člen 174(3) PDEU izrecno omenja, da je treba posebno pozornost med drugim namenjati gorskim regijam; ker veliko politik, programov in strategij EU posredno vpliva na gorske regije; |
| --- | --- |

X.

ker člen 174(3) PDEU izrecno omenja, da je treba posebno pozornost med drugim namenjati gorskim regijam; ker veliko politik, programov in strategij EU posredno vpliva na gorske regije;

Usklajen pristop in splošne opombe

| 1. | poziva Komisijo, naj začne postopek priprave delovne opredelitve za funkcionalna gorska območja v okviru kohezijske politike, naj dopolni opredelitev gorskih območij, ki se uporablja v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, da bi izboljšali usklajevanje med zadevnimi politikami in ukrepi; meni, da mora biti tovrstna opredelitev široko zastavljena in vključujoča ter da mora upoštevati različne dejavnike, kot so nadmorska višina, dostopnost in naklon; poziva Komisijo, naj pripravi celovito opredelitev, ki bo vključevala tudi vulkanske regije na otokih in v najbolj oddaljenih regijah, pa tudi področja, ki sicer niso gorska, a so v veliki meri vključena v gorska območja; v tem okviru poudarja, da je zamisel iz strategije EU za alpsko regijo (EUSALP), da se vanjo vključijo območja, ki niso gorska, dobra pobuda; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj začne postopek priprave delovne opredelitve za funkcionalna gorska območja v okviru kohezijske politike, naj dopolni opredelitev gorskih območij, ki se uporablja v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, da bi izboljšali usklajevanje med zadevnimi politikami in ukrepi; meni, da mora biti tovrstna opredelitev široko zastavljena in vključujoča ter da mora upoštevati različne dejavnike, kot so nadmorska višina, dostopnost in naklon; poziva Komisijo, naj pripravi celovito opredelitev, ki bo vključevala tudi vulkanske regije na otokih in v najbolj oddaljenih regijah, pa tudi področja, ki sicer niso gorska, a so v veliki meri vključena v gorska območja; v tem okviru poudarja, da je zamisel iz strategije EU za alpsko regijo (EUSALP), da se vanjo vključijo območja, ki niso gorska, dobra pobuda;

| 2. | meni, da bi morale politike EU oblikovati poseben pristop za gorske regije, saj so zanje značilne očitne strukturne omejitve; opozarja, da te regije potrebujejo dodatno podporo pri premagovanju izzivov, ki jih prinašajo podnebne spremembe, pri zagotavljanju zaposlitev skozi vse leto, in ne samo v času sezone, gospodarskem razvoju, preprečevanju in obvladovanju naravnih nesreč in varovanju okolja ter pri prizadevanjih za uresničitev ciljev EU na področju obnovljive energije; zato meni, da bi bilo treba gorske regije vključiti v vse vidike politik EU, vključno s kohezijsko politiko, in sicer z uvedbo ocene teritorialnega učinka; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morale politike EU oblikovati poseben pristop za gorske regije, saj so zanje značilne očitne strukturne omejitve; opozarja, da te regije potrebujejo dodatno podporo pri premagovanju izzivov, ki jih prinašajo podnebne spremembe, pri zagotavljanju zaposlitev skozi vse leto, in ne samo v času sezone, gospodarskem razvoju, preprečevanju in obvladovanju naravnih nesreč in varovanju okolja ter pri prizadevanjih za uresničitev ciljev EU na področju obnovljive energije; zato meni, da bi bilo treba gorske regije vključiti v vse vidike politik EU, vključno s kohezijsko politiko, in sicer z uvedbo ocene teritorialnega učinka;

| 3. | priznava, da EU nima posebne politike za gorske regije, in poudarja, da so lahko obstoječe politike, programi in strategije, ki posredno vplivajo na tovrstna območja, osnova za agendo za gorske regije EU, na podlagi katere bi bilo treba oblikovati strategijo EU, katere namen bi bil doseči dolgoročni razvoj gorskih regij in območij, odvisnih od njih; |
| --- | --- |

3.

priznava, da EU nima posebne politike za gorske regije, in poudarja, da so lahko obstoječe politike, programi in strategije, ki posredno vplivajo na tovrstna območja, osnova za agendo za gorske regije EU, na podlagi katere bi bilo treba oblikovati strategijo EU, katere namen bi bil doseči dolgoročni razvoj gorskih regij in območij, odvisnih od njih;

| 4. | poziva Komisijo, naj pripravi agendo za gorske regije EU, ki bi morala predstavljati okvir, iz katerega bi črpale nadnacionalne, čezmejne in medregionalne politike; meni, da bi bilo treba v tej prihodnji agendi določiti prednostne naloge razvoja teh regij, da bi lahko bolje prilagodili sektorske politike in v skladih EU poiskali možnosti za njihovo financiranje ter oblikovali dolgoročne trajnostne politike za vključevanje; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj pripravi agendo za gorske regije EU, ki bi morala predstavljati okvir, iz katerega bi črpale nadnacionalne, čezmejne in medregionalne politike; meni, da bi bilo treba v tej prihodnji agendi določiti prednostne naloge razvoja teh regij, da bi lahko bolje prilagodili sektorske politike in v skladih EU poiskali možnosti za njihovo financiranje ter oblikovali dolgoročne trajnostne politike za vključevanje;

| 5. | v okviru tega programa poziva Komisijo, naj vzpostavi specifičen in podroben program za zaščito evropskih ledenikov, ki naj bi do leta 2050 izginili; |
| --- | --- |

5.

v okviru tega programa poziva Komisijo, naj vzpostavi specifičen in podroben program za zaščito evropskih ledenikov, ki naj bi do leta 2050 izginili;

| 6. | poziva k povečanju sinergij s pomočjo usklajevanja politik, strategij in programov EU, ki posredno vplivajo na gorske regije, kot so Obzorje 2020, COSME, LIFE, Natura 2000, strategija EU za širokopasovne povezave, strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam, okoljski akcijski program EU, instrument za povezovanje Evrope, evropsko teritorialno sodelovanje, evropski strukturni in investicijski skladi in Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) ter pobude za makroregionalno strategijo; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče te programe uporabiti in izvajati v gorskih regijah; |
| --- | --- |

6.

poziva k povečanju sinergij s pomočjo usklajevanja politik, strategij in programov EU, ki posredno vplivajo na gorske regije, kot so Obzorje 2020, COSME, LIFE, Natura 2000, strategija EU za širokopasovne povezave, strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam, okoljski akcijski program EU, instrument za povezovanje Evrope, evropsko teritorialno sodelovanje, evropski strukturni in investicijski skladi in Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) ter pobude za makroregionalno strategijo; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče te programe uporabiti in izvajati v gorskih regijah;

| 7. | poudarja, da je pomembno ustvariti sinergije med politikami, instrumenti in sektorji, za kar je treba uporabiti celosten pristop; poudarja dragocene izkušnje, pridobljene pri izvajanju Alpske konvencije, ki združuje gospodarske, socialne in okoljske interese; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je pomembno ustvariti sinergije med politikami, instrumenti in sektorji, za kar je treba uporabiti celosten pristop; poudarja dragocene izkušnje, pridobljene pri izvajanju Alpske konvencije, ki združuje gospodarske, socialne in okoljske interese;

| 8. | opozarja na pomanjkanje uporabnih zemljišč v gorskih regijah, kar lahko povzroči konflikte zaradi razhajajočih ali prekrivajočih se interesov pri kategorizaciji in uporabi zemljišč; zato poziva države članice, naj razvijejo in uporabljajo orodja za prostorsko načrtovanje, ki bodo olajšala usklajevanje in javno udeležbo pri teritorialnem razvoju; meni, da je protokol Urejanje prostora in trajnostni razvoj k Alpski konvenciji pomemben primer, ki ga je treba še bolj izkoristiti; |
| --- | --- |

8.

opozarja na pomanjkanje uporabnih zemljišč v gorskih regijah, kar lahko povzroči konflikte zaradi razhajajočih ali prekrivajočih se interesov pri kategorizaciji in uporabi zemljišč; zato poziva države članice, naj razvijejo in uporabljajo orodja za prostorsko načrtovanje, ki bodo olajšala usklajevanje in javno udeležbo pri teritorialnem razvoju; meni, da je protokol Urejanje prostora in trajnostni razvoj k Alpski konvenciji pomemben primer, ki ga je treba še bolj izkoristiti;

| 9. | poziva naravne parke držav članic, ki mejijo na eno ali več drugih držav, naj oblikujejo skupne pristope za upravljanje, razvoj in zaščito teh naravnih parkov; |
| --- | --- |

9.

poziva naravne parke držav članic, ki mejijo na eno ali več drugih držav, naj oblikujejo skupne pristope za upravljanje, razvoj in zaščito teh naravnih parkov;

| 10. | ugotavlja, da nedavne reforme skupne kmetijske in regionalne politike omogočajo, da upravljanje evropskih kohezijskih sredstev poteka na regionalni ravni; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da nedavne reforme skupne kmetijske in regionalne politike omogočajo, da upravljanje evropskih kohezijskih sredstev poteka na regionalni ravni;

| 11. | poziva organe upravljanja, naj razmislijo o povečanju obsega dodeljenih sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov na nacionalni ravni v podporo nerazvitim gorskim regijam in pri tem po možnosti uporabijo večsektorski politični pristop; poziva države članice, naj spodbujajo naložbe v gorska območja, tako da dajo prednost financiranju operativnih programov za taka območja; |
| --- | --- |

11.

poziva organe upravljanja, naj razmislijo o povečanju obsega dodeljenih sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov na nacionalni ravni v podporo nerazvitim gorskim regijam in pri tem po možnosti uporabijo večsektorski politični pristop; poziva države članice, naj spodbujajo naložbe v gorska območja, tako da dajo prednost financiranju operativnih programov za taka območja;

| 12. | poudarja, da je treba teritorialno razsežnost kohezijske politike obravnavati prednostno, in sicer s ciljno usmerjenimi pobudami za teritorialni razvoj in dodatno podporo za teritorialno sodelovanje na evropski ravni; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba teritorialno razsežnost kohezijske politike obravnavati prednostno, in sicer s ciljno usmerjenimi pobudami za teritorialni razvoj in dodatno podporo za teritorialno sodelovanje na evropski ravni;

| 13. | poudarja, da lahko države članice in regije v skladu z uredbo za razvoj podeželja oblikujejo tematske podprograme s poudarkom na potrebah gorskih območij, ki so upravičena do večje stopnje javnega financiranja; jih spodbuja, naj te priložnosti izkoristijo; ugotavlja, da tega doslej ni storil še noben pristojni organ; hkrati meni, da to ne pomeni nujno, da za te regije ni predvidena posebna pomoč; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da lahko države članice in regije v skladu z uredbo za razvoj podeželja oblikujejo tematske podprograme s poudarkom na potrebah gorskih območij, ki so upravičena do večje stopnje javnega financiranja; jih spodbuja, naj te priložnosti izkoristijo; ugotavlja, da tega doslej ni storil še noben pristojni organ; hkrati meni, da to ne pomeni nujno, da za te regije ni predvidena posebna pomoč;

| 14. | spodbuja države članice, naj prispevajo k razvoju gorskih območij, njihovemu razvojnemu potencialu in ciljem, tako da uporabljajo orodja, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; spodbuja podporo lokalnih akcijskih skupin za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, da bi spodbudili nadnacionalna omrežja in delovne metode sodelovanja; |
| --- | --- |

14.

spodbuja države članice, naj prispevajo k razvoju gorskih območij, njihovemu razvojnemu potencialu in ciljem, tako da uporabljajo orodja, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; spodbuja podporo lokalnih akcijskih skupin za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, da bi spodbudili nadnacionalna omrežja in delovne metode sodelovanja;

| 15. | poudarja potencial ter pomen dosedanjega in prihodnjega razvoja makroregionalnih strategij za trajnostni razvoj gorskih regij EU z močno razsežnostjo čezmejnega sodelovanja, kjer je to mogoče; poziva k upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju drugih makroregionalnih strategij EU; |
| --- | --- |

15.

poudarja potencial ter pomen dosedanjega in prihodnjega razvoja makroregionalnih strategij za trajnostni razvoj gorskih regij EU z močno razsežnostjo čezmejnega sodelovanja, kjer je to mogoče; poziva k upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju drugih makroregionalnih strategij EU;

| 16. | pozdravlja sedanje pobude za Karpatsko gorovje v strategiji EU za Podonavje, pa tudi napredek, dosežen pri makroregionalni strategiji EU za Alpe; ugotavlja, da je slednja dober primer celostnega pristopa k teritorialnemu razvoju, ki upošteva gorska območja in regije, vključene v njih; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja sedanje pobude za Karpatsko gorovje v strategiji EU za Podonavje, pa tudi napredek, dosežen pri makroregionalni strategiji EU za Alpe; ugotavlja, da je slednja dober primer celostnega pristopa k teritorialnemu razvoju, ki upošteva gorska območja in regije, vključene v njih;

| 17. | meni, da instrument evropskega teritorialnega sodelovanja ponuja odlično priložnost za izmenjavo primerov najboljše prakse in znanja med gorskimi regijami, ki v številnih primerih ležijo na nacionalnih mejah, in poziva, da se v prihodnje evropsko teritorialno sodelovanje vključi posebna gorska razsežnost; pozdravlja pobude, kot so politike proti upadanju števila prebivalstva na gorskih območjih (PADIMA), katerih namen je obravnavati specifične težave, s katerimi se soočajo gorske regije; poudarja pomen programov Interreg in drugih pobud za sodelovanje, kot sta evropsko združenje za teritorialno sodelovanje in evropsko gospodarsko interesno združenje, pri skupnem in usklajenem razvijanju skupnih področij in gorovij v regijah, ki zajemajo čezmejna gorska območja; |
| --- | --- |

17.

meni, da instrument evropskega teritorialnega sodelovanja ponuja odlično priložnost za izmenjavo primerov najboljše prakse in znanja med gorskimi regijami, ki v številnih primerih ležijo na nacionalnih mejah, in poziva, da se v prihodnje evropsko teritorialno sodelovanje vključi posebna gorska razsežnost; pozdravlja pobude, kot so politike proti upadanju števila prebivalstva na gorskih območjih (PADIMA), katerih namen je obravnavati specifične težave, s katerimi se soočajo gorske regije; poudarja pomen programov Interreg in drugih pobud za sodelovanje, kot sta evropsko združenje za teritorialno sodelovanje in evropsko gospodarsko interesno združenje, pri skupnem in usklajenem razvijanju skupnih področij in gorovij v regijah, ki zajemajo čezmejna gorska območja;

| 18. | poziva Komisijo, naj objavi sporočilo, ki bo vsebovalo agendo za gorske regije EU, in nato še belo knjigo o razvoju gorskih regij, ki bo osnovana na primerih najboljše prakse in bo vključevala lokalne, regionalne in nacionalne organe ter druge relevantne akterje, vključno z gospodarskimi in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj objavi sporočilo, ki bo vsebovalo agendo za gorske regije EU, in nato še belo knjigo o razvoju gorskih regij, ki bo osnovana na primerih najboljše prakse in bo vključevala lokalne, regionalne in nacionalne organe ter druge relevantne akterje, vključno z gospodarskimi in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe;

| 19. | vztraja, da bi morala Komisija in drugi deležniki temeljito in redno ocenjevati razmere v gorskih regijah EU ter analizirati podatke, kot so rezultati izvajanja operativnih programov kohezijske politike ter kazalniki sprememb kakovosti življenja in demografske slike, da bi lahko pravilno usmerjali financiranje in izvajanje politik EU; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da bi morala Komisija in drugi deležniki temeljito in redno ocenjevati razmere v gorskih regijah EU ter analizirati podatke, kot so rezultati izvajanja operativnih programov kohezijske politike ter kazalniki sprememb kakovosti življenja in demografske slike, da bi lahko pravilno usmerjali financiranje in izvajanje politik EU;

| 20. | poudarja, da so potrebni zanesljivi razčlenjeni statistični podatki, na katerih bodo lahko osnovane politične pobude; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so potrebni zanesljivi razčlenjeni statistični podatki, na katerih bodo lahko osnovane politične pobude;

| 21. | poziva k sodelovanju s tretjimi državami ter regionalnimi in lokalnimi organi pri izvajanju politike za gorske regije; |
| --- | --- |

21.

poziva k sodelovanju s tretjimi državami ter regionalnimi in lokalnimi organi pri izvajanju politike za gorske regije;

| 22. | poziva Komisijo, naj za dosego konkretnih rezultatov spodbuja uporabo finančnih instrumentov v gorskih regijah; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj za dosego konkretnih rezultatov spodbuja uporabo finančnih instrumentov v gorskih regijah;

| 23. | pozdravlja tekočo razpravo o poenostavitvi kohezijske politike; upa, da bosta okretnejši okvir ter razpoložljivost instrumentov, ki jih bodo deležniki in upravičenci lažje uporabljali, prispevala k razvoju gorskih regij EU; poziva, naj se posebna pozornost nameni poenostavitvi in prizadevanjem za spodbujanje naložb v gorskih regijah; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja tekočo razpravo o poenostavitvi kohezijske politike; upa, da bosta okretnejši okvir ter razpoložljivost instrumentov, ki jih bodo deležniki in upravičenci lažje uporabljali, prispevala k razvoju gorskih regij EU; poziva, naj se posebna pozornost nameni poenostavitvi in prizadevanjem za spodbujanje naložb v gorskih regijah;

| 24. | poziva Komisijo, naj predlaga razglasitev evropskega leta otokov in gora; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj predlaga razglasitev evropskega leta otokov in gora;

Delovna mesta in gospodarska rast v gorskih regijah

| 25. | ugotavlja, da se MSP v gorskih regijah soočajo z resnimi težavami, ki so posledica pomanjkanja dostopnosti, infrastrukture, povezljivosti in človeških virov; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni razvoju MSP v gorskih regijah, zlasti na gorskih območjih, ki so jih prizadele naravne in klimatske nesreče, zato poziva države članice, naj dajo prednost naložbam v infrastrukturo in storitve na gorskih območjih; poziva k sinergijam med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter ostalimi programi in pobudami, ki jih subvencionira EU, za oblikovanje celostnega in učinkovitega političnega pristopa, da bi MSP in podjetništvu tako zagotovili čim večjo podporo; poudarja, da bi bilo treba razviti celostne lokalne strategije za gorske regije, da bi opredelili konkretne priložnosti za razvoj, vključevati pa bi morale ukrepe, s katerimi bi povečali povezljivosti lokalnih MSP ter okrepili odnose in usklajevanje v posameznih sektorjih in med sektorji; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da se MSP v gorskih regijah soočajo z resnimi težavami, ki so posledica pomanjkanja dostopnosti, infrastrukture, povezljivosti in človeških virov; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni razvoju MSP v gorskih regijah, zlasti na gorskih območjih, ki so jih prizadele naravne in klimatske nesreče, zato poziva države članice, naj dajo prednost naložbam v infrastrukturo in storitve na gorskih območjih; poziva k sinergijam med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter ostalimi programi in pobudami, ki jih subvencionira EU, za oblikovanje celostnega in učinkovitega političnega pristopa, da bi MSP in podjetništvu tako zagotovili čim večjo podporo; poudarja, da bi bilo treba razviti celostne lokalne strategije za gorske regije, da bi opredelili konkretne priložnosti za razvoj, vključevati pa bi morale ukrepe, s katerimi bi povečali povezljivosti lokalnih MSP ter okrepili odnose in usklajevanje v posameznih sektorjih in med sektorji;

| 26. | poudarja, da je v zvezi z dejavnostmi razvijanja turizma in varstva okolja pomembno zagotoviti raznoliko kmetijsko proizvodnjo ter strukturirati prehranske verige na gorskih območjih, bodisi znotraj združenj organizacij proizvajalcev, s čimer bodo imeli kmetje večjo pogajalsko moč, bodisi z vzpostavljanjem lokalnih trgov in kratkih dobavnih verig; poudarja, da je treba zagotoviti dostop do večjih trgov ter uvesti ukrepe za kakovost, promocijo in zaščito proizvodov, s čimer bi izboljšali trženje kmetijskih proizvodov in njihovo vključenost v splošno ponudbo turističnih proizvodov na danem geografskem območju; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj sprožijo razpravo o uvedbi posebnega označevanja za kmetijske proizvode z gorskih območij na ravni EU, saj imajo gorske regije velik potencial za proizvajanje visokokakovostnih prehrambenih proizvodov; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je v zvezi z dejavnostmi razvijanja turizma in varstva okolja pomembno zagotoviti raznoliko kmetijsko proizvodnjo ter strukturirati prehranske verige na gorskih območjih, bodisi znotraj združenj organizacij proizvajalcev, s čimer bodo imeli kmetje večjo pogajalsko moč, bodisi z vzpostavljanjem lokalnih trgov in kratkih dobavnih verig; poudarja, da je treba zagotoviti dostop do večjih trgov ter uvesti ukrepe za kakovost, promocijo in zaščito proizvodov, s čimer bi izboljšali trženje kmetijskih proizvodov in njihovo vključenost v splošno ponudbo turističnih proizvodov na danem geografskem območju; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj sprožijo razpravo o uvedbi posebnega označevanja za kmetijske proizvode z gorskih območij na ravni EU, saj imajo gorske regije velik potencial za proizvajanje visokokakovostnih prehrambenih proizvodov;

| 27. | v zvezi s tem priznava, da treba kmetijsko proizvodnjo na gorskih območjih podpreti s sredstvi iz EKSRP in si prizadevati za zagotovitev dodane vrednosti prek sinergij z drugimi skladi in pobudami EU, pa tudi z zasebnimi finančnimi instrumenti, da bi se ustvaril pozitiven učinek na gorska območja; |
| --- | --- |

27.

v zvezi s tem priznava, da treba kmetijsko proizvodnjo na gorskih območjih podpreti s sredstvi iz EKSRP in si prizadevati za zagotovitev dodane vrednosti prek sinergij z drugimi skladi in pobudami EU, pa tudi z zasebnimi finančnimi instrumenti, da bi se ustvaril pozitiven učinek na gorska območja;

| 28. | pozdravlja napredek, dosežen pri strategiji EU za gozdove; podpira trajnostni razvoj gozdov na ravni Unije, zlasti kar zadeva prispevek gozdov k varstvu okolja in biotske raznovrstnosti ter uresničevanju ciljev na področju obnovljive energije; ugotavlja, da bi lahko znotraj strategije poudarili gospodarsko razsežnost gozdarstva; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja napredek, dosežen pri strategiji EU za gozdove; podpira trajnostni razvoj gozdov na ravni Unije, zlasti kar zadeva prispevek gozdov k varstvu okolja in biotske raznovrstnosti ter uresničevanju ciljev na področju obnovljive energije; ugotavlja, da bi lahko znotraj strategije poudarili gospodarsko razsežnost gozdarstva;

| 29. | meni, da lahko gozdarstvo omogoči zaposlitev in gospodarski razvoj v gorskih regijah in da bi bilo zato treba gozdne vire s trajnostnim izkoriščanjem trajno ohraniti; poudarja, da so gozdovi izredno pomembni za ekosistem in imajo v gorskih regijah pomembno vlogo pri preprečevanju snežnih in zemeljskih plazov ter poplav; poziva k podpiranju MSP, zlasti tistih, ki so bila ustanovljena na gorskih območjih in so vključena v gozdarski sektor ter v celoti spoštujejo načelo okoljske trajnosti; poudarja, da ima gozdarstvo na gorskih območjih posebno gospodarsko in socialno vlogo in da so za učinkovito rabo gozdnih virov pomembne naložbe v te regije; opozarja na pomembno vlogo, ki jo imajo gozdovi pri zagotavljanju primarnih in sekundarnih surovin, ki se uporabljajo v farmacevtski, kozmetični in živilski industriji, s čimer prispevajo k ustvarjanju delovnih mest; v zvezi s tem poziva, naj se v okviru kohezijske politike večja pozornost nameni trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi; |
| --- | --- |

29.

meni, da lahko gozdarstvo omogoči zaposlitev in gospodarski razvoj v gorskih regijah in da bi bilo zato treba gozdne vire s trajnostnim izkoriščanjem trajno ohraniti; poudarja, da so gozdovi izredno pomembni za ekosistem in imajo v gorskih regijah pomembno vlogo pri preprečevanju snežnih in zemeljskih plazov ter poplav; poziva k podpiranju MSP, zlasti tistih, ki so bila ustanovljena na gorskih območjih in so vključena v gozdarski sektor ter v celoti spoštujejo načelo okoljske trajnosti; poudarja, da ima gozdarstvo na gorskih območjih posebno gospodarsko in socialno vlogo in da so za učinkovito rabo gozdnih virov pomembne naložbe v te regije; opozarja na pomembno vlogo, ki jo imajo gozdovi pri zagotavljanju primarnih in sekundarnih surovin, ki se uporabljajo v farmacevtski, kozmetični in živilski industriji, s čimer prispevajo k ustvarjanju delovnih mest; v zvezi s tem poziva, naj se v okviru kohezijske politike večja pozornost nameni trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi;

| 30. | poziva k dodatnim spodbudam za ohranitev malih predelovalnih obratov ter malih in srednjih gorskih kmetij na gorskih območjih, ki so pomemben vir zaposlitev in proizvajajo proizvode s posebnimi lastnostmi glede kakovosti, vendar so njihovi stroški v povprečju višji, donosnost pa manjša od intenzivnih pridelovalnih ali živinorejskih kmetij; poziva Komisijo, naj spodbuja pilotne projekte za oživljanje tradicionalnih (med drugim kmetijskih in obrtniških) gospodarskih dejavnosti na gorskih območjih, za katera je značilno upadanje števila prebivalstva; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo poenostavljene upravne postopke za prijavo za sredstva in njihovo upravljanje ter malim skupnostim tako omogočijo boljši dostop do financiranja, s čimer bi spodbudili dolgoročni razvoj, dostopnost trgov in ustanavljanje organizacij proizvajalcev na gorskih območjih; |
| --- | --- |

30.

poziva k dodatnim spodbudam za ohranitev malih predelovalnih obratov ter malih in srednjih gorskih kmetij na gorskih območjih, ki so pomemben vir zaposlitev in proizvajajo proizvode s posebnimi lastnostmi glede kakovosti, vendar so njihovi stroški v povprečju višji, donosnost pa manjša od intenzivnih pridelovalnih ali živinorejskih kmetij; poziva Komisijo, naj spodbuja pilotne projekte za oživljanje tradicionalnih (med drugim kmetijskih in obrtniških) gospodarskih dejavnosti na gorskih območjih, za katera je značilno upadanje števila prebivalstva; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo poenostavljene upravne postopke za prijavo za sredstva in njihovo upravljanje ter malim skupnostim tako omogočijo boljši dostop do financiranja, s čimer bi spodbudili dolgoročni razvoj, dostopnost trgov in ustanavljanje organizacij proizvajalcev na gorskih območjih;

| 31. | poziva upravičence evropskih strukturnih in investicijskih skladov na gorskih območjih, naj ocenijo potencial in potrebe po ustanovitvi lokalnih tehnoloških in trajnostnih industrijskih parkov ter naj po ustreznih študijah izvedljivosti in analizi stroškov in koristi razmislijo o gradnji teh parkov s pomočjo evropskih in nacionalnih sredstev; |
| --- | --- |

31.

poziva upravičence evropskih strukturnih in investicijskih skladov na gorskih območjih, naj ocenijo potencial in potrebe po ustanovitvi lokalnih tehnoloških in trajnostnih industrijskih parkov ter naj po ustreznih študijah izvedljivosti in analizi stroškov in koristi razmislijo o gradnji teh parkov s pomočjo evropskih in nacionalnih sredstev;

| 32. | poudarja, da so za krepitev potenciala, ki ga ponujajo gorske regije, potrebne strategije pametne specializacije; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so za krepitev potenciala, ki ga ponujajo gorske regije, potrebne strategije pametne specializacije;

| 33. | poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo socialna podjetja in alternativni poslovni modeli, kot so zadruge in vzajemne družbe, pri vključujočem in trajnostnem razvoju gorskih regij, vključno z odpravljanjem izključenosti marginaliziranih skupin in neenakosti spolov; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo socialna podjetja in alternativni poslovni modeli, kot so zadruge in vzajemne družbe, pri vključujočem in trajnostnem razvoju gorskih regij, vključno z odpravljanjem izključenosti marginaliziranih skupin in neenakosti spolov;

| 34. | podpira uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za gospodarske sektorje, ki ne onesnažujejo in so usmerjeni v prihodnost, kot so trajnostni turizem, kulturna dediščina, trajnostno gozdarstvo, razvoj hitrega interneta, obrtništvo in obnovljiva energija; opozarja na pomen razvoja novih inovativnih in spodbujanja obstoječih uspešnih oblik turistične dejavnosti; |
| --- | --- |

34.

podpira uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za gospodarske sektorje, ki ne onesnažujejo in so usmerjeni v prihodnost, kot so trajnostni turizem, kulturna dediščina, trajnostno gozdarstvo, razvoj hitrega interneta, obrtništvo in obnovljiva energija; opozarja na pomen razvoja novih inovativnih in spodbujanja obstoječih uspešnih oblik turistične dejavnosti;

Socialno-gospodarska razsežnost gorskih regij

| 35. | ugotavlja, da bi lahko v kohezijski politiki poudarili podporo za prehod na nizkoogljično, na podnebne spremembe odporno, z viri gospodarno in okoljsko trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da bi lahko v kohezijski politiki poudarili podporo za prehod na nizkoogljično, na podnebne spremembe odporno, z viri gospodarno in okoljsko trajnostno gospodarstvo;

| 36. | meni, da bi morala biti izboljšanje kvalifikacij delovne sile in ustvarjanje novih delovnih mest v zelenem gospodarstvu med prednostnimi naložbami evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ter poudarja, da bi morale politike EU podpirati usposabljanje na področjih, kot so gorsko kmetijstvo, trajnostni turizem, obrtništvo, trajnostno gozdarstvo in tehnologije obnovljive energije; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi morala biti izboljšanje kvalifikacij delovne sile in ustvarjanje novih delovnih mest v zelenem gospodarstvu med prednostnimi naložbami evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ter poudarja, da bi morale politike EU podpirati usposabljanje na področjih, kot so gorsko kmetijstvo, trajnostni turizem, obrtništvo, trajnostno gozdarstvo in tehnologije obnovljive energije;

| 37. | pozdravlja pobude, s katerimi bi mlade pritegnili v kmetijski sektor, ter poziva Komisijo, naj razvije podobne programe tudi za gorska območja; poziva k sprejetju ukrepov, da bi mlade podjetnike spodbudili, da se podajo na področja, ki so povezana s kulturno dediščino in niso omejena zgolj na sezonsko dejavnost; poudarja vlogo znanstvenih inštitutov in drugih izobraževalnih ustanov, ki obravnavajo gorsko kmetijstvo; spodbuja udeležbo mladih kmetov v programih izmenjave in platformah e-učenja; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja pobude, s katerimi bi mlade pritegnili v kmetijski sektor, ter poziva Komisijo, naj razvije podobne programe tudi za gorska območja; poziva k sprejetju ukrepov, da bi mlade podjetnike spodbudili, da se podajo na področja, ki so povezana s kulturno dediščino in niso omejena zgolj na sezonsko dejavnost; poudarja vlogo znanstvenih inštitutov in drugih izobraževalnih ustanov, ki obravnavajo gorsko kmetijstvo; spodbuja udeležbo mladih kmetov v programih izmenjave in platformah e-učenja;

| 38. | poudarja, kako pomembno je izobraževanje za ženske in dekleta ter povečanje stopnje vključenosti žensk na področjih, kot so znanost, tehnologija, inženirstvo, matematika in podjetništvo, vključno s sektorji zelenega gospodarstva; meni, da je treba posebno pozornost nameniti podpiranju in spodbujanju kmetic in samozaposlenih žensk, ki so dejavne na področju neposrednega trženja, turizma, obrtnišva in z njim povezanih projektov; poudarja, kako pomembni sta aktivna udeležba in vloga žensk na gorskih območjih, zlasti pri spodbujanju inovacijskih procesov in procesov sodelovanja ter pri ohranjanju ustreznega delovanja teh področij; zato poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo vire in postopke, ki so na voljo v okviru Evropskega socialnega sklada in nadnacionalnih projektov, za pobude mikrofinanciranja in mikroposojil za ženske ter za ustvarjanje poklicnih priložnosti zanje; |
| --- | --- |

38.

poudarja, kako pomembno je izobraževanje za ženske in dekleta ter povečanje stopnje vključenosti žensk na področjih, kot so znanost, tehnologija, inženirstvo, matematika in podjetništvo, vključno s sektorji zelenega gospodarstva; meni, da je treba posebno pozornost nameniti podpiranju in spodbujanju kmetic in samozaposlenih žensk, ki so dejavne na področju neposrednega trženja, turizma, obrtnišva in z njim povezanih projektov; poudarja, kako pomembni sta aktivna udeležba in vloga žensk na gorskih območjih, zlasti pri spodbujanju inovacijskih procesov in procesov sodelovanja ter pri ohranjanju ustreznega delovanja teh področij; zato poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo vire in postopke, ki so na voljo v okviru Evropskega socialnega sklada in nadnacionalnih projektov, za pobude mikrofinanciranja in mikroposojil za ženske ter za ustvarjanje poklicnih priložnosti zanje;

| 39. | poudarja, da so v najnovejšo reformo skupne kmetijske politike vključeni pomen gorskih območij in učinkoviti ukrepi v EU; meni, da bi si morala skupna kmetijska politika prizadevati za ublažitev neugodnih naravnih in gospodarskih razmer, s katerimi se soočajo kmetje, hkrati pa bi jim morala nuditi tudi sredstva, s pomočjo katerih bi lahko izkoristili svoje prednosti; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da so v najnovejšo reformo skupne kmetijske politike vključeni pomen gorskih območij in učinkoviti ukrepi v EU; meni, da bi si morala skupna kmetijska politika prizadevati za ublažitev neugodnih naravnih in gospodarskih razmer, s katerimi se soočajo kmetje, hkrati pa bi jim morala nuditi tudi sredstva, s pomočjo katerih bi lahko izkoristili svoje prednosti;

| 40. | poudarja pomen pomoči iz prvega stebra skupne kmetijske politike pri ohranjanju kmetijske proizvodnje in prihodka za kmete na gorskih območjih; opozarja, da lahko države članice za uresničitev teh ciljev uvedejo posebno neposredno pomoč in vezana plačila; opozarja tudi, da je nevezana pomoč iz prvega stebra v mnogih državah članicah zaradi nezadostne notranje konvergence precej nižja kot na kmetijsko ugodnih legah, kar še dodatno omejuje konkurenčnost kmetij; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen pomoči iz prvega stebra skupne kmetijske politike pri ohranjanju kmetijske proizvodnje in prihodka za kmete na gorskih območjih; opozarja, da lahko države članice za uresničitev teh ciljev uvedejo posebno neposredno pomoč in vezana plačila; opozarja tudi, da je nevezana pomoč iz prvega stebra v mnogih državah članicah zaradi nezadostne notranje konvergence precej nižja kot na kmetijsko ugodnih legah, kar še dodatno omejuje konkurenčnost kmetij;

| 41. | meni, da morajo ukrepi iz drugega stebra skupne kmetijske politike zagotavljati trajnost, konkurenčnost in diverzifikacijo kmetijske proizvodnje in predelovalne industrije na gorskih območjih; hkrati meni tudi, da bi taki ukrepi lahko pripomogli k „renesansi podeželja“, in sicer s podpiranjem razvoja projektov s področja večfunkcijskega razvoja kmetij, ki bi ustvarjali dodano vrednost in inovacije, ter s spodbujanjem naložb v kmetijstvo (v stavbe, posebno opremo, posodobitev itd.) in ohranjanja avtohtonih pasem; |
| --- | --- |

41.

meni, da morajo ukrepi iz drugega stebra skupne kmetijske politike zagotavljati trajnost, konkurenčnost in diverzifikacijo kmetijske proizvodnje in predelovalne industrije na gorskih območjih; hkrati meni tudi, da bi taki ukrepi lahko pripomogli k „renesansi podeželja“, in sicer s podpiranjem razvoja projektov s področja večfunkcijskega razvoja kmetij, ki bi ustvarjali dodano vrednost in inovacije, ter s spodbujanjem naložb v kmetijstvo (v stavbe, posebno opremo, posodobitev itd.) in ohranjanja avtohtonih pasem;

| 42. | meni, da bi moral biti sektorski pristop v sektorju mleka usmerjen v zagotavljanje trajnostne proizvodnje mleka na gorskih območjih, ter poziva Komisijo, države članice in regionalne organe, naj predvsem v okviru drugega stebra skupne kmetijske politike zagotovijo spremljevalne ublažitvene ukrepe za proizvodnjo mleka na prikrajšanih območjih, da bi v teh regijah ohranili in okrepili kmetovanje ter učinkovito delovanje kmetij, zlasti majhnih; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi moral biti sektorski pristop v sektorju mleka usmerjen v zagotavljanje trajnostne proizvodnje mleka na gorskih območjih, ter poziva Komisijo, države članice in regionalne organe, naj predvsem v okviru drugega stebra skupne kmetijske politike zagotovijo spremljevalne ublažitvene ukrepe za proizvodnjo mleka na prikrajšanih območjih, da bi v teh regijah ohranili in okrepili kmetovanje ter učinkovito delovanje kmetij, zlasti majhnih;

| 43. | poudarja potencial dualnega izobraževanju v gorskih regijah; izpostavlja spodbudne rezultate, ki so jih dosegle nekatere države članice; pozdravlja obstoječe projekte dualnega izobraževanja po vsej Uniji; |
| --- | --- |

43.

poudarja potencial dualnega izobraževanju v gorskih regijah; izpostavlja spodbudne rezultate, ki so jih dosegle nekatere države članice; pozdravlja obstoječe projekte dualnega izobraževanja po vsej Uniji;

| 44. | meni, da ustrezna fizična infrastruktura ter infrastruktura IKT ustvarjata priložnosti za gospodarske, izobraževalne, socialne in kulturne dejavnosti, hkrati pa zmanjšujeta posledice obrobne lege in izoliranosti; poziva Komisijo, naj pripravi posebna priporočila za odpravo pomanjkanja usposobljene delovne sile v turističnem sektorju, pri čemer naj posebej obravnava problematiko neprivlačnih delovnih mest in nezadostnega plačila, pa tudi spodbujanje možnosti za strokovni poklicni razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov dodelijo naložbe v infrastrukturo na gorskih območjih za povečanje njihove privlačnosti za gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

44.

meni, da ustrezna fizična infrastruktura ter infrastruktura IKT ustvarjata priložnosti za gospodarske, izobraževalne, socialne in kulturne dejavnosti, hkrati pa zmanjšujeta posledice obrobne lege in izoliranosti; poziva Komisijo, naj pripravi posebna priporočila za odpravo pomanjkanja usposobljene delovne sile v turističnem sektorju, pri čemer naj posebej obravnava problematiko neprivlačnih delovnih mest in nezadostnega plačila, pa tudi spodbujanje možnosti za strokovni poklicni razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov dodelijo naložbe v infrastrukturo na gorskih območjih za povečanje njihove privlačnosti za gospodarske dejavnosti;

| 45. | podpira inovativne rešitve, tudi tiste, ki temeljijo na informacijskih tehnologijah, za dostop do kakovostnega splošnega izobraževanja ter formalnega in neformalnega izobraževanja in priložnosti za vseživljenjsko učenje na oddaljenih gorskih območjih, na primer prek sodelovanja med gorskimi regijami, mesti in univerzami; poudarja, da je potrebno visokokakovostno terciarno izobraževanje, in opozarja na potencial sistemov izobraževanja na daljavo, ki omogočajo poučevanje in učenje tudi z oddaljenih območij; poudarja, da je treba za ustavitev negativnih demografskih trendov v teh regijah obravnavati pomembni vprašanji enakega dostopa do storitev izobraževanja in otroškega varstva ter nadaljnjega usposabljanja in prekvalifikacije za starejše, da se omogoči aktivna vključitev na trg dela; |
| --- | --- |

45.

podpira inovativne rešitve, tudi tiste, ki temeljijo na informacijskih tehnologijah, za dostop do kakovostnega splošnega izobraževanja ter formalnega in neformalnega izobraževanja in priložnosti za vseživljenjsko učenje na oddaljenih gorskih območjih, na primer prek sodelovanja med gorskimi regijami, mesti in univerzami; poudarja, da je potrebno visokokakovostno terciarno izobraževanje, in opozarja na potencial sistemov izobraževanja na daljavo, ki omogočajo poučevanje in učenje tudi z oddaljenih območij; poudarja, da je treba za ustavitev negativnih demografskih trendov v teh regijah obravnavati pomembni vprašanji enakega dostopa do storitev izobraževanja in otroškega varstva ter nadaljnjega usposabljanja in prekvalifikacije za starejše, da se omogoči aktivna vključitev na trg dela;

| 46. | poziva k vzpostavitvi in izboljšanju zdravstvenih ustanov in storitev v gorskih regijah, med drugim prek čezmejnih pobud za sodelovanje, vključno z razvojem čezmejnih zdravstvenih ustanov, kjer je to potrebno; se zavzema za razvijanje prostovoljskih dejavnosti na področju javnih storitev ob upoštevanju primerov najboljše prakse nekaterih držav; |
| --- | --- |

46.

poziva k vzpostavitvi in izboljšanju zdravstvenih ustanov in storitev v gorskih regijah, med drugim prek čezmejnih pobud za sodelovanje, vključno z razvojem čezmejnih zdravstvenih ustanov, kjer je to potrebno; se zavzema za razvijanje prostovoljskih dejavnosti na področju javnih storitev ob upoštevanju primerov najboljše prakse nekaterih držav;

| 47. | opozarja na načelo o zagotavljanju univerzalnega dostopa do javnih storitev na vseh območjih EU, pri čemer poudarja, da morajo države članice in regije spodbujati alternativne in inovativne rešitve za gorska območja, vključno z rešitvami po meri, prilagojenimi lokalnim in regionalnim potrebam, če so potrebne; |
| --- | --- |

47.

opozarja na načelo o zagotavljanju univerzalnega dostopa do javnih storitev na vseh območjih EU, pri čemer poudarja, da morajo države članice in regije spodbujati alternativne in inovativne rešitve za gorska območja, vključno z rešitvami po meri, prilagojenimi lokalnim in regionalnim potrebam, če so potrebne;

| 48. | poudarja pomen pobude za zaposlovanje mladih in učinkovitejšega izvajanja jamstva za mlade kot dobre priložnosti za zaustavitev odseljevanja mladih iz gorskih regij v odziv na demografsko krizo in težavo starajočega se prebivalstva; poziva k pobudam za zaposlovanje mladih, ki bodo posebej osredotočene na potrebe manj razvitih gorskih regij; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomen pobude za zaposlovanje mladih in učinkovitejšega izvajanja jamstva za mlade kot dobre priložnosti za zaustavitev odseljevanja mladih iz gorskih regij v odziv na demografsko krizo in težavo starajočega se prebivalstva; poziva k pobudam za zaposlovanje mladih, ki bodo posebej osredotočene na potrebe manj razvitih gorskih regij;

| 49. | poudarja, da v gorskih regijah še vedno obstajajo razlike med spoloma, zlasti med pripadniki marginaliziranih skupnosti in ranljivih skupin; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za horizontalno in vertikalno vključevanje načela enakosti spolov za vsa politična področja, zlasti za financiranje politike povezljivosti v teh regijah; poziva k izvedbi analize, v kateri bodo primerjane posebnosti položaja žensk v gorskih regijah, zlasti na prikrajšanih gorskih območjih; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da v gorskih regijah še vedno obstajajo razlike med spoloma, zlasti med pripadniki marginaliziranih skupnosti in ranljivih skupin; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za horizontalno in vertikalno vključevanje načela enakosti spolov za vsa politična področja, zlasti za financiranje politike povezljivosti v teh regijah; poziva k izvedbi analize, v kateri bodo primerjane posebnosti položaja žensk v gorskih regijah, zlasti na prikrajšanih gorskih območjih;

| 50. | spodbuja in poziva k podpori, tudi prek uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov, za pobude za izboljšanje socialne in kulturne kohezije ter vključenosti v gorskih skupnostih in za premagovanje njihove fizične izoliranosti in pomanjkanja kulturne raznolikosti, zlasti s pomočjo dostopa in neposrednega sodelovanja v umetnosti in kulturnem življenju; |
| --- | --- |

50.

spodbuja in poziva k podpori, tudi prek uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov, za pobude za izboljšanje socialne in kulturne kohezije ter vključenosti v gorskih skupnostih in za premagovanje njihove fizične izoliranosti in pomanjkanja kulturne raznolikosti, zlasti s pomočjo dostopa in neposrednega sodelovanja v umetnosti in kulturnem življenju;

| 51. | poudarja pomen celostnih teritorialnih pobud za vključevanje migrantov v zvezi s postopki za demografsko in socialno-gospodarsko obnovo in oživitev na gorskih območjih, tudi tistih, ki se soočajo z upadanjem števila prebivalstva; poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira razširjanje takih pobud; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen celostnih teritorialnih pobud za vključevanje migrantov v zvezi s postopki za demografsko in socialno-gospodarsko obnovo in oživitev na gorskih območjih, tudi tistih, ki se soočajo z upadanjem števila prebivalstva; poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira razširjanje takih pobud;

Varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam v gorskih regijah

| 52. | želi spomniti na izjemno bogastvo in raznolikost obnovljivih virov energije na gorskih območjih; meni, da bi morala ta območja prevzeti vodilno vlogo pri uresničevanju ciljev EU na področju obnovljive energije; poziva Komisijo, naj se osredotoči na politike, ki spodbujajo in poenostavljajo uporabo obnovljivih virov energije v gorskih regijah; |
| --- | --- |

52.

želi spomniti na izjemno bogastvo in raznolikost obnovljivih virov energije na gorskih območjih; meni, da bi morala ta območja prevzeti vodilno vlogo pri uresničevanju ciljev EU na področju obnovljive energije; poziva Komisijo, naj se osredotoči na politike, ki spodbujajo in poenostavljajo uporabo obnovljivih virov energije v gorskih regijah;

| 53. | poudarja, da je treba na evropski ravni zaščititi emblematične visokogorske živalske vrste, ki lahko živijo v čezmejnih gorovjih, kot so gamsi, kozorogi, ujede, medvedi, volkovi in risi; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo načrt za zaščito in ponovno naselitev emblematičnih visokogorskih vrst; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba na evropski ravni zaščititi emblematične visokogorske živalske vrste, ki lahko živijo v čezmejnih gorovjih, kot so gamsi, kozorogi, ujede, medvedi, volkovi in risi; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo načrt za zaščito in ponovno naselitev emblematičnih visokogorskih vrst;

| 54. | poudarja tudi potencial vulkanskih gorskih regij in vulkanov, zlasti kar zadeva prispevek vulkanologije k uresničevanju ciljev na področju obnovljive energije, ter prispevek teh območij k preprečevanju in obvladovanju naravnih nesreč, kot je izbruh vulkana; |
| --- | --- |

54.

poudarja tudi potencial vulkanskih gorskih regij in vulkanov, zlasti kar zadeva prispevek vulkanologije k uresničevanju ciljev na področju obnovljive energije, ter prispevek teh območij k preprečevanju in obvladovanju naravnih nesreč, kot je izbruh vulkana;

| 55. | poziva države članice in Komisijo, naj opredelijo vsa visokogorska območja, na katerih bi prepoved vožnje z avtomobili pozitivno prispevala k boju proti taljenju ledenikov; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice in Komisijo, naj opredelijo vsa visokogorska območja, na katerih bi prepoved vožnje z avtomobili pozitivno prispevala k boju proti taljenju ledenikov;

| 56. | vztraja, da je treba pri uresničevanju ciljev EU na področju obnovljive energije in izkoriščanju obnovljive energije upoštevati naravno ravnovesje in varstvo okolja; opozarja, da lahko pridobivanje hidroenergije in biomase v nekaterih primerih ogroža ekosisteme, vetrne in sončne elektrarne pa lahko kazijo krajino, hkrati pa so vir lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

56.

vztraja, da je treba pri uresničevanju ciljev EU na področju obnovljive energije in izkoriščanju obnovljive energije upoštevati naravno ravnovesje in varstvo okolja; opozarja, da lahko pridobivanje hidroenergije in biomase v nekaterih primerih ogroža ekosisteme, vetrne in sončne elektrarne pa lahko kazijo krajino, hkrati pa so vir lokalnega razvoja;

| 57. | poudarja, da so gorske regije, vključno z vulkanskimi regijami in njihovimi ekosistemi, še posebej občutljive na podnebne spremembe in hidrogeološka tveganja in da so posledice v teh regijah še posebej hude, tudi zaradi vse večjega števila naravnih nesreč, ki lahko prizadenejo tudi okolje na sosednjih območjih ter negativno vplivajo na gospodarski razvoj in turizem; v zvezi s tem verjame, da morajo biti varstvo okolja, boj proti podnebnim spremembam in sprejemanje ustreznih ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam v središču prihodnje agende za gorske regije EU, vključno z akcijskim načrtom o podnebnih spremembah; poleg tega poudarja, da je treba vzpostaviti mrežo za analizo in izmenjavo primerov dobre prakse na teh področjih; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da so gorske regije, vključno z vulkanskimi regijami in njihovimi ekosistemi, še posebej občutljive na podnebne spremembe in hidrogeološka tveganja in da so posledice v teh regijah še posebej hude, tudi zaradi vse večjega števila naravnih nesreč, ki lahko prizadenejo tudi okolje na sosednjih območjih ter negativno vplivajo na gospodarski razvoj in turizem; v zvezi s tem verjame, da morajo biti varstvo okolja, boj proti podnebnim spremembam in sprejemanje ustreznih ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam v središču prihodnje agende za gorske regije EU, vključno z akcijskim načrtom o podnebnih spremembah; poleg tega poudarja, da je treba vzpostaviti mrežo za analizo in izmenjavo primerov dobre prakse na teh področjih;

| 58. | opozarja, da je pomembno ohranjati in varovati edinstveni habitat gorskih regij ter ga trajnostno razvijati, skupaj z obnavljanjem biotske raznovrstnosti in tal, promoviranjem naravne dediščine in ekosistemskih storitev ter zagotavljanjem zelene infrastrukture, kar hkrati nudi možnosti za zaposlitev v teh sektorjih; želi spomniti na osrednji pomen kmetovanja ter trajnostnega upravljanja zemljišč in gozdov na gorskih območjih za ohranitev biotske raznovrstnosti ter za to, da bi jo zaščitili pred vplivi na okolje in krajino; |
| --- | --- |

58.

opozarja, da je pomembno ohranjati in varovati edinstveni habitat gorskih regij ter ga trajnostno razvijati, skupaj z obnavljanjem biotske raznovrstnosti in tal, promoviranjem naravne dediščine in ekosistemskih storitev ter zagotavljanjem zelene infrastrukture, kar hkrati nudi možnosti za zaposlitev v teh sektorjih; želi spomniti na osrednji pomen kmetovanja ter trajnostnega upravljanja zemljišč in gozdov na gorskih območjih za ohranitev biotske raznovrstnosti ter za to, da bi jo zaščitili pred vplivi na okolje in krajino;

| 59. | poudarja, da se v gorskih regijah nahajajo pomembni vodni viri, ki jih je treba zaščiti in s katerimi je treba trajnostno upravljati; ugotavlja, da so nekatera mestna območja odvisna od ekosistemskih storitev gorskih regij in da te regije zanje pogosto ne prejmejo pravičnega povračila; poziva lokalne organe, naj razmislijo o partnerstvih v obliki projektov sodelovanja, da bi zbrali in zaščitili vodne vire za mestne skupnosti v bližini gorskih območij; podpira financiranje ukrepov za skladiščenje vode za zagotovitev trajnostnega in učinkovitega namakanja kmetijskih površin in ohranjanje vsaj minimalnega vodostaja rek; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da se v gorskih regijah nahajajo pomembni vodni viri, ki jih je treba zaščiti in s katerimi je treba trajnostno upravljati; ugotavlja, da so nekatera mestna območja odvisna od ekosistemskih storitev gorskih regij in da te regije zanje pogosto ne prejmejo pravičnega povračila; poziva lokalne organe, naj razmislijo o partnerstvih v obliki projektov sodelovanja, da bi zbrali in zaščitili vodne vire za mestne skupnosti v bližini gorskih območij; podpira financiranje ukrepov za skladiščenje vode za zagotovitev trajnostnega in učinkovitega namakanja kmetijskih površin in ohranjanje vsaj minimalnega vodostaja rek;

| 60. | podpira razvoj trajnostnega turizma kot pozitivno priložnost za zagotavljanje delovnih mest in spodbujanje trajnostnega razvoja teh območij; poudarja, da je za podlago za trajnostni turizem treba razviti širokopasovni internet; |
| --- | --- |

60.

podpira razvoj trajnostnega turizma kot pozitivno priložnost za zagotavljanje delovnih mest in spodbujanje trajnostnega razvoja teh območij; poudarja, da je za podlago za trajnostni turizem treba razviti širokopasovni internet;

| 61. | poudarja, da je potrebno aktivno sinergijsko sodelovanje kmetijstva z ostalimi gospodarskimi dejavnostmi na območjih Natura 2000 in drugih zaščitenih območjih (nacionalni parki, krajinski parki itd.), ki se nahajajo v gorskih regijah; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je potrebno aktivno sinergijsko sodelovanje kmetijstva z ostalimi gospodarskimi dejavnostmi na območjih Natura 2000 in drugih zaščitenih območjih (nacionalni parki, krajinski parki itd.), ki se nahajajo v gorskih regijah;

Dostopnost in povezljivost v gorskih regijah

| 62. | meni, da imajo internet in zlasti tehnologije dostopovnih omrežij naslednje generacije ključno vlogo pri premagovanju izzivov, s katerimi se soočajo gorske regije; opozarja, da je internet povezan s storitvami splošnega pomena in da lahko pomanjkljiv dostop do tovrstnih storitev pripelje do upada števila prebivalstva; |
| --- | --- |

62.

meni, da imajo internet in zlasti tehnologije dostopovnih omrežij naslednje generacije ključno vlogo pri premagovanju izzivov, s katerimi se soočajo gorske regije; opozarja, da je internet povezan s storitvami splošnega pomena in da lahko pomanjkljiv dostop do tovrstnih storitev pripelje do upada števila prebivalstva;

| 63. | poziva države članice, da pripravijo spodbude za aktivnejše oblikovanje javno-zasebnih partnerstev na področju prometne, komunikacijske in energetske infrastrukture v gorskih regijah, saj zagotavljanje teh storitev zaradi pomanjkanja ekonomije obsega z gospodarskega vidika ni zanimivo; poudarja, da lahko samo boljša prometna in druga dovolj kakovostna infrastruktura zagotovi gospodarsko rast in nova delovna mesta na gorskih območjih; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice, da pripravijo spodbude za aktivnejše oblikovanje javno-zasebnih partnerstev na področju prometne, komunikacijske in energetske infrastrukture v gorskih regijah, saj zagotavljanje teh storitev zaradi pomanjkanja ekonomije obsega z gospodarskega vidika ni zanimivo; poudarja, da lahko samo boljša prometna in druga dovolj kakovostna infrastruktura zagotovi gospodarsko rast in nova delovna mesta na gorskih območjih;

| 64. | ugotavlja, da na turizem v veliki meri vpliva infrastruktura in dostop do storitev splošnega pomena; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za vzpostavitev infrastrukture v podporo turizmu v gorskih regijah; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da na turizem v veliki meri vpliva infrastruktura in dostop do storitev splošnega pomena; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za vzpostavitev infrastrukture v podporo turizmu v gorskih regijah;

| 65. | ugotavlja, da nove informacijske in komunikacijske tehnologije nudijo številne priložnosti za zaposlitev, socialno vključevanje in opolnomočenje v razvijajočem se digitalnem gospodarstvu; zato meni, da je za spodbujanje takih priložnosti potrebna posebna podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poziva države članice, naj za učinkovitejše obvladovanje stroškov podjetij promovirajo delo na daljavo, e-trgovanje in uporabo digitalnih kanalov trženja na teh območjih; meni, da bi lažji dostop do novih informacijskih tehnologij lahko privedel do razvoja izobraževalnih programov na daljavo za območja, kjer je premalo učiteljev, pa tudi e-zdravstvenih storitev, kar bi lahko pripomoglo k preprečevanju upadanja števila prebivalstva na gorskih območjih; poziva, naj se predlagajo in izmenjujejo primeri dobre prakse, kar bi prispevalo h gospodarski diverzifikaciji gorskih regij; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da nove informacijske in komunikacijske tehnologije nudijo številne priložnosti za zaposlitev, socialno vključevanje in opolnomočenje v razvijajočem se digitalnem gospodarstvu; zato meni, da je za spodbujanje takih priložnosti potrebna posebna podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poziva države članice, naj za učinkovitejše obvladovanje stroškov podjetij promovirajo delo na daljavo, e-trgovanje in uporabo digitalnih kanalov trženja na teh območjih; meni, da bi lažji dostop do novih informacijskih tehnologij lahko privedel do razvoja izobraževalnih programov na daljavo za območja, kjer je premalo učiteljev, pa tudi e-zdravstvenih storitev, kar bi lahko pripomoglo k preprečevanju upadanja števila prebivalstva na gorskih območjih; poziva, naj se predlagajo in izmenjujejo primeri dobre prakse, kar bi prispevalo h gospodarski diverzifikaciji gorskih regij;

| 66. | pozdravlja evropski sistem bonov za satelitsko povezavo, ki s pomočjo satelitske povezave nudi koristno alternativo za območja z nezadostno infrastrukturo ali območja, kjer ni dovolj interesa vlagateljev; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja evropski sistem bonov za satelitsko povezavo, ki s pomočjo satelitske povezave nudi koristno alternativo za območja z nezadostno infrastrukturo ali območja, kjer ni dovolj interesa vlagateljev;

| 67. | poziva Komisijo, naj pri razvijanju politik za širokopasovni dostop upošteva pomanjkanje infrastrukture in interesa vlagateljev, ki je posledica redke poseljenosti in oddaljenosti gorskih regij; poziva Komisijo, naj razvije posebne politike za premostitev digitalnega razkoraka v teh regijah, tudi s potrebnimi javnimi naložbami; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj pri razvijanju politik za širokopasovni dostop upošteva pomanjkanje infrastrukture in interesa vlagateljev, ki je posledica redke poseljenosti in oddaljenosti gorskih regij; poziva Komisijo, naj razvije posebne politike za premostitev digitalnega razkoraka v teh regijah, tudi s potrebnimi javnimi naložbami;

| 68. | opozarja, da sta socialni in gospodarski razvoj gorskih regij, ki so v nekaterih državah članicah tudi oddaljene regije, odvisna od prometnih povezav med njimi in drugimi regijami v posamezni državi članici ali s čezmejnimi regijami; poziva nacionalne organe, naj v sodelovanju s Komisijo pospešijo uresničevanje projektov za prometno povezanost gorskih regij z glavnimi nacionalnimi in čezevropskimi cestami in cestnimi koridorji, zlasti prometne infrastrukture TEN-T, pri tem pa naj uporabijo različne sklade in finančne instrumente EU, tudi naložbe Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da sta socialni in gospodarski razvoj gorskih regij, ki so v nekaterih državah članicah tudi oddaljene regije, odvisna od prometnih povezav med njimi in drugimi regijami v posamezni državi članici ali s čezmejnimi regijami; poziva nacionalne organe, naj v sodelovanju s Komisijo pospešijo uresničevanje projektov za prometno povezanost gorskih regij z glavnimi nacionalnimi in čezevropskimi cestami in cestnimi koridorji, zlasti prometne infrastrukture TEN-T, pri tem pa naj uporabijo različne sklade in finančne instrumente EU, tudi naložbe Evropske investicijske banke;

| 69. | poziva evropske gorske regije, naj prek sredstev iz sklada ESRR vlagajo v razvoj učinkovitejših in med seboj bolje povezanih železniških in tramvajskih omrežij; |
| --- | --- |

69.

poziva evropske gorske regije, naj prek sredstev iz sklada ESRR vlagajo v razvoj učinkovitejših in med seboj bolje povezanih železniških in tramvajskih omrežij;

o

o o

| 70. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij ter vladam in nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

70.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij ter vladam in nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 608.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(7)  UL L 317, 4.11.2014, str. 56.

(8)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(9)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(10)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0109.

(12)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 55.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0577.

(14)  UL C 55, 12.2.2016, str. 117.

(15)  UL C 19, 21.1.2015, str. 32.

(16)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 30.

(17)  UL C 305 E, 11.11.2010, str. 14.

(18)  UL C 248, 25.8.2011, str. 81.

(19)  UL C 166, 7.6.2011, str. 23.

---

Sreda, 11. maj 2016

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/23

---

P8_TA(2016)0217

Hitrejše izvajanje kohezijske politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o hitrejšem izvajanju kohezijske politike (2016/2550(RSP))

(2018/C 076/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 4, člena 162, členov 174 do 178 in člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4, člena 162, členov 174 do 178 in člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z dne 23. julija 2014 z naslovom „Naložbe za delovna mesta in rast: krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z dne 23. julija 2014 z naslovom „Naložbe za delovna mesta in rast: krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 o vlaganju v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 o vlaganju v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o zamudah pri začetku izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o zamudah pri začetku izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom „Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom „Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020“ (6),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o hitrejšem izvajanju kohezijske politike (O-000070/2016 – B8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o hitrejšem izvajanju kohezijske politike (O-000070/2016 – B8-0364/2016),

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je kohezijska politika, katere proračun do leta 2020 znaša več kot 350 milijard EUR, instrument, s katerim se EU približuje državljanom, ter pomeni glavno naložbeno in razvojno politiko, ki zajema vse regije EU; ker je v nekaterih državah članicah glavni vir javnih naložb; |
| --- | --- |

A.

ker je kohezijska politika, katere proračun do leta 2020 znaša več kot 350 milijard EUR, instrument, s katerim se EU približuje državljanom, ter pomeni glavno naložbeno in razvojno politiko, ki zajema vse regije EU; ker je v nekaterih državah članicah glavni vir javnih naložb;

| B. | ker je mogoče cilje strategije Evropa 2020 uresničiti z doslednim usklajevanjem politik za rast in razvoj, kjer je to potrebno, in strukturnimi reformami, pa tudi z dejavnim vključevanjem regij in mest v njihovo izvajanje; ker ima kohezijska politika pri tem izjemno pomembno vlogo; |
| --- | --- |

B.

ker je mogoče cilje strategije Evropa 2020 uresničiti z doslednim usklajevanjem politik za rast in razvoj, kjer je to potrebno, in strukturnimi reformami, pa tudi z dejavnim vključevanjem regij in mest v njihovo izvajanje; ker ima kohezijska politika pri tem izjemno pomembno vlogo;

| C. | ker je bilo z uredbami v letih 2014–2020 uvedenih nekaj poglavitnih reform kohezijske politike, kot so tematska osredotočenost, s katero je mogoče zagotoviti prilagodljivost, potrebno za upoštevanje lokalnih potreb, večja usmerjenost v rezultate, boljše usklajevanje z ekonomsko in socialno politiko, boljše povezave med prednostnimi nalogami EU in regionalnimi potrebami in tesnejše usklajevanje uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov prek skupnega strateškega okvira; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo z uredbami v letih 2014–2020 uvedenih nekaj poglavitnih reform kohezijske politike, kot so tematska osredotočenost, s katero je mogoče zagotoviti prilagodljivost, potrebno za upoštevanje lokalnih potreb, večja usmerjenost v rezultate, boljše usklajevanje z ekonomsko in socialno politiko, boljše povezave med prednostnimi nalogami EU in regionalnimi potrebami in tesnejše usklajevanje uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov prek skupnega strateškega okvira;

| D. | ker morajo biti naložbe kohezijske politike usklajene in harmonizirane z drugimi politikami EU, kot so digitalni enotni trg, energetska unija, socialna politika, makroregionalne strategije, agenda za mesta, raziskave in inovacije ter prometna politika, s čimer bi v večji meri prispevali k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

D.

ker morajo biti naložbe kohezijske politike usklajene in harmonizirane z drugimi politikami EU, kot so digitalni enotni trg, energetska unija, socialna politika, makroregionalne strategije, agenda za mesta, raziskave in inovacije ter prometna politika, s čimer bi v večji meri prispevali k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020;

| E. | ker Komisija v skladu s členom 136(1) uredbe o skupnih določbah pri operativnem programu razveljavi odobritev katerega koli dela zneska, ki ni bil uporabljen za izvedbo začetnih in letnih predplačil in vmesnih plačil do 31. decembra tretjega proračunskega leta po letu prevzema obveznosti v okviru operativnega programa; |
| --- | --- |

E.

ker Komisija v skladu s členom 136(1) uredbe o skupnih določbah pri operativnem programu razveljavi odobritev katerega koli dela zneska, ki ni bil uporabljen za izvedbo začetnih in letnih predplačil in vmesnih plačil do 31. decembra tretjega proračunskega leta po letu prevzema obveznosti v okviru operativnega programa;

| F. | ker sta od začetka novega programskega obdobja minili dve leti, pri izvajanju kohezijske politike pa je opaziti zamudo; ker so bili operativni programi večinoma odobreni konec leta 2014 in v letu 2015, precejšen del predhodne pogojenosti pa še ni izpolnjen; |
| --- | --- |

F.

ker sta od začetka novega programskega obdobja minili dve leti, pri izvajanju kohezijske politike pa je opaziti zamudo; ker so bili operativni programi večinoma odobreni konec leta 2014 in v letu 2015, precejšen del predhodne pogojenosti pa še ni izpolnjen;

| G. | ker Komisija v skladu s členom 53 uredbe o skupnih določbah od leta 2016 Parlamentu vsako leto predloži zbirno poročilo v zvezi s programi skladov ESI na podlagi letnih poročil o izvajanju, ki so jih države članice predložile v skladu s členom 50, v letih 2017 in 2019 pa Komisija pripravi strateško poročilo s povzetkom poročil o napredku, ki jih pripravijo države članice; |
| --- | --- |

G.

ker Komisija v skladu s členom 53 uredbe o skupnih določbah od leta 2016 Parlamentu vsako leto predloži zbirno poročilo v zvezi s programi skladov ESI na podlagi letnih poročil o izvajanju, ki so jih države članice predložile v skladu s členom 50, v letih 2017 in 2019 pa Komisija pripravi strateško poročilo s povzetkom poročil o napredku, ki jih pripravijo države članice;

| 1. | poziva Komisijo, naj oceni stanje izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 ter pripravi podrobno analizo o tveganju za razveljavitev prevzetih obveznosti, pri čemer naj navede zneske po posameznih državah članicah, pa tudi analizo napovedi plačil, ki so jih posredovale države članice, in sicer čim prej po rokih iz uredbe o skupnih določbah, torej po 31. januarju in 31. juliju; poziva jo tudi, naj predstavi načrtovane ukrepe za to, da bi se v čim večji meri preprečila razveljavitev prevzetih obveznosti za sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj oceni stanje izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 ter pripravi podrobno analizo o tveganju za razveljavitev prevzetih obveznosti, pri čemer naj navede zneske po posameznih državah članicah, pa tudi analizo napovedi plačil, ki so jih posredovale države članice, in sicer čim prej po rokih iz uredbe o skupnih določbah, torej po 31. januarju in 31. juliju; poziva jo tudi, naj predstavi načrtovane ukrepe za to, da bi se v čim večji meri preprečila razveljavitev prevzetih obveznosti za sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s strategijo Evropa 2020 v celoti izkoristijo potencial evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da se okrepi socialna in ekonomska kohezija in zmanjšajo teritorialne razlike, da se vsem regijam omogoči razvoj konkurenčnosti in da se spodbudijo naložbe, tudi zasebne; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s strategijo Evropa 2020 v celoti izkoristijo potencial evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da se okrepi socialna in ekonomska kohezija in zmanjšajo teritorialne razlike, da se vsem regijam omogoči razvoj konkurenčnosti in da se spodbudijo naložbe, tudi zasebne;

| 3. | glede na izkušnje s programskim obdobjem 2007–2013 ugotavlja, da so izvajanje kohezijske politike v več državah članicah in regijah najbolj ovirale in oteževale pomanjkljive informacije za morebitne upravičence, kar je vodilo k nezadostnemu številu upravičenih projektov, počasni in dolgotrajni odobritvi obsežnih projektov v povezavi z neobstojem upravnih struktur za upravljanje naložb v te projekte, k zapletenim in dolgim postopkom za oddajo javnih naročil, zapletenim pravilom o državni pomoči, zapletenim postopkom odobritve, nerešenim lastniškim odnosom, predolgim postopkom za izdajo dovoljenj in težavnemu dostopu do financiranja; prav tako se zaveda težav, s katerimi so se države članice in lokalne oblasti včasih soočale pri izpolnjevanju zahtev glede notranjega in zunanjega izvajanja pakta za stabilnost in rast; poziva Komisijo, naj po eni strani zagotovi informacije o ovirah, s katerimi se soočajo države članice pri izvajanju kohezijske politike v programskem obdobju 2014–2020, po drugi strani pa pripravi oceno učinka izpolnjevanja predhodne pogojenosti na učinkovito izvajanje te politike; |
| --- | --- |

3.

glede na izkušnje s programskim obdobjem 2007–2013 ugotavlja, da so izvajanje kohezijske politike v več državah članicah in regijah najbolj ovirale in oteževale pomanjkljive informacije za morebitne upravičence, kar je vodilo k nezadostnemu številu upravičenih projektov, počasni in dolgotrajni odobritvi obsežnih projektov v povezavi z neobstojem upravnih struktur za upravljanje naložb v te projekte, k zapletenim in dolgim postopkom za oddajo javnih naročil, zapletenim pravilom o državni pomoči, zapletenim postopkom odobritve, nerešenim lastniškim odnosom, predolgim postopkom za izdajo dovoljenj in težavnemu dostopu do financiranja; prav tako se zaveda težav, s katerimi so se države članice in lokalne oblasti včasih soočale pri izpolnjevanju zahtev glede notranjega in zunanjega izvajanja pakta za stabilnost in rast; poziva Komisijo, naj po eni strani zagotovi informacije o ovirah, s katerimi se soočajo države članice pri izvajanju kohezijske politike v programskem obdobju 2014–2020, po drugi strani pa pripravi oceno učinka izpolnjevanja predhodne pogojenosti na učinkovito izvajanje te politike;

| 4. | pozdravlja ustanovitev projektne skupine za boljše izvajanje programov v obdobju 2007–2013 v osmih državah članicah ter Komisijo poziva, naj Parlament obvešča o doseženih rezultatih; poziva Komisijo, naj to projektno skupino ohrani ter podpre in pospeši izvajanje programov v obdobju 2014–2020 v vseh državah članicah, Parlamentu pa naj predstavi akcijski načrt za dejavnosti projektne skupine; poziva jo tudi, naj evropske strukturne in investicijske sklade v celoti vključi v strategijo EU za boljše pravno urejanje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja ustanovitev projektne skupine za boljše izvajanje programov v obdobju 2007–2013 v osmih državah članicah ter Komisijo poziva, naj Parlament obvešča o doseženih rezultatih; poziva Komisijo, naj to projektno skupino ohrani ter podpre in pospeši izvajanje programov v obdobju 2014–2020 v vseh državah članicah, Parlamentu pa naj predstavi akcijski načrt za dejavnosti projektne skupine; poziva jo tudi, naj evropske strukturne in investicijske sklade v celoti vključi v strategijo EU za boljše pravno urejanje;

| 5. | poudarja, da je upravna zmogljivost na nacionalni, pa tudi na regionalni in lokalni ravni glavni pogoj za pravočasno in uspešno izvajanje kohezijske politike; opozarja, da se premajhno število upravičenih projektov v tem kontekstu pogosto utemeljuje z dejstvom, da lokalni in regionalni organi nimajo dovolj sredstev za pripravo projektne dokumentacije, zato poziva Komisijo, naj podpre krepitev upravne zmogljivosti za izvajanje in vrednotenje politik ter naj Parlamentu poroča o predvidenih ukrepih glede tega; spodbuja organe upravljanja, naj v celoti in učinkovito uporabljajo določbe tematskega cilja 11 o krepitvi institucionalne zmogljivosti javnih organov in deležnikov ter razpoložljive smernice Komisije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je upravna zmogljivost na nacionalni, pa tudi na regionalni in lokalni ravni glavni pogoj za pravočasno in uspešno izvajanje kohezijske politike; opozarja, da se premajhno število upravičenih projektov v tem kontekstu pogosto utemeljuje z dejstvom, da lokalni in regionalni organi nimajo dovolj sredstev za pripravo projektne dokumentacije, zato poziva Komisijo, naj podpre krepitev upravne zmogljivosti za izvajanje in vrednotenje politik ter naj Parlamentu poroča o predvidenih ukrepih glede tega; spodbuja organe upravljanja, naj v celoti in učinkovito uporabljajo določbe tematskega cilja 11 o krepitvi institucionalne zmogljivosti javnih organov in deležnikov ter razpoložljive smernice Komisije;

| 6. | upoštevajoč, da lahko dobro upravljanje prispeva k boljši sposobnosti črpanja, poudarja, da je treba izvajati ukrepe, s katerimi bi se v skladu s cilji teritorialne kohezije, trajnostne rasti in zaposlovanja spodbudile ustrezne strukturne reforme, pa tudi politike, ki bodo naklonjene naložbam, in boj proti goljufijam; z zanimanjem pričakuje sklepe poročila Komisije o regijah, ki zaostajajo v razvoju, in nadaljnje podrobnosti o tem, kako bi se lahko ti sklepi uporabili za obravnavanje dolgoročnih izzivov, ki vplivajo na pravočasno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in črpanje sredstev iz njih; poziva Komisijo, naj pojasni tudi koncept priprave proračuna na osnovi uspešnosti, s katerim naj bi se povečala učinkovitost porabe; |
| --- | --- |

6.

upoštevajoč, da lahko dobro upravljanje prispeva k boljši sposobnosti črpanja, poudarja, da je treba izvajati ukrepe, s katerimi bi se v skladu s cilji teritorialne kohezije, trajnostne rasti in zaposlovanja spodbudile ustrezne strukturne reforme, pa tudi politike, ki bodo naklonjene naložbam, in boj proti goljufijam; z zanimanjem pričakuje sklepe poročila Komisije o regijah, ki zaostajajo v razvoju, in nadaljnje podrobnosti o tem, kako bi se lahko ti sklepi uporabili za obravnavanje dolgoročnih izzivov, ki vplivajo na pravočasno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in črpanje sredstev iz njih; poziva Komisijo, naj pojasni tudi koncept priprave proračuna na osnovi uspešnosti, s katerim naj bi se povečala učinkovitost porabe;

| 7. | pozdravlja, da je Komisija ustanovila skupino neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da je poenostavitev eden od glavnih pogojev za hitrejše izvajanje; zato poziva Komisijo, naj pospeši dejavnosti, povezane z uvedbo poenostavljenih postopkov še med sedanjim programskim obdobjem, pri tem pa ohrani visoko raven preglednosti kohezijske politike; v zvezi s tem je prepričan, da je treba priporočila skupine na visoki ravni upoštevati brez odlašanja; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja, da je Komisija ustanovila skupino neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da je poenostavitev eden od glavnih pogojev za hitrejše izvajanje; zato poziva Komisijo, naj pospeši dejavnosti, povezane z uvedbo poenostavljenih postopkov še med sedanjim programskim obdobjem, pri tem pa ohrani visoko raven preglednosti kohezijske politike; v zvezi s tem je prepričan, da je treba priporočila skupine na visoki ravni upoštevati brez odlašanja;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti uporabijo in izkoristijo obstoječo prilagodljivost pakta za stabilnost in rast, saj je gospodarska kriza v številnih državah članicah povzročila likvidnostni primanjkljaj in pomanjkanje javnih sredstev za javne naložbe, kohezijska sredstva pa tako postajajo glavni vir za te naložbe; povrhu tega poziva Komisijo, naj vodi stalni dialog z državami članicami, ki so prosile za uporabo obstoječe klavzule o naložbah, da bi čim bolj izkoristile prilagodljivost v zvezi z naložbami za rast in zaposlovanje; poziva jo tudi, naj spodbuja udeležbo EIB v obliki večje tehnične in finančne podpore pri pripravi in izvajanju projektov za države članice, ki bodo to pomoč potrebovale; meni, da lahko finančni instrumenti, če se izvajajo učinkovito na osnovi ustreznih vnaprejšnjih ocen in se strateško kombinirajo z nepovratnimi sredstvi, pomembno povečajo učinek financiranja, kar prispeva k odpravljanju negativnih posledic vse manjših javnih proračunov in k pripravi projektov, ki ustvarjajo prihodke; poudarja, da lahko k uresničitvi tega cilja prispevajo jasna, trdna in osredotočena pravila o finančnih instrumentih, ki bodo poenostavila postopek priprave in izvajanja za upravljavce in prejemnike skladov ter upoštevala različne stopnje razvitosti finančnih trgov držav članic; meni, da bi bilo v tem procesu v pomoč tudi to, da bi vse ustrezne uredbe o finančnih instrumentih strnili v enoten, preprosto dostopen in razumljiv dokument ter s tem povezanih smernic ne bi ponovno po nepotrebnem revidirali sredi obdobij financiranja, razen če bi bilo to potrebno iz pravnih razlogov; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti uporabijo in izkoristijo obstoječo prilagodljivost pakta za stabilnost in rast, saj je gospodarska kriza v številnih državah članicah povzročila likvidnostni primanjkljaj in pomanjkanje javnih sredstev za javne naložbe, kohezijska sredstva pa tako postajajo glavni vir za te naložbe; povrhu tega poziva Komisijo, naj vodi stalni dialog z državami članicami, ki so prosile za uporabo obstoječe klavzule o naložbah, da bi čim bolj izkoristile prilagodljivost v zvezi z naložbami za rast in zaposlovanje; poziva jo tudi, naj spodbuja udeležbo EIB v obliki večje tehnične in finančne podpore pri pripravi in izvajanju projektov za države članice, ki bodo to pomoč potrebovale; meni, da lahko finančni instrumenti, če se izvajajo učinkovito na osnovi ustreznih vnaprejšnjih ocen in se strateško kombinirajo z nepovratnimi sredstvi, pomembno povečajo učinek financiranja, kar prispeva k odpravljanju negativnih posledic vse manjših javnih proračunov in k pripravi projektov, ki ustvarjajo prihodke; poudarja, da lahko k uresničitvi tega cilja prispevajo jasna, trdna in osredotočena pravila o finančnih instrumentih, ki bodo poenostavila postopek priprave in izvajanja za upravljavce in prejemnike skladov ter upoštevala različne stopnje razvitosti finančnih trgov držav članic; meni, da bi bilo v tem procesu v pomoč tudi to, da bi vse ustrezne uredbe o finančnih instrumentih strnili v enoten, preprosto dostopen in razumljiv dokument ter s tem povezanih smernic ne bi ponovno po nepotrebnem revidirali sredi obdobij financiranja, razen če bi bilo to potrebno iz pravnih razlogov;

| 9. | priznava, da so naložbe iz Evropskega sklada za strukturne naložbe (EFSI) na področju kohezijske politike samo dopolnilne narave, in je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe“; poziva Komisijo ter lokalne in regionalne organe, naj ustrezno upoštevajo priložnosti za kombiniranje financiranja iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter sklada EFSI, saj se instrumenta lahko dopolnjujeta in povečata učinek vzvoda pri naložbah, čeprav se razlikujeta po svoji naravi; |
| --- | --- |

9.

priznava, da so naložbe iz Evropskega sklada za strukturne naložbe (EFSI) na področju kohezijske politike samo dopolnilne narave, in je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 22. februarja 2016 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo: nove smernice o skupni uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe“; poziva Komisijo ter lokalne in regionalne organe, naj ustrezno upoštevajo priložnosti za kombiniranje financiranja iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter sklada EFSI, saj se instrumenta lahko dopolnjujeta in povečata učinek vzvoda pri naložbah, čeprav se razlikujeta po svoji naravi;

| 10. | je zaskrbljen zaradi zaostankov v državah članicah pri imenovanju organov za programe in potrjevanje, kar povzroča zamude pri vlaganju zahtevkov držav članic za plačilo in torej preprečuje nemoteno izvajanje programov; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen zaradi zaostankov v državah članicah pri imenovanju organov za programe in potrjevanje, kar povzroča zamude pri vlaganju zahtevkov držav članic za plačilo in torej preprečuje nemoteno izvajanje programov;

| 11. | meni, da lahko tudi pretirana centralizacija in nezaupanje vplivata na zamude pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, saj so nekatere države članice in organi upravljanja manj naklonjeni temu, da bi na lokalne in regionalne organe, med drugim prek novih razvojnih orodij, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, prenesli večjo odgovornost za upravljanje sredstev EU; priznava vlogo regulativnega okvira EU pri spodbujanju tega odnosa, kljub temu pa poziva Komisijo, naj še olajša izmenjavo najboljše prakse pri uspešnih primerih prenosa pooblastil med državami članicami in regijami; |
| --- | --- |

11.

meni, da lahko tudi pretirana centralizacija in nezaupanje vplivata na zamude pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, saj so nekatere države članice in organi upravljanja manj naklonjeni temu, da bi na lokalne in regionalne organe, med drugim prek novih razvojnih orodij, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, prenesli večjo odgovornost za upravljanje sredstev EU; priznava vlogo regulativnega okvira EU pri spodbujanju tega odnosa, kljub temu pa poziva Komisijo, naj še olajša izmenjavo najboljše prakse pri uspešnih primerih prenosa pooblastil med državami članicami in regijami;

| 12. | poudarja pomen pravočasnih plačil za pravilno in učinkovito izvajanje ter verodostojnost kohezijske politike; zato poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o ukrepih, predvidenih za celovito izvajanje plačilnega načrta za proračun za leto 2016, pa tudi v naslednjih letih; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen pravočasnih plačil za pravilno in učinkovito izvajanje ter verodostojnost kohezijske politike; zato poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o ukrepih, predvidenih za celovito izvajanje plačilnega načrta za proračun za leto 2016, pa tudi v naslednjih letih;

| 13. | poudarja, da bi lahko z oceno (pospešitve) izvajanja kohezijske politike, ki bi jo opravili zdaj, zbrali pomembne izhodiščne točke za Komisijo za razpravo o kohezijski politiki po letu 2020; poziva Komisijo, naj glede prihodnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov po letu 2020 čim prej oblikuje osrednje izhodiščne točke in začne sodelovati s Parlamentom, državami članicami in drugimi ustreznimi deležniki, da se bodo ti skladi bolj ciljno uporabljali in se pravočasno izvajali; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi lahko z oceno (pospešitve) izvajanja kohezijske politike, ki bi jo opravili zdaj, zbrali pomembne izhodiščne točke za Komisijo za razpravo o kohezijski politiki po letu 2020; poziva Komisijo, naj glede prihodnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov po letu 2020 čim prej oblikuje osrednje izhodiščne točke in začne sodelovati s Parlamentom, državami članicami in drugimi ustreznimi deležniki, da se bodo ti skladi bolj ciljno uporabljali in se pravočasno izvajali;

| 14. | poudarja, kako pomembno je, da države članice do konca leta 2016 uresničijo ukrepe za predhodno pogojenost, da se zagotovi nemoteno izvajanje programov in prepreči morebitna začasna ustavitev vmesnih plačil; poziva Komisijo, naj izda celovite smernice o javnih naročilih in preventivnih ukrepih, da se preprečijo napake in nepravilnosti v postopkih javnih naročil, in naj objavi standardne postopke javnega naročanja za upravičence, da se preprečijo finančni popravki in morebitne stornacije prispevkov EU; |
| --- | --- |

14.

poudarja, kako pomembno je, da države članice do konca leta 2016 uresničijo ukrepe za predhodno pogojenost, da se zagotovi nemoteno izvajanje programov in prepreči morebitna začasna ustavitev vmesnih plačil; poziva Komisijo, naj izda celovite smernice o javnih naročilih in preventivnih ukrepih, da se preprečijo napake in nepravilnosti v postopkih javnih naročil, in naj objavi standardne postopke javnega naročanja za upravičence, da se preprečijo finančni popravki in morebitne stornacije prispevkov EU;

| 15. | poziva Komisijo, države članice in vse deležnike, naj se bolje uskladijo in sprožijo učinkovite pobude obveščanja, da se poveča javna ozaveščenost in prepoznavnost izvajanja kohezijske politike, saj bo tako javnost bolje seznanjena z rezultati in učinki te politike; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, države članice in vse deležnike, naj se bolje uskladijo in sprožijo učinkovite pobude obveščanja, da se poveča javna ozaveščenost in prepoznavnost izvajanja kohezijske politike, saj bo tako javnost bolje seznanjena z rezultati in učinki te politike;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Odboru regij ter državam članicam in njihovim nacionalnim in regionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Odboru regij ter državam članicam in njihovim nacionalnim in regionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0015.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0068.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0384.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0419.

---

Četrtek, 12. maj 2016

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/27

---

P8_TA(2016)0218

Krimski Tatari

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o krimskih Tatarih (2016/2692(RSP))

(2018/C 076/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o vzhodnem partnerstvu, Ukrajini in Ruski federaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o vzhodnem partnerstvu, Ukrajini in Ruski federaciji,

| — | ob upoštevanju poročil misije za spremljanje stanja na področju človekovih pravic na Krimu, ki sta jo izvedla urad za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in visoka komisarka OVSE za narodne manjšine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil misije za spremljanje stanja na področju človekovih pravic na Krimu, ki sta jo izvedla urad za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in visoka komisarka OVSE za narodne manjšine,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. marca, 27. junija in 16. julija 2014 o izvajanju sankcij proti Rusiji po nezakoniti priključitvi Krima, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. marca, 27. junija in 16. julija 2014 o izvajanju sankcij proti Rusiji po nezakoniti priključitvi Krima,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/262 z dne 27. marca 2014 o ozemeljski celovitosti Ukrajine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/262 z dne 27. marca 2014 o ozemeljski celovitosti Ukrajine,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Freedom House o svobodi v svetu 2016, ki je stanje političnih in državljanskih svoboščin na nezakonito priključenem Krimu ocenila kot „nesvobodno“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Freedom House o svobodi v svetu 2016, ki je stanje političnih in državljanskih svoboščin na nezakonito priključenem Krimu ocenila kot „nesvobodno“,

| — | ob upoštevanju sodbe, s katero je t. i. krimsko vrhovno sodišče 26. aprila 2016 razglasilo medžlis krimskih Tatarov za ekstremistično organizacijo in mu prepovedalo dejavnosti na Krimskem polotoku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe, s katero je t. i. krimsko vrhovno sodišče 26. aprila 2016 razglasilo medžlis krimskih Tatarov za ekstremistično organizacijo in mu prepovedalo dejavnosti na Krimskem polotoku,

| — | ob upoštevanju izjav tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. aprila 2016 o ukinitvi dejavnosti medžlisa krimskih Tatarov ter z dne 26. aprila 2016 o odločitvi krimskega „vrhovnega sodišča“ o prepovedi dejavnosti medžlisa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. aprila 2016 o ukinitvi dejavnosti medžlisa krimskih Tatarov ter z dne 26. aprila 2016 o odločitvi krimskega „vrhovnega sodišča“ o prepovedi dejavnosti medžlisa,

| — | ob upoštevanju izjave komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 26. aprila 2016, v kateri je pozval k umiku prepovedi medžlisa, in izjave generalnega sekretarja Sveta Evrope z dne 26. aprila 2016 o tem, da bi utegnila prepoved ciljati na vso skupnost krimskih Tatarov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 26. aprila 2016, v kateri je pozval k umiku prepovedi medžlisa, in izjave generalnega sekretarja Sveta Evrope z dne 26. aprila 2016 o tem, da bi utegnila prepoved ciljati na vso skupnost krimskih Tatarov,

| — | ob upoštevanju protokola iz Minska z dne 5. septembra 2014 in memoranduma iz Minska z dne 19. septembra 2014 o izvajanju mirovnega načrta v 12 točkah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola iz Minska z dne 5. septembra 2014 in memoranduma iz Minska z dne 19. septembra 2014 o izvajanju mirovnega načrta v 12 točkah,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Ruska federacija nezakonito priključila Krim in Sevastopol in je torej okupacijska država, s čimer je prekršila mednarodno pravo, tudi ustanovno listino OZN, Helsinško sklepno listino, memorandum iz Budimpešte iz leta 1994 in sporazum o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Rusko federacijo in Ukrajino iz leta 1997; |
| --- | --- |

A.

ker je Ruska federacija nezakonito priključila Krim in Sevastopol in je torej okupacijska država, s čimer je prekršila mednarodno pravo, tudi ustanovno listino OZN, Helsinško sklepno listino, memorandum iz Budimpešte iz leta 1994 in sporazum o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Rusko federacijo in Ukrajino iz leta 1997;

| B. | ker sta Evropska unija in mednarodna skupnost večkrat izrazili zaskrbljenost nad stanjem človekovih pravic na zasedenem ozemlju ter nad sistematičnim preganjanjem tistih, ki ne priznavajo nove oblasti; ker so t. i. oblasti kot tarčo določile avtohtono skupnost krimskih Tatarov, med katerimi večina nasprotuje Ruski prevzem polotoka, zaradi česar je bojkotirala tako imenovani referendum 16. marca 2014; ker so institucije in organizacije krimskih Tatarov vse pogosteje označene kot ekstremistične, vidnejše člane te skupnosti pa se uvršča med teroriste, zato so že bili aretirani oziroma jim preti aretacija, ker zlorabe Tatarov vključujejo ugrabitve, prisilna izginotja, nasilje, mučenje in zunajsodne poboje, ki jih dejanske oblasti ne preiskujejo in ne izvajajo sodnega pregona, pa tudi sistemske pravne zaplete v zvezi z lastninsko pravico in registracijo; |
| --- | --- |

B.

ker sta Evropska unija in mednarodna skupnost večkrat izrazili zaskrbljenost nad stanjem človekovih pravic na zasedenem ozemlju ter nad sistematičnim preganjanjem tistih, ki ne priznavajo nove oblasti; ker so t. i. oblasti kot tarčo določile avtohtono skupnost krimskih Tatarov, med katerimi večina nasprotuje Ruski prevzem polotoka, zaradi česar je bojkotirala tako imenovani referendum 16. marca 2014; ker so institucije in organizacije krimskih Tatarov vse pogosteje označene kot ekstremistične, vidnejše člane te skupnosti pa se uvršča med teroriste, zato so že bili aretirani oziroma jim preti aretacija, ker zlorabe Tatarov vključujejo ugrabitve, prisilna izginotja, nasilje, mučenje in zunajsodne poboje, ki jih dejanske oblasti ne preiskujejo in ne izvajajo sodnega pregona, pa tudi sistemske pravne zaplete v zvezi z lastninsko pravico in registracijo;

| C. | ker je za voditelje krimskih Tatarov, tudi Mustafo Džemiljeva in Rafata Čubarova, veljala prepoved vstopa na Krim, ki je bila sicer umaknjena, vendar jim še vedno preti aretacija, s čimer si delijo usodo s številnimi drugimi člani medžlisa, tatarskimi aktivisti in razseljenimi osebami; ker je moralo po podatkih ukrajinske vlade več kot 20 000 krimskih Tatarov zapustiti zasedeni Krim in se umakniti v notranjost države; |
| --- | --- |

C.

ker je za voditelje krimskih Tatarov, tudi Mustafo Džemiljeva in Rafata Čubarova, veljala prepoved vstopa na Krim, ki je bila sicer umaknjena, vendar jim še vedno preti aretacija, s čimer si delijo usodo s številnimi drugimi člani medžlisa, tatarskimi aktivisti in razseljenimi osebami; ker je moralo po podatkih ukrajinske vlade več kot 20 000 krimskih Tatarov zapustiti zasedeni Krim in se umakniti v notranjost države;

| D. | ker je voditelj krimskih Tatarov Mustafa Džemiljev, ki je pred tem preživel petnajst let v sovjetskih zaporih, objavil seznam štirinajstih krimskih Tatarov, političnih zapornikov t. i. ruskih oblasti na Krimu, vključno s prvim podpredsednikom medžlisa Ahtemom Čijgozem, ki v priporu v Simferopolu čaka na sojenje; poziva, naj se posebna pozornost nameni njegovemu zdravstvenemu stanju, in poudarja, kako pomembno je, da bo sojenje potekalo javno in pod budnim očesom Sveta Evrope in drugih mednarodnih organizacij; |
| --- | --- |

D.

ker je voditelj krimskih Tatarov Mustafa Džemiljev, ki je pred tem preživel petnajst let v sovjetskih zaporih, objavil seznam štirinajstih krimskih Tatarov, političnih zapornikov t. i. ruskih oblasti na Krimu, vključno s prvim podpredsednikom medžlisa Ahtemom Čijgozem, ki v priporu v Simferopolu čaka na sojenje; poziva, naj se posebna pozornost nameni njegovemu zdravstvenemu stanju, in poudarja, kako pomembno je, da bo sojenje potekalo javno in pod budnim očesom Sveta Evrope in drugih mednarodnih organizacij;

| E. | ker Ruska federacija omejuje dostop do Krima OVSE, OZN in Svetu Evrope, da ne omenjamo nevladnih organizacij za človekove pravice in neodvisnih novinarjev; ker je zaradi nedostopnosti zelo oteženo spremljanje človekovih pravic na Krimu in poročanje o njih; |
| --- | --- |

E.

ker Ruska federacija omejuje dostop do Krima OVSE, OZN in Svetu Evrope, da ne omenjamo nevladnih organizacij za človekove pravice in neodvisnih novinarjev; ker je zaradi nedostopnosti zelo oteženo spremljanje človekovih pravic na Krimu in poročanje o njih;

| F. | ker je bila vsa populacija krimskih Tatarov, avtohtonih prebivalcev Krima, leta 1944 deportirana v druge dele nekdanje ZSSR ter se je na Krim lahko vrnila šele leta 1989; ker so v ukrajinskem parlamentu 12. novembra 2015 sprejeli resolucijo, s katero so priznali deportacijo krimskih Tatarov leta 1944 kot genocid in proglasili 18. maj za dan spomina; |
| --- | --- |

F.

ker je bila vsa populacija krimskih Tatarov, avtohtonih prebivalcev Krima, leta 1944 deportirana v druge dele nekdanje ZSSR ter se je na Krim lahko vrnila šele leta 1989; ker so v ukrajinskem parlamentu 12. novembra 2015 sprejeli resolucijo, s katero so priznali deportacijo krimskih Tatarov leta 1944 kot genocid in proglasili 18. maj za dan spomina;

| G. | ker je 26. aprila 2016 t. i. krimsko vrhovno sodišče razsodilo v prid zahtevi t. i. krimske generalne tožilke Natalije Poklonske, ki je medžlis – predstavniško telo krimskih Tatarov vse od ustanovitve leta 1991, ki je od maja 1999 uživalo polni pravni status –, obtožila ekstremizma, terorizma, kršitev človekovih pravic, nezakonitega ravnanja in sabotiranja oblasti; |
| --- | --- |

G.

ker je 26. aprila 2016 t. i. krimsko vrhovno sodišče razsodilo v prid zahtevi t. i. krimske generalne tožilke Natalije Poklonske, ki je medžlis – predstavniško telo krimskih Tatarov vse od ustanovitve leta 1991, ki je od maja 1999 uživalo polni pravni status –, obtožila ekstremizma, terorizma, kršitev človekovih pravic, nezakonitega ravnanja in sabotiranja oblasti;

| H. | ker je bil medžlis razglašen za ekstremistično organizacijo in dodan na seznam ruskega ministrstva za pravosodje, na katerem so nevladne organizacije, katerih dejavnosti je treba ukiniti; ker so bile posledično dejavnosti medžlisa na Krimu in v Rusiji prepovedane; ker bi prepoved utegnila veljati tudi za več kot 2 500 članov iz 250 vaških in mestnih medžlisov na Krimu; |
| --- | --- |

H.

ker je bil medžlis razglašen za ekstremistično organizacijo in dodan na seznam ruskega ministrstva za pravosodje, na katerem so nevladne organizacije, katerih dejavnosti je treba ukiniti; ker so bile posledično dejavnosti medžlisa na Krimu in v Rusiji prepovedane; ker bi prepoved utegnila veljati tudi za več kot 2 500 članov iz 250 vaških in mestnih medžlisov na Krimu;

| I. | ker je odločitev t. i. generalne tožilke in t. i. krimskega vrhovnega sodišča dejansko del represivne in ustrahovalne politike Ruske federacije, ki kaznuje to manjšino za zvestobo ukrajinski državi med nezakonito priključitvijo polotoka pred dvema letoma; |
| --- | --- |

I.

ker je odločitev t. i. generalne tožilke in t. i. krimskega vrhovnega sodišča dejansko del represivne in ustrahovalne politike Ruske federacije, ki kaznuje to manjšino za zvestobo ukrajinski državi med nezakonito priključitvijo polotoka pred dvema letoma;

| J. | ker gre pri tem za očitno kršitev mednarodnega humanitarnega prava (tudi četrte haaške konvencije iz leta 1907 ter četrte ženevske konvencije iz leta 1949 in njenega dodatnega protokola I iz leta 1977), v skladu s katerim okupacijska velesila ne sme preganjati civilistov za zločine, ki so se zgodili pred okupacijo, kazenski zakonik okupiranega ozemlja pa mora ostati veljaven; |
| --- | --- |

J.

ker gre pri tem za očitno kršitev mednarodnega humanitarnega prava (tudi četrte haaške konvencije iz leta 1907 ter četrte ženevske konvencije iz leta 1949 in njenega dodatnega protokola I iz leta 1977), v skladu s katerim okupacijska velesila ne sme preganjati civilistov za zločine, ki so se zgodili pred okupacijo, kazenski zakonik okupiranega ozemlja pa mora ostati veljaven;

| 1. | ostro obsoja odločitev t. i. krimskega vrhovnega sodišča, da prepove medžlis krimskih Tatarov, in zahteva, naj to odločitev nemudoma prekliče; meni, da gre pri tej odločitvi za sistematičen namerni pregon krimskih Tatarov ter za politično motiviran ukrep, katerega cilj je dodatno ustrahovati zakonite predstavnike tatarske skupnosti; poudarja, kako pomemben je ta demokratično izvoljen organ odločanja, ki predstavlja krimske Tatare; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja odločitev t. i. krimskega vrhovnega sodišča, da prepove medžlis krimskih Tatarov, in zahteva, naj to odločitev nemudoma prekliče; meni, da gre pri tej odločitvi za sistematičen namerni pregon krimskih Tatarov ter za politično motiviran ukrep, katerega cilj je dodatno ustrahovati zakonite predstavnike tatarske skupnosti; poudarja, kako pomemben je ta demokratično izvoljen organ odločanja, ki predstavlja krimske Tatare;

| 2. | poudarja, da bo prepoved medžlisa krimskih Tatarov, ki je zakonit in priznan predstavniški organ avtohtonih prebivalcev Krima, podlaga za njihovo stigmatizacijo, dodatno diskriminacijo ter kršitev njihovih človekovih pravic in temeljnih državljanskih svoboščin, očitno pa se jih s prepovedjo skuša izgnati s Krima, ki je že od nekdaj njihova domovina; je zaskrbljen, da bi utegnila razglasitev medžlisa za ekstremistično organizacijo privesti do dodatnih obtožb v skladu z določbami kazenskega zakonika Ruske federacije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bo prepoved medžlisa krimskih Tatarov, ki je zakonit in priznan predstavniški organ avtohtonih prebivalcev Krima, podlaga za njihovo stigmatizacijo, dodatno diskriminacijo ter kršitev njihovih človekovih pravic in temeljnih državljanskih svoboščin, očitno pa se jih s prepovedjo skuša izgnati s Krima, ki je že od nekdaj njihova domovina; je zaskrbljen, da bi utegnila razglasitev medžlisa za ekstremistično organizacijo privesti do dodatnih obtožb v skladu z določbami kazenskega zakonika Ruske federacije;

| 3. | opozarja, da prepoved medžlisa pomeni, da se ne bo mogel sestajati, objavljati stališč v množičnih medijih, organizirati javnih prireditev ali uporabljati bančnih računov; poziva EU, naj zagotovi finančno podporo za dejavnosti medžlisa, medtem ko deluje iz izgnanstva; poziva k okrepitvi financiranja organizacij za človekove pravice, ki delujejo v imenu Krima; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da prepoved medžlisa pomeni, da se ne bo mogel sestajati, objavljati stališč v množičnih medijih, organizirati javnih prireditev ali uporabljati bančnih računov; poziva EU, naj zagotovi finančno podporo za dejavnosti medžlisa, medtem ko deluje iz izgnanstva; poziva k okrepitvi financiranja organizacij za človekove pravice, ki delujejo v imenu Krima;

| 4. | spominja na žalostno obletnico nezakonite ruske priključitve Krimskega polotoka 20. februarja 2014; ponovno ostro obsoja to dejanje, s katerim je bilo kršeno mednarodno pravo; izraža popolno zavezanost politiki nepriznavanja nezakonite priključitve Krima in sankcijam, ki so bile uvedene po tem, in poziva, naj se razmisli o razširitvi seznama oseb, za katere veljajo sankcije EU, zaradi prepovedi medžlisa; poziva vse države članice, naj ta seznam dosledno upoštevajo; obžaluje, da so nekateri politiki iz držav članic EU, tudi poslanci nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta, obiskali Krim brez soglasja ukrajinskih oblasti, in poziva poslance, naj se v prihodnje vzdržijo tovrstnih obiskov; |
| --- | --- |

4.

spominja na žalostno obletnico nezakonite ruske priključitve Krimskega polotoka 20. februarja 2014; ponovno ostro obsoja to dejanje, s katerim je bilo kršeno mednarodno pravo; izraža popolno zavezanost politiki nepriznavanja nezakonite priključitve Krima in sankcijam, ki so bile uvedene po tem, in poziva, naj se razmisli o razširitvi seznama oseb, za katere veljajo sankcije EU, zaradi prepovedi medžlisa; poziva vse države članice, naj ta seznam dosledno upoštevajo; obžaluje, da so nekateri politiki iz držav članic EU, tudi poslanci nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta, obiskali Krim brez soglasja ukrajinskih oblasti, in poziva poslance, naj se v prihodnje vzdržijo tovrstnih obiskov;

| 5. | ponovno izraža popolno zavezanost suverenosti, politični neodvisnosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine v njenih mednarodno priznanih mejah ter njeni svobodni in suvereni odločitvi, da bo sledila evropski poti; poziva vse strani, naj nemudoma začnejo s političnim dialogom in povsem v skladu z mednarodnim pravom ponovno vključevati zasedeni Krimski polotok v ukrajinski pravni red; meni, da je ponovna vzpostavitev ukrajinskega nadzora nad polotokom bistvenega pomena za obnovo odnosov sodelovanja z Rusko federacijo, vključno z ukinitvijo s tem povezanih sankcij; |
| --- | --- |

5.

ponovno izraža popolno zavezanost suverenosti, politični neodvisnosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine v njenih mednarodno priznanih mejah ter njeni svobodni in suvereni odločitvi, da bo sledila evropski poti; poziva vse strani, naj nemudoma začnejo s političnim dialogom in povsem v skladu z mednarodnim pravom ponovno vključevati zasedeni Krimski polotok v ukrajinski pravni red; meni, da je ponovna vzpostavitev ukrajinskega nadzora nad polotokom bistvenega pomena za obnovo odnosov sodelovanja z Rusko federacijo, vključno z ukinitvijo s tem povezanih sankcij;

| 6. | obsoja hude omejitve svobode izražanja, združevanja in miroljubnega zbiranja, tudi ob tradicionalnih spominskih slovesnostih, kot so obletnica deportacije krimskih Tatarov v času Stalinovega totalitarnega režima v Sovjetski zvezi in kulturna srečanja krimskih Tatarov; |
| --- | --- |

6.

obsoja hude omejitve svobode izražanja, združevanja in miroljubnega zbiranja, tudi ob tradicionalnih spominskih slovesnostih, kot so obletnica deportacije krimskih Tatarov v času Stalinovega totalitarnega režima v Sovjetski zvezi in kulturna srečanja krimskih Tatarov;

| 7. | obsoja omejevanje svobodnih medijev na Krimu, zlasti odvzem licence postaji ATR, največjemu televizijskemu programu krimskih Tatarov; poziva, naj se začne ta program, pa tudi otroški televizijski program in radijska postaja Mejdan, ponovno predvajati; meni, da se s takšnimi dejanji krimskim Tatarom prav tako odvzema izjemno pomemben element za ohranjanje kulturne in jezikovne identitete; je seznanjen z ustanovitvijo nove postaje TV Millet in poziva, naj se ji zagotovi popolna uredniška neodvisnost; |
| --- | --- |

7.

obsoja omejevanje svobodnih medijev na Krimu, zlasti odvzem licence postaji ATR, največjemu televizijskemu programu krimskih Tatarov; poziva, naj se začne ta program, pa tudi otroški televizijski program in radijska postaja Mejdan, ponovno predvajati; meni, da se s takšnimi dejanji krimskim Tatarom prav tako odvzema izjemno pomemben element za ohranjanje kulturne in jezikovne identitete; je seznanjen z ustanovitvijo nove postaje TV Millet in poziva, naj se ji zagotovi popolna uredniška neodvisnost;

| 8. | močno obžaluje, da prihaja pod pretvezo ekstremizma do sistematičnih omejitev svobode izražanja in nadzora nad družbenimi mediji, zato da bi odkrili aktiviste, ki ne priznavajo novega pravnega reda in kritizirajo veljavnost referenduma, izpeljanega 16. marca 2014; opozarja, da je sto držav članic generalne skupščine OZN s sprejetjem resolucije št. 68/262 zavzelo enako stališče; |
| --- | --- |

8.

močno obžaluje, da prihaja pod pretvezo ekstremizma do sistematičnih omejitev svobode izražanja in nadzora nad družbenimi mediji, zato da bi odkrili aktiviste, ki ne priznavajo novega pravnega reda in kritizirajo veljavnost referenduma, izpeljanega 16. marca 2014; opozarja, da je sto držav članic generalne skupščine OZN s sprejetjem resolucije št. 68/262 zavzelo enako stališče;

| 9. | opozarja, da je bila avtohtonim krimskim Tatarom storjena zgodovinska krivica, zaradi katere so jih sovjetske oblasti množično deportirale ter jim odvzela zemljo in sredstva; obžaluje, da zaradi diskriminacijske politike t. i. uradne oblasti ni mogoče vrniti zemlje in sredstev oziroma da se vračilo uporablja kot instrument za kupovanje naklonjenosti; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je bila avtohtonim krimskim Tatarom storjena zgodovinska krivica, zaradi katere so jih sovjetske oblasti množično deportirale ter jim odvzela zemljo in sredstva; obžaluje, da zaradi diskriminacijske politike t. i. uradne oblasti ni mogoče vrniti zemlje in sredstev oziroma da se vračilo uporablja kot instrument za kupovanje naklonjenosti;

| 10. | poziva Rusko federacijo, ki ima po mednarodnem humanitarnem pravu kot okupacijska država na Krimu končno odgovornost, naj ohrani pravni red na Krimu in zaščiti državljane pred samovoljnimi pravnimi ali upravnimi ukrepi in sodbami, s čimer bi izpolnila svoje obveznosti kot članica Sveta Evrope, prav tako pa naj izvede neodvisno mednarodno preiskavo vseh kršitev mednarodnega prava ali človekovih pravic, ki jih zagrešijo okupacijske sile in t. i. lokalne oblasti; poziva k ponovni vzpostavitvi kontaktne skupine za družine izginulih oseb; |
| --- | --- |

10.

poziva Rusko federacijo, ki ima po mednarodnem humanitarnem pravu kot okupacijska država na Krimu končno odgovornost, naj ohrani pravni red na Krimu in zaščiti državljane pred samovoljnimi pravnimi ali upravnimi ukrepi in sodbami, s čimer bi izpolnila svoje obveznosti kot članica Sveta Evrope, prav tako pa naj izvede neodvisno mednarodno preiskavo vseh kršitev mednarodnega prava ali človekovih pravic, ki jih zagrešijo okupacijske sile in t. i. lokalne oblasti; poziva k ponovni vzpostavitvi kontaktne skupine za družine izginulih oseb;

| 11. | poziva, naj se ustreznim mednarodnim organom za človekove pravice omogoči trajen in neoviran dostop do Krima, da bi bilo mogoče spremljati stanje na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se ustreznim mednarodnim organom za človekove pravice omogoči trajen in neoviran dostop do Krima, da bi bilo mogoče spremljati stanje na področju človekovih pravic;

| 12. | pozdravlja pobudo Ukrajine, da po vzoru mehanizma „Ženeva+“ vzpostavi mednarodni pogajalski mehanizem za ponovno vzpostavitev ukrajinske suverenosti na Krimu, pri katerem bi morala biti neposredno vključena tudi EU; poziva Rusko federacijo, naj začne pogajanja z Ukrajino in drugimi stranmi o odpravi zasedbe Krima, ukinitvi trgovinskega in energijskega embarga ter odpravi izrednega stanja na Krimu; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja pobudo Ukrajine, da po vzoru mehanizma „Ženeva+“ vzpostavi mednarodni pogajalski mehanizem za ponovno vzpostavitev ukrajinske suverenosti na Krimu, pri katerem bi morala biti neposredno vključena tudi EU; poziva Rusko federacijo, naj začne pogajanja z Ukrajino in drugimi stranmi o odpravi zasedbe Krima, ukinitvi trgovinskega in energijskega embarga ter odpravi izrednega stanja na Krimu;

| 13. | poziva k ohranitvi zgodovinskega in tradicionalnega večkulturnega okolja na Krimu in popolnemu spoštovanju ukrajinskega, tatarskega in drugih manjšinskih jezikov ter značilnih kultur; obsoja pravni pritisk na kulturne in izobraževalne ustanove krimskih Tatarov, tudi tiste, ki se ukvarjajo z otroki; |
| --- | --- |

13.

poziva k ohranitvi zgodovinskega in tradicionalnega večkulturnega okolja na Krimu in popolnemu spoštovanju ukrajinskega, tatarskega in drugih manjšinskih jezikov ter značilnih kultur; obsoja pravni pritisk na kulturne in izobraževalne ustanove krimskih Tatarov, tudi tiste, ki se ukvarjajo z otroki;

| 14. | poziva Rusko federacijo, naj razišče vse primere mučenja zapornikov, ki so bili nezakonito prijeti na Krimu, na primer prvega podpredsednika medžlisa Ahtema Čijgoza, Mustafe Degermendžija in Alija Asanova, ki so jih t. i. lokalne oblasti na Krimu aretirale zaradi miroljubnih protestov proti okupaciji, ter jim zagotovi varen povratek v Ukrajino; ponovno poziva k izpustitvi Olega Sencova in Oleksandra Kolčenka; poziva Rusko federacijo, naj konča politično motivirano preganjanje disidentov in civilnih aktivistov; obsoja njihovo poznejšo premestitev v Rusko federacijo in prisilno podelitev ruskega državljanstva; poziva Rusko federacijo, naj pri zgoraj navedenih primerih tesno sodeluje s Svetom Evrope in OVSE; |
| --- | --- |

14.

poziva Rusko federacijo, naj razišče vse primere mučenja zapornikov, ki so bili nezakonito prijeti na Krimu, na primer prvega podpredsednika medžlisa Ahtema Čijgoza, Mustafe Degermendžija in Alija Asanova, ki so jih t. i. lokalne oblasti na Krimu aretirale zaradi miroljubnih protestov proti okupaciji, ter jim zagotovi varen povratek v Ukrajino; ponovno poziva k izpustitvi Olega Sencova in Oleksandra Kolčenka; poziva Rusko federacijo, naj konča politično motivirano preganjanje disidentov in civilnih aktivistov; obsoja njihovo poznejšo premestitev v Rusko federacijo in prisilno podelitev ruskega državljanstva; poziva Rusko federacijo, naj pri zgoraj navedenih primerih tesno sodeluje s Svetom Evrope in OVSE;

| 15. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj okrepita pritisk na Rusko federacijo, da bodo imele mednarodne organizacije dostop do Krima in bodo lahko glede na nenehne hude kršitve temeljnih svoboščin in človekovih pravic na polotoku spremljale stanje na področju človekovih pravic ter vzpostavile stalne mednarodne nadzorne in na konvencijah temelječe mehanizme; poudarja, da se mora vsakršna prisotnost mednarodne skupnosti na terenu dobro usklajevati, potekati v dogovoru z Ukrajino, podpreti pa jo morajo tudi pomembnejše mednarodne organizacije za človekove pravice; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj okrepita pritisk na Rusko federacijo, da bodo imele mednarodne organizacije dostop do Krima in bodo lahko glede na nenehne hude kršitve temeljnih svoboščin in človekovih pravic na polotoku spremljale stanje na področju človekovih pravic ter vzpostavile stalne mednarodne nadzorne in na konvencijah temelječe mehanizme; poudarja, da se mora vsakršna prisotnost mednarodne skupnosti na terenu dobro usklajevati, potekati v dogovoru z Ukrajino, podpreti pa jo morajo tudi pomembnejše mednarodne organizacije za človekove pravice;

| 16. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi položaja oseb LGBTI na Krimu, ki se je po ruski priključitvi še precej poslabšal; |
| --- | --- |

16.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi položaja oseb LGBTI na Krimu, ki se je po ruski priključitvi še precej poslabšal;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije ter medžlisu krimskih Tatarov. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije ter medžlisu krimskih Tatarov.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/31

---

P8_TA(2016)0219

Gambija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o Gambiji (2016/2693(RSP))

(2018/C 076/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Gambiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Gambiji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah EU za Svet OZN za človekove pravice v letu 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah EU za Svet OZN za človekove pravice v letu 2015 (1),

| — | ob upoštevanju številnih parlamentarnih vprašanj o razmerah v Gambiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih parlamentarnih vprašanj o razmerah v Gambiji,

| — | ob upoštevanju izjave Evropske službe za zunanje delovanje z dne 17. aprila 2016 o razmerah na področju človekovih pravic v Gambiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropske službe za zunanje delovanje z dne 17. aprila 2016 o razmerah na področju človekovih pravic v Gambiji,

| — | ob upoštevanju številnih izjave delegacije Evropske unije v Gambiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih izjave delegacije Evropske unije v Gambiji,

| — | ob upoštevanju resolucije komisije Afriške unije z dne 28. februarja 2015 o razmerah na področju človekovih pravic v Gambiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije komisije Afriške unije z dne 28. februarja 2015 o razmerah na področju človekovih pravic v Gambiji,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 17. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 17. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju poročila Sveta OZN za človekove pravice, ki ga je pripravil posebni poročevalec o mučenju in drugem okrutnem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, priloga: Misija v Gambijo, z dne 2. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sveta OZN za človekove pravice, ki ga je pripravil posebni poročevalec o mučenju in drugem okrutnem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, priloga: Misija v Gambijo, z dne 2. marca 2015,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve o Gambiji z dne 11. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve o Gambiji z dne 11. maja 2015,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve o Gambiji z dne 24. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve o Gambiji z dne 24. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, podpisanega junija 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, podpisanega junija 2000,

| — | ob upoštevanju gambijske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gambijske ustave,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Yahya Jammeh leta 1994 prevzel oblast v vojaškem udaru; ker je bil leta 1996 v spornih okoliščinah leta izvoljen za predsednika, potem pa še trikrat ponovno izvoljen; |
| --- | --- |

A.

ker je Yahya Jammeh leta 1994 prevzel oblast v vojaškem udaru; ker je bil leta 1996 v spornih okoliščinah leta izvoljen za predsednika, potem pa še trikrat ponovno izvoljen;

| B. | ker naj bi predsedniške volitve potekale 1. decembra 2016, parlamentarne pa 6. aprila 2017; ker je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) zadnje predsedniške volitve, ki so bile leta 2011, obsodila zaradi pomanjkanja legitimnosti in ker jih je spremljalo zatiranje in ustrahovanje opozicijskih strank in njihovih volivcev; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi predsedniške volitve potekale 1. decembra 2016, parlamentarne pa 6. aprila 2017; ker je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) zadnje predsedniške volitve, ki so bile leta 2011, obsodila zaradi pomanjkanja legitimnosti in ker jih je spremljalo zatiranje in ustrahovanje opozicijskih strank in njihovih volivcev;

| C. | ker so se gambijske varnostne sile nasilno odzvale na mirne proteste 14. aprila 2016 v Sereknudi, predmestju glavnega mesta Banjul, na katerih so zahtevali volilno reformo, in samovoljno pridržale protestnike, med njimi več poslancev stranke Združena demokratska stranka (United Democratic Party); ker je Solo Sandeng, vodje opozicije in član Združene demokratske stranke, ki je kmali po aretaciji umrl v sumljivih okoliščinah v zaporu; |
| --- | --- |

C.

ker so se gambijske varnostne sile nasilno odzvale na mirne proteste 14. aprila 2016 v Sereknudi, predmestju glavnega mesta Banjul, na katerih so zahtevali volilno reformo, in samovoljno pridržale protestnike, med njimi več poslancev stranke Združena demokratska stranka (United Democratic Party); ker je Solo Sandeng, vodje opozicije in član Združene demokratske stranke, ki je kmali po aretaciji umrl v sumljivih okoliščinah v zaporu;

| D. | ker so se člani Združene demokratske stranke znova zbrali 16. aprila 2016, da bi zahtevali pravico za smrt Sola Sandenga in izpustitev drugih članov stranke; ker je policija protestnike napadla s solzivcem in številne aretirala; |
| --- | --- |

D.

ker so se člani Združene demokratske stranke znova zbrali 16. aprila 2016, da bi zahtevali pravico za smrt Sola Sandenga in izpustitev drugih članov stranke; ker je policija protestnike napadla s solzivcem in številne aretirala;

| E. | ker so aretirali drugega opozicijsko vodjo, Ousainouja Darboeja, ter druge visoke člane stranle, ki so še vedno v državnem priporu in so po poročilih utrpeli hude telesne poškodbe; |
| --- | --- |

E.

ker so aretirali drugega opozicijsko vodjo, Ousainouja Darboeja, ter druge visoke člane stranle, ki so še vedno v državnem priporu in so po poročilih utrpeli hude telesne poškodbe;

| F. | ker je nacionalna obveščevalna agencija 2. julija 2015 aretirala Alagieja Abdoulieja Ceesayja, generalnega direktorja neodvisne radijske postaje Teranga FM, in ker je bila njegova prošnja za plačilo varščine kljub njegovemu šibkemu zdravstvenemu stanju trikrat zavrnjena; |
| --- | --- |

F.

ker je nacionalna obveščevalna agencija 2. julija 2015 aretirala Alagieja Abdoulieja Ceesayja, generalnega direktorja neodvisne radijske postaje Teranga FM, in ker je bila njegova prošnja za plačilo varščine kljub njegovemu šibkemu zdravstvenemu stanju trikrat zavrnjena;

| G. | ker je marca 2016 delovna skupina OZN o samovoljnem pridržanju objavila mnenje, sprejeto na njeni zadnji seji decembra 2015, v katerem je poudarila, da je bila Alagieju Abdoulieju Ceesayju samovoljno odvzeta prostost, in poziva Gambijo, naj ga izpusti ter umakne vse obtožbe proti njemu; |
| --- | --- |

G.

ker je marca 2016 delovna skupina OZN o samovoljnem pridržanju objavila mnenje, sprejeto na njeni zadnji seji decembra 2015, v katerem je poudarila, da je bila Alagieju Abdoulieju Ceesayju samovoljno odvzeta prostost, in poziva Gambijo, naj ga izpusti ter umakne vse obtožbe proti njemu;

| H. | ker so v Gambiji zagovorniki človekovih pravic in novinarji žrtve zlorab in represivne zakonodaje ter se nenehno soočajo z nadlegovanjem in ustrahovanjem, aretacijami, pridržanji, prisilnimi izginotji ali so prisiljeni oditi v izgnanstvo; |
| --- | --- |

H.

ker so v Gambiji zagovorniki človekovih pravic in novinarji žrtve zlorab in represivne zakonodaje ter se nenehno soočajo z nadlegovanjem in ustrahovanjem, aretacijami, pridržanji, prisilnimi izginotji ali so prisiljeni oditi v izgnanstvo;

| I. | ker se v Gambiji redno uporabljajo mučenje in druge oblike trpinčenja; ker naj bi po poročilih redno okrutno mučili ali drugače trpinčili ljudi, da bi iz njih izvlekli „priznanja“, ki jih nato uporabijo na sodišču, kot je razvidno iz poročila, pripravljenega po obisku posebnega poročevalca OZN za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v Gambiji leta 2014; |
| --- | --- |

I.

ker se v Gambiji redno uporabljajo mučenje in druge oblike trpinčenja; ker naj bi po poročilih redno okrutno mučili ali drugače trpinčili ljudi, da bi iz njih izvlekli „priznanja“, ki jih nato uporabijo na sodišču, kot je razvidno iz poročila, pripravljenega po obisku posebnega poročevalca OZN za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v Gambiji leta 2014;

| J. | ker varnostne sile in policija rutinsko izvajajo samovoljna pridržanja, kot v primeru nekdanjega namestnika ministra za kmetijstvo Ousmana Jammeha in islamskih učenjakov šejka Omarja Colleyja, imama Ousmana Sawaneha in imama Cherna Gassame, posameznike pa pogosto pridržijo brez obtožbe in dlje kot za 72-urni rok, v katerem bi morali osumljenca privesti pred sodišče, kar je v nasprotju z ustavo; |
| --- | --- |

J.

ker varnostne sile in policija rutinsko izvajajo samovoljna pridržanja, kot v primeru nekdanjega namestnika ministra za kmetijstvo Ousmana Jammeha in islamskih učenjakov šejka Omarja Colleyja, imama Ousmana Sawaneha in imama Cherna Gassame, posameznike pa pogosto pridržijo brez obtožbe in dlje kot za 72-urni rok, v katerem bi morali osumljenca privesti pred sodišče, kar je v nasprotju z ustavo;

| K. | ker sedanja gambijska zakonodaja proti istospolno usmerjenim določa dolge zaporne kazni in visoke globe za „hudo homoseksualnost“; ker so osebe LGBTI pogosto žrtve napadov, groženj ali pa jih varnostne sile samovoljno priprejo in so morali nekateri med njimi zaradi lastne varnosti zapustiti državo; |
| --- | --- |

K.

ker sedanja gambijska zakonodaja proti istospolno usmerjenim določa dolge zaporne kazni in visoke globe za „hudo homoseksualnost“; ker so osebe LGBTI pogosto žrtve napadov, groženj ali pa jih varnostne sile samovoljno priprejo in so morali nekateri med njimi zaradi lastne varnosti zapustiti državo;

| L. | ker je Gambija je ena od petnajstih najrevnejših držav na svetu in skoraj četrtina njenega prebivalstva se sooča s kronično neustrezno prehransko varnostjo; ker je država močno odvisna od mednarodne pomoči; ker je od leta 2015 že 14 475 Gambijcev zaprosilo za azil v EU; |
| --- | --- |

L.

ker je Gambija je ena od petnajstih najrevnejših držav na svetu in skoraj četrtina njenega prebivalstva se sooča s kronično neustrezno prehransko varnostjo; ker je država močno odvisna od mednarodne pomoči; ker je od leta 2015 že 14 475 Gambijcev zaprosilo za azil v EU;

| M. | ker razmere na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v Gambiji vzbujajo resnično zaskrbljenost; ker EU že od leta 2009 obravnava ta vprašanja v okviru dialoga v skladu s členom 8 Sporazuma iz Cotonouja, vendar je bilo le malo dejanskega napredka; |
| --- | --- |

M.

ker razmere na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v Gambiji vzbujajo resnično zaskrbljenost; ker EU že od leta 2009 obravnava ta vprašanja v okviru dialoga v skladu s členom 8 Sporazuma iz Cotonouja, vendar je bilo le malo dejanskega napredka;

| N. | ker je EU zaradi pomislekov v zvezi z razmerami na področju človekovih pravic močno zmanjšala svojo pomoč Gambiji, čeprav je še vedno največja donatorica humanitarne pomoči tej državi, in sicer v skupnem znesku 33 milijonov EUR za nacionalni okvirni program za obdobje 2015–2016; ker je predsednik Jammeh po tem znižanju pomoči junija 2015 nenadoma izgnal odpravnico poslov EU v Gambiji, Agnes Guillard; |
| --- | --- |

N.

ker je EU zaradi pomislekov v zvezi z razmerami na področju človekovih pravic močno zmanjšala svojo pomoč Gambiji, čeprav je še vedno največja donatorica humanitarne pomoči tej državi, in sicer v skupnem znesku 33 milijonov EUR za nacionalni okvirni program za obdobje 2015–2016; ker je predsednik Jammeh po tem znižanju pomoči junija 2015 nenadoma izgnal odpravnico poslov EU v Gambiji, Agnes Guillard;

| O. | ker so v nacionalnem okvirnem programu za Gambijo za obdobje 2015–2016 predvidene naložbe v kmetijstvo in prehransko varnost, pa tudi v prometni sektor, niso pa namenjena sredstva za razvoj civilne družbe, demokratično upravljanje ali spodbujanje človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

O.

ker so v nacionalnem okvirnem programu za Gambijo za obdobje 2015–2016 predvidene naložbe v kmetijstvo in prehransko varnost, pa tudi v prometni sektor, niso pa namenjena sredstva za razvoj civilne družbe, demokratično upravljanje ali spodbujanje človekovih pravic in pravne države;

| P. | ker je Gambija članica Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS); ker je bil julija 2014 sklenjen sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS), ki bo ratificiran leta 2016; ker sporazumi o gospodarskem partnerstvu ne krepijo le pravične trgovine, ampak tudi človekove pravice in izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

P.

ker je Gambija članica Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS); ker je bil julija 2014 sklenjen sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS), ki bo ratificiran leta 2016; ker sporazumi o gospodarskem partnerstvu ne krepijo le pravične trgovine, ampak tudi človekove pravice in izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja;

| Q. | ker je Gambija je država članica Afriške unije, pogodbenica in podpisnica Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju; |
| --- | --- |

Q.

ker je Gambija je država članica Afriške unije, pogodbenica in podpisnica Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju;

| R. | ker je z zakonom iz leta 2015 o spremembi volilnega zakona postala ena izmed držav, kjer je potegovanje za javno funkcijo najdražje, zato so iz procesa izrinjene opozicijske stranke, zakon pa omejuje tudi pravice državljanov v tem procesu; |
| --- | --- |

R.

ker je z zakonom iz leta 2015 o spremembi volilnega zakona postala ena izmed držav, kjer je potegovanje za javno funkcijo najdražje, zato so iz procesa izrinjene opozicijske stranke, zakon pa omejuje tudi pravice državljanov v tem procesu;

| 1. | je izredno zaskrbljen zaradi vse slabših razmer na področju varnosti in človekovih pravic v Gambiji in obsoja napade na miroljubne protestnike 14. in 16. aprila 2016; |
| --- | --- |

1.

je izredno zaskrbljen zaradi vse slabših razmer na področju varnosti in človekovih pravic v Gambiji in obsoja napade na miroljubne protestnike 14. in 16. aprila 2016;

| 2. | poziva k takojšnji izpustitvi vseh protestnikov, aretiranih v povezavi s protesti 14. in 16. Aprila 2016; zahteva, naj vlada Republike Gambije zagotovi pravilno obravnavo vseh osumljencev, priprtih, ker naj bi sodelovali pri poskusu neustavne zamenjave vlade; poziva gambijske oblasti, naj v vseh okoliščinah zagotovijo fizično in psihološko integriteto osumljencev in ranjenim nemudoma omogočijo zdravstveno oskrbo; je zaskrbljen zaradi pričanj o mučenju in slabem ravnanju z drugimi zaporniki; |
| --- | --- |

2.

poziva k takojšnji izpustitvi vseh protestnikov, aretiranih v povezavi s protesti 14. in 16. Aprila 2016; zahteva, naj vlada Republike Gambije zagotovi pravilno obravnavo vseh osumljencev, priprtih, ker naj bi sodelovali pri poskusu neustavne zamenjave vlade; poziva gambijske oblasti, naj v vseh okoliščinah zagotovijo fizično in psihološko integriteto osumljencev in ranjenim nemudoma omogočijo zdravstveno oskrbo; je zaskrbljen zaradi pričanj o mučenju in slabem ravnanju z drugimi zaporniki;

| 3. | poziva gambijske oblasti, naj opravijo hitro in neodvisno preiskavo teh dogodkov, in je zlasti močno zaskrbljen zaradi poročanj o smrti opozicijskega aktivista Sola Sandenga za časa pripora; |
| --- | --- |

3.

poziva gambijske oblasti, naj opravijo hitro in neodvisno preiskavo teh dogodkov, in je zlasti močno zaskrbljen zaradi poročanj o smrti opozicijskega aktivista Sola Sandenga za časa pripora;

| 4. | močno obsoja, da v času vlade Yahya Jammeha prihaja do prisilnih izginotij, samovoljnega pridržanja, mučenja in drugih kršitev človekovih pravic, ki se izvajajo nad nasprotniki režima, vključno z novinarji, zagovorniki človekovih pravic, političnimi nasprotniki in kritiki ter lezbijkami, geji, biseksualci in transseksualci; poziva bodisi k sojenju bodisi k izpustitvi zapornikov, pridržanih brez stikov z zunanjim svetom; |
| --- | --- |

4.

močno obsoja, da v času vlade Yahya Jammeha prihaja do prisilnih izginotij, samovoljnega pridržanja, mučenja in drugih kršitev človekovih pravic, ki se izvajajo nad nasprotniki režima, vključno z novinarji, zagovorniki človekovih pravic, političnimi nasprotniki in kritiki ter lezbijkami, geji, biseksualci in transseksualci; poziva bodisi k sojenju bodisi k izpustitvi zapornikov, pridržanih brez stikov z zunanjim svetom;

| 5. | poziva EU in Afriško unijo, naj sodelujeta z Gambijo pri vzpostavljanju ukrepov za zaščito pred mučenjem, pri zagotavljanju neodvisnega dostopa do zapornikov in reformi vse zakonodaje, ki posega v svobodo izražanja, zbiranja in mirnega združevanja, vključno s kaznivimi dejanji upora, klevetanja in širjenja neresničnih informacij v kazenskem zakoniku, ter pri spremembi zakona o informiranju in komuniciranju iz leta 2013, ki vključuje cenzuriranje izražanja na spletu; |
| --- | --- |

5.

poziva EU in Afriško unijo, naj sodelujeta z Gambijo pri vzpostavljanju ukrepov za zaščito pred mučenjem, pri zagotavljanju neodvisnega dostopa do zapornikov in reformi vse zakonodaje, ki posega v svobodo izražanja, zbiranja in mirnega združevanja, vključno s kaznivimi dejanji upora, klevetanja in širjenja neresničnih informacij v kazenskem zakoniku, ter pri spremembi zakona o informiranju in komuniciranju iz leta 2013, ki vključuje cenzuriranje izražanja na spletu;

| 6. | poziva Gambijo, naj ratificira Konvencijo OZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ter ponižujočega ravnanja ali kaznovanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Gambijo, naj ratificira Konvencijo OZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ter ponižujočega ravnanja ali kaznovanja;

| 7. | poziva gambijsko vlado, naj preišče dokaze o tem, da je nacionalna obveščevalna služba kršila človekove pravice, naj pripravi zakonodajo, ki bo obravnavala enake pravice državljanov, vključno z neenakostjo, in naj nadaljuj načrte za vzpostavitev nacionalne komisije za človekove pravice v skladu z načeli v zvezi s statusom nacionalnih institucij za promocijo in varstvo človekovih pravic, ki bi preiskovala in spremljala domnevne zlorabe človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

poziva gambijsko vlado, naj preišče dokaze o tem, da je nacionalna obveščevalna služba kršila človekove pravice, naj pripravi zakonodajo, ki bo obravnavala enake pravice državljanov, vključno z neenakostjo, in naj nadaljuj načrte za vzpostavitev nacionalne komisije za človekove pravice v skladu z načeli v zvezi s statusom nacionalnih institucij za promocijo in varstvo človekovih pravic, ki bi preiskovala in spremljala domnevne zlorabe človekovih pravic;

| 8. | poziva gambijsko vlado in regionalne oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaustavitev diskriminacije, napadov in kriminalizacije oseb LGBTI, in zagotovi njihovo pravico do svobode izražanja, vključno z umikom določb, ki kriminalizirajo te osebe, iz gambijskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

8.

poziva gambijsko vlado in regionalne oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaustavitev diskriminacije, napadov in kriminalizacije oseb LGBTI, in zagotovi njihovo pravico do svobode izražanja, vključno z umikom določb, ki kriminalizirajo te osebe, iz gambijskega kazenskega zakonika;

| 9. | poziva gambijske oblasti, naj preprečijo versko diskriminacijo in spodbujajo miren in vključujoč dialog med skupnostmi ter naj delujejo zanj; |
| --- | --- |

9.

poziva gambijske oblasti, naj preprečijo versko diskriminacijo in spodbujajo miren in vključujoč dialog med skupnostmi ter naj delujejo zanj;

| 10. | poziva Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Afriško unijo, naj bosta še naprej dejavni na področju kršitev človekovih pravic, ki jih izvaja gambijski režim; opozarja, da sta varnost in stabilnost še vedno velika izziva v zahodnoafriški regiji, in vztraja, da morata Afriška unija in Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) tesno spremljati razmere v Gambiji in ohranjati stalen politični dialog z gambijskimi oblastmi glede krepitve demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

10.

poziva Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Afriško unijo, naj bosta še naprej dejavni na področju kršitev človekovih pravic, ki jih izvaja gambijski režim; opozarja, da sta varnost in stabilnost še vedno velika izziva v zahodnoafriški regiji, in vztraja, da morata Afriška unija in Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) tesno spremljati razmere v Gambiji in ohranjati stalen politični dialog z gambijskimi oblastmi glede krepitve demokracije in pravne države;

| 11. | poziva vlado Republike Gambije, naj pred predsedniškimi volitvami decembra 2016 ratificira Afriško listino o demokraciji, volitvah in upravljanju; |
| --- | --- |

11.

poziva vlado Republike Gambije, naj pred predsedniškimi volitvami decembra 2016 ratificira Afriško listino o demokraciji, volitvah in upravljanju;

| 12. | poziva gambijsko vlado, naj sodeluje v iskrenem dialogu z opozicijskimi političnimi strankami o zakonodajnih in političnih reformah, ki bodo zagotovile svobodne in poštene volitve ter spoštovanje svobode zbiranja in združevanja v skladu z mednarodnimi obveznostmi Gambije; želi spomniti, da je za uspešnost volitev pomembno, da v neodvisnih in svobodnih nacionalnih volitvah polno sodelujejo opozicija in neodvisni volilni strokovnjaki iz civilne družbe; |
| --- | --- |

12.

poziva gambijsko vlado, naj sodeluje v iskrenem dialogu z opozicijskimi političnimi strankami o zakonodajnih in političnih reformah, ki bodo zagotovile svobodne in poštene volitve ter spoštovanje svobode zbiranja in združevanja v skladu z mednarodnimi obveznostmi Gambije; želi spomniti, da je za uspešnost volitev pomembno, da v neodvisnih in svobodnih nacionalnih volitvah polno sodelujejo opozicija in neodvisni volilni strokovnjaki iz civilne družbe;

| 13. | spodbuja mednarodno skupnost, vključno z lokalnimi organizacijami za človekove pravice in nevladnimi organizacijami ter delegacijo EU v Gambiji in druge ustrezne mednarodne institucije, naj aktivno spremljajo volilni postopek in zlasti zagotovijo javno spoštovanje svobode zbiranja in združevanja; |
| --- | --- |

13.

spodbuja mednarodno skupnost, vključno z lokalnimi organizacijami za človekove pravice in nevladnimi organizacijami ter delegacijo EU v Gambiji in druge ustrezne mednarodne institucije, naj aktivno spremljajo volilni postopek in zlasti zagotovijo javno spoštovanje svobode zbiranja in združevanja;

| 14. | poziva gambijsko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev polnega spoštovanja svobode izražanja in tiska v vseh okoliščinah; v zvezi s tem poziva k reformi določb zakona o informiranju in komuniciranju, da bi nacionalno zakonodajo uskladili z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

14.

poziva gambijsko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev polnega spoštovanja svobode izražanja in tiska v vseh okoliščinah; v zvezi s tem poziva k reformi določb zakona o informiranju in komuniciranju, da bi nacionalno zakonodajo uskladili z mednarodnimi standardi;

| 15. | je zaskrbljen, ker v nacionalnem okvirnem programu Gambije za obdobje 2015–2016 ni predvidena podpora ali financiranje civilne družbe ali demokratičnega upravljanja, spodbujanja pravne države in varstva človekovih pravic; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo morebitni bodoči sporazumi o sodelovanju med EU in Gambijo osredotočali na demokratično upravljanje, pravno državo in varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen, ker v nacionalnem okvirnem programu Gambije za obdobje 2015–2016 ni predvidena podpora ali financiranje civilne družbe ali demokratičnega upravljanja, spodbujanja pravne države in varstva človekovih pravic; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo morebitni bodoči sporazumi o sodelovanju med EU in Gambijo osredotočali na demokratično upravljanje, pravno državo in varstvo človekovih pravic;

| 16. | poziva delegacijo EU v Gambiji, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja, vključno z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice, da bi dejavno spremljala pogoje pridržanja v Gambiji, naj spremlja preiskave vladnega zatiranja protestov dne 14. in 16. aprila 2016 in ravnanja s priprtimi protestniki ter naj okrepi prizadevanja za sodelovanje s pripadniki politične opozicije, voditelji študentov, novinarji, zagovorniki človekovih pravic, uradniki sindikatov in voditelji skupnosti LGBTI; |
| --- | --- |

16.

poziva delegacijo EU v Gambiji, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja, vključno z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice, da bi dejavno spremljala pogoje pridržanja v Gambiji, naj spremlja preiskave vladnega zatiranja protestov dne 14. in 16. aprila 2016 in ravnanja s priprtimi protestniki ter naj okrepi prizadevanja za sodelovanje s pripadniki politične opozicije, voditelji študentov, novinarji, zagovorniki človekovih pravic, uradniki sindikatov in voditelji skupnosti LGBTI;

| 17. | poziva EU in države članice, naj opravijo javno posvetovanje v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja in razmislijo o možnosti zamrznitve vse pomoči gambijski vladi, razen humanitarne, ter uvedejo prepoved potovanja ali druge usmerjene sankcije zoper uradnike, odgovorne za resne zlorabe človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

poziva EU in države članice, naj opravijo javno posvetovanje v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja in razmislijo o možnosti zamrznitve vse pomoči gambijski vladi, razen humanitarne, ter uvedejo prepoved potovanja ali druge usmerjene sankcije zoper uradnike, odgovorne za resne zlorabe človekovih pravic;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam držav članic Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, vladi in parlamentu Gambije, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam držav članic Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, vladi in parlamentu Gambije, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0079.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/35

---

P8_TA(2016)0220

Džibuti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o Džibutiju (2016/2694(RSP))

(2018/C 076/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Džibutiju, in sicer z dne 4. julija 2013 o razmerah v Džibutiju (1) ter z dne 15. januarja 2009 o razmerah na Afriškem rogu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Džibutiju, in sicer z dne 4. julija 2013 o razmerah v Džibutiju (1) ter z dne 15. januarja 2009 o razmerah na Afriškem rogu (2),

| — | ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Džibuti v okviru enajstega Evropskega razvojnega sklada z dne 19. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Džibuti v okviru enajstega Evropskega razvojnega sklada z dne 19. junija 2014,

| — | ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 12. aprila 2016 in 23. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 12. aprila 2016 in 23. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Federice Mogherini v imenu EU ob svetovnem dnevu svobode medijev 3. maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Federice Mogherini v imenu EU ob svetovnem dnevu svobode medijev 3. maja 2016,

| — | ob upoštevanju regionalnega političnega partnerstva EU za mir, varnost in razvoj na Afriškem rogu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalnega političnega partnerstva EU za mir, varnost in razvoj na Afriškem rogu,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov, ki jo je Džibuti ratificiral, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov, ki jo je Džibuti ratificiral,

| — | ob upoštevanju ukrepov in sporočil Organizaciji združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o Džibutiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepov in sporočil Organizaciji združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o Džibutiju,

| — | ob upoštevanju predhodnih zaključkov z dne 10. aprila 2016 o opazovalni misiji Afriške unije, ki je spremljala predsedniške volitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih zaključkov z dne 10. aprila 2016 o opazovalni misiji Afriške unije, ki je spremljala predsedniške volitve,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki ga je Džibuti podpisal leta 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki ga je Džibuti podpisal leta 2003,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma, sta ga 30. decembra 2014 podpisala vladajoča koalicija – Unija za predsedniško večino (UMP) – in koalicija opozicijskih strank – Unija za narodno blaginjo (USN), ki naj spodbuja mirno in demokratično nacionalno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma, sta ga 30. decembra 2014 podpisala vladajoča koalicija – Unija za predsedniško večino (UMP) – in koalicija opozicijskih strank – Unija za narodno blaginjo (USN), ki naj spodbuja mirno in demokratično nacionalno politiko,

| — | ob upoštevanju Odloka št. 2015-3016 PR/PM z dne 24. novembra 2015, ki ga je sprejel džibutijski svet ministrov in s katerim je po napadih 13. novembra 2015 v Parizu uvedel izredne varnostne ukrepe; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odloka št. 2015-3016 PR/PM z dne 24. novembra 2015, ki ga je sprejel džibutijski svet ministrov in s katerim je po napadih 13. novembra 2015 v Parizu uvedel izredne varnostne ukrepe;

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Protokola k Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev o pravicah žensk v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola k Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev o pravicah žensk v Afriki,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, ki je bil podpisan 23. junija 2000 in spremenjen 22. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, ki je bil podpisan 23. junija 2000 in spremenjen 22. junija 2010,

| — | ob upoštevanju ustave Republike Džibuti iz leta 1992, ki priznava temeljne svoboščine in osnovna načela dobrega upravljanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Republike Džibuti iz leta 1992, ki priznava temeljne svoboščine in osnovna načela dobrega upravljanja,

| — | ob upoštevanju smernic za misije Afriške unije za opazovanje in spremljanje volitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za misije Afriške unije za opazovanje in spremljanje volitev,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Ismail Omar Guelleh od leta 1999 predsednik Džibutija in je na volitvah aprila 2016 prepričljivo zmagal z 87,1 % glasov, kar naj bi po trditvah opozicijskih strank in skupin za pravice dosegel s politično represijo; ker so nekateri opozicijski kandidati bojkotirali volitve leta 2005, 2011 in 2016; ker je predsednik Guelleh prepričal narodno skupščino, da je leta 2010 spremenila ustavo, potem ko je napovedal, da na volitvah 2016 ne bo ponovno kandidiral, kar mu je omogočilo, da se leta 2011 potegoval za tretji mandat; ker so proteste civilne družbe, ki so sledili, nasilno zatrli; |
| --- | --- |

A.

ker je Ismail Omar Guelleh od leta 1999 predsednik Džibutija in je na volitvah aprila 2016 prepričljivo zmagal z 87,1 % glasov, kar naj bi po trditvah opozicijskih strank in skupin za pravice dosegel s politično represijo; ker so nekateri opozicijski kandidati bojkotirali volitve leta 2005, 2011 in 2016; ker je predsednik Guelleh prepričal narodno skupščino, da je leta 2010 spremenila ustavo, potem ko je napovedal, da na volitvah 2016 ne bo ponovno kandidiral, kar mu je omogočilo, da se leta 2011 potegoval za tretji mandat; ker so proteste civilne družbe, ki so sledili, nasilno zatrli;

| B. | ker je Džibuti zaradi svoje ugodne lege v Adenskem zalivu postal strateško pomemben za tuje vojaške baze in velja kot izhodišče za boj proti piratstvu in terorizmu; |
| --- | --- |

B.

ker je Džibuti zaradi svoje ugodne lege v Adenskem zalivu postal strateško pomemben za tuje vojaške baze in velja kot izhodišče za boj proti piratstvu in terorizmu;

| C. | ker je deset džibutijskih žensk začelo v Parizu gladovno stavkati, ker so zahtevale mednarodno preiskavo zaradi posilstva žensk v Džibutiju; štiri stavkajoče ženske so navedle, da so bile same posiljene, tridesetletna Fatou Ambassa pa je gladovno stavkala v spomin na svojo sestrično Halimo, ki naj bi leta 2003 v starosti 16 let izgubila življenje v skupinskem posilstvu; ker je osem teh žensk protestiralo devetnajst dni, od 25. marca do 12. aprila 2016, še deset žensk pa se jim je pridružilo v Bruslju; ker džibutijske oblasti zavračajo njihove trditve; ker je bilo v konfliktu med džibutijsko vojsko in FRUD-armé ugrabljenih več žensk; ker je Džibutijski ženski odbor (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)), ki je bil ustanovljen leta 1993, na podlagi 20 prejetih prijav zabeležil 246 primerov posilstev s strani vojakov; |
| --- | --- |

C.

ker je deset džibutijskih žensk začelo v Parizu gladovno stavkati, ker so zahtevale mednarodno preiskavo zaradi posilstva žensk v Džibutiju; štiri stavkajoče ženske so navedle, da so bile same posiljene, tridesetletna Fatou Ambassa pa je gladovno stavkala v spomin na svojo sestrično Halimo, ki naj bi leta 2003 v starosti 16 let izgubila življenje v skupinskem posilstvu; ker je osem teh žensk protestiralo devetnajst dni, od 25. marca do 12. aprila 2016, še deset žensk pa se jim je pridružilo v Bruslju; ker džibutijske oblasti zavračajo njihove trditve; ker je bilo v konfliktu med džibutijsko vojsko in FRUD-armé ugrabljenih več žensk; ker je Džibutijski ženski odbor (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)), ki je bil ustanovljen leta 1993, na podlagi 20 prejetih prijav zabeležil 246 primerov posilstev s strani vojakov;

| D. | ker na volitve ni bila povabljena opazovalna misija EU in ker so oblasti v Džibutiju zavrnile misijo strokovnjakov za volitve, ki jo je ponudila EU; ker misija za opazovanje volitev Afriške unije priporoča ustanovitev neodvisne volilne komisije, ki naj prevzame odgovornost za volilni postopek, vključno z objavo začasnih rezultatov; |
| --- | --- |

D.

ker na volitve ni bila povabljena opazovalna misija EU in ker so oblasti v Džibutiju zavrnile misijo strokovnjakov za volitve, ki jo je ponudila EU; ker misija za opazovanje volitev Afriške unije priporoča ustanovitev neodvisne volilne komisije, ki naj prevzame odgovornost za volilni postopek, vključno z objavo začasnih rezultatov;

| E. | ker so trije opozicijski kandidati – Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali in Djama Abdourahman Djama – izpodbijali rezultate volitev z aprila 2016 zaradi nepreglednosti in ker naj ne bi odražale volje džibutijskega ljudstva; ker lokalne organizacije za človekove pravice niso priznale rezultatov; ker je politični manevrski prostor za opozicijo zelo majhen in je omejena svoboda izražanja; ker imajo policijske in varnostne sile strog nadzor nad državo, pravosodje pa je šibko in blizu vladi; ker so opozicijske voditelje nenehno zapirali in nadlegovali in ker so se pojavile obtožbe o mučenju; ker naj bi vojska dobila ukaz, da predstavnike opozicije odstrani z nekaterih volišč, da so lahko volilne skrinjice napolnili s ponarejenimi lističi, v drugih okrožjih, kot je Ali Sabieh, pa je v celoti prevzela nadzor; ker je predsednik Guelleh organiziral praznovanje, s katerim naj bi se domnevno želel zahvaliti vojski za prispevek na volitvah, še preden so bili objavljeni uradni rezultati; ker je Afriška unija obsodila vrsto nepravilnosti (pomanjkanje evidenc, neobjavo rezultatov in dejstvo, da ni bilo javnega štetja glasov); |
| --- | --- |

E.

ker so trije opozicijski kandidati – Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali in Djama Abdourahman Djama – izpodbijali rezultate volitev z aprila 2016 zaradi nepreglednosti in ker naj ne bi odražale volje džibutijskega ljudstva; ker lokalne organizacije za človekove pravice niso priznale rezultatov; ker je politični manevrski prostor za opozicijo zelo majhen in je omejena svoboda izražanja; ker imajo policijske in varnostne sile strog nadzor nad državo, pravosodje pa je šibko in blizu vladi; ker so opozicijske voditelje nenehno zapirali in nadlegovali in ker so se pojavile obtožbe o mučenju; ker naj bi vojska dobila ukaz, da predstavnike opozicije odstrani z nekaterih volišč, da so lahko volilne skrinjice napolnili s ponarejenimi lističi, v drugih okrožjih, kot je Ali Sabieh, pa je v celoti prevzela nadzor; ker je predsednik Guelleh organiziral praznovanje, s katerim naj bi se domnevno želel zahvaliti vojski za prispevek na volitvah, še preden so bili objavljeni uradni rezultati; ker je Afriška unija obsodila vrsto nepravilnosti (pomanjkanje evidenc, neobjavo rezultatov in dejstvo, da ni bilo javnega štetja glasov);

| F. | ker se je zakon o izrednem stanju, uveden novembra 2015, 31. decembra 2015, po izključitvi opozicijskih poslancev iz parlamenta, uporabil za omejevanje osebnih svoboščin in zatiranje opozicijskih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic, sindikalistov in novinarjev; |
| --- | --- |

F.

ker se je zakon o izrednem stanju, uveden novembra 2015, 31. decembra 2015, po izključitvi opozicijskih poslancev iz parlamenta, uporabil za omejevanje osebnih svoboščin in zatiranje opozicijskih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic, sindikalistov in novinarjev;

| G. | ker je vladajoča koalicija, Unija za predsedniško večino (UMP), dne 30. decembra 2014 podpisala okvirni sporazum z opozicijsko koalicijo, Zvezo za narodno rešitev (USN), ki določa reformo neodvisne nacionalne volilne komisije (Commission Électorale Nationale Indépendante), ustanovitev skupnega parlamentarnega odbora in kratko- ter srednjeročne reforme; ker je bil skupni parlamentarni odbor ustanovljen februarja 2015, vendar še ni predložen niti eden od najpomembnejših osnutkov zakonov (na primer zakon o ustanovitvi neodvisne skupne volilne komisije ter zakon o pravicah in obveznostih političnih strank); ker so džibutske oblasti 26. avgusta 2015 oznanile, da reforme volilne komisije ne bo; |
| --- | --- |

G.

ker je vladajoča koalicija, Unija za predsedniško večino (UMP), dne 30. decembra 2014 podpisala okvirni sporazum z opozicijsko koalicijo, Zvezo za narodno rešitev (USN), ki določa reformo neodvisne nacionalne volilne komisije (Commission Électorale Nationale Indépendante), ustanovitev skupnega parlamentarnega odbora in kratko- ter srednjeročne reforme; ker je bil skupni parlamentarni odbor ustanovljen februarja 2015, vendar še ni predložen niti eden od najpomembnejših osnutkov zakonov (na primer zakon o ustanovitvi neodvisne skupne volilne komisije ter zakon o pravicah in obveznostih političnih strank); ker so džibutske oblasti 26. avgusta 2015 oznanile, da reforme volilne komisije ne bo;

| H. | ker v Džibutiju ni zasebnih televizijskih ali radijskih postaj, oblasti pa pozorno spremljajo spletna mesta opozicije ter redno blokirajo spletna mesta in družbene medije organizacij za človekove pravice; ker je vlada lastnica glavnega časopisa La Nation in nacionalne radiotelevizije Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, ki izvajata samocenzuro; ker je organizacija Freedom House leta 2015 izjavila, da v Džibutiju ni svobode tiska; ker je Džibuti na svetovni lestvici svobode tiska za leto 2015, ki jo pripravlja organizacija Novinarji brez meja, na 170. mestu med 180 državami; ker se opozicijske stranke in aktiviste ves čas vladanja koalicije UMP nenehno zatira, proti številnim strankarskim aktivistom in novinarjem, tudi poročevalcu BBC, pa so bili med kampanjo za predsedniške volitve leta 2016 sproženi sodni postopki; ker je bil 19. januarja 2016 s sodnim nalogom ukinjen glavni opozicijski časopis l’Aurore; ker nacionalna komisija za komunikacije, ki bi jo morali ustanoviti leta 1993, še vedno ni ustanovljena; |
| --- | --- |

H.

ker v Džibutiju ni zasebnih televizijskih ali radijskih postaj, oblasti pa pozorno spremljajo spletna mesta opozicije ter redno blokirajo spletna mesta in družbene medije organizacij za človekove pravice; ker je vlada lastnica glavnega časopisa La Nation in nacionalne radiotelevizije Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, ki izvajata samocenzuro; ker je organizacija Freedom House leta 2015 izjavila, da v Džibutiju ni svobode tiska; ker je Džibuti na svetovni lestvici svobode tiska za leto 2015, ki jo pripravlja organizacija Novinarji brez meja, na 170. mestu med 180 državami; ker se opozicijske stranke in aktiviste ves čas vladanja koalicije UMP nenehno zatira, proti številnim strankarskim aktivistom in novinarjem, tudi poročevalcu BBC, pa so bili med kampanjo za predsedniške volitve leta 2016 sproženi sodni postopki; ker je bil 19. januarja 2016 s sodnim nalogom ukinjen glavni opozicijski časopis l’Aurore; ker nacionalna komisija za komunikacije, ki bi jo morali ustanoviti leta 1993, še vedno ni ustanovljena;

| I. | ker je zlasti leta 2012 območje gorovja Mabla zaznamoval niz samovoljnih aretacij domnevnih članov FRUD-armé; |
| --- | --- |

I.

ker je zlasti leta 2012 območje gorovja Mabla zaznamoval niz samovoljnih aretacij domnevnih članov FRUD-armé;

| J. | ker naj bi med kulturnim praznovanjem v Buldugu 21. decembra 2015 oblasti domnevno ubile vsaj 27 ljudi, več kot 150 pa naj bi bilo ranjenih, čeprav džibutska vlada vztraja, da je bilo smrtnih žrtev zgolj sedem; ker je nato policija zasedla tudi prostore, v katerih so se sestali opozicijski voditelji, ranila številne med njimi in aretirala dva vidna predstavnika opozicije (generalnega sekretarja USN Abdourahmana Mohammeda Guelleha in Hamouda Abdija Souldana), vendar brez obtožbe; ker sta bila oba izpuščena le nekaj dni pred predsedniškimi volitvami, prvemu pa grozi kazenska obtožba; ker je bil sindikalni vodja in zagovornik človekovih pravic Omar Ali Ewado med 29. decembrom 2015 in 14. februarjem 2016 zaprt brez stikov z zunanjim svetom, ker je objavil seznam žrtev poboja in pogrešanih; ker je bil tudi njegov odvetnik pridržan na letališču; ker je policija obstrelila člana opozicije in generalnega sekretarja Džibutske lige za človekove pravice (LDDH) Saida Housseina Robleha, ki je zdaj v izgnanstvu v Evropi; |
| --- | --- |

J.

ker naj bi med kulturnim praznovanjem v Buldugu 21. decembra 2015 oblasti domnevno ubile vsaj 27 ljudi, več kot 150 pa naj bi bilo ranjenih, čeprav džibutska vlada vztraja, da je bilo smrtnih žrtev zgolj sedem; ker je nato policija zasedla tudi prostore, v katerih so se sestali opozicijski voditelji, ranila številne med njimi in aretirala dva vidna predstavnika opozicije (generalnega sekretarja USN Abdourahmana Mohammeda Guelleha in Hamouda Abdija Souldana), vendar brez obtožbe; ker sta bila oba izpuščena le nekaj dni pred predsedniškimi volitvami, prvemu pa grozi kazenska obtožba; ker je bil sindikalni vodja in zagovornik človekovih pravic Omar Ali Ewado med 29. decembrom 2015 in 14. februarjem 2016 zaprt brez stikov z zunanjim svetom, ker je objavil seznam žrtev poboja in pogrešanih; ker je bil tudi njegov odvetnik pridržan na letališču; ker je policija obstrelila člana opozicije in generalnega sekretarja Džibutske lige za človekove pravice (LDDH) Saida Housseina Robleha, ki je zdaj v izgnanstvu v Evropi;

| K. | ker so razmere v džibutskih zaporih izjemno zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

K.

ker so razmere v džibutskih zaporih izjemno zaskrbljujoče;

| L. | ker je džibutski svet ministrov po terorističnih napadih v Parizu dne 13. novembra 2015 sprejel odlok št. 2015-3016 PR/PM z dne 24. novembra 2015, s katerim je kot protiteroristični ukrep prepovedal združevanje in zbiranje na javnih mestih; |
| --- | --- |

L.

ker je džibutski svet ministrov po terorističnih napadih v Parizu dne 13. novembra 2015 sprejel odlok št. 2015-3016 PR/PM z dne 24. novembra 2015, s katerim je kot protiteroristični ukrep prepovedal združevanje in zbiranje na javnih mestih;

| M. | ker Džibuti nima zakonodaje proti nasilju v družini in posilstvu v zakonu; ker so oblasti obvestile odbor Združenih narodov za odpravo diskriminacije žensk (CEDAW), da se zavedajo svojih pomanjkljivosti pri spopadanju z nasiljem na podlagi spola; ker je bila na 98 % žensk v Džibutiju opravljena katera od oblik pohabljanja ženskih spolnih organov, čeprav je to od leta 2005 nezakonito; |
| --- | --- |

M.

ker Džibuti nima zakonodaje proti nasilju v družini in posilstvu v zakonu; ker so oblasti obvestile odbor Združenih narodov za odpravo diskriminacije žensk (CEDAW), da se zavedajo svojih pomanjkljivosti pri spopadanju z nasiljem na podlagi spola; ker je bila na 98 % žensk v Džibutiju opravljena katera od oblik pohabljanja ženskih spolnih organov, čeprav je to od leta 2005 nezakonito;

| N. | ker po podatkih Svetovne banke več kot 23 % Džibutijcev živi v skrajni revščini, 74 % pa jih preživi z manj kot tremi ameriškimi dolarji na dan; ker neustrezno prehransko varnost zaostrujejo visoke cene hrane, pomanjkanje vode, podnebne spremembe in krčenje pašnikov; ker je Džibuti upravičen do paketa pomoči EU za države Vzhodne Afrike, ki jih je prizadel El Niño, v višini 79 milijonov EUR; |
| --- | --- |

N.

ker po podatkih Svetovne banke več kot 23 % Džibutijcev živi v skrajni revščini, 74 % pa jih preživi z manj kot tremi ameriškimi dolarji na dan; ker neustrezno prehransko varnost zaostrujejo visoke cene hrane, pomanjkanje vode, podnebne spremembe in krčenje pašnikov; ker je Džibuti upravičen do paketa pomoči EU za države Vzhodne Afrike, ki jih je prizadel El Niño, v višini 79 milijonov EUR;

| O. | ker je spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države temelj partnerstva med AKP in EU ter predstavlja bistvene elemente Sporazuma iz Cotonouja; ker bi morala EU v skladu s členom 8 Sporazuma iz Cotonouja brez odlašanja okrepiti redni politični dialog z Džibutijem; |
| --- | --- |

O.

ker je spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države temelj partnerstva med AKP in EU ter predstavlja bistvene elemente Sporazuma iz Cotonouja; ker bi morala EU v skladu s členom 8 Sporazuma iz Cotonouja brez odlašanja okrepiti redni politični dialog z Džibutijem;

| P. | ker Džibuti prejema 105 milijonov EUR iz dvostranskih skladov EU, predvsem za vodo in komunalno ureditev ter prehransko in hranilno varnost, kot del nacionalnega okvirnega programa EU v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada; ker bo Džibuti med letoma 2013 in 2017 prejel 14 milijonov EUR kot del pobude EU Podpora odpornosti na Afriškem rogu, ki si prizadeva za opolnomočenje skupnosti, da bi bile odpornejše proti ponavljajočim se sušam; |
| --- | --- |

P.

ker Džibuti prejema 105 milijonov EUR iz dvostranskih skladov EU, predvsem za vodo in komunalno ureditev ter prehransko in hranilno varnost, kot del nacionalnega okvirnega programa EU v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada; ker bo Džibuti med letoma 2013 in 2017 prejel 14 milijonov EUR kot del pobude EU Podpora odpornosti na Afriškem rogu, ki si prizadeva za opolnomočenje skupnosti, da bi bile odpornejše proti ponavljajočim se sušam;

| Q. | ker Džibuti gosti že več kot 15 000 beguncev iz Somalije in Eritreje ter še 8 000 iz Jemna; ker so ženske in dekleta v begunskih taboriščih izpostavljene tveganju za nasilje zaradi spola; ker Komisija zagotavlja pomoč, na primer življenjsko pomembne storitve, in finančno podporo skupnostim, ki gostijo begunska taborišča; |
| --- | --- |

Q.

ker Džibuti gosti že več kot 15 000 beguncev iz Somalije in Eritreje ter še 8 000 iz Jemna; ker so ženske in dekleta v begunskih taboriščih izpostavljene tveganju za nasilje zaradi spola; ker Komisija zagotavlja pomoč, na primer življenjsko pomembne storitve, in finančno podporo skupnostim, ki gostijo begunska taborišča;

| 1. | izraža zaskrbljenost zaradi zastalega procesa demokratizacije v Džibutiju, ki se je poslabšal, ko je parlament spremenil določbe džibutske ustave o omejitvi predsedniškega mandata, ter na podlagi izjav o nadlegovanju članov opozicije in njihovi izključitvi iz številnih volišč; poudarja pomen poštenih volitev brez ustrahovanja; |
| --- | --- |

1.

izraža zaskrbljenost zaradi zastalega procesa demokratizacije v Džibutiju, ki se je poslabšal, ko je parlament spremenil določbe džibutske ustave o omejitvi predsedniškega mandata, ter na podlagi izjav o nadlegovanju članov opozicije in njihovi izključitvi iz številnih volišč; poudarja pomen poštenih volitev brez ustrahovanja;

| 2. | poziva k temeljiti preiskavi o preglednosti volilnega postopka in volitev v Džibutiju leta 2016; ponovno izraža pozive EU, naj se objavijo volilni rezultati, pridobljeni na posameznih voliščih, iz let 2013 in 2016; |
| --- | --- |

2.

poziva k temeljiti preiskavi o preglednosti volilnega postopka in volitev v Džibutiju leta 2016; ponovno izraža pozive EU, naj se objavijo volilni rezultati, pridobljeni na posameznih voliščih, iz let 2013 in 2016;

| 3. | strogo obsoja posilstva, ki naj bi jih džibutski vojaki zagrešili nad civilnim prebivalstvom in o katerih so poročale številne nevladne organizacije, nanje pa je bilo opozorjeno z gladovnimi stavkami, ter poziva džibutske oblasti, naj izvedejo temeljito preiskavo o ukrepih vojske, zlasti da se odpravi nekaznovanost; poziva Združene narode, naj proučijo razmere človekovih pravic v Džibutiju, zlasti položaj žensk v tej državi; izraža veliko solidarnost z džibutskimi ženskami v Franciji in Belgiji, ki gladovno stavkajo; |
| --- | --- |

3.

strogo obsoja posilstva, ki naj bi jih džibutski vojaki zagrešili nad civilnim prebivalstvom in o katerih so poročale številne nevladne organizacije, nanje pa je bilo opozorjeno z gladovnimi stavkami, ter poziva džibutske oblasti, naj izvedejo temeljito preiskavo o ukrepih vojske, zlasti da se odpravi nekaznovanost; poziva Združene narode, naj proučijo razmere človekovih pravic v Džibutiju, zlasti položaj žensk v tej državi; izraža veliko solidarnost z džibutskimi ženskami v Franciji in Belgiji, ki gladovno stavkajo;

| 4. | obsoja vmešavanje vojske in policije v demokratične procese in ponavlja, da je bistvenega pomena temeljito in pregledno preiskati volilni postopek; izraža zaskrbljenost zaradi očitne pripravljenosti predsednika, da predčasno slavi zmago na volitvah aprila 2016; želi opomniti Džibuti, da je država pogodbenica Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in da člen 16 džibutske ustave določa, da nihče ne sme biti žrtev mučenja ali grdega ravnanja ali krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja; poziva Džibuti, naj temeljito razišče obtožbe o mučenju in slabem ravnanju ter zagotovi, da bodo storilci preganjani in v primeru obsodbe ustrezno kaznovani, da bodo žrtve prejele ustrezno nadomestilo ter da bo vzpostavljen neodvisen mehanizem za preiskovanje domnevnih kršitev; |
| --- | --- |

4.

obsoja vmešavanje vojske in policije v demokratične procese in ponavlja, da je bistvenega pomena temeljito in pregledno preiskati volilni postopek; izraža zaskrbljenost zaradi očitne pripravljenosti predsednika, da predčasno slavi zmago na volitvah aprila 2016; želi opomniti Džibuti, da je država pogodbenica Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in da člen 16 džibutske ustave določa, da nihče ne sme biti žrtev mučenja ali grdega ravnanja ali krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja; poziva Džibuti, naj temeljito razišče obtožbe o mučenju in slabem ravnanju ter zagotovi, da bodo storilci preganjani in v primeru obsodbe ustrezno kaznovani, da bodo žrtve prejele ustrezno nadomestilo ter da bo vzpostavljen neodvisen mehanizem za preiskovanje domnevnih kršitev;

| 5. | obžaluje odločitev džibutskih oblasti, da ne bodo reformirale nacionalne volilne komisije, kot je bilo predvideno v okvirnem sporazumu, podpisanem 30. decembra 2014, in jih poziva, naj tesno sodelujejo z opozicijo, da bi vzpostavile pravičnejši in preglednejši volilni proces; |
| --- | --- |

5.

obžaluje odločitev džibutskih oblasti, da ne bodo reformirale nacionalne volilne komisije, kot je bilo predvideno v okvirnem sporazumu, podpisanem 30. decembra 2014, in jih poziva, naj tesno sodelujejo z opozicijo, da bi vzpostavile pravičnejši in preglednejši volilni proces;

| 6. | želi spomniti džibutske oblasti na njihovo zavezo za zaščito novinarjev v okviru smernic za misije Afriške unije za opazovanje in spremljanje volitev, obsoja ravnanje z novinarji ter jih želi tudi opomniti na pomen svobode tiska in pravice do poštenega sojenja; zahteva utemeljeno obrazložitev džibutskih oblasti v zvezi z ravnanjem z novinarji; odločno obsoja nadlegovanje in zapiranje opozicijskih voditeljev, novinarjev in neodvisnih borcev za človekove pravice brez obtožnice v obdobju pred predsedniškimi volitvami; poziva džibutske oblasti, naj odpravijo zatiranje političnih nasprotnikov in novinarjev ter naj izpustijo vse, ki so pridržani iz političnih razlogov ali zaradi uveljavljanja svobode medijev; poziva džibutske oblasti, naj pregledajo nacionalno zakonodajo o izrednem stanju, da bi bila popolnoma v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

6.

želi spomniti džibutske oblasti na njihovo zavezo za zaščito novinarjev v okviru smernic za misije Afriške unije za opazovanje in spremljanje volitev, obsoja ravnanje z novinarji ter jih želi tudi opomniti na pomen svobode tiska in pravice do poštenega sojenja; zahteva utemeljeno obrazložitev džibutskih oblasti v zvezi z ravnanjem z novinarji; odločno obsoja nadlegovanje in zapiranje opozicijskih voditeljev, novinarjev in neodvisnih borcev za človekove pravice brez obtožnice v obdobju pred predsedniškimi volitvami; poziva džibutske oblasti, naj odpravijo zatiranje političnih nasprotnikov in novinarjev ter naj izpustijo vse, ki so pridržani iz političnih razlogov ali zaradi uveljavljanja svobode medijev; poziva džibutske oblasti, naj pregledajo nacionalno zakonodajo o izrednem stanju, da bi bila popolnoma v skladu z mednarodnim pravom;

| 7. | obsoja odsotnost neodvisnih medijev v Džibutiju ter nadzor nad spletnimi stranmi, ki oporekajo vladi, in njihovo cenzuro; obžaluje samocenzuro, ki jih izvajajo državni mediji; poziva džibutsko vlado, naj neodvisnim medijskim organom dodeli dovoljenja za FM radiodifuzijo, če zanj zaprosijo; poziva vlado, naj tujim novinarjem dovoli prost vstop v državo, da se jim omogoči možnost varnega in objektivnega opravljanja dela; poziva džibutsko vlado, naj ustanovi nacionalno komisijo za obveščanje ter odobri neodvisno in zasebno radiodifuzijo; |
| --- | --- |

7.

obsoja odsotnost neodvisnih medijev v Džibutiju ter nadzor nad spletnimi stranmi, ki oporekajo vladi, in njihovo cenzuro; obžaluje samocenzuro, ki jih izvajajo državni mediji; poziva džibutsko vlado, naj neodvisnim medijskim organom dodeli dovoljenja za FM radiodifuzijo, če zanj zaprosijo; poziva vlado, naj tujim novinarjem dovoli prost vstop v državo, da se jim omogoči možnost varnega in objektivnega opravljanja dela; poziva džibutsko vlado, naj ustanovi nacionalno komisijo za obveščanje ter odobri neodvisno in zasebno radiodifuzijo;

| 8. | obžaluje poboj, storjen na kulturni prireditvi 21. decembra 2015, ter pridržanje in nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic in članov opozicije; izraža sožalje družinam žrtev ter zahteva popolno in neodvisno preiskavo, da se odgovorni za ta poboj identificirajo in privedejo pred sodišče; ponovno ostro obsoja samovoljna pridržanja in poziva k spoštovanju pravice do obrambe; |
| --- | --- |

8.

obžaluje poboj, storjen na kulturni prireditvi 21. decembra 2015, ter pridržanje in nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic in članov opozicije; izraža sožalje družinam žrtev ter zahteva popolno in neodvisno preiskavo, da se odgovorni za ta poboj identificirajo in privedejo pred sodišče; ponovno ostro obsoja samovoljna pridržanja in poziva k spoštovanju pravice do obrambe;

| 9. | poziva džibutske oblasti, naj zagotovijo spoštovanje človekovih pravic, priznanih na podlagi nacionalnih in mednarodnih sporazumov, ki jih je podpisal Džibuti, ter naj zaščitijo državljanske in politične pravice ter svoboščine, vključno s pravico do mirnih demonstracij in svobodo medijev; |
| --- | --- |

9.

poziva džibutske oblasti, naj zagotovijo spoštovanje človekovih pravic, priznanih na podlagi nacionalnih in mednarodnih sporazumov, ki jih je podpisal Džibuti, ter naj zaščitijo državljanske in politične pravice ter svoboščine, vključno s pravico do mirnih demonstracij in svobodo medijev;

| 10. | poziva vlado, naj še naprej izvaja usposabljanje za policiste in druge uradnike za namene izvajanja zakona o preprečevanju trgovine z ljudmi, okrepi prizadevanja za privedbo trgovcev z ljudmi pred sodišče ter za ozaveščanje pravosodnih, zakonodajnih in upravnih organov, civilne družbe in nevladnih organizacij, ki delujejo v državi, pa tudi širše javnosti o problemu trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

10.

poziva vlado, naj še naprej izvaja usposabljanje za policiste in druge uradnike za namene izvajanja zakona o preprečevanju trgovine z ljudmi, okrepi prizadevanja za privedbo trgovcev z ljudmi pred sodišče ter za ozaveščanje pravosodnih, zakonodajnih in upravnih organov, civilne družbe in nevladnih organizacij, ki delujejo v državi, pa tudi širše javnosti o problemu trgovine z ljudmi;

| 11. | zahteva enako obravnavanje žensk in moških pred zakonom v Džibutiju in želi opomniti oblasti, da je država pogodbenica Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

11.

zahteva enako obravnavanje žensk in moških pred zakonom v Džibutiju in želi opomniti oblasti, da je država pogodbenica Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk;

| 12. | pozdravlja ukrepanje džibutske vlade zoper splošno razširjeno prakso pohabljanja ženskih spolovil, vendar bi želel videti večji napredek; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja ukrepanje džibutske vlade zoper splošno razširjeno prakso pohabljanja ženskih spolovil, vendar bi želel videti večji napredek;

| 13. | poziva oblasti, naj nevladnim organizacijam omogočijo dostop do območij Obock, Tadjoural in Dikhil; |
| --- | --- |

13.

poziva oblasti, naj nevladnim organizacijam omogočijo dostop do območij Obock, Tadjoural in Dikhil;

| 14. | poziva civilne in vojaške organe h kar največji zadržanosti med policijskimi in vojaškimi operacijami na severu države, zlasti naj se vzdržijo vsakršnega nasilja nad civilnim prebivalstvom in naj ga ne uporabljajo za ščit okrog vojaških taborov; |
| --- | --- |

14.

poziva civilne in vojaške organe h kar največji zadržanosti med policijskimi in vojaškimi operacijami na severu države, zlasti naj se vzdržijo vsakršnega nasilja nad civilnim prebivalstvom in naj ga ne uporabljajo za ščit okrog vojaških taborov;

| 15. | poudarja, da je pripravljen skrbno spremljati razmere v Džibutiju ter v primeru kršenja sporazuma iz Cotonouja iz leta 2000, zlasti njegovih členov 8 in 9, predlagati omejevalne ukrepe; poziva Komisijo, naj prav tako skrbno spremlja razmere; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je pripravljen skrbno spremljati razmere v Džibutiju ter v primeru kršenja sporazuma iz Cotonouja iz leta 2000, zlasti njegovih členov 8 in 9, predlagati omejevalne ukrepe; poziva Komisijo, naj prav tako skrbno spremlja razmere;

| 16. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in njune partnerje, naj si z džibutskimi oblastmi prizadevajo za dolgoročno politično reformo, ki bi jo morali bistveno olajšati obstoječi trdni odnosi, saj je Džibuti ključni element v boju proti terorizmu in piratstvu v tej regiji ter so v njem nameščene vojaške baze ter država prispeva k stabilnosti v regiji; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in njune partnerje, naj si z džibutskimi oblastmi prizadevajo za dolgoročno politično reformo, ki bi jo morali bistveno olajšati obstoječi trdni odnosi, saj je Džibuti ključni element v boju proti terorizmu in piratstvu v tej regiji ter so v njem nameščene vojaške baze ter država prispeva k stabilnosti v regiji;

| 17. | poziva Komisijo, naj zagotovi dodatno podporo neodvisnim organizacijam in civilni družbi, zlasti s čim prejšnjo objavo javnega razpisa v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj zagotovi dodatno podporo neodvisnim organizacijam in civilni družbi, zlasti s čim prejšnjo objavo javnega razpisa v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi Džibutija, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj, Arabski ligi, Organizaciji islamskega sodelovanja, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP–EU. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi Džibutija, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj, Arabski ligi, Organizaciji islamskega sodelovanja, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP–EU.

---

(1)  UL C 75, 26.2.2016, str. 160.

(2)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 102.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/40

---

P8_TA(2016)0222

Sledljivost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v restavracijah in prodaji na drobno

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o sledljivosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v restavracijah in prodaji na drobno (2016/2532(RSP))

(2018/C 076/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o krizi zaradi pomanjkanja hrane, goljufijah v prehranski verigi in nadzoru nad njimi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o krizi zaradi pomanjkanja hrane, goljufijah v prehranski verigi in nadzoru nad njimi (6),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o sledljivosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v restavracijah in prodaji na drobno (O-000052/2016 – B8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o sledljivosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v restavracijah in prodaji na drobno (O-000052/2016 – B8-0365/2016),

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je EU največji svetovni trg z morsko hrano, ki se zalaga z izdelki iz njenega ribiškega sektorja in uvoza iz tretjih držav; |
| --- | --- |

A.

ker je EU največji svetovni trg z morsko hrano, ki se zalaga z izdelki iz njenega ribiškega sektorja in uvoza iz tretjih držav;

| B. | ker imajo potrošniki pravico do razumljivih informacij, vključno z informacijami o obalnih in drugih geografskih ribolovnih območjih, in ker bi morali vedeti, da se lahko v celoti zanesejo na dobavno verigo ribiških proizvodov na trgu EU; ker morajo EU in države članice državljane EU zaščititi pred goljufijami; ker morajo biti vsi uvoženi izdelki v skladu s pravili in standardi EU; |
| --- | --- |

B.

ker imajo potrošniki pravico do razumljivih informacij, vključno z informacijami o obalnih in drugih geografskih ribolovnih območjih, in ker bi morali vedeti, da se lahko v celoti zanesejo na dobavno verigo ribiških proizvodov na trgu EU; ker morajo EU in države članice državljane EU zaščititi pred goljufijami; ker morajo biti vsi uvoženi izdelki v skladu s pravili in standardi EU;

| C. | ker Komisija pripravlja natančen in izčrpen seznam spontanih zahtev v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, ki se tržijo v EU; ker bi lahko izsledki Komisije vodili k vzpostavitvi zunanje strukture za preverjanje spontanih zahtev v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva na trgu EU; |
| --- | --- |

C.

ker Komisija pripravlja natančen in izčrpen seznam spontanih zahtev v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, ki se tržijo v EU; ker bi lahko izsledki Komisije vodili k vzpostavitvi zunanje strukture za preverjanje spontanih zahtev v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva na trgu EU;

| D. | ker je bilo v okviru nadzornega načrta Komisije za leto 2015 (7) ugotovljeno, da na trgu prevladujejo nepravilno označene bele ribe glede na prijavljene vrste ter da so bile prijavljene vrste potrjene v 94 % odvzetih vzorcev; ker pa je bila stopnja neskladnosti za nekatere vrste zelo visoka, pri čemer 6-odstotna stopnja velja za dokaj nizko v primerjavi z drugimi, bolj omejenimi študijami v državah članicah; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo v okviru nadzornega načrta Komisije za leto 2015 (7) ugotovljeno, da na trgu prevladujejo nepravilno označene bele ribe glede na prijavljene vrste ter da so bile prijavljene vrste potrjene v 94 % odvzetih vzorcev; ker pa je bila stopnja neskladnosti za nekatere vrste zelo visoka, pri čemer 6-odstotna stopnja velja za dokaj nizko v primerjavi z drugimi, bolj omejenimi študijami v državah članicah;

| E. | ker je bila Komisija na podlagi člena 36 Uredbe (EU) št. 1379/2013 pozvana, da do 1. januarja 2015 Parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvedljivosti v zvezi z možnostmi za sistem okoljskega označevanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

E.

ker je bila Komisija na podlagi člena 36 Uredbe (EU) št. 1379/2013 pozvana, da do 1. januarja 2015 Parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvedljivosti v zvezi z možnostmi za sistem okoljskega označevanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| F. | ker bi morala skupna ureditev trgov zagotavljati pošteno konkurenco in prihodke za proizvajalce ribiških proizvodov, ki se prodajajo ali kupujejo v EU; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala skupna ureditev trgov zagotavljati pošteno konkurenco in prihodke za proizvajalce ribiških proizvodov, ki se prodajajo ali kupujejo v EU;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost in nezadovoljstvo zaradi ugotovitev različnih študij, ki kažejo na precejšnjo razširjenost nepravilnega označevanja ribiških proizvodov, ki se prodajajo na trgu EU, vključno z restavracijami institucij EU; ponovno poudarja, da se z namernim in goljufivim napačnim označevanjem ribjih vrst kršijo uredbe EU, vključno s pravili skupne ribiške politike, kar se lahko po nacionalni zakonodaji šteje za kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost in nezadovoljstvo zaradi ugotovitev različnih študij, ki kažejo na precejšnjo razširjenost nepravilnega označevanja ribiških proizvodov, ki se prodajajo na trgu EU, vključno z restavracijami institucij EU; ponovno poudarja, da se z namernim in goljufivim napačnim označevanjem ribjih vrst kršijo uredbe EU, vključno s pravili skupne ribiške politike, kar se lahko po nacionalni zakonodaji šteje za kaznivo dejanje;

| 2. | poziva države članice, naj okrepijo nacionalni nadzor, tudi nad nepredelanimi ribami v restavracijah in podjetjih za pripravo in dostavo hrane, da bi se spopadli z goljufijami in ugotovili, na kateri točki dobavne verige pride do napačnega označevanja rib; je zaskrbljen zaradi nadomeščanja visokokakovostnih vrst z vrstami nižje kakovosti; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, katere ukrepe je treba uvesti, da bi se izboljšala sledljivost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; podpira ustanovitev delovne skupine za harmonizacijo izvajanja sledljivosti v vseh državah članicah ter za vzpostavitev zunanje strukture za preverjanje spontanih zahtev v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva na trgu EU; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj okrepijo nacionalni nadzor, tudi nad nepredelanimi ribami v restavracijah in podjetjih za pripravo in dostavo hrane, da bi se spopadli z goljufijami in ugotovili, na kateri točki dobavne verige pride do napačnega označevanja rib; je zaskrbljen zaradi nadomeščanja visokokakovostnih vrst z vrstami nižje kakovosti; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, katere ukrepe je treba uvesti, da bi se izboljšala sledljivost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; podpira ustanovitev delovne skupine za harmonizacijo izvajanja sledljivosti v vseh državah članicah ter za vzpostavitev zunanje strukture za preverjanje spontanih zahtev v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva na trgu EU;

| 3. | podpira uvedbo zanesljivega sistema sledljivosti od iztovarjanja do potrošnje, s čimer bi zagotovili zaupanje potrošnikov in posledično zmanjšali odvisnost od uvoženih ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter s tem okrepili trg EU; poziva Komisijo, naj izkoristi potencial črtne kode DNA, ki lahko prispeva k identifikaciji vrst z določitvijo zaporedja DNA ter s tem k izboljšanju sledljivosti; |
| --- | --- |

3.

podpira uvedbo zanesljivega sistema sledljivosti od iztovarjanja do potrošnje, s čimer bi zagotovili zaupanje potrošnikov in posledično zmanjšali odvisnost od uvoženih ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter s tem okrepili trg EU; poziva Komisijo, naj izkoristi potencial črtne kode DNA, ki lahko prispeva k identifikaciji vrst z določitvijo zaporedja DNA ter s tem k izboljšanju sledljivosti;

| 4. | pozdravlja novi okvir skupne ureditve trgov in poziva Komisijo, naj v skladu s členom 36 Uredbe (EU) št. 1379/2013 predloži poročilo o izvedljivosti v zvezi z možnostmi za sistem okoljskega označevanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; poudarja, da je treba vzpostaviti minimalne standarde za okoljsko označevanje; meni, da morajo ključni elementi okoljskega označevanja zagotoviti preglednost, neodvisnost in verodostojnost postopka preverjanja; poziva, naj se opravi poglobljena analiza o prednostih uvedbe vseevropskega sistema označevanja; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja novi okvir skupne ureditve trgov in poziva Komisijo, naj v skladu s členom 36 Uredbe (EU) št. 1379/2013 predloži poročilo o izvedljivosti v zvezi z možnostmi za sistem okoljskega označevanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; poudarja, da je treba vzpostaviti minimalne standarde za okoljsko označevanje; meni, da morajo ključni elementi okoljskega označevanja zagotoviti preglednost, neodvisnost in verodostojnost postopka preverjanja; poziva, naj se opravi poglobljena analiza o prednostih uvedbe vseevropskega sistema označevanja;

| 5. | poziva Komisijo, naj redno nadzoruje, v kolikšni meri se zahtevane informacije navajajo na oznakah; poudarja, da morajo oznake vsebovati razumljive, preverljive in točne informacije; spodbuja države članice, naj pri prostovoljnem označevanju navedejo vse razpoložljive informacije, na podlagi katerih se lahko potrošniki informirano odločijo; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo kampanje ozaveščanja o zahtevah v zvezi z označevanjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj redno nadzoruje, v kolikšni meri se zahtevane informacije navajajo na oznakah; poudarja, da morajo oznake vsebovati razumljive, preverljive in točne informacije; spodbuja države članice, naj pri prostovoljnem označevanju navedejo vse razpoložljive informacije, na podlagi katerih se lahko potrošniki informirano odločijo; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo kampanje ozaveščanja o zahtevah v zvezi z označevanjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| 6. | poudarja, da bi zanesljiva evropska politika označevanja v ribiškem sektorju bistveno prispevala h gospodarskemu razvoju obalnih skupnosti, priznavanju najboljših praks ribičev in osredotočanju na kakovost njihovih proizvodov, namenjenih potrošnikom; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi zanesljiva evropska politika označevanja v ribiškem sektorju bistveno prispevala h gospodarskemu razvoju obalnih skupnosti, priznavanju najboljših praks ribičev in osredotočanju na kakovost njihovih proizvodov, namenjenih potrošnikom;

| 7. | poziva Komisijo, naj za zagotavljanje pravice potrošnikov do natančnih, zanesljivih in razumljivih informacij sprejme ukrepe za odpravljanje zmede zaradi zahtev za označevanje, ki temeljijo na območjih in podobmočjih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), ki je zlasti velika v primeru ulova na nekaterih podobmočjih območja 27, kjer sta med drugim Galicija in Cadiški zaliv označena kot portugalske vode, Wales kot Irsko morje in Bretanja kot Biskajski zaliv; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj za zagotavljanje pravice potrošnikov do natančnih, zanesljivih in razumljivih informacij sprejme ukrepe za odpravljanje zmede zaradi zahtev za označevanje, ki temeljijo na območjih in podobmočjih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), ki je zlasti velika v primeru ulova na nekaterih podobmočjih območja 27, kjer sta med drugim Galicija in Cadiški zaliv označena kot portugalske vode, Wales kot Irsko morje in Bretanja kot Biskajski zaliv;

| 8. | opozarja, da je treba informacije o poreklu ribiških proizvodov vključiti na pregleden in jasen način; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je treba informacije o poreklu ribiških proizvodov vključiti na pregleden in jasen način;

| 9. | poudarja, da je treba zagotoviti skladnost vseh prihodnjih okoljskih oznak na ravni Unije ter okoljskega označevanja in shem certificiranja morske hrane tretjih držav s smernicami Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za okoljsko označevanje rib in ribiških proizvodov iz morskega ribolova; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba zagotoviti skladnost vseh prihodnjih okoljskih oznak na ravni Unije ter okoljskega označevanja in shem certificiranja morske hrane tretjih držav s smernicami Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za okoljsko označevanje rib in ribiških proizvodov iz morskega ribolova;

| 10. | meni, da lahko vseevropsko okoljsko označevanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, o katerem je treba še razpravljati na ravni Unije, prispeva k boljši sledljivosti in zagotavljanju preglednih informacij za potrošnike; meni, da lahko Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo financira takšno označevanje; |
| --- | --- |

10.

meni, da lahko vseevropsko okoljsko označevanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, o katerem je treba še razpravljati na ravni Unije, prispeva k boljši sledljivosti in zagotavljanju preglednih informacij za potrošnike; meni, da lahko Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo financira takšno označevanje;

| 11. | ugotavlja, da se nekatera komercialna poimenovanja rib, ki se uporabljajo v državah članicah, med seboj razlikujejo zaradi nacionalnih praks, ki lahko povzročijo zmedo; pozdravlja prizadevanja Komisije za začetek pilotnega projekta, kot ga je sprejel Parlament, za uvedbo javne podatkovne baze, ki bo zagotavljala informacije o komercialnih poimenovanjih v vseh uradnih jezikih EU; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da se nekatera komercialna poimenovanja rib, ki se uporabljajo v državah članicah, med seboj razlikujejo zaradi nacionalnih praks, ki lahko povzročijo zmedo; pozdravlja prizadevanja Komisije za začetek pilotnega projekta, kot ga je sprejel Parlament, za uvedbo javne podatkovne baze, ki bo zagotavljala informacije o komercialnih poimenovanjih v vseh uradnih jezikih EU;

| 12. | spodbuja Komisijo, naj učinkovitejše oglašuje svoje delo na področju varstva morskih virov in boja proti nezakonitemu ribolovu; |
| --- | --- |

12.

spodbuja Komisijo, naj učinkovitejše oglašuje svoje delo na področju varstva morskih virov in boja proti nezakonitemu ribolovu;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 1.

(2)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

(3)  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

(4)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

(5)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0011.

(7)  http://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/food_fraud/fish_substitution/index_en.htm?subweb=343&lang=en

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/43

---

P8_TA(2016)0223

Status tržnega gospodarstva Kitajske

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o statusu tržnega gospodarstva Kitajske (2016/2667(RSP))

(2018/C 076/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju protidampinške zakonodaje EU (Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protidampinške zakonodaje EU (Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1)),

| — | ob upoštevanju protokola o pristopu Kitajske k Svetovni trgovinski organizaciji (STO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola o pristopu Kitajske k Svetovni trgovinski organizaciji (STO),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker sta Evropska unija in Kitajska dve izmed največjih trgovinskih sil na svetu, pri čemer je Kitajska druga največja trgovinska partnerica EU, ta pa njena največja trgovinska partnerica, dnevni trgovinski tokovi med njima pa znatno presegajo 1 milijardo EUR; |
| --- | --- |

A.

ker sta Evropska unija in Kitajska dve izmed največjih trgovinskih sil na svetu, pri čemer je Kitajska druga največja trgovinska partnerica EU, ta pa njena največja trgovinska partnerica, dnevni trgovinski tokovi med njima pa znatno presegajo 1 milijardo EUR;

| B. | ker so naložbe Kitajske v EU leta 2015 prvič presegle naložbe EU v Kitajsko; ker je bil kitajski trg glavno gonilo donosnosti za številne industrije in blagovne znamke iz EU; |
| --- | --- |

B.

ker so naložbe Kitajske v EU leta 2015 prvič presegle naložbe EU v Kitajsko; ker je bil kitajski trg glavno gonilo donosnosti za številne industrije in blagovne znamke iz EU;

| C. | ker se je takrat, ko se je Kitajska pridružila STO, za njen pristop uporabila posebna metodologija za izračun dampinga, ki je bila uvedena v oddelku 15 protokola o pristopu in ki je podlaga za drugačno obravnavo kitajskega uvoza; |
| --- | --- |

C.

ker se je takrat, ko se je Kitajska pridružila STO, za njen pristop uporabila posebna metodologija za izračun dampinga, ki je bila uvedena v oddelku 15 protokola o pristopu in ki je podlaga za drugačno obravnavo kitajskega uvoza;

| D. | ker je treba pri vseh odločitvah o tem, kako po decembru 2016 obravnavati uvoz iz Kitajske, zagotoviti skladnost s pravom EU in pravili STO; |
| --- | --- |

D.

ker je treba pri vseh odločitvah o tem, kako po decembru 2016 obravnavati uvoz iz Kitajske, zagotoviti skladnost s pravom EU in pravili STO;

| E. | ker določbe oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske k STO, ki bodo ostale veljavne po letu 2016, zagotavljajo podlago za uporabo nestandardne metodologije za kitajski uvoz, tudi po letu 2016; |
| --- | --- |

E.

ker določbe oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske k STO, ki bodo ostale veljavne po letu 2016, zagotavljajo podlago za uporabo nestandardne metodologije za kitajski uvoz, tudi po letu 2016;

| F. | ker se podjetja pri odločanju glede cen, stroškov, proizvodnje in vložkov glede na sedanjo raven državnega vpliva na kitajsko gospodarstvo ne odzivajo na tržne signale, ki odražajo ponudbo in povpraševanje; |
| --- | --- |

F.

ker se podjetja pri odločanju glede cen, stroškov, proizvodnje in vložkov glede na sedanjo raven državnega vpliva na kitajsko gospodarstvo ne odzivajo na tržne signale, ki odražajo ponudbo in povpraševanje;

| G. | ker se je Kitajska v protokolu o pristopu med drugim obvezala, da bo določanje vseh svojih cen prepustila tržnim silam, in ker mora EU zagotoviti, da bo Kitajska v celoti izpolnjevala svoje obveznosti STO; |
| --- | --- |

G.

ker se je Kitajska v protokolu o pristopu med drugim obvezala, da bo določanje vseh svojih cen prepustila tržnim silam, in ker mora EU zagotoviti, da bo Kitajska v celoti izpolnjevala svoje obveznosti STO;

| H. | ker ima kitajska presežna proizvodnja že velike socialne, gospodarske in okoljske posledice v EU, kot je pokazal njen nedavni škodljivi učinek na jeklarsko industrijo EU, zlasti v Združenem kraljestvu, in ker bi priznanje statusa tržnega gospodarstva tej državi lahko imelo velik socialni vpliv na delovna mesta v EU; |
| --- | --- |

H.

ker ima kitajska presežna proizvodnja že velike socialne, gospodarske in okoljske posledice v EU, kot je pokazal njen nedavni škodljivi učinek na jeklarsko industrijo EU, zlasti v Združenem kraljestvu, in ker bi priznanje statusa tržnega gospodarstva tej državi lahko imelo velik socialni vpliv na delovna mesta v EU;

| I. | ker se 56 od 73 protidampinških ukrepov, ki trenutno veljajo v EU, uporablja za kitajski uvoz; |
| --- | --- |

I.

ker se 56 od 73 protidampinških ukrepov, ki trenutno veljajo v EU, uporablja za kitajski uvoz;

| J. | ker bi nedavno končano javno posvetovanje o morebitnem priznanju statusa tržnega gospodarstva Kitajski lahko prineslo dodatne informacije, ki bi bile lahko koristne pri obravnavi tega vprašanja; |
| --- | --- |

J.

ker bi nedavno končano javno posvetovanje o morebitnem priznanju statusa tržnega gospodarstva Kitajski lahko prineslo dodatne informacije, ki bi bile lahko koristne pri obravnavi tega vprašanja;

| K. | ker so v sporočilu Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom "Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva (COM(2012)0582) določeni cilji, v skladu s katerimi naj bi se v EU delež industrije v BDP do leta 2020 povečal na 20 %; |
| --- | --- |

K.

ker so v sporočilu Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom "Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva (COM(2012)0582) določeni cilji, v skladu s katerimi naj bi se v EU delež industrije v BDP do leta 2020 povečal na 20 %;

| 1. | ponovno opozarja na pomen partnerstva med EU in Kitajsko, v katerem imajo pomembno vlogo svobodna in pravična trgovina ter naložbe; |
| --- | --- |

1.

ponovno opozarja na pomen partnerstva med EU in Kitajsko, v katerem imajo pomembno vlogo svobodna in pravična trgovina ter naložbe;

| 2. | poudarja, da Kitajska ni tržno gospodarstvo in da še ni izpolnila petih meril, ki jih je EU določila za opredelitev tržnih gospodarstev; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da Kitajska ni tržno gospodarstvo in da še ni izpolnila petih meril, ki jih je EU določila za opredelitev tržnih gospodarstev;

| 3. | odločno poziva Komisijo, naj se z glavnimi trgovinskimi partnericami EU, tudi v okviru bližajočih se vrhov držav skupine G7 in skupine G20, uskladi o tem, kako najbolje zagotoviti, da bodo vse po decembru 2016 še veljavne določbe oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske k STO imele popolno pravno veljavnost v njihovih nacionalnih postopkih, ter naj nasprotuje vsakršni enostranski podelitvi statusa tržnega gospodarstva Kitajski; |
| --- | --- |

3.

odločno poziva Komisijo, naj se z glavnimi trgovinskimi partnericami EU, tudi v okviru bližajočih se vrhov držav skupine G7 in skupine G20, uskladi o tem, kako najbolje zagotoviti, da bodo vse po decembru 2016 še veljavne določbe oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske k STO imele popolno pravno veljavnost v njihovih nacionalnih postopkih, ter naj nasprotuje vsakršni enostranski podelitvi statusa tržnega gospodarstva Kitajski;

| 4. | poudarja, da bi morali na prihajajočem vrhu EU-Kitajska razpravljati o vprašanjih v zvezi s statusom tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi morali na prihajajočem vrhu EU-Kitajska razpravljati o vprašanjih v zvezi s statusom tržnega gospodarstva;

| 5. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva izražene pomisleke industrijskega sektorja, sindikatov in drugih deležnikov v EU v zvezi s posledicami za delovna mesta, okolje, standarde in trajnostno gospodarsko rast v vseh prizadetih proizvodnih sektorjih EU ter za industrijo EU kot celoto, poleg tega pa naj v zvezi s tem zagotovi varstvo delovnih mest v EU; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva izražene pomisleke industrijskega sektorja, sindikatov in drugih deležnikov v EU v zvezi s posledicami za delovna mesta, okolje, standarde in trajnostno gospodarsko rast v vseh prizadetih proizvodnih sektorjih EU ter za industrijo EU kot celoto, poleg tega pa naj v zvezi s tem zagotovi varstvo delovnih mest v EU;

| 6. | je prepričan, da bi morala EU za protidampinške in protisubvencijske preiskave kitajskega uvoza uporabljati nestandardno metodologijo za določanje primerljivosti cen, dokler Kitajska ne izpolni vseh petih meril EU za opredelitev za tržno gospodarstvo, in sicer v skladu s tistimi deli oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske, ki omogočajo uporabo nestandardne metodologije, ter ob njihovem polnem učinku; poziva Komisijo, naj poda predlog v skladu s tem načelom; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da bi morala EU za protidampinške in protisubvencijske preiskave kitajskega uvoza uporabljati nestandardno metodologijo za določanje primerljivosti cen, dokler Kitajska ne izpolni vseh petih meril EU za opredelitev za tržno gospodarstvo, in sicer v skladu s tistimi deli oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske, ki omogočajo uporabo nestandardne metodologije, ter ob njihovem polnem učinku; poziva Komisijo, naj poda predlog v skladu s tem načelom;

| 7. | ob tem tudi poudarja, da je nujno potrebna splošna reforma instrumentov EU za trgovinsko zaščito, pri kateri bodo v celoti spoštovana pravila STO in s katero bi industriji EU zagotovili enake konkurenčne pogoje, kot veljajo za Kitajsko in druge trgovinske partnerice; poziva Svet, naj se s Parlamentom čim prej dogovori o posodobitvi instrumentov Unije za trgovinsko zaščito; |
| --- | --- |

7.

ob tem tudi poudarja, da je nujno potrebna splošna reforma instrumentov EU za trgovinsko zaščito, pri kateri bodo v celoti spoštovana pravila STO in s katero bi industriji EU zagotovili enake konkurenčne pogoje, kot veljajo za Kitajsko in druge trgovinske partnerice; poziva Svet, naj se s Parlamentom čim prej dogovori o posodobitvi instrumentov Unije za trgovinsko zaščito;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/45

---

P8_TA(2016)0224

Nadaljnji koraki in trenutno stanje Agende 2030 ter ciljev trajnostnega razvoja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (2016/2696(RSP))

(2018/C 076/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Spremenimo svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, sprejetega na vrhunskem srečanju Združenih narodov 25. septembra 2015 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Spremenimo svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, sprejetega na vrhunskem srečanju Združenih narodov 25. septembra 2015 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju tretje mednarodne konference o financiranju za razvoj, ki je od 13. do 16. julija 2015 potekala v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje mednarodne konference o financiranju za razvoj, ki je od 13. do 16. julija 2015 potekala v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju poročila medagencijske in strokovne skupine za kazalnike ciljev trajnostnega razvoja, ki je bilo objavljeno 17. decembra 2015 in sprejeto na 47. zasedanju statistične komisije Združenih narodov marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila medagencijske in strokovne skupine za kazalnike ciljev trajnostnega razvoja, ki je bilo objavljeno 17. decembra 2015 in sprejeto na 47. zasedanju statistične komisije Združenih narodov marca 2016,

| — | ob upoštevanju zasedanja Ekonomskega in socialnega sveta Združenih narodov na visoki ravni, ki bo potekalo od 18. do 22. julija 2016 na temo izvajanja programa razvojnih ukrepov za obdobje po letu 2015: prehod od zavez na rezultate, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zasedanja Ekonomskega in socialnega sveta Združenih narodov na visoki ravni, ki bo potekalo od 18. do 22. julija 2016 na temo izvajanja programa razvojnih ukrepov za obdobje po letu 2015: prehod od zavez na rezultate,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (2),

| — | ob upoštevanju pariškega sporazuma, sprejetega na enaindvajseti konferenci pogodbenic (COP21), ki je potekala 12. decembra 2015 v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariškega sporazuma, sprejetega na enaindvajseti konferenci pogodbenic (COP21), ki je potekala 12. decembra 2015 v Parizu,

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki zatrjuje, da EU „skrbi za notranjo usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki zatrjuje, da EU „skrbi za notranjo usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev“,

| — | ob upoštevanju oblikovanja globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko, ki bo usmerjala delovanje Evropske unije na svetovnih ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju oblikovanja globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko, ki bo usmerjala delovanje Evropske unije na svetovnih ravni,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o vlogi Evropske unije v Združenih narodih – kako bolje uresničiti cilje zunanje politike EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o vlogi Evropske unije v Združenih narodih – kako bolje uresničiti cilje zunanje politike EU (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015 o usklajenosti politik za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015 o usklajenosti politik za razvoj,

| — | ob upoštevanju pregleda strategije Evropa 2020 – Nov pristop za obdobje po letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda strategije Evropa 2020 – Nov pristop za obdobje po letu 2020,

| — | ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, agende za ukrepanje iz Akre ter deklaracije in akcijskega načrta, sprejetih na srečanju na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki je potekalo decembra 2011 v Busanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, agende za ukrepanje iz Akre ter deklaracije in akcijskega načrta, sprejetih na srečanju na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki je potekalo decembra 2011 v Busanu,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju in njegovega prihajaočega pregleda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju in njegovega prihajaočega pregleda,

| — | ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki zahteva spoštovanje načela usklajenosti politik za razvoj pri vseh zunanjih politikah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki zahteva spoštovanje načela usklajenosti politik za razvoj pri vseh zunanjih politikah EU,

| — | ob upoštevanju izidov svetovnega humanitarnega vrha, ki bo 23. in 24. maja 2016 potekal v Istanbulu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov svetovnega humanitarnega vrha, ki bo 23. in 24. maja 2016 potekal v Istanbulu,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 29. marca 2016, ki ga je njegov Odbor za razvoj poslal komisarju za mednarodno sodelovanje in razvoj o vprašanju nadaljnjih ukrepov in pregleda ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 29. marca 2016, ki ga je njegov Odbor za razvoj poslal komisarju za mednarodno sodelovanje in razvoj o vprašanju nadaljnjih ukrepov in pregleda ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je generalna skupščina Združenih narodov v resoluciji 70/1 pozvala k nadaljnjim ukrepom in pregledu splošnih in konkretnih ciljev na podlagi vrste svetovnih kazalnikov; ker mora generalni sekretar Združenih narodov vsako leto pripraviti poročilo o napredku na področju ciljev trajnostnega razvoja, da bi se zagotovila podpora za nadaljnje ukrepe in pregled na političnem forumu na visoki ravni za trajnostni razvoj; ker mora to poročilo o napredku temeljiti na podatkih iz nacionalnih statističnih sistemov in informacijah, zbranih na različnih ravneh; |
| --- | --- |

A.

ker je generalna skupščina Združenih narodov v resoluciji 70/1 pozvala k nadaljnjim ukrepom in pregledu splošnih in konkretnih ciljev na podlagi vrste svetovnih kazalnikov; ker mora generalni sekretar Združenih narodov vsako leto pripraviti poročilo o napredku na področju ciljev trajnostnega razvoja, da bi se zagotovila podpora za nadaljnje ukrepe in pregled na političnem forumu na visoki ravni za trajnostni razvoj; ker mora to poročilo o napredku temeljiti na podatkih iz nacionalnih statističnih sistemov in informacijah, zbranih na različnih ravneh;

| B. | ker je statistična komisija na svojem 46. zasedanju (od 3. do 6. marca 2015) sprejela načrt za oblikovanje in izvajanje okvira svetovnih kazalnikov; |
| --- | --- |

B.

ker je statistična komisija na svojem 46. zasedanju (od 3. do 6. marca 2015) sprejela načrt za oblikovanje in izvajanje okvira svetovnih kazalnikov;

| C. | ker je medagencijska in strokovna skupina za kazalnike ciljev trajnostnega razvoja, katere naloga je dokončno pripraviti predlog za okvir kazalnikov za nadaljnje ukrepanje na podlagi splošnih in konkretnih ciljev razvojne agende za obdobje po letu 2015, predlagala kazalnike za pregled Agende 2030, ki so bili sprejeti marca 2016 na 47. zasedanju statistične komisije Združenih narodov; |
| --- | --- |

C.

ker je medagencijska in strokovna skupina za kazalnike ciljev trajnostnega razvoja, katere naloga je dokončno pripraviti predlog za okvir kazalnikov za nadaljnje ukrepanje na podlagi splošnih in konkretnih ciljev razvojne agende za obdobje po letu 2015, predlagala kazalnike za pregled Agende 2030, ki so bili sprejeti marca 2016 na 47. zasedanju statistične komisije Združenih narodov;

| D. | ker je predlagani sveženj 230 kazalnikov za cilje trajnostnega razvoja dobra izhodiščna točka in trden okvir za nadaljnje korake in pregled napredka pri doseganju sedemnajstih ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

D.

ker je predlagani sveženj 230 kazalnikov za cilje trajnostnega razvoja dobra izhodiščna točka in trden okvir za nadaljnje korake in pregled napredka pri doseganju sedemnajstih ciljev trajnostnega razvoja;

| E. | ker nekateri kazalniki še vedno niso dokončno oblikovani, države članice podpisnice pa bodo morale oblikovati lastne nacionalne kazalnike v skladu s svetovnimi kazalniki, ki bodo prilagojeni njihovim nacionalnim okoliščinam; |
| --- | --- |

E.

ker nekateri kazalniki še vedno niso dokončno oblikovani, države članice podpisnice pa bodo morale oblikovati lastne nacionalne kazalnike v skladu s svetovnimi kazalniki, ki bodo prilagojeni njihovim nacionalnim okoliščinam;

| F. | ker bi morala soglasje k okviru svetovnih kazalnikov podati julija 2016 Ekonomski in socialni svet (ECOSOC), septembra 2016 pa Generalna skupščina; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala soglasje k okviru svetovnih kazalnikov podati julija 2016 Ekonomski in socialni svet (ECOSOC), septembra 2016 pa Generalna skupščina;

| G. | ker se bo Svet za zunanje zadeve s poudarkom na razvojnih vprašanjih sestal 12. maja 2016, ko naj bi pripravil stališče EU za srečanje političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj julija 2016 ter določil, v kakšnem kontekstu se bo odvijala tematska razprava o trgovini in razvoju, s poudarkom na prispevku EU za zasebni sektor pri izvajanju Agende 2030; |
| --- | --- |

G.

ker se bo Svet za zunanje zadeve s poudarkom na razvojnih vprašanjih sestal 12. maja 2016, ko naj bi pripravil stališče EU za srečanje političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj julija 2016 ter določil, v kakšnem kontekstu se bo odvijala tematska razprava o trgovini in razvoju, s poudarkom na prispevku EU za zasebni sektor pri izvajanju Agende 2030;

| H. | ker so sistemsko strateško načrtovanje, izvajanje in poročanje pomembni za zagotovitev usklajene in integrirane podpore pri izvajanju nove agende v okviru sistema ZN za razvoj; |
| --- | --- |

H.

ker so sistemsko strateško načrtovanje, izvajanje in poročanje pomembni za zagotovitev usklajene in integrirane podpore pri izvajanju nove agende v okviru sistema ZN za razvoj;

| I. | ker novi univerzalni okvir za trajnostni razvoj zahteva boljšo usklajenost med različnimi področji politike in akterji EU, za kar je potrebno nadaljnje usklajevanje, dialog in skupna prizadevanja na vseh ravneh znotraj institucij EU in med njimi, da se zagotovi vključitev treh stebrov trajnostnega razvoja (okoljskega, ekonomskega in socialnega) v notranjo in zunanjo politiko EU; |
| --- | --- |

I.

ker novi univerzalni okvir za trajnostni razvoj zahteva boljšo usklajenost med različnimi področji politike in akterji EU, za kar je potrebno nadaljnje usklajevanje, dialog in skupna prizadevanja na vseh ravneh znotraj institucij EU in med njimi, da se zagotovi vključitev treh stebrov trajnostnega razvoja (okoljskega, ekonomskega in socialnega) v notranjo in zunanjo politiko EU;

| J. | ker bo srečanje političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj julija 2016 zajemalo prostovoljne preglede dvaindvajsetih držav, vključno štirih evropskih držav (Estonije, Finske, Francije in Nemčije), in tematske preglede napredka na področju ciljev trajnostnega razvoja, tudi medsektorska vprašanja, ki bodo podprta s pregledi funkcionalnih komisij sveta ECOSOC in drugih medvladnih organov ter forumov; |
| --- | --- |

J.

ker bo srečanje političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj julija 2016 zajemalo prostovoljne preglede dvaindvajsetih držav, vključno štirih evropskih držav (Estonije, Finske, Francije in Nemčije), in tematske preglede napredka na področju ciljev trajnostnega razvoja, tudi medsektorska vprašanja, ki bodo podprta s pregledi funkcionalnih komisij sveta ECOSOC in drugih medvladnih organov ter forumov;

| 1. | poziva Svet za zunanje zadeve s poudarkom na razvojnih vprašanjih, naj pred srečanjem političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj julija 2016 ob upoštevanju stališča Parlamenta iz te resolucije sprejme usklajeno in skupno stališče EU; meni, da je sprejetje tega skupnega stališča bistveno za verodostojnost in ohranjanje vodilnega položaja EU; izraža zaskrbljenost, ker Komisija pred srečanjem omenjenega foruma ni objavila sporočila o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030, kot so zahtevali člani Odbora za razvoj, ki bi služilo kot podlaga za skupno stališče EU; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet za zunanje zadeve s poudarkom na razvojnih vprašanjih, naj pred srečanjem političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj julija 2016 ob upoštevanju stališča Parlamenta iz te resolucije sprejme usklajeno in skupno stališče EU; meni, da je sprejetje tega skupnega stališča bistveno za verodostojnost in ohranjanje vodilnega položaja EU; izraža zaskrbljenost, ker Komisija pred srečanjem omenjenega foruma ni objavila sporočila o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030, kot so zahtevali člani Odbora za razvoj, ki bi služilo kot podlaga za skupno stališče EU;

| 2. | pozdravlja poročilo medagencijske in strokovne skupine za kazalnike ciljev trajnostnega razvoja; meni, da pomeni izjemen dosežek in je dobra podlaga za pogajanja, saj predlagani kazalniki opozarjajo na bistveno bolj raznoliko vrsto strukturnih vprašanj; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja poročilo medagencijske in strokovne skupine za kazalnike ciljev trajnostnega razvoja; meni, da pomeni izjemen dosežek in je dobra podlaga za pogajanja, saj predlagani kazalniki opozarjajo na bistveno bolj raznoliko vrsto strukturnih vprašanj;

| 3. | pozdravlja ločeno poglavje o členitvi podatkov in pomenu, ki se ga pripisuje krepitvi nacionalnih statističnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja ločeno poglavje o členitvi podatkov in pomenu, ki se ga pripisuje krepitvi nacionalnih statističnih zmogljivosti;

| 4. | priznava bistveno vlogo političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj pri pregledu izvajanja ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da mora ta organ zagotoviti usklajeno in učinkovito oceno potreb ter sprejetje načrtov, potrebnih za učinkovito izvajanje Agende 2030; |
| --- | --- |

4.

priznava bistveno vlogo političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj pri pregledu izvajanja ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da mora ta organ zagotoviti usklajeno in učinkovito oceno potreb ter sprejetje načrtov, potrebnih za učinkovito izvajanje Agende 2030;

| 5. | poudarja, da so Agenda 2030 in cilji trajnostnega razvoja izraz ponovno izražene mednarodne zaveze izkoreninjenju revščine, ponovni opredelitvi in posodobitvi naših razvojnih strategij za naslednjih 15 let in zagotovitvi rezultatov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so Agenda 2030 in cilji trajnostnega razvoja izraz ponovno izražene mednarodne zaveze izkoreninjenju revščine, ponovni opredelitvi in posodobitvi naših razvojnih strategij za naslednjih 15 let in zagotovitvi rezultatov;

| 6. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog krovne strategije za trajnostni razvoj, ki bo zajemala vsa ustrezna notranja in zunanja področja politike, s podrobnim časovnim načrtom do leta 2030, vmesnim pregledom in posebnim postopkom, ki bi Parlamentu zagotavljal popolno vključenost, vključno s konkretnim izvedbenim načrtom za usklajevanje dosežkov 17 splošnih in 169 konkretnih ciljev ter 230 svetovnih kazalnikov
  ter zagotavljanje skladnosti s cilji iz pariškega sporazuma in doseganja teh ciljev
  ; poudarja pomen univerzalnosti ciljev ter, da so se EU in njene države članice zavezale, da bodo v praksi in v duhu dosledno izvajale vse splošne in konkretne cilje; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog krovne strategije za trajnostni razvoj, ki bo zajemala vsa ustrezna notranja in zunanja področja politike, s podrobnim časovnim načrtom do leta 2030, vmesnim pregledom in posebnim postopkom, ki bi Parlamentu zagotavljal popolno vključenost, vključno s konkretnim izvedbenim načrtom za usklajevanje dosežkov 17 splošnih in 169 konkretnih ciljev ter 230 svetovnih kazalnikov
  ter zagotavljanje skladnosti s cilji iz pariškega sporazuma in doseganja teh ciljev
  ; poudarja pomen univerzalnosti ciljev ter, da so se EU in njene države članice zavezale, da bodo v praksi in v duhu dosledno izvajale vse splošne in konkretne cilje;

| 7. | vztraja, da se je treba o novi strategiji EU za trajnostni razvoj in z njo povezanimi izvedbenimi ukrepi obširno posvetovati z vsemi deležniki, tudi nacionalnimi parlamenti, lokalnimi organi in civilno družbo, in sicer na podlagi vključujočega postopka; |
| --- | --- |

7.

vztraja, da se je treba o novi strategiji EU za trajnostni razvoj in z njo povezanimi izvedbenimi ukrepi obširno posvetovati z vsemi deležniki, tudi nacionalnimi parlamenti, lokalnimi organi in civilno družbo, in sicer na podlagi vključujočega postopka;

| 8. | poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 z jasnimi informacijami o izvedbeni strukturi agende na ravni EU in držav članic; poudarja, da bi morali vsi ustrezni generalni direktorati Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje v celoti sodelovati pri vključevanju Agende 2030 v prihodnji pregled strategije Evropa 2020 in prihodnjo globalno strategijo EU za zunanjo in varnostno politiko, s čimer bi zagotovili močno usklajenost politik za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 z jasnimi informacijami o izvedbeni strukturi agende na ravni EU in držav članic; poudarja, da bi morali vsi ustrezni generalni direktorati Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje v celoti sodelovati pri vključevanju Agende 2030 v prihodnji pregled strategije Evropa 2020 in prihodnjo globalno strategijo EU za zunanjo in varnostno politiko, s čimer bi zagotovili močno usklajenost politik za trajnostni razvoj;

| 9. | poudarja, da je treba pri pregledu Evropskega soglasja o razvoju dosledno upoštevati novo Agendo 2030, ki zajema spremembo vzorcev in popolno preobrazbo razvojne politike EU; želi spomniti, da je za uresničitev splošnih ciljev in z njimi povezanih konkretnih ciljev bistveno ustrezno in ciljno usmerjeno načrtovanje pomoči v okviru razvojnega sodelovanja ob ustreznem upoštevanju načel učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba pri pregledu Evropskega soglasja o razvoju dosledno upoštevati novo Agendo 2030, ki zajema spremembo vzorcev in popolno preobrazbo razvojne politike EU; želi spomniti, da je za uresničitev splošnih ciljev in z njimi povezanih konkretnih ciljev bistveno ustrezno in ciljno usmerjeno načrtovanje pomoči v okviru razvojnega sodelovanja ob ustreznem upoštevanju načel učinkovitosti pomoči;

| 10. | poudarja, da mora EU v celoti izkoristiti prihodnji vmesni pregled večletnega finančnega okvira, s čimer bi zagotovila, da bodo mehanizmi financiranja in proračunske vrstice odražale vse zaveze iz Agende 2030, ki jih je sprejela EU; poziva EU in njene države članice, naj se nemudoma ponovno zavežejo cilju 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč in naj pripravijo časovni načrt za postopno povečevanje te pomoči, da bodo dosegle 0,7 %; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mora EU v celoti izkoristiti prihodnji vmesni pregled večletnega finančnega okvira, s čimer bi zagotovila, da bodo mehanizmi financiranja in proračunske vrstice odražale vse zaveze iz Agende 2030, ki jih je sprejela EU; poziva EU in njene države članice, naj se nemudoma ponovno zavežejo cilju 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč in naj pripravijo časovni načrt za postopno povečevanje te pomoči, da bodo dosegle 0,7 %;

| 11. | poziva k rednemu dialogu med političnim forumom na visoki ravni za trajnostni razvoj in Komisijo o doseženem napredku ter rednemu poročanju Parlamentu v skladu z načeloma preglednosti in vzajemne odgovornosti; vztraja, da je potreben okrepljen dialog med Komisijo in Parlamentom o izvajanju Agende 2030, zlasti o razvojni politiki in usklajenosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

11.

poziva k rednemu dialogu med političnim forumom na visoki ravni za trajnostni razvoj in Komisijo o doseženem napredku ter rednemu poročanju Parlamentu v skladu z načeloma preglednosti in vzajemne odgovornosti; vztraja, da je potreben okrepljen dialog med Komisijo in Parlamentom o izvajanju Agende 2030, zlasti o razvojni politiki in usklajenosti politik za razvoj;

| 12. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v tesnem posvetovanju z drugimi partnerji pripravita konkretne predloge o možnostih za učinkovitejše vključevanje usklajenosti politik za razvoj v izvajanje Agende 2030 in naj se ta novi pristop uporablja v vseh institucijah EU, da bi zagotovili učinkovito sodelovanje in odpravili t. i. silosni pristop; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v tesnem posvetovanju z drugimi partnerji pripravita konkretne predloge o možnostih za učinkovitejše vključevanje usklajenosti politik za razvoj v izvajanje Agende 2030 in naj se ta novi pristop uporablja v vseh institucijah EU, da bi zagotovili učinkovito sodelovanje in odpravili t. i. silosni pristop;

| 13. | poudarja, da je treba vključiti pojem usklajenosti politik za razvoj; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v tesnem posvetovanju z drugimi partnerji predstavita konkretne predloge za boljše vključevanje usklajenosti politik za razvoj v pristop EU k izvajanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030, poziva pa tudi, naj se ta pristop uporablja v vseh institucijah EU; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba vključiti pojem usklajenosti politik za razvoj; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v tesnem posvetovanju z drugimi partnerji predstavita konkretne predloge za boljše vključevanje usklajenosti politik za razvoj v pristop EU k izvajanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030, poziva pa tudi, naj se ta pristop uporablja v vseh institucijah EU;

| 14. | poziva Komisijo, naj oblikuje učinkovite mehanizme za spremljanje, pregled in zagotavljanje odgovornosti pri izvajanju Agende 2030 ter naj Parlamentu o tem redno poroča; v zvezi s tem želi spomniti, da je treba izboljšati demokratični nadzor, ki ga izvaja Parlament, po možnosti na podlagi zavezujočega medinstitucionalnega sporazuma v skladu s členom 295 PDEU; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj oblikuje učinkovite mehanizme za spremljanje, pregled in zagotavljanje odgovornosti pri izvajanju Agende 2030 ter naj Parlamentu o tem redno poroča; v zvezi s tem želi spomniti, da je treba izboljšati demokratični nadzor, ki ga izvaja Parlament, po možnosti na podlagi zavezujočega medinstitucionalnega sporazuma v skladu s členom 295 PDEU;

| 15. | poziva Komisijo in specializirane agencije, sklade in programe Združenih narodov, naj vzpostavijo dialog na visoki ravni o izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, da bi bilo mogoče usklajevati politike, programe in dejavnosti EU, Združenih narodov in drugih donatorjev; poudarja, kako pomembni so razčlenjeni in dostopni podatki za napredek pri spremljanju in ocenjevanje rezultatov; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in specializirane agencije, sklade in programe Združenih narodov, naj vzpostavijo dialog na visoki ravni o izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, da bi bilo mogoče usklajevati politike, programe in dejavnosti EU, Združenih narodov in drugih donatorjev; poudarja, kako pomembni so razčlenjeni in dostopni podatki za napredek pri spremljanju in ocenjevanje rezultatov;

| 16. | poziva agencije in organe Združenih narodov, naj okrepijo usklajenost politik za razvoj v okviru delovnih struktur te organizacije, da bi učinkovito vključili vse razsežnosti trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

16.

poziva agencije in organe Združenih narodov, naj okrepijo usklajenost politik za razvoj v okviru delovnih struktur te organizacije, da bi učinkovito vključili vse razsežnosti trajnostnega razvoja;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0196.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0059.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0403.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/49

---

P8_TA(2016)0225

Obvezna navedba države izvora ali kraja porekla za nekatera živila

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o obvezni navedbi države izvora ali kraja porekla za nekatera živila (2016/2583(RSP))

(2018/C 076/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (1) (uredba o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom), zlasti člena 26(5) in (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (1) (uredba o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom), zlasti člena 26(5) in (7),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 20. maja 2015 v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za mleko, mleko, ki se uporablja kot sestavina v mlečnih izdelkih, ter vrste mesa, ki ni goveje, prašičje, ovčje, kozje ali perutninsko meso (COM(2015)0205) in v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za nepredelana živila, proizvode z eno samo sestavino in sestavine, ki predstavljajo več kot 50 % živila (COM(2015)0204), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 20. maja 2015 v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za mleko, mleko, ki se uporablja kot sestavina v mlečnih izdelkih, ter vrste mesa, ki ni goveje, prašičje, ovčje, kozje ali perutninsko meso (COM(2015)0205) in v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za nepredelana živila, proizvode z eno samo sestavino in sestavine, ki predstavljajo več kot 50 % živila (COM(2015)0204),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. decembra 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za meso, uporabljeno kot sestavina (COM(2013)0755), in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 17. decembra 2013 o označevanju mesa, uporabljenega kot sestavina: stališča potrošnikov, izvedljivost možnih scenarijev in posledice (SWD(2013)0437 – ni na voljo v slovenščini), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. decembra 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za meso, uporabljeno kot sestavina (COM(2013)0755), in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 17. decembra 2013 o označevanju mesa, uporabljenega kot sestavina: stališča potrošnikov, izvedljivost možnih scenarijev in posledice (SWD(2013)0437 – ni na voljo v slovenščini),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o označevanju države izvora mesa v predelanih živilih (2) in uradnega odgovora Komisije, ki je bil sprejet dne 6. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o označevanju države izvora mesa v predelanih živilih (2) in uradnega odgovora Komisije, ki je bil sprejet dne 6. maja 2015,

| — | ob upoštevanju izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z navedbo države izvora ali kraja porekla za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z navedbo države izvora ali kraja porekla za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2014 (4) o zgoraj omenjeni Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2014 (4) o zgoraj omenjeni Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o krizi zaradi pomanjkanja hrane, goljufijah v prehranski verigi in nadzoru nad njimi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o krizi zaradi pomanjkanja hrane, goljufijah v prehranski verigi in nadzoru nad njimi (5),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o obvezni navedbi države izvora ali kraja porekla za nekatera živila (O-000031/2016 – B8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o obvezni navedbi države izvora ali kraja porekla za nekatera živila (O-000031/2016 – B8-0363/2016),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker člen 26(5) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom zahteva, da mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 13. decembra 2014 predložiti poročila v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za vrste mesa, ki ni goveje, prašičje, ovčje, kozje ali perutninsko meso, mleko, mleko, ki se uporablja kot sestavina v mlečnih izdelkih, nepredelana živila, proizvode z eno samo sestavino in sestavine, ki predstavljajo več kot 50 % živila; |
| --- | --- |

A.

ker člen 26(5) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom zahteva, da mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 13. decembra 2014 predložiti poročila v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za vrste mesa, ki ni goveje, prašičje, ovčje, kozje ali perutninsko meso, mleko, mleko, ki se uporablja kot sestavina v mlečnih izdelkih, nepredelana živila, proizvode z eno samo sestavino in sestavine, ki predstavljajo več kot 50 % živila;

| B. | ker člen 26(8) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom zahteva, da mora Komisija do 13. decembra 2013 sprejeti izvedbene akte v zvezi z uporabo odstavka 3 tega člena; |
| --- | --- |

B.

ker člen 26(8) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom zahteva, da mora Komisija do 13. decembra 2013 sprejeti izvedbene akte v zvezi z uporabo odstavka 3 tega člena;

| C. | ker so pravila o označevanju izvora že sprejeta in so učinkovita za veliko drugih živil, vključno z nepredelanim mesom, jajci, sadjem in zelenjavo, ribami, medom, ekstra deviškim oljčnim oljem, deviškim oljčnim oljem, vinom in žganimi pijačami; |
| --- | --- |

C.

ker so pravila o označevanju izvora že sprejeta in so učinkovita za veliko drugih živil, vključno z nepredelanim mesom, jajci, sadjem in zelenjavo, ribami, medom, ekstra deviškim oljčnim oljem, deviškim oljčnim oljem, vinom in žganimi pijačami;

| D. | ker je v členu 26(7) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom med drugim določeno, da se v poročilih upošteva potrošnikova potreba po obveščenosti, izvedljivost obvezne navedbe države izvora ali kraja porekla ter analiza stroškov in koristi uvedbe teh ukrepov; ker je poleg tega določeno, da se tem poročilom lahko dodajo predlogi za spremembo ustreznih določb zakonodaje EU; |
| --- | --- |

D.

ker je v členu 26(7) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom med drugim določeno, da se v poročilih upošteva potrošnikova potreba po obveščenosti, izvedljivost obvezne navedbe države izvora ali kraja porekla ter analiza stroškov in koristi uvedbe teh ukrepov; ker je poleg tega določeno, da se tem poročilom lahko dodajo predlogi za spremembo ustreznih določb zakonodaje EU;

| E. | ker člen 26(2) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom poudarja, da je navedba države izvora ali kraja porekla obvezna, kadar bi izpustitev tega podatka lahko zavedla potrošnika glede prave države izvora ali kraja porekla živila, zlasti če bi informacije, priložene živilu, ali označba kot celota sicer pomenila, da ima živilo drugačno državo izvora ali kraj porekla; |
| --- | --- |

E.

ker člen 26(2) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom poudarja, da je navedba države izvora ali kraja porekla obvezna, kadar bi izpustitev tega podatka lahko zavedla potrošnika glede prave države izvora ali kraja porekla živila, zlasti če bi informacije, priložene živilu, ali označba kot celota sicer pomenila, da ima živilo drugačno državo izvora ali kraj porekla;

| F. | ker je Komisija 20. maja 2015 objavila poročilo v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za mleko, mleko, ki se uporablja kot sestavina v mlečnih izdelkih, ter vrste mesa, ki ni goveje, prašičje, ovčje, kozje ali perutninsko meso (poročilo o mleku in drugih vrstah mesa) in poročilo v zvezi z obvezno navedbo države izvora za nepredelana živila, proizvode z eno samo sestavino in sestavine, ki predstavljajo več kot 50 % živila; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija 20. maja 2015 objavila poročilo v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za mleko, mleko, ki se uporablja kot sestavina v mlečnih izdelkih, ter vrste mesa, ki ni goveje, prašičje, ovčje, kozje ali perutninsko meso (poročilo o mleku in drugih vrstah mesa) in poročilo v zvezi z obvezno navedbo države izvora za nepredelana živila, proizvode z eno samo sestavino in sestavine, ki predstavljajo več kot 50 % živila;

| G. | ker je v poročilu Komisije COM(2013)0755 navedeno, da čim bolj sta zapleteni stopnji razkosavanja in predelave ter čim naprednejša je stopnja predelave, tem bolj je zapleteno zagotavljanje sledljivosti za namene označevanja izvora; |
| --- | --- |

G.

ker je v poročilu Komisije COM(2013)0755 navedeno, da čim bolj sta zapleteni stopnji razkosavanja in predelave ter čim naprednejša je stopnja predelave, tem bolj je zapleteno zagotavljanje sledljivosti za namene označevanja izvora;

| H. | ker je prehranska veriga pogosto dolga in kompleksna ter vključuje številne nosilce živilske dejavnosti in druge subjekte; ker potrošniki vse slabše poznajo način proizvodnje hrane, posamezni nosilci živilske dejavnosti pa nimajo vedno pregleda nad celotno proizvodno verigo; |
| --- | --- |

H.

ker je prehranska veriga pogosto dolga in kompleksna ter vključuje številne nosilce živilske dejavnosti in druge subjekte; ker potrošniki vse slabše poznajo način proizvodnje hrane, posamezni nosilci živilske dejavnosti pa nimajo vedno pregleda nad celotno proizvodno verigo;

| I. | ker potrošniki na splošno najbrž niso zelo pripravljeni plačati za informacije o izvoru, vendar potrošniške raziskave (6) o pripravljenosti plačati (PP) kažejo, da so potrošniki večinoma pripravljeni plačati več za informacije o izvoru; |
| --- | --- |

I.

ker potrošniki na splošno najbrž niso zelo pripravljeni plačati za informacije o izvoru, vendar potrošniške raziskave (6) o pripravljenosti plačati (PP) kažejo, da so potrošniki večinoma pripravljeni plačati več za informacije o izvoru;

| J. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 11. februarja 2015 Komisijo odločno pozval, naj v skladu s svojimi poročilom z dne 17. decembra 2013 pripravi zakonodajne predloge, s katerimi bi označevanje izvora mesa v predelanih živilih postalo obvezno, in tako zagotovi večjo preglednost vzdolž prehranske verige in boljšo obveščenost evropskih potrošnikov, pri tem pa upošteva svoje ocene učinka in prepreči nesorazmerne stroške in upravne obremenitve; ker Komisija doslej še ni predložila ustreznih zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 11. februarja 2015 Komisijo odločno pozval, naj v skladu s svojimi poročilom z dne 17. decembra 2013 pripravi zakonodajne predloge, s katerimi bi označevanje izvora mesa v predelanih živilih postalo obvezno, in tako zagotovi večjo preglednost vzdolž prehranske verige in boljšo obveščenost evropskih potrošnikov, pri tem pa upošteva svoje ocene učinka in prepreči nesorazmerne stroške in upravne obremenitve; ker Komisija doslej še ni predložila ustreznih zakonodajnih predlogov;

| K. | ker stroge specifikacije veljajo samo v primeru prostovoljnih shem kakovosti, kot so zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO) ali zajamčena tradicionalna posebnost (ZTP), pri čemer se lahko merila, ki se uporabljajo za sheme prostovoljnega označevanja za živila iz Uredbe (EU) št. 1169/2011, znatno razlikujejo; |
| --- | --- |

K.

ker stroge specifikacije veljajo samo v primeru prostovoljnih shem kakovosti, kot so zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO) ali zajamčena tradicionalna posebnost (ZTP), pri čemer se lahko merila, ki se uporabljajo za sheme prostovoljnega označevanja za živila iz Uredbe (EU) št. 1169/2011, znatno razlikujejo;

Konzumno mleko in mleko, ki se uporablja kot sestavina v mlečnih izdelkih

| 1. | poudarja, da uvodna izjava 32 uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom navaja, da je mleko eden od izdelkov, za katerega je navedba izvora še posebej vredna pozornosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da uvodna izjava 32 uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom navaja, da je mleko eden od izdelkov, za katerega je navedba izvora še posebej vredna pozornosti;

| 2. | poudarja, da po raziskavi Eurobarometra iz leta 2013 kar 84 % državljanov EU meni, da je treba izvor mleka navesti ne glede na to, ali se prodaja neposredno ali kot sestavina mlečnih izdelkov; opaža, da je to eden od številnih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na vedenje potrošnikov; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da po raziskavi Eurobarometra iz leta 2013 kar 84 % državljanov EU meni, da je treba izvor mleka navesti ne glede na to, ali se prodaja neposredno ali kot sestavina mlečnih izdelkov; opaža, da je to eden od številnih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na vedenje potrošnikov;

| 3. | opozarja, da je obvezno označevanje izvora mleka, ki se prodaja kot tako ali uporablja kot sestavina v mlečnih izdelkih, koristen ukrep za zaščito kakovosti mlečnih izdelkov in zaščito zaposlenosti v sektorju, ki prestaja hudo krizo; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je obvezno označevanje izvora mleka, ki se prodaja kot tako ali uporablja kot sestavina v mlečnih izdelkih, koristen ukrep za zaščito kakovosti mlečnih izdelkov in zaščito zaposlenosti v sektorju, ki prestaja hudo krizo;

| 4. | ugotavlja, da se v skladu z raziskavo, ki je priložena poročilu Komisije o mleku in drugem mesu, stroški obveznega označevanja izvora za mleko in mleko, ki se uporablja kot sestavina, povečujejo vzporedno z zapletenostjo proizvodnega procesa; ugotavlja, da ista raziskava navaja, da so podjetja v nekaterih državah članicah precenila vpliv obveznega označevanja izvora na njihov konkurenčni položaj, saj raziskavi ni uspelo pojasniti visokih ocen stroškov, ki so jih podala ta podjetja, vendar navaja, da gre morda za izraz močnega nasprotovanja tovrstnemu označevanju; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se v skladu z raziskavo, ki je priložena poročilu Komisije o mleku in drugem mesu, stroški obveznega označevanja izvora za mleko in mleko, ki se uporablja kot sestavina, povečujejo vzporedno z zapletenostjo proizvodnega procesa; ugotavlja, da ista raziskava navaja, da so podjetja v nekaterih državah članicah precenila vpliv obveznega označevanja izvora na njihov konkurenčni položaj, saj raziskavi ni uspelo pojasniti visokih ocen stroškov, ki so jih podala ta podjetja, vendar navaja, da gre morda za izraz močnega nasprotovanja tovrstnemu označevanju;

| 5. | poziva k vzpostavitvi delovne skupine Komisije, ki bi nadalje ocenila poročilo Komisije, objavljeno 20. maja 2015, da bi opredelila, kateri stroški se lahko znižajo na sprejemljivo raven, če bodo nadaljnji predlogi glede obveznega označevanja države porekla omejeni na mlečne in manj predelane mlečne izdelke; |
| --- | --- |

5.

poziva k vzpostavitvi delovne skupine Komisije, ki bi nadalje ocenila poročilo Komisije, objavljeno 20. maja 2015, da bi opredelila, kateri stroški se lahko znižajo na sprejemljivo raven, če bodo nadaljnji predlogi glede obveznega označevanja države porekla omejeni na mlečne in manj predelane mlečne izdelke;

| 6. | pozdravlja, da je raziskava podala analizo stroškov in koristi uvedbe obveznega označevanja izvora za mleko in mleko, ki se uporablja kot sestavina, vendar meni, da Komisija v svojih zaključkih ne upošteva dovolj pozitivnih vidikov označevanja države izvora za te izdelke, kot je boljša obveščenost potrošnikov; ugotavlja, da imajo lahko potrošniki občutek, da so zavedeni, če informacije o obveznem označevanju izvora niso na voljo in se uporabljajo druge oznake živil, na primer državne zastave; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja, da je raziskava podala analizo stroškov in koristi uvedbe obveznega označevanja izvora za mleko in mleko, ki se uporablja kot sestavina, vendar meni, da Komisija v svojih zaključkih ne upošteva dovolj pozitivnih vidikov označevanja države izvora za te izdelke, kot je boljša obveščenost potrošnikov; ugotavlja, da imajo lahko potrošniki občutek, da so zavedeni, če informacije o obveznem označevanju izvora niso na voljo in se uporabljajo druge oznake živil, na primer državne zastave;

| 7. | poudarja pomembnost malih in srednjih podjetij v predelovalni verigi; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomembnost malih in srednjih podjetij v predelovalni verigi;

| 8. | meni, da bi morala Komisija upoštevati in analizirati gospodarski učinek obveznega označevanja izvora na mala in srednja podjetja v zadevnih kmetijskih in živilskih sektorjih; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morala Komisija upoštevati in analizirati gospodarski učinek obveznega označevanja izvora na mala in srednja podjetja v zadevnih kmetijskih in živilskih sektorjih;

| 9. | meni, da ugotovitev Komisije v zvezi z mlekom in mlekom, ki se uporablja kot sestavina, morda precenjuje stroške označevanja države izvora za podjetja, ker vse mlečne izdelke obravnava skupaj; |
| --- | --- |

9.

meni, da ugotovitev Komisije v zvezi z mlekom in mlekom, ki se uporablja kot sestavina, morda precenjuje stroške označevanja države izvora za podjetja, ker vse mlečne izdelke obravnava skupaj;

| 10. | ugotavlja, da bi označevanje države izvora za mleko po ugotovitvah Komisije predstavljalo nizek strošek; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da bi označevanje države izvora za mleko po ugotovitvah Komisije predstavljalo nizek strošek;

Druge vrste mesa

| 11. | poudarja, da po raziskavi Eurobarometra iz leta 2013 kar 88 % državljanov EU meni, da je treba navesti izvor mesa, ki ni goveje, prašičje, ovčje, kozje ali perutninsko meso; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da po raziskavi Eurobarometra iz leta 2013 kar 88 % državljanov EU meni, da je treba navesti izvor mesa, ki ni goveje, prašičje, ovčje, kozje ali perutninsko meso;

| 12. | ugotavlja, da je škandal v zvezi s konjskim mesom pokazal, da je v dobavni verigi konjskega mesa potrebna večja preglednost; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je škandal v zvezi s konjskim mesom pokazal, da je v dobavni verigi konjskega mesa potrebna večja preglednost;

| 13. | ugotavlja, da bi bili glede na poročilo Komisije operativni stroški obveznega označevanja države porekla za meso, zajeto v poročilu, sorazmerno majhni; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da bi bili glede na poročilo Komisije operativni stroški obveznega označevanja države porekla za meso, zajeto v poročilu, sorazmerno majhni;

Predelano meso

| 14. | poudarja, da Komisije v svojem poročilu z dne 17. decembra 2013 v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za meso, uporabljeno kot sestavina, priznava, da več kot 90 % anketiranih potrošnikov meni, da je pomembno na predelanih živilih označiti izvor mesa; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da Komisije v svojem poročilu z dne 17. decembra 2013 v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za meso, uporabljeno kot sestavina, priznava, da več kot 90 % anketiranih potrošnikov meni, da je pomembno na predelanih živilih označiti izvor mesa;

| 15. | meni, da potrošniki tako kot veliko strokovnjakov podpirajo obvezno označevanje mesa v predelanih izdelkih in da bi tak ukrep z uvedbo večje preglednosti v prehranski verigi omogočil, da se ohrani zaupanje potrošnikov v živila; |
| --- | --- |

15.

meni, da potrošniki tako kot veliko strokovnjakov podpirajo obvezno označevanje mesa v predelanih izdelkih in da bi tak ukrep z uvedbo večje preglednosti v prehranski verigi omogočil, da se ohrani zaupanje potrošnikov v živila;

| 16. | poudarja, da je obvezno označevanje izvora na vseh živilih v interesu evropskega potrošnika; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je obvezno označevanje izvora na vseh živilih v interesu evropskega potrošnika;

| 17. | opozarja, da označevanje samo po sebi ne ščiti pred goljufijami, in poudarja, da je potreben stroškovno učinkovit nadzorni sistem, da bi se zagotovilo zaupanje potrošnikov; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da označevanje samo po sebi ne ščiti pred goljufijami, in poudarja, da je potreben stroškovno učinkovit nadzorni sistem, da bi se zagotovilo zaupanje potrošnikov;

| 18. | opozarja, da so sheme prostovoljnega označevanja, kadar se te ustrezno izvajajo v različnih državah članicah, uspešne v zvezi z obveščanjem potrošnikov in v zvezi s proizvajalci; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da so sheme prostovoljnega označevanja, kadar se te ustrezno izvajajo v različnih državah članicah, uspešne v zvezi z obveščanjem potrošnikov in v zvezi s proizvajalci;

| 19. | meni, da nesprejetje izvedbenih aktov v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) št. 1169/2011 pomeni, da ustrezno izvrševanje člena ni mogoče; |
| --- | --- |

19.

meni, da nesprejetje izvedbenih aktov v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) št. 1169/2011 pomeni, da ustrezno izvrševanje člena ni mogoče;

| 20. | ugotavlja, da za veliko predelanih mesnih in mlečnih izdelkov (npr. za šunko in sir) že obstajajo zaščitene označbe porekla, v skladu s katerimi je poreklo uporabljenega mesa določeno v merilih proizvodnje in je zagotovljena boljša sledljivost; zato poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj izdelkov z „zaščiteno označbo porekla“ (ZOP), „zaščiteno geografsko označbo“ (ZGO) ali „zajamčeno tradicionalno posebnostjo“ (ZTP) v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 (7) ter tako potrošnikom zagotovi dostop do visokokakovostnih izdelkov z varnim poreklom; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da za veliko predelanih mesnih in mlečnih izdelkov (npr. za šunko in sir) že obstajajo zaščitene označbe porekla, v skladu s katerimi je poreklo uporabljenega mesa določeno v merilih proizvodnje in je zagotovljena boljša sledljivost; zato poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj izdelkov z „zaščiteno označbo porekla“ (ZOP), „zaščiteno geografsko označbo“ (ZGO) ali „zajamčeno tradicionalno posebnostjo“ (ZTP) v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 (7) ter tako potrošnikom zagotovi dostop do visokokakovostnih izdelkov z varnim poreklom;

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da kateri koli veljavni predpisi EU o označevanju države porekla v okviru katerih koli tekočih trgovinskih pogajanj, kot je TTIP, ne bodo oslabljeni in da pravica, da se v prihodnje v zvezi z drugimi živili predlagajo dodatni predpisi o označevanju države porekla, ni ovirana; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da kateri koli veljavni predpisi EU o označevanju države porekla v okviru katerih koli tekočih trgovinskih pogajanj, kot je TTIP, ne bodo oslabljeni in da pravica, da se v prihodnje v zvezi z drugimi živili predlagajo dodatni predpisi o označevanju države porekla, ni ovirana;

Sklepne ugotovitve

| 22. | poziva Komisijo, naj izvaja obvezno označevanje države izvora ali kraja porekla za vse vrste konzumnega mleka, mlečnih in mesnih izdelkov ter naj preuči razširitev obveznega označevanja države izvora ali kraja porekla na druga živila z eno sestavino ali živila z eno glavno sestavino, tako da pripravi zakonodajne predloge na teh področjih; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj izvaja obvezno označevanje države izvora ali kraja porekla za vse vrste konzumnega mleka, mlečnih in mesnih izdelkov ter naj preuči razširitev obveznega označevanja države izvora ali kraja porekla na druga živila z eno sestavino ali živila z eno glavno sestavino, tako da pripravi zakonodajne predloge na teh področjih;

| 23. | poziva Komisijo, naj predloži zakonodajne predloge, s katerimi bi označevanje izvora mesa v predelanih živilih postalo obvezno, in tako po škandalu s konjskim mesom in drugih primerih goljufij s hrano zagotovi večjo preglednost vzdolž prehranske verige in boljšo obveščenost evropskih potrošnikov; poleg tega poudarja, da morajo zahteve glede obveznega označevanja upoštevati načelo sorazmernosti ter upravno breme nosilcev živilske dejavnosti in organov pregona; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj predloži zakonodajne predloge, s katerimi bi označevanje izvora mesa v predelanih živilih postalo obvezno, in tako po škandalu s konjskim mesom in drugih primerih goljufij s hrano zagotovi večjo preglednost vzdolž prehranske verige in boljšo obveščenost evropskih potrošnikov; poleg tega poudarja, da morajo zahteve glede obveznega označevanja upoštevati načelo sorazmernosti ter upravno breme nosilcev živilske dejavnosti in organov pregona;

| 24. | meni, da je cilj obveznega označevanja izvora živil ponovno vzpostaviti zaupanje potrošnikov v živila; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pripravi predlog, pri čemer naj upošteva preglednost informacij in njihovo berljivost za potrošnike, ekonomsko sposobnost evropskih podjetij in kupno moč potrošnikov; |
| --- | --- |

24.

meni, da je cilj obveznega označevanja izvora živil ponovno vzpostaviti zaupanje potrošnikov v živila; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pripravi predlog, pri čemer naj upošteva preglednost informacij in njihovo berljivost za potrošnike, ekonomsko sposobnost evropskih podjetij in kupno moč potrošnikov;

| 25. | poudarja pomen enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu in poziva Komisijo, naj to upošteva pri obravnavi pravil o obveznem označevanju izvora; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu in poziva Komisijo, naj to upošteva pri obravnavi pravil o obveznem označevanju izvora;

| 26. | poziva Komisijo, naj podpre sheme označevanja glede dobrobiti živali med vzrejo, prevozom in zakolom; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj podpre sheme označevanja glede dobrobiti živali med vzrejo, prevozom in zakolom;

| 27. | obžaluje, da Komisija še ni sprejela nobenega ukrepa, da bi na seznam živil, na katerih je treba označiti izvor, vključila tudi jajca in jajčne proizvode, čeprav se zlasti poceni jajčni proizvodi iz tekočih ali suhih jajc, ki se uporabljajo predvsem v predelanih proizvodih, na evropski trg uvažajo iz tretjih držav in se očitno izogibajo prepovedi EU o baterijski reji; zato meni, da bi lahko v tem smislu z obveznim označevanjem izvora in metod reje na jajčnih proizvodih in živilih, ki vsebujejo jajca, izboljšali preglednost in zaščito, ter poziva Komisijo, naj predloži tržno analizo in po potrebi pripravi ustrezne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da Komisija še ni sprejela nobenega ukrepa, da bi na seznam živil, na katerih je treba označiti izvor, vključila tudi jajca in jajčne proizvode, čeprav se zlasti poceni jajčni proizvodi iz tekočih ali suhih jajc, ki se uporabljajo predvsem v predelanih proizvodih, na evropski trg uvažajo iz tretjih držav in se očitno izogibajo prepovedi EU o baterijski reji; zato meni, da bi lahko v tem smislu z obveznim označevanjem izvora in metod reje na jajčnih proizvodih in živilih, ki vsebujejo jajca, izboljšali preglednost in zaščito, ter poziva Komisijo, naj predloži tržno analizo in po potrebi pripravi ustrezne zakonodajne predloge;

| 28. | meni, da bi označevanje države porekla za konzumno mleko, manj predelane mlečne izdelke (kot sta sir in smetana) in manj predelane mesne izdelke (kot so slanina in klobase) znatno zmanjšalo s tem povezane stroške in da bi bilo treba to označevanje preučiti prednostno; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi označevanje države porekla za konzumno mleko, manj predelane mlečne izdelke (kot sta sir in smetana) in manj predelane mesne izdelke (kot so slanina in klobase) znatno zmanjšalo s tem povezane stroške in da bi bilo treba to označevanje preučiti prednostno;

| 29. | meni, da označevanje izvora samo po sebi ne bo preprečilo goljufij; v zvezi s tem zagovarja, da je treba sprejeti odločen pristop k okrepitvi spremljanja, izboljšanju izvrševanja obstoječe zakonodaje in uvedbi strožjih kazni; |
| --- | --- |

29.

meni, da označevanje izvora samo po sebi ne bo preprečilo goljufij; v zvezi s tem zagovarja, da je treba sprejeti odločen pristop k okrepitvi spremljanja, izboljšanju izvrševanja obstoječe zakonodaje in uvedbi strožjih kazni;

| 30. | poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za boj proti goljufijam v zvezi s pravili o prostovoljnem označevanju izvora živil; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za boj proti goljufijam v zvezi s pravili o prostovoljnem označevanju izvora živil;

| 31. | poziva Komisijo, naj podpre obstoječe sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila, zajete v Uredbi (EU) št. 1151/20121, in naj se pospešijo evropske promocijske kampanje v zvezi s temi proizvodi; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj podpre obstoječe sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila, zajete v Uredbi (EU) št. 1151/20121, in naj se pospešijo evropske promocijske kampanje v zvezi s temi proizvodi;

| 32. | ponovno poziva Komisijo, naj izpolni svojo zakonsko obveznost in do 13. decembra 2013 sprejme izvedbene akte, ki so potrebni za pravilno izvrševanje člena 26(3) Uredbe (EU) št. 1169/2011, da bodo lahko nacionalni organi uvedli ustrezne kazni; |
| --- | --- |

32.

ponovno poziva Komisijo, naj izpolni svojo zakonsko obveznost in do 13. decembra 2013 sprejme izvedbene akte, ki so potrebni za pravilno izvrševanje člena 26(3) Uredbe (EU) št. 1169/2011, da bodo lahko nacionalni organi uvedli ustrezne kazni;

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0034.

(3)  UL L 335, 14.12.2013, str. 19.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0096.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0011.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/labelling_legislation_final_report_ew_02_15_284_en.pdf, str. 50

(7)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/54

---

P8_TA(2016)0226

Okvirni sporazum o starševskem dopustu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o uporabi Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (2015/2097(INI))

(2018/C 076/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(3) in 5 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(3) in 5 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 10, člena 153(1)(i) in člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 10, člena 153(1)(i) in člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 7, 9, 23, 24 in 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7, 9, 23, 24 in 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2013/62/EU z dne 17. decembra 2013 o spremembi Direktive 2010/18/EU o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, zaradi spremembe položaja Mayotta v razmerju do Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2013/62/EU z dne 17. decembra 2013 o spremembi Direktive 2010/18/EU o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, zaradi spremembe položaja Mayotta v razmerju do Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 23. in 24. marca 2006 (777751/1/06 REV 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 23. in 24. marca 2006 (777751/1/06 REV 1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja (COM(2008)0635),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (C(2013)0778),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2015 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o porodniškem dopustu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o porodniškem dopustu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (4),

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskovalne storitve iz maja 2015 z naslovom Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC: European Implementation Assessment (Enakost spolov pri zaposlovanju in delu – Direktiva 2006/54/ES: ocena izvajanja na evropski ravni), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskovalne storitve iz maja 2015 z naslovom Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC: European Implementation Assessment (Enakost spolov pri zaposlovanju in delu – Direktiva 2006/54/ES: ocena izvajanja na evropski ravni),

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko z naslovom Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union (Porodniški, očetovski in starševski dopust: podatki o trajanju in stopnjah nadomestila v Evropski uniji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko z naslovom Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union (Porodniški, očetovski in starševski dopust: podatki o trajanju in stopnjah nadomestila v Evropski uniji),

| — | ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom Promoting parental and paternity leave among fathers (Spodbujanje starševskega in očetovskega dopusta pri očetih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom Promoting parental and paternity leave among fathers (Spodbujanje starševskega in očetovskega dopusta pri očetih),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances (Določbe o porodniškem dopustu v državah članicah EU: trajanje in nadomestila) (Eurofound, 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances (Določbe o porodniškem dopustu v državah članicah EU: trajanje in nadomestila) (Eurofound, 2015),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2015 z naslovom Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union (Spodbujanje koriščenja starševskega in očetovskega dopusta pri očetih v Evropski uniji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda iz leta 2015 z naslovom Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union (Spodbujanje koriščenja starševskega in očetovskega dopusta pri očetih v Evropski uniji),

| — | ob upoštevanju študije Evropske komisije iz februarja 2015 z naslovom The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries (Izvajanje Direktive 2010/18 o starševskem dopustu v 33 evropskih državah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske komisije iz februarja 2015 z naslovom The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries (Izvajanje Direktive 2010/18 o starševskem dopustu v 33 evropskih državah),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0076/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0076/2016),

| A. | ker je malo verjetno, da bo do leta 2020 cilj 75-odstotne zaposlenosti, določen v strategiji Evropa 2020, dosežen za ženske (trenutno je njihova stopnja zaposlenosti 63,5-odstotna); ker so poleg tega nujne proaktivne politike, ki bodo ženskam pomagale, da vstopijo na trg dela in na njem ostanejo, ter zagotovile in podpirale vrnitev mater na trg dela, z namenom dosega stabilne in dostojne zaposlitve z enakimi pogoji kot pri moških, zlasti s politikami, ki bodo spodbujale boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenje za vse starše; |
| --- | --- |

A.

ker je malo verjetno, da bo do leta 2020 cilj 75-odstotne zaposlenosti, določen v strategiji Evropa 2020, dosežen za ženske (trenutno je njihova stopnja zaposlenosti 63,5-odstotna); ker so poleg tega nujne proaktivne politike, ki bodo ženskam pomagale, da vstopijo na trg dela in na njem ostanejo, ter zagotovile in podpirale vrnitev mater na trg dela, z namenom dosega stabilne in dostojne zaposlitve z enakimi pogoji kot pri moških, zlasti s politikami, ki bodo spodbujale boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenje za vse starše;

| B. | ker starši z opravljanjem nalog v družini in pri vzgoji otrok zagotavljajo merljiv prispevek h gospodarstvu, ki je pomemben tudi z vidika demografskega razvoja Evrope; |
| --- | --- |

B.

ker starši z opravljanjem nalog v družini in pri vzgoji otrok zagotavljajo merljiv prispevek h gospodarstvu, ki je pomemben tudi z vidika demografskega razvoja Evrope;

| C. | ker Direktiva 96/34/ES priznava usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja kot ločeno temo, Direktiva 2010/18/EU pa določa, da imajo vsi zaposleni pravico do štirih mesecev neplačanega starševskega dopusta, pri čemer se mora eden od teh mesecev dodeliti na neprenosljivi podlagi; ker je sedaj načelo enakosti spolov pri zaposlovanju določeno v zakonodaji EU; ker bi enake poklicne možnosti za ženske in moške, vključno s starševskim dopustom, pripomogle k izpolnjevanju cilja 75-odstotne stopnje zaposlenosti iz strategije Evropa 2020 in k reševanju težave večje ranljivosti žensk v zvezi z obubožanjem, hkrati pa bi zagotovile merljiv prispevek h gospodarstvu, ki je pomemben tudi z vidika demografskega razvoja Evrope; |
| --- | --- |

C.

ker Direktiva 96/34/ES priznava usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja kot ločeno temo, Direktiva 2010/18/EU pa določa, da imajo vsi zaposleni pravico do štirih mesecev neplačanega starševskega dopusta, pri čemer se mora eden od teh mesecev dodeliti na neprenosljivi podlagi; ker je sedaj načelo enakosti spolov pri zaposlovanju določeno v zakonodaji EU; ker bi enake poklicne možnosti za ženske in moške, vključno s starševskim dopustom, pripomogle k izpolnjevanju cilja 75-odstotne stopnje zaposlenosti iz strategije Evropa 2020 in k reševanju težave večje ranljivosti žensk v zvezi z obubožanjem, hkrati pa bi zagotovile merljiv prispevek h gospodarstvu, ki je pomemben tudi z vidika demografskega razvoja Evrope;

| D. | ker razpoložljivi podatki kažejo, da le redki koristijo neplačan ali slabo plačan dopust iz družinskih razlogov ter da očetje redko uveljavljajo svojo pravico do starševskega dopusta; ker starševski dopust, ki je deloma ali popolnoma neprenosljiv in ustrezno plačan, bolj uravnoteženo koristita oba starša, kar zmanjšuje diskriminacijo žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

D.

ker razpoložljivi podatki kažejo, da le redki koristijo neplačan ali slabo plačan dopust iz družinskih razlogov ter da očetje redko uveljavljajo svojo pravico do starševskega dopusta; ker starševski dopust, ki je deloma ali popolnoma neprenosljiv in ustrezno plačan, bolj uravnoteženo koristita oba starša, kar zmanjšuje diskriminacijo žensk na trgu dela;

| E. | ker mešani model, sestavljen iz porodniškega dopusta in očetovskega dopusta ter skupnega starševskega dopusta, obema staršema omogoča, da ustrezno soodločata o tem, kako bosta upravljala z dopustom v največjo korist svojih otrok in ob upoštevanju specifičnosti svoje zaposlitve; |
| --- | --- |

E.

ker mešani model, sestavljen iz porodniškega dopusta in očetovskega dopusta ter skupnega starševskega dopusta, obema staršema omogoča, da ustrezno soodločata o tem, kako bosta upravljala z dopustom v največjo korist svojih otrok in ob upoštevanju specifičnosti svoje zaposlitve;

| F. | ker ima starševski dopust dolgoročne koristi za otrokov razvoj; ker je v okviru veljavne javne politike na tem področju delež očetov, ki izkoristijo starševski dopust v državah članicah EU vedno večji, vendar še vedno skromen, saj le 10 % očetov izkoristi najmanj en dan starševskega dopusta, ker v nasprotju ta dopust, ki je na voljo obema staršema, izkoristi 97 % žensk; |
| --- | --- |

F.

ker ima starševski dopust dolgoročne koristi za otrokov razvoj; ker je v okviru veljavne javne politike na tem področju delež očetov, ki izkoristijo starševski dopust v državah članicah EU vedno večji, vendar še vedno skromen, saj le 10 % očetov izkoristi najmanj en dan starševskega dopusta, ker v nasprotju ta dopust, ki je na voljo obema staršema, izkoristi 97 % žensk;

| G. | ker so študije Eurofounda pokazale, kateri dejavniki vplivajo na stopnjo koriščenja starševskega dopusta pri očetih, pri čemer ti vidiki vključujejo stopnjo nadomestila, prožnost sistema dopustov, razpoložljivost informacij, razpoložljivost in prožnost storitev otroškega varstva in oceno, v kolikšni meri se delavci bojijo izolacije od trga dela v času dopusta; ker pa številni raziskovalci (5) menijo, da očetje, ki koristijo očetovski dopust, vzpostavijo boljši odnos s svojimi otroki in je bolj verjetno, da bodo v prihodnosti imeli aktivno vlogo pri varstvu in vzgoji otrok; ker je zato treba ta vprašanja obravnavati; |
| --- | --- |

G.

ker so študije Eurofounda pokazale, kateri dejavniki vplivajo na stopnjo koriščenja starševskega dopusta pri očetih, pri čemer ti vidiki vključujejo stopnjo nadomestila, prožnost sistema dopustov, razpoložljivost informacij, razpoložljivost in prožnost storitev otroškega varstva in oceno, v kolikšni meri se delavci bojijo izolacije od trga dela v času dopusta; ker pa številni raziskovalci (5) menijo, da očetje, ki koristijo očetovski dopust, vzpostavijo boljši odnos s svojimi otroki in je bolj verjetno, da bodo v prihodnosti imeli aktivno vlogo pri varstvu in vzgoji otrok; ker je zato treba ta vprašanja obravnavati;

| H. | ker se celotna EU sooča z resnimi demografskimi izzivi, saj rodnost v večini držav članic upada, in ker bi bilo treba z družinsko politiko, ki bo pravična za moške in ženske, izboljšati položaj žensk na trgu dela, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zmanjšati razlike med spoloma glede plač, pokojnin in vseživljenjskih zaslužkov ter pozitivno vplivati na demografski proces; |
| --- | --- |

H.

ker se celotna EU sooča z resnimi demografskimi izzivi, saj rodnost v večini držav članic upada, in ker bi bilo treba z družinsko politiko, ki bo pravična za moške in ženske, izboljšati položaj žensk na trgu dela, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zmanjšati razlike med spoloma glede plač, pokojnin in vseživljenjskih zaslužkov ter pozitivno vplivati na demografski proces;

| I. | ker je po podatkih Eurostata v letu 2010 starševski dopust koristilo 3 518 600 ljudi, od tega zgolj 94 800 (2,7 %) moških; ker glede na rezultate raziskave Eurofounda (6) razlike med spoloma pri zaposlovanju prinašajo resne izgube za evropsko gospodarstvo, ki so leta 2013 znašale približno 370 milijard EUR; |
| --- | --- |

I.

ker je po podatkih Eurostata v letu 2010 starševski dopust koristilo 3 518 600 ljudi, od tega zgolj 94 800 (2,7 %) moških; ker glede na rezultate raziskave Eurofounda (6) razlike med spoloma pri zaposlovanju prinašajo resne izgube za evropsko gospodarstvo, ki so leta 2013 znašale približno 370 milijard EUR;

| J. | ker bi morala Evropska komisija skupaj z državami članicami sprejeti posebne ukrepe za novo organizacijo dela s prožnejšimi modeli, ki bi prek instrumentov za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja staršem omogočali dejansko uveljavljanje pravice do starševstva; ker bi lahko ti ukrepi pomagali zmanjšati diskriminacijo žensk in jim pomagali, da se vključijo na trg dela in tam ostanejo ter da se nanj vrnejo brez ekonomskega in socialnega pritiska; |
| --- | --- |

J.

ker bi morala Evropska komisija skupaj z državami članicami sprejeti posebne ukrepe za novo organizacijo dela s prožnejšimi modeli, ki bi prek instrumentov za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja staršem omogočali dejansko uveljavljanje pravice do starševstva; ker bi lahko ti ukrepi pomagali zmanjšati diskriminacijo žensk in jim pomagali, da se vključijo na trg dela in tam ostanejo ter da se nanj vrnejo brez ekonomskega in socialnega pritiska;

| K. | ker bi moral starševski dopust, poleg zagotavljanja enakosti spolov in dostopa žensk do zaposlitve, staršem omogočiti, da izpolnijo svoje obveznosti do svojih otrok; |
| --- | --- |

K.

ker bi moral starševski dopust, poleg zagotavljanja enakosti spolov in dostopa žensk do zaposlitve, staršem omogočiti, da izpolnijo svoje obveznosti do svojih otrok;

| L. | ker je bistveno, da se ženskam zagotovita pravica do dela in pravica do materinstva, ne da bi bile za to oškodovane, saj so ženske še vedno najbolj prikrajšane in diskriminirane; ker primeri take diskriminacije vključujejo pritisk delodajalcev na ženske na razgovorih za delo, ko jih sprašujejo, ali imajo otroke in koliko so stari, da bi vplivali na njihove odločitve, in se raje odločajo za zaposlitev delavk brez otrok, ki so bolj „na voljo“, ter vse večji ekonomski pritisk in pritisk na delovnem mestu, da delavke ne bi izkoristile porodniškega dopusta; |
| --- | --- |

L.

ker je bistveno, da se ženskam zagotovita pravica do dela in pravica do materinstva, ne da bi bile za to oškodovane, saj so ženske še vedno najbolj prikrajšane in diskriminirane; ker primeri take diskriminacije vključujejo pritisk delodajalcev na ženske na razgovorih za delo, ko jih sprašujejo, ali imajo otroke in koliko so stari, da bi vplivali na njihove odločitve, in se raje odločajo za zaposlitev delavk brez otrok, ki so bolj „na voljo“, ter vse večji ekonomski pritisk in pritisk na delovnem mestu, da delavke ne bi izkoristile porodniškega dopusta;

| M. | ker eno od ovir, ki ženskam omejujejo dostop do trga dela in jim preprečujejo, da bi ostale na njem, predstavlja njihova obveznost v zvezi z nego invalidnih otrok, ki niso samostojni in so torej odvisni od drugih in/ali pripadajo prikrajšanim skupinam; |
| --- | --- |

M.

ker eno od ovir, ki ženskam omejujejo dostop do trga dela in jim preprečujejo, da bi ostale na njem, predstavlja njihova obveznost v zvezi z nego invalidnih otrok, ki niso samostojni in so torej odvisni od drugih in/ali pripadajo prikrajšanim skupinam;

| N. | ker imajo lahko socialni partnerji na področjih, kjer ni nobenih določb za dopust ali obstoječe določbe veljajo za nezadostne, prek kolektivnih pogodb pomembno vlogo pri določanju novih ali pri posodabljanju veljavnih določb za porodniški, očetovski in starševski dopust; |
| --- | --- |

N.

ker imajo lahko socialni partnerji na področjih, kjer ni nobenih določb za dopust ali obstoječe določbe veljajo za nezadostne, prek kolektivnih pogodb pomembno vlogo pri določanju novih ali pri posodabljanju veljavnih določb za porodniški, očetovski in starševski dopust;

| O. | ker je usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja temeljna pravica, ki jo je treba v celoti vključiti v vsa besedila EU, ki bi lahko vplivala na to področje; ker bi bilo treba bolj na splošno poudariti pomembnost družini prijaznega delovnega okolja; |
| --- | --- |

O.

ker je usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja temeljna pravica, ki jo je treba v celoti vključiti v vsa besedila EU, ki bi lahko vplivala na to področje; ker bi bilo treba bolj na splošno poudariti pomembnost družini prijaznega delovnega okolja;

| P. | ker večina držav članic EU že izpolnjuje minimalne zahteve iz Direktive 2010/18/EU o starševskem dopustu in v številnih državah članicah nacionalne določbe presegajo te zahteve; |
| --- | --- |

P.

ker večina držav članic EU že izpolnjuje minimalne zahteve iz Direktive 2010/18/EU o starševskem dopustu in v številnih državah članicah nacionalne določbe presegajo te zahteve;

| Q. | ker bi morale države članice v javnem in zasebnem sektorju spodbujati poslovne modele socialne varnosti, ki zahtevajo spoštovanje pravice do usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja; |
| --- | --- |

Q.

ker bi morale države članice v javnem in zasebnem sektorju spodbujati poslovne modele socialne varnosti, ki zahtevajo spoštovanje pravice do usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja;

| R. | ker razlike pri tem, kako moški in ženske uveljavljajo porodniški, očetovski ali starševski dopust, razkrivajo diskriminacijo na podlagi spola glede varstva otrok in glede udeležbe žensk na trgu dela; ker v mnogih državah članicah ukrepi za spodbujanje moških, da prevzamejo enak delež družinskih obveznosti, niso obrodili zadovoljivih sadov; |
| --- | --- |

R.

ker razlike pri tem, kako moški in ženske uveljavljajo porodniški, očetovski ali starševski dopust, razkrivajo diskriminacijo na podlagi spola glede varstva otrok in glede udeležbe žensk na trgu dela; ker v mnogih državah članicah ukrepi za spodbujanje moških, da prevzamejo enak delež družinskih obveznosti, niso obrodili zadovoljivih sadov;

| S. | ker je ustrezen, na posameznika vezan in plačan starševski dopust odločilnega pomena za starše v istospolnih parih, da lahko uskladijo poklicno in zasebno življenje; |
| --- | --- |

S.

ker je ustrezen, na posameznika vezan in plačan starševski dopust odločilnega pomena za starše v istospolnih parih, da lahko uskladijo poklicno in zasebno življenje;

| T. | ker se ženske, ki uveljavljajo pravico do usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja s tem da koristijo starševski dopust, ob vrnitvi na trg dela soočijo s stigmatizacijo, kar ima za posledico manj ugodne delovne pogoje ter negotove pogodbe; |
| --- | --- |

T.

ker se ženske, ki uveljavljajo pravico do usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja s tem da koristijo starševski dopust, ob vrnitvi na trg dela soočijo s stigmatizacijo, kar ima za posledico manj ugodne delovne pogoje ter negotove pogodbe;

Prenos direktive

| 1. | poudarja, da so določbe, ki so potrebne za prenos Direktive 2010/18/EU, v državah članicah sprejete v različnih oblikah; zato meni, da je treba prenos izvesti ob polnem spoštovanju veljavne zakonodaje na področju kolektivnih pogajanj med socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so določbe, ki so potrebne za prenos Direktive 2010/18/EU, v državah članicah sprejete v različnih oblikah; zato meni, da je treba prenos izvesti ob polnem spoštovanju veljavne zakonodaje na področju kolektivnih pogajanj med socialnimi partnerji;

| 2. | meni, da je razvrščanje različnih vrst dopusta na ravni EU problematično, saj niso vse države članice uporabile ločenega ali zaporednega pristopa EU k porodniškemu in starševskemu dopustu; |
| --- | --- |

2.

meni, da je razvrščanje različnih vrst dopusta na ravni EU problematično, saj niso vse države članice uporabile ločenega ali zaporednega pristopa EU k porodniškemu in starševskemu dopustu;

| 3. | opozarja, da se lahko s čezmernim pravnim urejanjem v državah članicah poveča zapletenost zakonodaje in dejansko zmanjša skladnost; poziva države članice, naj se pri prenašanju zakonodaje EU izogibajo dodatnim upravnim bremenom; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da se lahko s čezmernim pravnim urejanjem v državah članicah poveča zapletenost zakonodaje in dejansko zmanjša skladnost; poziva države članice, naj se pri prenašanju zakonodaje EU izogibajo dodatnim upravnim bremenom;

| 4. | spodbuja države članice, ki tega še niso storile, naj Evropski komisiji v razumnem času posredujejo tabele, ki prikazujejo korelacijo med določbami direktive in ukrepi za prenos; meni, da bi morale države članice nujno zagotoviti potrebna sredstva za inšpekcije, da bi preverile, ali se spoštuje zakonodaja za zaščito starševskih pravic; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje direktive v državah članicah, da se prepreči zloraba prožnosti; meni, da je načelo izmenjave najboljše prakse učinkovit način za uresničitev teh ciljev; |
| --- | --- |

4.

spodbuja države članice, ki tega še niso storile, naj Evropski komisiji v razumnem času posredujejo tabele, ki prikazujejo korelacijo med določbami direktive in ukrepi za prenos; meni, da bi morale države članice nujno zagotoviti potrebna sredstva za inšpekcije, da bi preverile, ali se spoštuje zakonodaja za zaščito starševskih pravic; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje direktive v državah članicah, da se prepreči zloraba prožnosti; meni, da je načelo izmenjave najboljše prakse učinkovit način za uresničitev teh ciljev;

| 5. | obžaluje, da se ukrepi za prenos direktive razlikujejo glede področja njene uporabe in da so bile zaradi tega oblikovane ureditve, ki so bolj ali manj ugodne za delavce, odvisno na primer od sektorja, v katerem so zaposleni (v javnem sektorju v EU je zagotovljeno več varstva kot v zasebnem, torej ima javni sektor vodilno vlogo na tem področju), ali trajanja pogodbe; zato predlaga, da se izvedejo vsi možni ukrepi, ki bodo omogočali, da bo direktiva pravilno in enotno izvedena v javnem in zasebnem sektorju; poudarja, da je treba vsem ne glede na spol zagotoviti pravico do starševskega dopusta brez diskriminacije in ne glede na sektor zaposlovanja ali delovno razmerje zaposlenih očetov in mater; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da se ukrepi za prenos direktive razlikujejo glede področja njene uporabe in da so bile zaradi tega oblikovane ureditve, ki so bolj ali manj ugodne za delavce, odvisno na primer od sektorja, v katerem so zaposleni (v javnem sektorju v EU je zagotovljeno več varstva kot v zasebnem, torej ima javni sektor vodilno vlogo na tem področju), ali trajanja pogodbe; zato predlaga, da se izvedejo vsi možni ukrepi, ki bodo omogočali, da bo direktiva pravilno in enotno izvedena v javnem in zasebnem sektorju; poudarja, da je treba vsem ne glede na spol zagotoviti pravico do starševskega dopusta brez diskriminacije in ne glede na sektor zaposlovanja ali delovno razmerje zaposlenih očetov in mater;

| 6. | pozdravlja, da so nekatere države članice prenesle določbe direktive tako, da se ne nanašajo zgolj na njeno ožje področje uporabe in se uporabljajo tudi za samozaposlene osebe, vajence, istospolne pare in starše posvojenih otrok; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja, da so nekatere države članice prenesle določbe direktive tako, da se ne nanašajo zgolj na njeno ožje področje uporabe in se uporabljajo tudi za samozaposlene osebe, vajence, istospolne pare in starše posvojenih otrok;

| 7. | je trdno prepričan, da je zagotavljanje socialne varnosti v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

7.

je trdno prepričan, da je zagotavljanje socialne varnosti v pristojnosti držav članic;

| 8. | poziva države članice, naj sprejmejo socialno politiko, usmerjeno na družine in ki predvideva uporabo vseh ugodnosti iz direktive v primeru podaljšanega bivanja v tujini za starše, ki sodelujejo v postopku mednarodne posvojitve; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj sprejmejo socialno politiko, usmerjeno na družine in ki predvideva uporabo vseh ugodnosti iz direktive v primeru podaljšanega bivanja v tujini za starše, ki sodelujejo v postopku mednarodne posvojitve;

| 9. | ugotavlja, da je več kot desetletje po prenosu direktive 96/34/ES v zakonodajo držav članic še vedno prisotna neuravnoteženost med spoloma; prav tako ugotavlja, da v državah članicah obstajajo velike razlike pri najdaljšem možnem trajanju starševskega dopusta in njegovih zakonskih oblikah ter sistemih nadomestil v času dopusta; meni, da je vprašanje nadomestil v času dopusta ključno, da se staršem z nizkimi dohodki in samohranilcem zagotovijo enake ugodnosti kot ostalim staršem; pozdravlja različne določbe, ki so bile sprejete, da bi očete spodbudili h koriščenju starševskega dopusta; priznava vrednost EU, saj lahko usmeri pozornost držav članic na potrebo po ukrepanju in posredovanju pri izmenjavi nasvetov in pomoči za tiste države članice, ki to potrebujejo, zlasti na področju pravic socialne varnosti; meni, da bi morala Komisija predlagati ukrepe za spodbujanje očetov k večjemu koriščenju starševskega dopusta ter da bi morale države članice učinkovitejše izmenjavati dobro prakso na tem področju; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je več kot desetletje po prenosu direktive 96/34/ES v zakonodajo držav članic še vedno prisotna neuravnoteženost med spoloma; prav tako ugotavlja, da v državah članicah obstajajo velike razlike pri najdaljšem možnem trajanju starševskega dopusta in njegovih zakonskih oblikah ter sistemih nadomestil v času dopusta; meni, da je vprašanje nadomestil v času dopusta ključno, da se staršem z nizkimi dohodki in samohranilcem zagotovijo enake ugodnosti kot ostalim staršem; pozdravlja različne določbe, ki so bile sprejete, da bi očete spodbudili h koriščenju starševskega dopusta; priznava vrednost EU, saj lahko usmeri pozornost držav članic na potrebo po ukrepanju in posredovanju pri izmenjavi nasvetov in pomoči za tiste države članice, ki to potrebujejo, zlasti na področju pravic socialne varnosti; meni, da bi morala Komisija predlagati ukrepe za spodbujanje očetov k večjemu koriščenju starševskega dopusta ter da bi morale države članice učinkovitejše izmenjavati dobro prakso na tem področju;

| 10. | ugotavlja, da so se nekatere države članice odločile, da se lahko pravica do socialne varnosti uveljavlja le za obdobje, ki je krajše od najdaljšega možnega trajanja starševskega dopusta, zaradi česar številni starši ne izkoristijo celotnega dopusta; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so se nekatere države članice odločile, da se lahko pravica do socialne varnosti uveljavlja le za obdobje, ki je krajše od najdaljšega možnega trajanja starševskega dopusta, zaradi česar številni starši ne izkoristijo celotnega dopusta;

| 11. | poziva države članice, naj skupaj s Komisijo zagotovijo, da bodo pravice, zagotovljene v okviru javne družinske politike, tudi starševski dopust, enake individualnim pravicam in enako dostopne obema staršema, da bi spodbujala njihovo boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, ki bo v največjo korist otrok; poudarja, da bi morale biti te pravice v čim večji meri individualno prilagojene, da bi lahko dosegli cilj 75-odstotne zaposlenosti za ženske in moške iz strategije Evropa 2020 ter da bi spodbujali enakost spolov; meni, da bi morali staršem pri uporabi starševskega dopusta dati določeno prožnost, v nobenem primeru pa ta dopust ne bi smel ovirati uresničevanja cilja 75-odstotne zaposlenosti za ženske in moške iz strategije Evropa 2020; meni, da bi moral sistem, ki so ga sprejeli socialni partnerji, spodbujati rešitev, na podlagi katere bi precejšnji del dopusta ostal neprenosljiv; poudarja, da je treba oba starša obravnavati enako pri pravici do dohodka in trajanju starševskega dopusta; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj skupaj s Komisijo zagotovijo, da bodo pravice, zagotovljene v okviru javne družinske politike, tudi starševski dopust, enake individualnim pravicam in enako dostopne obema staršema, da bi spodbujala njihovo boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, ki bo v največjo korist otrok; poudarja, da bi morale biti te pravice v čim večji meri individualno prilagojene, da bi lahko dosegli cilj 75-odstotne zaposlenosti za ženske in moške iz strategije Evropa 2020 ter da bi spodbujali enakost spolov; meni, da bi morali staršem pri uporabi starševskega dopusta dati določeno prožnost, v nobenem primeru pa ta dopust ne bi smel ovirati uresničevanja cilja 75-odstotne zaposlenosti za ženske in moške iz strategije Evropa 2020; meni, da bi moral sistem, ki so ga sprejeli socialni partnerji, spodbujati rešitev, na podlagi katere bi precejšnji del dopusta ostal neprenosljiv; poudarja, da je treba oba starša obravnavati enako pri pravici do dohodka in trajanju starševskega dopusta;

| 12. | poudarja, da družine z otroki in starši, ki so prekinili poklicno dejavnost zaradi vzgajanja otrok, ne trpijo le zaradi izpada prihodkov, ampak imajo tudi dodatne stroške in se soočajo s premajhnim vrednotenjem njihove starševske vloge; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da družine z otroki in starši, ki so prekinili poklicno dejavnost zaradi vzgajanja otrok, ne trpijo le zaradi izpada prihodkov, ampak imajo tudi dodatne stroške in se soočajo s premajhnim vrednotenjem njihove starševske vloge;

| 13. | ugotavlja, da direktiva državam članicam omogoča prožnost pri določanju oblik starševskega dopusta (polni ali delni dopust) ter delovnega časa in predhodnega obvestila, ki so pogoji za odobritev starševskega dopusta; ugotavlja, da v nekaterih državah članicah delavci z nestandardnimi pogodbami, kot so pogodbe za določen čas (7) in brez določenega delovnega časa (8), niso vedno vključeni v te ukrepe, in je zaskrbljen zaradi izkoriščanja teh vrst pogodb o delu; je seznanjen s pobudami, ki so jih sprejele države članice, da bi delavcem omogočile čim večjo prožnost na tem področju in da bi starševski dopust ustrezal njihovim poklicnim in zasebnim okoliščinam, vendar meni, da bi moral biti cilj vseh ureditev boljše koriščenje starševskega dopusta; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da direktiva državam članicam omogoča prožnost pri določanju oblik starševskega dopusta (polni ali delni dopust) ter delovnega časa in predhodnega obvestila, ki so pogoji za odobritev starševskega dopusta; ugotavlja, da v nekaterih državah članicah delavci z nestandardnimi pogodbami, kot so pogodbe za določen čas (7) in brez določenega delovnega časa (8), niso vedno vključeni v te ukrepe, in je zaskrbljen zaradi izkoriščanja teh vrst pogodb o delu; je seznanjen s pobudami, ki so jih sprejele države članice, da bi delavcem omogočile čim večjo prožnost na tem področju in da bi starševski dopust ustrezal njihovim poklicnim in zasebnim okoliščinam, vendar meni, da bi moral biti cilj vseh ureditev boljše koriščenje starševskega dopusta;

| 14. | ugotavlja, da je lahko vrnitev na delo po starševskem dopustu težka in stresna za starše in otroke; poziva države članice, naj sprejmejo družinske politike, ki bodo omogočale nemoteno in postopno vrnitev na delo ter splošno optimalno usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, hkrati pa naj preučijo spodbujanje dela na daljavo, dela od doma in pametnih oblik dela, in sicer na način, da te politike ne bodo dodatno obremenile delavcev; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je lahko vrnitev na delo po starševskem dopustu težka in stresna za starše in otroke; poziva države članice, naj sprejmejo družinske politike, ki bodo omogočale nemoteno in postopno vrnitev na delo ter splošno optimalno usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, hkrati pa naj preučijo spodbujanje dela na daljavo, dela od doma in pametnih oblik dela, in sicer na način, da te politike ne bodo dodatno obremenile delavcev;

| 15. | poziva države članice, naj pri oblikovanju ureditev zagotovijo, da bodo podjetja lahko načrtovala z zanesljivostjo, ter naj pri tem posebej upoštevajo potrebe najmanjših, malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj pri oblikovanju ureditev zagotovijo, da bodo podjetja lahko načrtovala z zanesljivostjo, ter naj pri tem posebej upoštevajo potrebe najmanjših, malih in srednjih podjetij;

| 16. | poziva Komisijo, naj izboljša in okrepi določbe Direktive 2010/18/EU glede pogojev za upravičenost do starševskega dopusta in podrobnih pravil za dodelitev dopusta staršem, katerih otroci so invalidi ali imajo resno ali dolgotrajno bolezen, zaradi katere niso sposobni skrbeti zase, pri čemer naj se upošteva tudi najboljša praksa s tega področja iz držav članic (zvišanje starostne omejitve otroka pri koriščenju starševskega dopusta ali dopusta za nego, lažji dostop do dela s skrajšanim delovnim časom po vrnitvi na delovno mesto, podaljšanje obdobja dopusta itd.); |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj izboljša in okrepi določbe Direktive 2010/18/EU glede pogojev za upravičenost do starševskega dopusta in podrobnih pravil za dodelitev dopusta staršem, katerih otroci so invalidi ali imajo resno ali dolgotrajno bolezen, zaradi katere niso sposobni skrbeti zase, pri čemer naj se upošteva tudi najboljša praksa s tega področja iz držav članic (zvišanje starostne omejitve otroka pri koriščenju starševskega dopusta ali dopusta za nego, lažji dostop do dela s skrajšanim delovnim časom po vrnitvi na delovno mesto, podaljšanje obdobja dopusta itd.);

| 17. | poudarja, da je treba osebam, ki so bile na starševskem dopustu, zagotoviti pogoje, ki so naklonjeni ponovni vključitvi v delovno okolje, zlasti glede vrnitve na isto, enakovredno ali podobno delovno mesto, ki je v skladu s pogodbo o zaposlitvi ali delovnemu razmerju, glede sprememb delovnega časa in/ali organizacije poklicnega življenja ob vrnitvi na delovno mesto (pri čemer mora delodajalec tudi utemeljiti morebitne zavrnitve), glede omogočanja obdobja usposabljanja, zaščite pred odpuščanjem ali manj ugodno obravnavo osebe na podlagi njenega zahtevka za starševski dopust ali koriščenja tega dopusta ter glede obdobja varstva po vrnitvi, da se lahko ponovno prilagodijo delovnemu mestu; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba osebam, ki so bile na starševskem dopustu, zagotoviti pogoje, ki so naklonjeni ponovni vključitvi v delovno okolje, zlasti glede vrnitve na isto, enakovredno ali podobno delovno mesto, ki je v skladu s pogodbo o zaposlitvi ali delovnemu razmerju, glede sprememb delovnega časa in/ali organizacije poklicnega življenja ob vrnitvi na delovno mesto (pri čemer mora delodajalec tudi utemeljiti morebitne zavrnitve), glede omogočanja obdobja usposabljanja, zaščite pred odpuščanjem ali manj ugodno obravnavo osebe na podlagi njenega zahtevka za starševski dopust ali koriščenja tega dopusta ter glede obdobja varstva po vrnitvi, da se lahko ponovno prilagodijo delovnemu mestu;

Za učinkovito direktivo, ki bo obravnavala izzive pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja

| 18. | je seznanjen, da je Komisija predlog za spremembo direktive o porodniškem dopustu umaknila ter da v okviru načrta o novem začetku obravnavanja izzivov pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja delovno aktivnih družin Komisija ne načrtuje objave končnega poročila o izvajanju direktive o starševskem dopustu; poziva Komisijo, naj ob spoštovanju načela subsidiarnosti ponovno oblikuje ambiciozen predlog, ki bo dejansko omogočil boljšo uskladitev poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen, da je Komisija predlog za spremembo direktive o porodniškem dopustu umaknila ter da v okviru načrta o novem začetku obravnavanja izzivov pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja delovno aktivnih družin Komisija ne načrtuje objave končnega poročila o izvajanju direktive o starševskem dopustu; poziva Komisijo, naj ob spoštovanju načela subsidiarnosti ponovno oblikuje ambiciozen predlog, ki bo dejansko omogočil boljšo uskladitev poklicnega in zasebnega življenja;

| 19. | meni, da bi morale biti politične razprave osredotočene tudi na več različnih nezakonodajnih pobud, da bi skupaj z državami članicami in civilno družbo poudarili vlogo staršev ter spodbujali usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morale biti politične razprave osredotočene tudi na več različnih nezakonodajnih pobud, da bi skupaj z državami članicami in civilno družbo poudarili vlogo staršev ter spodbujali usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

| 20. | meni, da je treba razmisliti o širši nezakonodajni pobudi za spodbujanje usklajevanja poklicnega in družinskega življenja v državah članicah; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba razmisliti o širši nezakonodajni pobudi za spodbujanje usklajevanja poklicnega in družinskega življenja v državah članicah;

| 21. | meni, da je treba zaradi prekrivanja različnih oblik dopusta iz družinskih razlogov zagotoviti doslednost različnih besedil na ravni EU ob udeležbi socialnih partnerjev, da bi družinam zagotovili vpogled v različne možnosti dopusta v njihovem življenjskem ciklu, s čimer bi spodbudili enakopravnejšo delitev obveznosti glede varstva otrok med ženskami in moškimi; poziva Komisijo, naj za to preuči uporabo klavzule o pregledu v zakonodaji EU o starševskem dopustu; meni, da je nujna jasneje napisana zakonodaja, ki bi odpravila zapletenost, izboljšala skladnost in zaščitila delavce; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba zaradi prekrivanja različnih oblik dopusta iz družinskih razlogov zagotoviti doslednost različnih besedil na ravni EU ob udeležbi socialnih partnerjev, da bi družinam zagotovili vpogled v različne možnosti dopusta v njihovem življenjskem ciklu, s čimer bi spodbudili enakopravnejšo delitev obveznosti glede varstva otrok med ženskami in moškimi; poziva Komisijo, naj za to preuči uporabo klavzule o pregledu v zakonodaji EU o starševskem dopustu; meni, da je nujna jasneje napisana zakonodaja, ki bi odpravila zapletenost, izboljšala skladnost in zaščitila delavce;

| 22. | poziva socialne partnerje, naj na podlagi poročila Komisije, objavljenega februarja 2015, obravnavajo pomanjkljivosti direktive o starševskem dopustu, saj ni v celoti dosegla ciljev glede usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, udeležbe žensk na trgu dela, demografskih sprememb in sodelovanja moških pri družinskih opravilih, vključno z vzgojo in varstvom otrok in drugih odvisnih oseb; meni, da je treba sprejeti učinkovitejše ukrepe za spodbujanje enakopravnejše delitve družinskih obveznosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

22.

poziva socialne partnerje, naj na podlagi poročila Komisije, objavljenega februarja 2015, obravnavajo pomanjkljivosti direktive o starševskem dopustu, saj ni v celoti dosegla ciljev glede usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, udeležbe žensk na trgu dela, demografskih sprememb in sodelovanja moških pri družinskih opravilih, vključno z vzgojo in varstvom otrok in drugih odvisnih oseb; meni, da je treba sprejeti učinkovitejše ukrepe za spodbujanje enakopravnejše delitve družinskih obveznosti med moškimi in ženskami;

| 23. | poudarja, da je zadovoljiva ureditev starševskega dopusta tesno povezana z ustreznim plačilom; ugotavlja, da imajo lahko socialni partnerji na področjih, kjer ni nobenih določb za dopust ali obstoječe določbe veljajo za nezadostne, prek kolektivnih pogodb pomembno vlogo pri določanju novih ali pri posodabljanju veljavnih določb za porodniški, očetovski in starševski dopust; poziva države članice, naj v dogovoru s socialnimi partnerji preučijo svoje sisteme finančnih nadomestil za starševski dopust, da bi dosegli stopnjo, ki bi služila kot spodbuda za ustrezno in dostojno nadomestilo za dohodek, kar bi tudi moške spodbudilo h koriščenju starševskega dopusta in ne le za minimalno obdobje, ki ga zagotavlja direktiva; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je zadovoljiva ureditev starševskega dopusta tesno povezana z ustreznim plačilom; ugotavlja, da imajo lahko socialni partnerji na področjih, kjer ni nobenih določb za dopust ali obstoječe določbe veljajo za nezadostne, prek kolektivnih pogodb pomembno vlogo pri določanju novih ali pri posodabljanju veljavnih določb za porodniški, očetovski in starševski dopust; poziva države članice, naj v dogovoru s socialnimi partnerji preučijo svoje sisteme finančnih nadomestil za starševski dopust, da bi dosegli stopnjo, ki bi služila kot spodbuda za ustrezno in dostojno nadomestilo za dohodek, kar bi tudi moške spodbudilo h koriščenju starševskega dopusta in ne le za minimalno obdobje, ki ga zagotavlja direktiva;

| 24. | meni, da je spodbujanje individualizacije pravice do dopusta in pozitivnih ukrepov, namenjenih spodbujanju vloge očetov, ključno pri doseganju usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, ki bo uravnoteženo glede na spol; |
| --- | --- |

24.

meni, da je spodbujanje individualizacije pravice do dopusta in pozitivnih ukrepov, namenjenih spodbujanju vloge očetov, ključno pri doseganju usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, ki bo uravnoteženo glede na spol;

| 25. | poziva Komisijo in socialne partnerje, naj razmislijo o primernem podaljšanju minimalnega štirimesečnega obdobja starševskega dopusta na šest mesecev, s čimer bi izboljšali usklajenost poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in socialne partnerje, naj razmislijo o primernem podaljšanju minimalnega štirimesečnega obdobja starševskega dopusta na šest mesecev, s čimer bi izboljšali usklajenost poklicnega in zasebnega življenja;

| 26. | poudarja, da večja usklajenost, skladnost in dostopnost sistemov dopustov (porodniški, očetovski in starševski dopust) v državah članicah prispeva k njihovemu večjemu koriščenju in splošni učinkovitosti; poudarja, da je v tem smislu direktiva EU o minimalnem dvotedenskem očetovskem dopustu nujna in neodložljiva; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da večja usklajenost, skladnost in dostopnost sistemov dopustov (porodniški, očetovski in starševski dopust) v državah članicah prispeva k njihovemu večjemu koriščenju in splošni učinkovitosti; poudarja, da je v tem smislu direktiva EU o minimalnem dvotedenskem očetovskem dopustu nujna in neodložljiva;

| 27. | poudarja, da je treba podaljšati obdobje, v katerem lahko oba starša uveljavljata pravico do starševskega dopusta; poziva Komisijo in socialne partnerje, naj dvignejo starost otroka, za katerega je mogoče vzeti starševski dopust, in naj tudi upoštevajo, da bi bilo treba možnost starševskega dopusta za starše invalidnih otrok ali otrok z dolgotrajnimi boleznimi podaljšati prek zakonsko določene starosti, določene v direktivi; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba podaljšati obdobje, v katerem lahko oba starša uveljavljata pravico do starševskega dopusta; poziva Komisijo in socialne partnerje, naj dvignejo starost otroka, za katerega je mogoče vzeti starševski dopust, in naj tudi upoštevajo, da bi bilo treba možnost starševskega dopusta za starše invalidnih otrok ali otrok z dolgotrajnimi boleznimi podaljšati prek zakonsko določene starosti, določene v direktivi;

| 28. | poziva države članice in socialne partnerje, naj odpravijo številne ovire pri vrnitvi na delo po daljšem starševskem dopustu, da ta dopust ne bo postal past za izključitev s trga dela; v zvezi s tem opozarja, da se lahko enakost moških in žensk doseže le s pravično porazdelitvijo plačanega in neplačanega dela ter poklicnih in družinskih obveznosti ter obveznosti glede vzgoje in varstva otrok; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice in socialne partnerje, naj odpravijo številne ovire pri vrnitvi na delo po daljšem starševskem dopustu, da ta dopust ne bo postal past za izključitev s trga dela; v zvezi s tem opozarja, da se lahko enakost moških in žensk doseže le s pravično porazdelitvijo plačanega in neplačanega dela ter poklicnih in družinskih obveznosti ter obveznosti glede vzgoje in varstva otrok;

| 29. | poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za večje zbliževanje v smislu izmenjave najboljše prakse na področju usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter pri tem posebno pozornost namenijo politikam, ki bodo podpirale, da se matere vključijo na trg dela, tam ostanejo in se nanj vrnejo, da očetje sodelujejo v družinskem življenju ter da bo več očetov koristilo starševski dopust; spodbuja Komisijo, naj skupaj z državami članicami spremljajo in spodbujajo te ukrepe; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za večje zbliževanje v smislu izmenjave najboljše prakse na področju usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter pri tem posebno pozornost namenijo politikam, ki bodo podpirale, da se matere vključijo na trg dela, tam ostanejo in se nanj vrnejo, da očetje sodelujejo v družinskem življenju ter da bo več očetov koristilo starševski dopust; spodbuja Komisijo, naj skupaj z državami članicami spremljajo in spodbujajo te ukrepe;

| 30. | meni, da bi si morale države članice za uresničitev barcelonskih ciljev poleg izvajanja zakonodajnih ukrepov za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja prizadevati, da bi ob finančni podpori različnih instrumentov EU vzpostavile visokokakovostno, vključujočo, cenovno ugodno in dostopno javno ali zasebno varstvo otrok, ki bo razpoložljivo od trenutka, ko se starši vrnejo na trg dela, posebno pozornost pa je treba nameniti revnim družinam, ki jim grozi socialna izključenost; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi si morale države članice za uresničitev barcelonskih ciljev poleg izvajanja zakonodajnih ukrepov za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja prizadevati, da bi ob finančni podpori različnih instrumentov EU vzpostavile visokokakovostno, vključujočo, cenovno ugodno in dostopno javno ali zasebno varstvo otrok, ki bo razpoložljivo od trenutka, ko se starši vrnejo na trg dela, posebno pozornost pa je treba nameniti revnim družinam, ki jim grozi socialna izključenost;

| 31. | poziva države članice, naj ozaveščajo starše o koristih, ki jih ima udeležba v programih predšolske vzgoje in varstva za otroke in njih same; poziva države članice, naj oblike visokokakovostnih in vključujočih storitev predšolske vzgoje in varstva ter merila o izpolnjevanju pogojev za te storitve prilagodijo vse bolj raznovrstnim delovnim vzorcem, da bi se staršem zagotovila pomoč pri izpolnjevanju delovnih obveznosti ali iskanju zaposlitve, pri čemer se je treba osredotočati na koristi otroka; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj ozaveščajo starše o koristih, ki jih ima udeležba v programih predšolske vzgoje in varstva za otroke in njih same; poziva države članice, naj oblike visokokakovostnih in vključujočih storitev predšolske vzgoje in varstva ter merila o izpolnjevanju pogojev za te storitve prilagodijo vse bolj raznovrstnim delovnim vzorcem, da bi se staršem zagotovila pomoč pri izpolnjevanju delovnih obveznosti ali iskanju zaposlitve, pri čemer se je treba osredotočati na koristi otroka;

| 32. | meni, da bi celosten pristop k enakosti spolov (tudi politike za premagovanje stereotipnih vlog spolov) in k usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja v vseh prihodnih pobudah EU prispeval k skladnosti in preglednosti procesa in pomagal zagotoviti spodbujanje usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, ki bo uravnoteženo glede na spol; poziva Komisijo in države članice, naj ozaveščajo družbo o pravicah in pravnih sredstvih glede usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi celosten pristop k enakosti spolov (tudi politike za premagovanje stereotipnih vlog spolov) in k usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja v vseh prihodnih pobudah EU prispeval k skladnosti in preglednosti procesa in pomagal zagotoviti spodbujanje usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, ki bo uravnoteženo glede na spol; poziva Komisijo in države članice, naj ozaveščajo družbo o pravicah in pravnih sredstvih glede usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja;

| 33. | poziva Komisijo, naj izmeri pozitiven učinek pobud, povezanih z boljšim usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, da bi ponovno uravnotežila prevzemanje družinskih in gospodinjskih obveznosti ter obveznosti glede varstva otrok, pri čemer bi se upoštevale tudi posebne odgovornosti staršev, ki skrbijo za invalidne otroke, otroke, ki niso samostojni, in/ali otroke iz prikrajšanih skupin; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj izmeri pozitiven učinek pobud, povezanih z boljšim usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, da bi ponovno uravnotežila prevzemanje družinskih in gospodinjskih obveznosti ter obveznosti glede varstva otrok, pri čemer bi se upoštevale tudi posebne odgovornosti staršev, ki skrbijo za invalidne otroke, otroke, ki niso samostojni, in/ali otroke iz prikrajšanih skupin;

o

o o

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0068.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0218.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0207.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0351.

(5)  http://www.oecd.org/gender/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/social-policies/international-womens-day-2016-the-campaign-for-equality-continues

(7)  Peter Moss v10th International Review of Leave Policies and Related Research 2014(10. mednarodni pregled politik glede dopustov in povezane raziskave za leto 2014), junij 2014, str. 39.

(8)  https://www.cipd.co.uk/binaries/zero-hours-contracts_2013-myth-reality.pdf

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/61

---

P8_TA(2016)0227

Preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o izvajanju Direktive 2011/36/EU z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev z vidika enakosti spolov (2015/2118(INI))

(2018/C 076/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 79 in 83 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 79 in 83 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 3, 5 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 5 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, zlasti člena 6, katerega namen je preprečiti vse oblike trgovine z ženskami in izkoriščanja prostitucije žensk; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, zlasti člena 6, katerega namen je preprečiti vse oblike trgovine z ženskami in izkoriščanja prostitucije žensk;

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in Izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking + 15 (2010) ter na pregledni konferenci Peking + 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in Izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking + 15 (2010) ter na pregledni konferenci Peking + 20,

| — | ob upoštevanju Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, iz leta 2000, in zlasti mednarodno priznane opredelitve trgovine z ljudmi iz omenjenega protokola, ki dopolnjuje Konvencijo OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, iz leta 2000, in zlasti mednarodno priznane opredelitve trgovine z ljudmi iz omenjenega protokola, ki dopolnjuje Konvencijo OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989 in izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije ter resolucije Evropskega parlamenta z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici Konvencije ZN o otrokovih pravicah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989 in izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije ter resolucije Evropskega parlamenta z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici Konvencije ZN o otrokovih pravicah (1),

| — | ob upoštevanju Oviedske konvencije o človekovih pravicah in biomedicini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Oviedske konvencije o človekovih pravicah in biomedicini,

| — | ob upoštevanju Haaške konvencije o posvojitvi otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Haaške konvencije o posvojitvi otrok,

| — | ob upoštevanju skupnega komentarja OZN k direktivi EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev, na podlagi katerega je treba žrtvam trgovine z ljudmi zagotoviti mednarodno zaščito glede na spol, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega komentarja OZN k direktivi EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev, na podlagi katerega je treba žrtvam trgovine z ljudmi zagotoviti mednarodno zaščito glede na spol,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 29 o prisilnem ali obveznem delu, katere člen 2 opredeljuje prisilno delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 29 o prisilnem ali obveznem delu, katere člen 2 opredeljuje prisilno delo,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi in priporočil Sveta Evrope na tem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi in priporočil Sveta Evrope na tem področju,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje za državljane tretjih držav, ki so žrtve trgovine z ljudmi ali so jim pomagali pri nezakoniti preselitvi in ki sodelujejo s pristojnimi organi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje za državljane tretjih držav, ki so žrtve trgovine z ljudmi ali so jim pomagali pri nezakoniti preselitvi in ki sodelujejo s pristojnimi organi (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (COM(2012)0286),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Vmesno poročilo o izvajanju Strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Vmesno poročilo o izvajanju Strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi (SWD(2014)0318),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska agenda za varnost (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska agenda za varnost (COM(2015)0185),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Strateška prizadevanja za enakost spolov v obdobju 2016–2019 (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Strateška prizadevanja za enakost spolov v obdobju 2016–2019 (SWD(2015)0278),

| — | ob upoštevanju Europolovega poročila o stanju trgovine z ljudmi v EU (Situation Report: Trafficking in Human Beings in the EU) (februar 2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolovega poročila o stanju trgovine z ljudmi v EU (Situation Report: Trafficking in Human Beings in the EU) (februar 2016),

| — | ob upoštevanju poročila Eurostata o trgovini z ljudmi (Trafficking in Human Beings), izdanega leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurostata o trgovini z ljudmi (Trafficking in Human Beings), izdanega leta 2015,

| — | ob upoštevanju ocene o evropskem izvajanju Direktive 2011/36/EU, ki jo je pripravil generalni direktorat za parlamentarne raziskovalne storitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene o evropskem izvajanju Direktive 2011/36/EU, ki jo je pripravil generalni direktorat za parlamentarne raziskovalne storitve,

| — | ob upoštevanju študije o razsežnosti spola pri trgovini z ljudmi, ki jo je naročila Komisija, 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o razsežnosti spola pri trgovini z ljudmi, ki jo je naročila Komisija, 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (10),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0144/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0144/2016),

| A. | ker trgovina z ljudmi pomeni hudo kršitev temeljnih pravic, kot je navedeno v členu 5(3) Listine EU o temeljnih pravicah, in kršitev človekovega dostojanstva ter telesne in duševne celovitosti žrtev, saj povzroča hude travme, s katerimi se žrtve pogosto spopadajo celo življenje, obenem pa gre za hudo obliko večinoma organiziranega kriminala, temelječem na velikem povpraševanju in dobičkih, ki jih ocenjujejo na okoli 150 milijard ameriških dolarjev letno (11), kar spodkopava pravno državo; ker razlike v zakonodaji držav članic močno olajšajo dejavnosti organiziranega kriminala, tveganje kazenskega pregona je še vedno prenizko, sankcije za odvračanje od tega kaznivega dejanja pa so še vedno nezadostne v primerjavi z možnimi visokimi dobički; |
| --- | --- |

A.

ker trgovina z ljudmi pomeni hudo kršitev temeljnih pravic, kot je navedeno v členu 5(3) Listine EU o temeljnih pravicah, in kršitev človekovega dostojanstva ter telesne in duševne celovitosti žrtev, saj povzroča hude travme, s katerimi se žrtve pogosto spopadajo celo življenje, obenem pa gre za hudo obliko večinoma organiziranega kriminala, temelječem na velikem povpraševanju in dobičkih, ki jih ocenjujejo na okoli 150 milijard ameriških dolarjev letno (11), kar spodkopava pravno državo; ker razlike v zakonodaji držav članic močno olajšajo dejavnosti organiziranega kriminala, tveganje kazenskega pregona je še vedno prenizko, sankcije za odvračanje od tega kaznivega dejanja pa so še vedno nezadostne v primerjavi z možnimi visokimi dobički;

| B. | ker je trgovina z ljudmi v členu 2 Direktive 2011/36/EU opredeljena kot novačenje, prevoz, premestitev, dajanje zatočišča ali sprejemanje oseb, vključno z izmenjavo ali prenosom nadzora nad temi osebami, z uporabo grožnje, sile ali drugih oblik prisile, ugrabitvijo, goljufijo, prevaro, zlorabo pooblastil ali ranljivosti ali dajanjem ali prejemanjem plačil ali koristi, da se doseže soglasje osebe, ki ima nadzor nad drugo osebo, zaradi izkoriščanja; ker izkoriščanje vključuje najmanj izkoriščanje prostitucije ali drugih oblik spolne zlorabe oseb, prisilno delo ali storitve, vključno s prosjačenjem, suženjstvom ali podobnimi praksami, služabništvom, izkoriščanje kriminalnih dejavnosti ali odstranitev organov. |
| --- | --- |

B.

ker je trgovina z ljudmi v členu 2 Direktive 2011/36/EU opredeljena kot novačenje, prevoz, premestitev, dajanje zatočišča ali sprejemanje oseb, vključno z izmenjavo ali prenosom nadzora nad temi osebami, z uporabo grožnje, sile ali drugih oblik prisile, ugrabitvijo, goljufijo, prevaro, zlorabo pooblastil ali ranljivosti ali dajanjem ali prejemanjem plačil ali koristi, da se doseže soglasje osebe, ki ima nadzor nad drugo osebo, zaradi izkoriščanja; ker izkoriščanje vključuje najmanj izkoriščanje prostitucije ali drugih oblik spolne zlorabe oseb, prisilno delo ali storitve, vključno s prosjačenjem, suženjstvom ali podobnimi praksami, služabništvom, izkoriščanje kriminalnih dejavnosti ali odstranitev organov.

| C. | ker se trgovina z ljudmi pojavlja v veliko različnih oblikah, žrtve trgovine z ljudmi pa je moč najti v različnih zakonitih in nezakonitih dejavnostih, med katerimi so med drugim kmetijstvo, predelava hrane, spolna industrija, delo v gospodinjstvu, proizvodnja, nega, čiščenje, druge panoge (zlasti storitvene dejavnosti), beračenje, kriminaliteta, prisilne poroke, spolno izkoriščanje otrok na spletu, nezakonite posvojitve in trgovina s človeškimi organi; |
| --- | --- |

C.

ker se trgovina z ljudmi pojavlja v veliko različnih oblikah, žrtve trgovine z ljudmi pa je moč najti v različnih zakonitih in nezakonitih dejavnostih, med katerimi so med drugim kmetijstvo, predelava hrane, spolna industrija, delo v gospodinjstvu, proizvodnja, nega, čiščenje, druge panoge (zlasti storitvene dejavnosti), beračenje, kriminaliteta, prisilne poroke, spolno izkoriščanje otrok na spletu, nezakonite posvojitve in trgovina s človeškimi organi;

| D. | ker je več agencij OZN v skupnem komentarju OZN k direktivi EU o pristopu na podlagi človekovih pravic (2011) opozorilo, da bi morali priznati obstoj trgovine z moškimi in ženskami ter obravnavati podobnosti in razlike v izkušnjah žensk in moških, kar zadeva njihovo ranljivost in zlorabe; |
| --- | --- |

D.

ker je več agencij OZN v skupnem komentarju OZN k direktivi EU o pristopu na podlagi človekovih pravic (2011) opozorilo, da bi morali priznati obstoj trgovine z moškimi in ženskami ter obravnavati podobnosti in razlike v izkušnjah žensk in moških, kar zadeva njihovo ranljivost in zlorabe;

| E. | ker je trenutna begunska kriza pokazala, da na evropski ravni manjka ustreznih orodij za skupni boj proti trgovini z ljudmi, zlasti če je cilj te trgovine spolno izkoriščanje žensk in otrok; |
| --- | --- |

E.

ker je trenutna begunska kriza pokazala, da na evropski ravni manjka ustreznih orodij za skupni boj proti trgovini z ljudmi, zlasti če je cilj te trgovine spolno izkoriščanje žensk in otrok;

| F. | ker enotna strategija, ki bi ustrezala vsem, ni uspešna in ker je treba različne oblike trgovine z ljudmi, na primer za namene spolnega izkoriščanja, za namene izkoriščanja delovne sile in trgovino z otroki, obravnavati s posebnimi prilagojenimi ukrepi politik; |
| --- | --- |

F.

ker enotna strategija, ki bi ustrezala vsem, ni uspešna in ker je treba različne oblike trgovine z ljudmi, na primer za namene spolnega izkoriščanja, za namene izkoriščanja delovne sile in trgovino z otroki, obravnavati s posebnimi prilagojenimi ukrepi politik;

| G. | ker bi bilo treba pohvaliti pristop Direktive 2011/36/EU (v nadaljnjem besedilu: Direktiva), ki je osredotočen na človekove pravice in žrtve, saj se žrtvam trgovine z ljudmi zagotavljajo določene pravice in storitve na podlagi mednarodnega prava ne glede na njihovo pripravljenost ali zmožnost sodelovanja v kazenskem postopku (v skladu s členom 11(3) Direktive); |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba pohvaliti pristop Direktive 2011/36/EU (v nadaljnjem besedilu: Direktiva), ki je osredotočen na človekove pravice in žrtve, saj se žrtvam trgovine z ljudmi zagotavljajo določene pravice in storitve na podlagi mednarodnega prava ne glede na njihovo pripravljenost ali zmožnost sodelovanja v kazenskem postopku (v skladu s členom 11(3) Direktive);

| H. | ker bi morale biti vse podporne storitve za žrtve trgovine z ljudmi resnično brezpogojne, preprečiti pa bi bilo treba tudi nadaljnjo viktimizacijo; |
| --- | --- |

H.

ker bi morale biti vse podporne storitve za žrtve trgovine z ljudmi resnično brezpogojne, preprečiti pa bi bilo treba tudi nadaljnjo viktimizacijo;

| I. | ker je trgovina z ljudmi po eni strani posledica globalnih gospodarskih in socialnih neenakosti, po drugi strani pa jo ekonomska in družbena neenakost med ženskami in moškimi ter neenakost med njihovo izobrazbo in usposabljanjem še dodatno spodbujata; |
| --- | --- |

I.

ker je trgovina z ljudmi po eni strani posledica globalnih gospodarskih in socialnih neenakosti, po drugi strani pa jo ekonomska in družbena neenakost med ženskami in moškimi ter neenakost med njihovo izobrazbo in usposabljanjem še dodatno spodbujata;

| J. | ker nedavna statistika kaže, da je večina žrtev trgovine z ljudmi žensk; ker spol sam po sebi ne ustvarja ranljivosti, vendar je veliko dejavnikov, zaradi katerih so ženske in deklice ranljive kot so denimo revščina, socialna izključenost, seksizem in diskriminacija; |
| --- | --- |

J.

ker nedavna statistika kaže, da je večina žrtev trgovine z ljudmi žensk; ker spol sam po sebi ne ustvarja ranljivosti, vendar je veliko dejavnikov, zaradi katerih so ženske in deklice ranljive kot so denimo revščina, socialna izključenost, seksizem in diskriminacija;

| K. | ker ženske in deklice predstavljajo 80 % zabeleženih žrtev trgovine z ljudmi (12), kar je mogoče delno pripisati strukturnemu nasilju ter diskriminaciji žensk in deklic; |
| --- | --- |

K.

ker ženske in deklice predstavljajo 80 % zabeleženih žrtev trgovine z ljudmi (12), kar je mogoče delno pripisati strukturnemu nasilju ter diskriminaciji žensk in deklic;

| L. | ker je povpraševanje po ženskah, deklicah, moških in dečkih v sektorju prostitucije odločilen dejavnik pri spodbujanju trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja; in ker sta povpraševanje po poceni delovni sili in nezmožnost spoštovanja delavskih pravic odločilna dejavnika pri spodbujanju trgovine z ljudmi za namene izkoriščanja delovne sile; |
| --- | --- |

L.

ker je povpraševanje po ženskah, deklicah, moških in dečkih v sektorju prostitucije odločilen dejavnik pri spodbujanju trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja; in ker sta povpraševanje po poceni delovni sili in nezmožnost spoštovanja delavskih pravic odločilna dejavnika pri spodbujanju trgovine z ljudmi za namene izkoriščanja delovne sile;

| M. | ker strpnost družbe do neenakosti spolov in nasilja nad ženskami in deklicami ter pomanjkljiva ozaveščenost javnosti o vprašanju trgovine z ljudmi še spodbujata okolje, ki dovoljuje trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

M.

ker strpnost družbe do neenakosti spolov in nasilja nad ženskami in deklicami ter pomanjkljiva ozaveščenost javnosti o vprašanju trgovine z ljudmi še spodbujata okolje, ki dovoljuje trgovino z ljudmi;

| N. | ker se je v državah, ki so inkriminirale nakup spolnih storitev in dejavnosti ustvarjanja dobička od prostitucije drugih, zmanjšalo število vrst prostitucije, v katerih najverjetneje najdemo žrtve trgovine z ljudmi, kot je ulična prostitucija; |
| --- | --- |

N.

ker se je v državah, ki so inkriminirale nakup spolnih storitev in dejavnosti ustvarjanja dobička od prostitucije drugih, zmanjšalo število vrst prostitucije, v katerih najverjetneje najdemo žrtve trgovine z ljudmi, kot je ulična prostitucija;

| O. | ker je trgovina z ženskami, deklicami, moškimi in dečki za namene spolnega izkoriščanja upadla v državah, kjer so povpraševanje, tako zvodništvo kot kupovanje spolnih storitev, opredelili kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

O.

ker je trgovina z ženskami, deklicami, moškimi in dečki za namene spolnega izkoriščanja upadla v državah, kjer so povpraševanje, tako zvodništvo kot kupovanje spolnih storitev, opredelili kot kaznivo dejanje;

| P. | ker je med pripadniki manjšin in priseljenskih skupin, kot so na primer Romi, zaradi družbene in gospodarske marginalizacije nesorazmerno veliko žrtev trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

P.

ker je med pripadniki manjšin in priseljenskih skupin, kot so na primer Romi, zaradi družbene in gospodarske marginalizacije nesorazmerno veliko žrtev trgovine z ljudmi;

| Q. | ker so pričakovanja in diskriminacija na podlagi spola škodljivi za vse, čeprav moški redkeje priznajo, da so bili žrtve izkoriščanja; |
| --- | --- |

Q.

ker so pričakovanja in diskriminacija na podlagi spola škodljivi za vse, čeprav moški redkeje priznajo, da so bili žrtve izkoriščanja;

| R. | ker bi krepitev gospodarske in družbene vloge žensk ter manjšinskih skupin zmanjšala njihovo izpostavljenost, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

R.

ker bi krepitev gospodarske in družbene vloge žensk ter manjšinskih skupin zmanjšala njihovo izpostavljenost, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi;

| S. | ker odkrivanje žrtev ostaja izziv in ker je treba okrepiti podporo žrtvam trgovine z ljudmi in njihovo zaščito, kar vključuje tudi njihovo pravico do zakonitega prebivanja in dela v državi članici, kamor so bile pripeljane, da bi tem žrtvam pomagali in kazensko preganjali in obsodili trgovce z ljudmi, hkrati pa je treba izboljšati dostop žrtev do pravnega varstva in odškodnine; |
| --- | --- |

S.

ker odkrivanje žrtev ostaja izziv in ker je treba okrepiti podporo žrtvam trgovine z ljudmi in njihovo zaščito, kar vključuje tudi njihovo pravico do zakonitega prebivanja in dela v državi članici, kamor so bile pripeljane, da bi tem žrtvam pomagali in kazensko preganjali in obsodili trgovce z ljudmi, hkrati pa je treba izboljšati dostop žrtev do pravnega varstva in odškodnine;

| T. | ker otroci predstavljajo približno 16 % (13) zabeleženih žrtev trgovine z ljudmi, deklice pa do 13 % (14), in ker so otroci zlasti ranljivi, pri čemer se otroci, ki so žrtve trgovine z ljudmi, srečujejo z resnimi in dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi ter čustvenimi posledicami; |
| --- | --- |

T.

ker otroci predstavljajo približno 16 % (13) zabeleženih žrtev trgovine z ljudmi, deklice pa do 13 % (14), in ker so otroci zlasti ranljivi, pri čemer se otroci, ki so žrtve trgovine z ljudmi, srečujejo z resnimi in dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi ter čustvenimi posledicami;

| U. | ker je 70 % zabeleženih žrtev trgovine z ljudmi v EU in 70 % domnevnih trgovcev z ljudmi državljanov EU, največ zabeleženih žrtev za namene spolnega izkoriščanja pa je državljank EU iz osrednje in vzhodne Evrope (15); ker je treba za boljše odkrivanje vseh žrtev trgovine z ljudmi pri oblikovanju sistemov za njihovo odkrivanje upoštevati statistične podatke; |
| --- | --- |

U.

ker je 70 % zabeleženih žrtev trgovine z ljudmi v EU in 70 % domnevnih trgovcev z ljudmi državljanov EU, največ zabeleženih žrtev za namene spolnega izkoriščanja pa je državljank EU iz osrednje in vzhodne Evrope (15); ker je treba za boljše odkrivanje vseh žrtev trgovine z ljudmi pri oblikovanju sistemov za njihovo odkrivanje upoštevati statistične podatke;

| V. | ker je večina zabeleženih žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja žensk in deklic, ki skupaj predstavljajo do 95 % žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja (16); ker je trgovina z ljudmi oblika nasilja nad ženskami in deklicami; |
| --- | --- |

V.

ker je večina zabeleženih žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja žensk in deklic, ki skupaj predstavljajo do 95 % žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja (16); ker je trgovina z ljudmi oblika nasilja nad ženskami in deklicami;

| W. | ker je trgovina z ljudmi kompleksen mednarodni pojav, s katerim se je mogoče spopasti le z usklajenim sodelovanjem institucij EU in držav članic, da bi kriminalnim združbam in posameznikom preprečili iskanje najugodnejše pravne ureditve, poudarek pa bi bil na odkrivanju in zaščiti morebitnih in dejanskih žrtev s celostnim medsektorskim pristopom; ker obstaja jasna razlika med trgovino z ljudmi in tihotapljenjem ljudi, vendar bi bilo treba nameniti posebno pozornost prosilcem za azil, beguncem, migrantom in drugim ranljivim skupinam, zlasti otrokom, mladoletnikom brez spremstva in ženskam, saj se ti srečujejo z večkratnimi tveganji in so posebej ranljivi za izkoriščanje in nadaljnjo viktimizacijo; |
| --- | --- |

W.

ker je trgovina z ljudmi kompleksen mednarodni pojav, s katerim se je mogoče spopasti le z usklajenim sodelovanjem institucij EU in držav članic, da bi kriminalnim združbam in posameznikom preprečili iskanje najugodnejše pravne ureditve, poudarek pa bi bil na odkrivanju in zaščiti morebitnih in dejanskih žrtev s celostnim medsektorskim pristopom; ker obstaja jasna razlika med trgovino z ljudmi in tihotapljenjem ljudi, vendar bi bilo treba nameniti posebno pozornost prosilcem za azil, beguncem, migrantom in drugim ranljivim skupinam, zlasti otrokom, mladoletnikom brez spremstva in ženskam, saj se ti srečujejo z večkratnimi tveganji in so posebej ranljivi za izkoriščanje in nadaljnjo viktimizacijo;

| X. | ker prevladuje mnenje, da se s trgovino z ljudmi ukvarjajo samo organizirane kriminalne združbe, v resnici pa so lahko vanjo vpleteni žrtvini družinski člani, prijatelji, sorodniki, partnerji in običajni delodajalci; |
| --- | --- |

X.

ker prevladuje mnenje, da se s trgovino z ljudmi ukvarjajo samo organizirane kriminalne združbe, v resnici pa so lahko vanjo vpleteni žrtvini družinski člani, prijatelji, sorodniki, partnerji in običajni delodajalci;

| Y. | ker je večina (70 %) osumljenih, preganjanih in obsojenih trgovcev z ljudmi moških, čeprav predstavljajo storilke omembe vredno manjšino (29 %) in imajo lahko v procesu trgovine z ljudmi pomembno vlogo (17), zlasti v primerih trgovine z otroki; |
| --- | --- |

Y.

ker je večina (70 %) osumljenih, preganjanih in obsojenih trgovcev z ljudmi moških, čeprav predstavljajo storilke omembe vredno manjšino (29 %) in imajo lahko v procesu trgovine z ljudmi pomembno vlogo (17), zlasti v primerih trgovine z otroki;

| Z. | ker mora zakonodajo za boj proti trgovini z ljudmi, če naj bo uspešna, spremljati jasen kulturni premik od kulture nekaznovanja h kulturi nične strpnosti do trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

Z.

ker mora zakonodajo za boj proti trgovini z ljudmi, če naj bo uspešna, spremljati jasen kulturni premik od kulture nekaznovanja h kulturi nične strpnosti do trgovine z ljudmi;

| AA. | ker imajo žrtve pogosto pomanjkljive informacije o svojih pravicah in njihovem dejanskem uveljavljanju; |
| --- | --- |

AA.

ker imajo žrtve pogosto pomanjkljive informacije o svojih pravicah in njihovem dejanskem uveljavljanju;

| AB. | ker se trgovina z ljudmi kot koncept razlikuje od suženjstva in širših razprav o izkoriščanju; ker vseh oblik izkoriščanja ni mogoče opredeliti kot trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

AB.

ker se trgovina z ljudmi kot koncept razlikuje od suženjstva in širših razprav o izkoriščanju; ker vseh oblik izkoriščanja ni mogoče opredeliti kot trgovino z ljudmi;

Splošna ocena ukrepov, sprejetih za obravnavanje razsežnosti spola pri trgovini z ljudmi v okviru izvajanja Direktive

| 1. | ugotavlja, da je bil rok za prenos Direktive 2011/36/EU v nacionalno zakonodajo držav članic 6. april 2013, pri čemer so vse države članice razen ene Komisijo obvestile o prenosu navedene direktive v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je bil rok za prenos Direktive 2011/36/EU v nacionalno zakonodajo držav članic 6. april 2013, pri čemer so vse države članice razen ene Komisijo obvestile o prenosu navedene direktive v nacionalno zakonodajo;

| 2. | poziva države članice, naj pospešijo popolno in pravilno izvrševanje Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti žrtev; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj pospešijo popolno in pravilno izvrševanje Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti žrtev;

| 3. | poudarja, da pravni in politični okvir EU trgovino z ljudmi priznava kot pojav, povezan s poslom, in poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki upoštevajo vprašanje spola (18); opozarja, da je v členu 1 Direktive poudarjena potreba po upoštevanju vidika spolov v boju proti trgovini z ljudmi; poudarja, da so ženske in moški, deklice in dečki ranljivi na različne načine ter se z njimi pogosto trguje za različne namene, zato morajo biti ukrepi za preprečevanje, pomoč in podporo prilagojeni spoloma; poudarja tudi, da strategija EU nasilje nad ženskami in neenakost spolov prišteva med vzroke za trgovino z ljudmi ter določa vrsto ukrepov za obravnavo razsežnosti spola pri trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da pravni in politični okvir EU trgovino z ljudmi priznava kot pojav, povezan s poslom, in poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki upoštevajo vprašanje spola (18); opozarja, da je v členu 1 Direktive poudarjena potreba po upoštevanju vidika spolov v boju proti trgovini z ljudmi; poudarja, da so ženske in moški, deklice in dečki ranljivi na različne načine ter se z njimi pogosto trguje za različne namene, zato morajo biti ukrepi za preprečevanje, pomoč in podporo prilagojeni spoloma; poudarja tudi, da strategija EU nasilje nad ženskami in neenakost spolov prišteva med vzroke za trgovino z ljudmi ter določa vrsto ukrepov za obravnavo razsežnosti spola pri trgovini z ljudmi;

| 4. | ugotavlja, da mora Komisija objaviti več poročil v zvezi z različnimi vidiki izvajanja Direktive; izraža globoko zaskrbljenost, ker bodo ta poročila predložena pozno, kar pomeni zaskrbljujoč signal v zvezi z njenimi prednostnimi nalogami pri izvrševanju; poziva Komisijo, naj izpolni obveznosti poročanja in spoštuje časovni razpored iz Direktive; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da mora Komisija objaviti več poročil v zvezi z različnimi vidiki izvajanja Direktive; izraža globoko zaskrbljenost, ker bodo ta poročila predložena pozno, kar pomeni zaskrbljujoč signal v zvezi z njenimi prednostnimi nalogami pri izvrševanju; poziva Komisijo, naj izpolni obveznosti poročanja in spoštuje časovni razpored iz Direktive;

| 5. | opozarja na obveznost Komisije iz člena 23(1) Direktive 2011/36/EU, da aprila 2015 Parlamentu in Svetu predloži oceno, v kolikšni meri so države članice sprejele potrebne ukrepe za uskladitev z Direktivo; poudarja, da poročilo o tej oceni ni bilo pripravljeno v roku; |
| --- | --- |

5.

opozarja na obveznost Komisije iz člena 23(1) Direktive 2011/36/EU, da aprila 2015 Parlamentu in Svetu predloži oceno, v kolikšni meri so države članice sprejele potrebne ukrepe za uskladitev z Direktivo; poudarja, da poročilo o tej oceni ni bilo pripravljeno v roku;

| 6. | poudarja, da se mora pri izvajanju zakonodaje EU o boju proti trgovini z ljudmi dosledno spremljati razsežnost spola, in poziva Komisijo, naj razsežnost spola še naprej spremlja v ocenah o upoštevanju in izvajanju Direktive v državah članicah; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se mora pri izvajanju zakonodaje EU o boju proti trgovini z ljudmi dosledno spremljati razsežnost spola, in poziva Komisijo, naj razsežnost spola še naprej spremlja v ocenah o upoštevanju in izvajanju Direktive v državah članicah;

| 7. | želi pohvaliti dobro opravljeno delo koordinatorke EU za boj proti trgovini z ljudmi na področju krepitve znanja in iskanja dokazov v zvezi z različnimi vidiki trgovine z ljudmi, vključno z raziskavami o razsežnosti spola in posebni ranljivosti otrok; vseeno meni, da bi lahko razširili mandat koordinatorke EU za boj proti trgovini z ljudmi in tako pospešili odziv EU na trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

7.

želi pohvaliti dobro opravljeno delo koordinatorke EU za boj proti trgovini z ljudmi na področju krepitve znanja in iskanja dokazov v zvezi z različnimi vidiki trgovine z ljudmi, vključno z raziskavami o razsežnosti spola in posebni ranljivosti otrok; vseeno meni, da bi lahko razširili mandat koordinatorke EU za boj proti trgovini z ljudmi in tako pospešili odziv EU na trgovino z ljudmi;

| 8. | obžaluje, da organi kazenskega pregona v državah članicah ne izkoriščajo vse zmogljivosti Europola, da bi izboljšali izmenjavo informacij z Europolom in tako povezali preiskave v različnih državah članicah in ustvarili širšo sliko obveščevalnih podatkov o najbolj pretečih mrežah organiziranega kriminala v EU; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da organi kazenskega pregona v državah članicah ne izkoriščajo vse zmogljivosti Europola, da bi izboljšali izmenjavo informacij z Europolom in tako povezali preiskave v različnih državah članicah in ustvarili širšo sliko obveščevalnih podatkov o najbolj pretečih mrežah organiziranega kriminala v EU;

| 9. | pozdravlja, da je Komisija postavila spletno stran za boj proti trgovini z ljudmi s podatkovno bazo projektov, ki jih financira EU in se izvajajo v EU in drugje, s posodobljenimi podatki o pravnih in političnih instrumentih EU, ukrepi proti trgovini z ljudmi v državah članicah, možnostih financiranja in pobudah EU; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja, da je Komisija postavila spletno stran za boj proti trgovini z ljudmi s podatkovno bazo projektov, ki jih financira EU in se izvajajo v EU in drugje, s posodobljenimi podatki o pravnih in političnih instrumentih EU, ukrepi proti trgovini z ljudmi v državah članicah, možnostih financiranja in pobudah EU;

| 10. | poudarja, kako pomembno je, da imajo žrtve in osebe na terenu, ki utegnejo priti v stik z žrtvami, varnostne sile, sodni organi, policija in socialne službe, jasne in dosledne informacije, vključno z informacijami o pravicah v zvezi z nujno pomočjo, zdravstveno oskrbo in zdravstvenim varstvom, dovoljenji za bivanje, delavskimi pravicami, dostopom do pravnega varstva in odvetnikov, možnostmi za popravo krivic, posebnimi pravicami otrok itd.; |
| --- | --- |

10.

poudarja, kako pomembno je, da imajo žrtve in osebe na terenu, ki utegnejo priti v stik z žrtvami, varnostne sile, sodni organi, policija in socialne službe, jasne in dosledne informacije, vključno z informacijami o pravicah v zvezi z nujno pomočjo, zdravstveno oskrbo in zdravstvenim varstvom, dovoljenji za bivanje, delavskimi pravicami, dostopom do pravnega varstva in odvetnikov, možnostmi za popravo krivic, posebnimi pravicami otrok itd.;

| 11. | poudarja, da je prav tako treba več pozornosti nameniti posrednikom na trgu dela, pogodbenikom, podizvajalcem in agencijam za zaposlovanje, zlasti v tveganih sektorjih, da bi preprečili trgovino z ljudmi, zlasti za namene izkoriščanja delovne sile, vendar tudi za namene spolnega izkoriščanja, ki je skrito za navideznimi pogodbami za storitve v hotelirstvu in gostinstvu ter storitve osebne nege; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je prav tako treba več pozornosti nameniti posrednikom na trgu dela, pogodbenikom, podizvajalcem in agencijam za zaposlovanje, zlasti v tveganih sektorjih, da bi preprečili trgovino z ljudmi, zlasti za namene izkoriščanja delovne sile, vendar tudi za namene spolnega izkoriščanja, ki je skrito za navideznimi pogodbami za storitve v hotelirstvu in gostinstvu ter storitve osebne nege;

| 12. | poudarja, da pravni in politični okvir EU na področju trgovine z ljudmi združuje notranje in zunanje razsežnosti, ter priznava, da so ukrepi za boj proti trgovini z ljudmi, ki je huda kršitev človekovih pravic, jasen cilj zunanjega delovanja EU; prav tako poudarja, da so države izvora in tranzita za trgovino z ljudmi v EU pogosto države zunaj EU in da je trgovina z ljudmi, kot nezakonita čezmejna dejavnost, pomembno področje sodelovanja z državami, ki niso članice Skupnosti; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da sta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) na poziv Sveta pripravili sveženj informacij o dejavnostih, ki se v prednostnih državah in regijah izvajajo v boju proti trgovini z ljudmi, kot tudi seznam orodij in instrumentov, ki so na voljo EU in državam članicam, vključno z zunanjimi politikami, ki obravnavajo področje trgovine z ljudmi, ter projektov, ki jih na tem področju financirajo EU in države članice; poziva države članice, naj v boju proti trgovini z ljudmi sodelujejo s Komisijo in ESZD; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da pravni in politični okvir EU na področju trgovine z ljudmi združuje notranje in zunanje razsežnosti, ter priznava, da so ukrepi za boj proti trgovini z ljudmi, ki je huda kršitev človekovih pravic, jasen cilj zunanjega delovanja EU; prav tako poudarja, da so države izvora in tranzita za trgovino z ljudmi v EU pogosto države zunaj EU in da je trgovina z ljudmi, kot nezakonita čezmejna dejavnost, pomembno področje sodelovanja z državami, ki niso članice Skupnosti; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da sta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) na poziv Sveta pripravili sveženj informacij o dejavnostih, ki se v prednostnih državah in regijah izvajajo v boju proti trgovini z ljudmi, kot tudi seznam orodij in instrumentov, ki so na voljo EU in državam članicam, vključno z zunanjimi politikami, ki obravnavajo področje trgovine z ljudmi, ter projektov, ki jih na tem področju financirajo EU in države članice; poziva države članice, naj v boju proti trgovini z ljudmi sodelujejo s Komisijo in ESZD;

| 13. | meni, da so prosilci za azil, begunci in migranti posebno ranljivi za trgovino z ljudmi in da bi morali posebno pozornost nameniti trgovini z ženskami, otroki in drugimi ranljivimi skupinami; poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo povezave med vse večjim številom prihajajočih beguncev in trgovino z ljudmi; poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje, tudi na žariščnih točkah, da bi odkrili morebitne žrtve in uporabili vsa sredstva za boj proti trgovcem z ljudmi in tihotapcem ljudi, tudi z izboljšanjem zbiranja podatkov in zagotavljanjem skladnosti z veljavnimi standardi zaščite; želi spomniti na vlogo agencij in mrež EU pri zgodnjem odkrivanju žrtev na mejah EU in v boju proti trgovini z ljudmi in želi v zvezi s tem poudariti, da je potrebno boljše sodelovanje med Europolom, Eurojustom, nacionalnimi organi in tretjimi državami, tudi z uporabo sistema ECRIS; poziva, naj se agencijam na področju pravosodja in notranjih zadev zagotovi več sredstev, da bodo lahko imenovale uradnike, ki so usposobljeni, da upoštevajo različnost spolov, zlasti v državah članicah, ki se srečujejo s povečanimi mešanimi migracijskimi tokovi; poudarja, da novi pristop kritičnih točk iz agende o migracijah ne bi smel biti omejen na hitro obravnavo in odpravljanje zaostankov, temveč bi moral vključevati sorazmerni element boja proti trgovini z ljudmi, ki bo usmerjen k učinkoviti napotitvi morebitnih žrtev; |
| --- | --- |

13.

meni, da so prosilci za azil, begunci in migranti posebno ranljivi za trgovino z ljudmi in da bi morali posebno pozornost nameniti trgovini z ženskami, otroki in drugimi ranljivimi skupinami; poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo povezave med vse večjim številom prihajajočih beguncev in trgovino z ljudmi; poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje, tudi na žariščnih točkah, da bi odkrili morebitne žrtve in uporabili vsa sredstva za boj proti trgovcem z ljudmi in tihotapcem ljudi, tudi z izboljšanjem zbiranja podatkov in zagotavljanjem skladnosti z veljavnimi standardi zaščite; želi spomniti na vlogo agencij in mrež EU pri zgodnjem odkrivanju žrtev na mejah EU in v boju proti trgovini z ljudmi in želi v zvezi s tem poudariti, da je potrebno boljše sodelovanje med Europolom, Eurojustom, nacionalnimi organi in tretjimi državami, tudi z uporabo sistema ECRIS; poziva, naj se agencijam na področju pravosodja in notranjih zadev zagotovi več sredstev, da bodo lahko imenovale uradnike, ki so usposobljeni, da upoštevajo različnost spolov, zlasti v državah članicah, ki se srečujejo s povečanimi mešanimi migracijskimi tokovi; poudarja, da novi pristop kritičnih točk iz agende o migracijah ne bi smel biti omejen na hitro obravnavo in odpravljanje zaostankov, temveč bi moral vključevati sorazmerni element boja proti trgovini z ljudmi, ki bo usmerjen k učinkoviti napotitvi morebitnih žrtev;

| 14. | poziva države članice, naj kritično ocenijo, kako registrirajo begunce, ter ustrezne službe in varstvene strukture, saj je ta skupina, zlasti pa mladoletniki brez spremstva, zelo ranljiva za izkoriščanje s strani kriminalnih združb in kasnejšo trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj kritično ocenijo, kako registrirajo begunce, ter ustrezne službe in varstvene strukture, saj je ta skupina, zlasti pa mladoletniki brez spremstva, zelo ranljiva za izkoriščanje s strani kriminalnih združb in kasnejšo trgovino z ljudmi;

| 15. | meni, da je treba več pozornosti nameniti položaju transspolnih žrtev, ki zaradi svoje spolne identitete pogosto izkusijo diskriminacijo, stigmatizacijo in grožnje z nasiljem; meni, da bi morali transspolnike obravnavati kot ranljivo skupino, saj je pri njih še posebej velika nevarnost, da končajo v rokah trgovcev z ljudmi; je mnenja, da morajo države članice ta dejavnik ranljivosti upoštevati v individualnih ocenah tveganja in žrtvam trgovine z ljudmi zagotoviti ustrezno zaščito in varstvo; poziva države članice, naj uradnikom, ki utegnejo priti v stik z žrtvami ali morebitnimi žrtvami trgovine z ljudmi, zagotovijo ustrezno usposabljanje o posebnostih transspolnih žrtev, da jih bodo lahko bolj proaktivno odkrivali in podporne storitve prilagodili njihovim potrebam; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba več pozornosti nameniti položaju transspolnih žrtev, ki zaradi svoje spolne identitete pogosto izkusijo diskriminacijo, stigmatizacijo in grožnje z nasiljem; meni, da bi morali transspolnike obravnavati kot ranljivo skupino, saj je pri njih še posebej velika nevarnost, da končajo v rokah trgovcev z ljudmi; je mnenja, da morajo države članice ta dejavnik ranljivosti upoštevati v individualnih ocenah tveganja in žrtvam trgovine z ljudmi zagotoviti ustrezno zaščito in varstvo; poziva države članice, naj uradnikom, ki utegnejo priti v stik z žrtvami ali morebitnimi žrtvami trgovine z ljudmi, zagotovijo ustrezno usposabljanje o posebnostih transspolnih žrtev, da jih bodo lahko bolj proaktivno odkrivali in podporne storitve prilagodili njihovim potrebam;

Vidik spolov pri preprečevanju trgovine z ljudmi

| 16. | poudarja, da morajo države članice v skladu s členom 11 Direktive vzpostaviti mehanizme, ki omogočajo zgodnje odkrivanje žrtev ter zagotavljanje pomoči in podpore žrtvam, v sodelovanju z ustreznimi podpornimi organizacijami; poudarja, da je potreben pristop, ki temelji na štirih ključnih strategijah: preprečevanje, pregon, zaščita žrtev in partnerstvo na več ravneh; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morajo države članice v skladu s členom 11 Direktive vzpostaviti mehanizme, ki omogočajo zgodnje odkrivanje žrtev ter zagotavljanje pomoči in podpore žrtvam, v sodelovanju z ustreznimi podpornimi organizacijami; poudarja, da je potreben pristop, ki temelji na štirih ključnih strategijah: preprečevanje, pregon, zaščita žrtev in partnerstvo na več ravneh;

| 17. | poziva države članice, naj se borijo proti nekaznovanosti, naj trgovino z ljudmi opredelijo kot kaznivo dejanje, zagotovijo, da bodo storilci za svoja dejanja odgovarjali pred sodiščem, in zaostrijo kazni; zato poziva države članice, naj ratificirajo vse ustrezne mednarodne instrumente, sporazume in pravne obveznosti, da bodo izboljšale učinkovitost, usklajenost in doslednost ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi, vključno s Konvencijo Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj se borijo proti nekaznovanosti, naj trgovino z ljudmi opredelijo kot kaznivo dejanje, zagotovijo, da bodo storilci za svoja dejanja odgovarjali pred sodiščem, in zaostrijo kazni; zato poziva države članice, naj ratificirajo vse ustrezne mednarodne instrumente, sporazume in pravne obveznosti, da bodo izboljšale učinkovitost, usklajenost in doslednost ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi, vključno s Konvencijo Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi;

| 18. | poziva k doslednemu pristopu k pregonu kaznivih dejanj, povezanih s trgovino z ljudmi, države članice pa naj okrepijo svoje preiskave in pregon; v zvezi s tem poziva države članice, naj izboljšajo čezmejno sodelovanje in sodelovanje z ustreznimi agencijami EU; |
| --- | --- |

18.

poziva k doslednemu pristopu k pregonu kaznivih dejanj, povezanih s trgovino z ljudmi, države članice pa naj okrepijo svoje preiskave in pregon; v zvezi s tem poziva države članice, naj izboljšajo čezmejno sodelovanje in sodelovanje z ustreznimi agencijami EU;

| 19. | opozarja, da se lahko zgodi, da so ženske in otroci prisiljeni v spolnost v zameno za zaščito, za to, da lahko preživijo in nadaljujejo svojo migracijsko pot, in za osnovna živila; poudarja, da se ženske in otroci, ki se prostituirajo za preživetje, ne obravnavajo kot žrtve trgovine z ljudmi, zato ne morejo prejeti potrebne pomoči; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da se lahko zgodi, da so ženske in otroci prisiljeni v spolnost v zameno za zaščito, za to, da lahko preživijo in nadaljujejo svojo migracijsko pot, in za osnovna živila; poudarja, da se ženske in otroci, ki se prostituirajo za preživetje, ne obravnavajo kot žrtve trgovine z ljudmi, zato ne morejo prejeti potrebne pomoči;

| 20. | poudarja, da je za to, da se preprečita trgovina z ljudmi in tihotapljenje ljudi, pomembno ustvariti varne zakonite migracijske poti za ženske in otroke (na primer humanitarni vizum); poudarja, da je poleg tega pomembno, da ciljne države migrantkam z zakonitim prebivališčem zagotovijo dostop do jezikovnih tečajev in drugih načinov vključevanja v družbo, zlasti izobraževanja in usposabljanja, da se jim omogoči uveljavljanje njihovih državljanskih pravic; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je za to, da se preprečita trgovina z ljudmi in tihotapljenje ljudi, pomembno ustvariti varne zakonite migracijske poti za ženske in otroke (na primer humanitarni vizum); poudarja, da je poleg tega pomembno, da ciljne države migrantkam z zakonitim prebivališčem zagotovijo dostop do jezikovnih tečajev in drugih načinov vključevanja v družbo, zlasti izobraževanja in usposabljanja, da se jim omogoči uveljavljanje njihovih državljanskih pravic;

| 21. | poziva države članice, naj uporabljajo ustrezno strukturirane tehnike za razgovore z žrtvami, s pomočjo katerih bodo lahko natančno rekonstruirali dogodke, ne da bi pri tem psihološko pritiskali na že tako prestrašene in zmedene žrtve; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj uporabljajo ustrezno strukturirane tehnike za razgovore z žrtvami, s pomočjo katerih bodo lahko natančno rekonstruirali dogodke, ne da bi pri tem psihološko pritiskali na že tako prestrašene in zmedene žrtve;

| 22. | poudarja, da je treba pri vseh protiterorističnih prizadevanjih poudarek na pregonu uravnovesiti z odgovornostjo za zaščito žrtev; ugotavlja, da ima podpora za žrtve pomembno vlogo pri preprečevanju trgovine z ljudmi, saj si žrtve, ki se jim zagotovi primerna podpora, lažje opomorejo po travmatični izkušnji in pomagajo pri pregonu storilcev, pripravi programov preprečevanja in ozaveščenem oblikovanju politike ter se izognejo ponovni vključitvi v trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba pri vseh protiterorističnih prizadevanjih poudarek na pregonu uravnovesiti z odgovornostjo za zaščito žrtev; ugotavlja, da ima podpora za žrtve pomembno vlogo pri preprečevanju trgovine z ljudmi, saj si žrtve, ki se jim zagotovi primerna podpora, lažje opomorejo po travmatični izkušnji in pomagajo pri pregonu storilcev, pripravi programov preprečevanja in ozaveščenem oblikovanju politike ter se izognejo ponovni vključitvi v trgovino z ljudmi;

| 23. | poudarja, da internet bistveno olajšuje trgovino z ljudmi, zato se je toliko težje boriti proti tej hudi obliki organiziranega kriminala; obžaluje dejstvo, da se internet vse bolj uporablja za novačenje žrtev v EU in zunaj nje z lažnimi ponudbami za delo, za oglaševanje storitev, ki jih ponujajo izkoriščane žrtve, in izmenjavo informacij med kriminalnimi mrežami; poziva države članice, naj zagotovijo, da se njihove politike za boj proti trgovini z ljudmi oblikujejo na podlagi teh dejstev in da imajo organi kazenskega pregona, ki obravnavajo kibernetske tehnologije, strokovno znanje s področja enakosti spolov, ki je potrebno za preprečevanje in učinkovito odpravljanje vseh oblik teh kaznivih dejanj, zlasti tistih, ki so povezana s trgovino z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja; poudarja, da bi bilo treba nove tehnologije, socialne medije in internet uporabiti tudi za širjenje dobre prakse na področju boja proti trgovini z ljudmi ter ozaveščanje in opozarjanje žrtev na tveganja trgovine z ljudmi; poziva Komisijo, naj nadalje preuči vlogo interneta pri trgovini z ljudmi ter naj o tem ustrezno obvešča Parlament; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da internet bistveno olajšuje trgovino z ljudmi, zato se je toliko težje boriti proti tej hudi obliki organiziranega kriminala; obžaluje dejstvo, da se internet vse bolj uporablja za novačenje žrtev v EU in zunaj nje z lažnimi ponudbami za delo, za oglaševanje storitev, ki jih ponujajo izkoriščane žrtve, in izmenjavo informacij med kriminalnimi mrežami; poziva države članice, naj zagotovijo, da se njihove politike za boj proti trgovini z ljudmi oblikujejo na podlagi teh dejstev in da imajo organi kazenskega pregona, ki obravnavajo kibernetske tehnologije, strokovno znanje s področja enakosti spolov, ki je potrebno za preprečevanje in učinkovito odpravljanje vseh oblik teh kaznivih dejanj, zlasti tistih, ki so povezana s trgovino z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja; poudarja, da bi bilo treba nove tehnologije, socialne medije in internet uporabiti tudi za širjenje dobre prakse na področju boja proti trgovini z ljudmi ter ozaveščanje in opozarjanje žrtev na tveganja trgovine z ljudmi; poziva Komisijo, naj nadalje preuči vlogo interneta pri trgovini z ljudmi ter naj o tem ustrezno obvešča Parlament;

| 24. | obžaluje, da je odkrivanje žrtev še vedno eno od najtežjih in nedodelanih vidikov izvajanja, vendar poudarja, da države članice kljub temu niso nič manj odgovorne za zaščito teh ranljivih oseb; opozarja, da se žrtve zaradi prisilne in zavajajoče narave tega kaznivega dejanja včasih ne zavedajo svoje ranljivosti; poudarja, da so dejanja, v katera so žrtve trgovine z ljudmi prisiljene, v nekaterih državah članicah kazniva, zaradi česar je v nekaterih primerih zaupanje med žrtvami in oblastmi manjše; opozarja, da Direktiva 2011/36/EU prepoveduje kriminalizacijo žrtev trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj člene od 11 do 17 direktive o zaščiti in podpori žrtvam trgovine z ljudmi izvajajo ob upoštevanju različnosti spolov (zlasti naj povečajo število zatočišč za žrtve in okrepijo programe za njihovo ponovno vključitev v družbo) ter naj v celoti izvajajo Direktivo 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, da se zagotovita ustrezna podpora in pomoč žrtvam trgovine z ljudmi, tudi kar zadeva pravico do prebivanja in dostopa do trga dela v državi članici, v katero je bila žrtev trgovine z ljudmi privedena; poudarja, da te določbe ne bi smele biti odvisne od tega, ali so žrtve vložile prijavo ali sodelovale v kazenski preiskavi; poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo najboljše prakse pri zaščiti žrtev; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da je odkrivanje žrtev še vedno eno od najtežjih in nedodelanih vidikov izvajanja, vendar poudarja, da države članice kljub temu niso nič manj odgovorne za zaščito teh ranljivih oseb; opozarja, da se žrtve zaradi prisilne in zavajajoče narave tega kaznivega dejanja včasih ne zavedajo svoje ranljivosti; poudarja, da so dejanja, v katera so žrtve trgovine z ljudmi prisiljene, v nekaterih državah članicah kazniva, zaradi česar je v nekaterih primerih zaupanje med žrtvami in oblastmi manjše; opozarja, da Direktiva 2011/36/EU prepoveduje kriminalizacijo žrtev trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj člene od 11 do 17 direktive o zaščiti in podpori žrtvam trgovine z ljudmi izvajajo ob upoštevanju različnosti spolov (zlasti naj povečajo število zatočišč za žrtve in okrepijo programe za njihovo ponovno vključitev v družbo) ter naj v celoti izvajajo Direktivo 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, da se zagotovita ustrezna podpora in pomoč žrtvam trgovine z ljudmi, tudi kar zadeva pravico do prebivanja in dostopa do trga dela v državi članici, v katero je bila žrtev trgovine z ljudmi privedena; poudarja, da te določbe ne bi smele biti odvisne od tega, ali so žrtve vložile prijavo ali sodelovale v kazenski preiskavi; poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo najboljše prakse pri zaščiti žrtev;

| 25. | poudarja, da nevladne organizacije in posamezniki, ki ščitijo žrtve trgovine z ljudmi in jim pomagajo, ne bi smeli kazensko odgovarjati; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da nevladne organizacije in posamezniki, ki ščitijo žrtve trgovine z ljudmi in jim pomagajo, ne bi smeli kazensko odgovarjati;

| 26. | je zelo kritičen do dejstva, da uporaba storitev, ki izhajajo iz trgovine z ljudmi, še ni kaznivo dejanje v vseh državah članicah, čeprav priznava, da je v sodnem okviru težko dokazati, da se je uporabnik tega resnično zavedal, kljub temu pa meni, da bi bil to pomemben korak, s katerim bi se priznala teža tega kaznivega dejanja, zagotovil resničen okvir za preprečevanje trgovine z ljudmi in ustavila kultura nekaznovanja; |
| --- | --- |

26.

je zelo kritičen do dejstva, da uporaba storitev, ki izhajajo iz trgovine z ljudmi, še ni kaznivo dejanje v vseh državah članicah, čeprav priznava, da je v sodnem okviru težko dokazati, da se je uporabnik tega resnično zavedal, kljub temu pa meni, da bi bil to pomemben korak, s katerim bi se priznala teža tega kaznivega dejanja, zagotovil resničen okvir za preprečevanje trgovine z ljudmi in ustavila kultura nekaznovanja;

| 27. | poziva države članice, naj uvedejo ostre kazenske sankcije za kazniva dejanja trgovine z ljudmi, modernega suženjstva in izkoriščanja ter naj zavestno uporabo storitev žrtev trgovine z ljudmi, med katere sodijo prostitucija ali druge oblike spolnega izkoriščanja oseb, prisilno delo ali storitve, vključno s prosjačenjem, suženjstvom ali podobnimi praksami, služabništvo, izkoriščanje kriminalnih dejavnosti ali odstranitev organov, obravnavajo kot kaznivo dejanje; je seznanjen s tem, da je na nacionalni ravni malo primerov kazenskega pregona in obsodb za kaznivo dejanje trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj uvedejo ostre kazenske sankcije za kazniva dejanja trgovine z ljudmi, modernega suženjstva in izkoriščanja ter naj zavestno uporabo storitev žrtev trgovine z ljudmi, med katere sodijo prostitucija ali druge oblike spolnega izkoriščanja oseb, prisilno delo ali storitve, vključno s prosjačenjem, suženjstvom ali podobnimi praksami, služabništvo, izkoriščanje kriminalnih dejavnosti ali odstranitev organov, obravnavajo kot kaznivo dejanje; je seznanjen s tem, da je na nacionalni ravni malo primerov kazenskega pregona in obsodb za kaznivo dejanje trgovine z ljudmi;

| 28. | ugotavlja, da je glavni vir informacij v zvezi z registracijo žrtev policija, kar kaže na potrebo po ustreznih človeških in finančnih virih, vključno z usmerjenim strokovnim usposabljanjem organov kazenskega pregona, in po bolj uravnoteženi zastopanosti spolov med uslužbenci teh organov; poudarja, da registracija žrtev trgovine z ljudmi prek zaporov in centrov za pridržanje v nekaterih državah članicah kaže na pomanjkljivosti v sistemu in pomanjkljivo znanje uslužbencev, ki pri tem sodelujejo; vztraja, da morajo države članice učinkovito uporabljati zakonodajo proti trgovini z ljudmi, in poudarja, da bi bilo treba pravosodni sistem bolj osredotočiti na dinamiko izkoriščanja in uporabo prava, da bi se izboljšalo odkrivanje žrtev in razvilo znanje o subtilnih oblikah trgovine z ljudmi; v zvezi s tem ugotavlja, da bi morala Evropska policijska akademija (CEPOL) na podlagi Uredbe (EU) 2015/2219 spodbujati skupno spoštovanje in razumevanje temeljnih pravic v okviru preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, vključno s pravicami, podporo in zaščito žrtev; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je glavni vir informacij v zvezi z registracijo žrtev policija, kar kaže na potrebo po ustreznih človeških in finančnih virih, vključno z usmerjenim strokovnim usposabljanjem organov kazenskega pregona, in po bolj uravnoteženi zastopanosti spolov med uslužbenci teh organov; poudarja, da registracija žrtev trgovine z ljudmi prek zaporov in centrov za pridržanje v nekaterih državah članicah kaže na pomanjkljivosti v sistemu in pomanjkljivo znanje uslužbencev, ki pri tem sodelujejo; vztraja, da morajo države članice učinkovito uporabljati zakonodajo proti trgovini z ljudmi, in poudarja, da bi bilo treba pravosodni sistem bolj osredotočiti na dinamiko izkoriščanja in uporabo prava, da bi se izboljšalo odkrivanje žrtev in razvilo znanje o subtilnih oblikah trgovine z ljudmi; v zvezi s tem ugotavlja, da bi morala Evropska policijska akademija (CEPOL) na podlagi Uredbe (EU) 2015/2219 spodbujati skupno spoštovanje in razumevanje temeljnih pravic v okviru preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, vključno s pravicami, podporo in zaščito žrtev;

| 29. | poziva, naj Europol in nacionalne policije namenijo več pozornosti in virov pregonu oseb, ki spodbujajo trgovino z ljudmi, s posebnim poudarkom na ozaveščanju policije in splošne javnosti o vseh novih oblikah trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj Europol in nacionalne policije namenijo več pozornosti in virov pregonu oseb, ki spodbujajo trgovino z ljudmi, s posebnim poudarkom na ozaveščanju policije in splošne javnosti o vseh novih oblikah trgovine z ljudmi;

| 30. | poziva Europol in države članice, naj okrepijo svoje delovanje v boju proti ljudem, ki novačijo, tako s proaktivnim pristopom kot na podlagi pričanj žrtev v skladu s členom 9 Direktive 2011/36/EU; poudarja, da se za novačenje uporabljajo različni kanali, zlasti družabna omrežja in spletna mesta (spletne agencije za novačenje); poziva Komisijo, naj mandat oddelka EU za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin (IRU) v okviru Europola razširi na boj proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

30.

poziva Europol in države članice, naj okrepijo svoje delovanje v boju proti ljudem, ki novačijo, tako s proaktivnim pristopom kot na podlagi pričanj žrtev v skladu s členom 9 Direktive 2011/36/EU; poudarja, da se za novačenje uporabljajo različni kanali, zlasti družabna omrežja in spletna mesta (spletne agencije za novačenje); poziva Komisijo, naj mandat oddelka EU za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin (IRU) v okviru Europola razširi na boj proti trgovini z ljudmi;

| 31. | poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost sodelovanja med državami članicami in Europolom v boju proti trgovini z ljudmi; poudarja, kako pomembno je, da se podatki sistematično izmenjujejo in da vse države članice dopolnjujejo evropske podatkovne baze, ki se uporabljajo v ta namen in med katere sodita tudi podatkovni bazi Europola Focal Point Phoenix in Focal Point Twins; poudarja, da morajo imeti mejne in obalne straže dostop do podatkovnih baz Europola; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost sodelovanja med državami članicami in Europolom v boju proti trgovini z ljudmi; poudarja, kako pomembno je, da se podatki sistematično izmenjujejo in da vse države članice dopolnjujejo evropske podatkovne baze, ki se uporabljajo v ta namen in med katere sodita tudi podatkovni bazi Europola Focal Point Phoenix in Focal Point Twins; poudarja, da morajo imeti mejne in obalne straže dostop do podatkovnih baz Europola;

| 32. | ugotavlja, da žrtve izkoriščanje doživljajo na različne načine in da lahko metoda odkrivanja žrtev z uporabo „kontrolnega seznama“ kazalnikov ovira uradno odkrivanje ter tako vpliva na dostop žrtev do storitev, pomoči in zaščite; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da žrtve izkoriščanje doživljajo na različne načine in da lahko metoda odkrivanja žrtev z uporabo „kontrolnega seznama“ kazalnikov ovira uradno odkrivanje ter tako vpliva na dostop žrtev do storitev, pomoči in zaščite;

| 33. | poudarja, da je treba spremeniti zakon, tako da se bodo žrtve trgovine z ljudmi po zakonu priznavale kot imetniki pravic in bodo bolj pripravljene ta kazniva dejanja prijaviti oblastem; meni, da bi morale biti žrtve trgovine z ljudmi upravičene do pomoči in zaščite; poudarja, da je treba socialnim in zdravstvenim delavcem ter službi za priseljevanje dati več pooblastil, da ugotovijo, kaj vse zajema trgovina z ljudmi in komu je treba po zakonu zagotoviti pomoč in zaščito; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba spremeniti zakon, tako da se bodo žrtve trgovine z ljudmi po zakonu priznavale kot imetniki pravic in bodo bolj pripravljene ta kazniva dejanja prijaviti oblastem; meni, da bi morale biti žrtve trgovine z ljudmi upravičene do pomoči in zaščite; poudarja, da je treba socialnim in zdravstvenim delavcem ter službi za priseljevanje dati več pooblastil, da ugotovijo, kaj vse zajema trgovina z ljudmi in komu je treba po zakonu zagotoviti pomoč in zaščito;

| 34. | poziva k boljšemu izvajanju in spremljanju člena 8 Direktive 2011/36/EU, da bi zagotovili, da se žrtve trgovine z ljudmi ne bi preganjale in se jim ne bi izrekale sankcije ali kazni, ter poudarja, da to pomeni, da se sankcije ali kazni ne bi izrekale tudi osebam, ki se prostituirajo, in da se nedovoljen vstop ali bivanje v tranzitnih in namembnih državah ne bi kaznoval; |
| --- | --- |

34.

poziva k boljšemu izvajanju in spremljanju člena 8 Direktive 2011/36/EU, da bi zagotovili, da se žrtve trgovine z ljudmi ne bi preganjale in se jim ne bi izrekale sankcije ali kazni, ter poudarja, da to pomeni, da se sankcije ali kazni ne bi izrekale tudi osebam, ki se prostituirajo, in da se nedovoljen vstop ali bivanje v tranzitnih in namembnih državah ne bi kaznoval;

| 35. | je zaskrbljen zaradi dokazov, da so nekatere žrtve trgovine z ljudmi aretirane in izgnane, namesto da bi se jim omogočil in olajšal dostop do pravic, ki jih imajo kot žrtve v skladu z Direktivo 2004/81/ES; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen zaradi dokazov, da so nekatere žrtve trgovine z ljudmi aretirane in izgnane, namesto da bi se jim omogočil in olajšal dostop do pravic, ki jih imajo kot žrtve v skladu z Direktivo 2004/81/ES;

| 36. | poziva Komisijo, naj pripravi smernice na podlagi najboljše prakse za razvoj in vključitev strokovnega znanja na področju enakosti spolov v dejavnosti organov kazenskega pregona po vsej EU; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj pripravi smernice na podlagi najboljše prakse za razvoj in vključitev strokovnega znanja na področju enakosti spolov v dejavnosti organov kazenskega pregona po vsej EU;

| 37. | poziva države članice, naj sodelujejo pri oblikovanju boljših smernic za odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi, ki bi konzularnim službam in mejni policiji pomagale pri tej nalogi; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj sodelujejo pri oblikovanju boljših smernic za odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi, ki bi konzularnim službam in mejni policiji pomagale pri tej nalogi;

| 38. | poudarja, kako pomembno je slediti denarju pri preiskovanju in pregonu mrež organiziranega kriminala, ki služijo s trgovino z ljudmi, ter poziva Europol in Eurojust, naj okrepita svoje zmogljivosti na področju boja proti trgovini z ljudmi; poziva države članice, naj tesno sodelujejo z Europolom in med seboj, da bi lahko preiskovale finančne vidike in pranje denarja v primerih trgovine z ljudmi; poudarja, da bi morale države članice okrepiti sodelovanje ter zamrzniti in zaseči premoženje posameznikov, ki sodelujejo v trgovini z ljudmi, saj bi to lahko bilo učinkovito sredstvo, da bi ta dobičkonosna dejavnost z nizkim tveganjem postala dejavnost z nizkim dobičkom in visokim tveganjem; v zvezi s tem poziva države članice, naj učinkoviteje uporabijo vsa razpoložljiva orodja, na primer vzajemno priznavanje sodb, skupne preiskovalne enote in evropski preiskovalni nalog; meni, da bi bilo treba zaseženo premoženje oseb, obsojenih za kazniva dejanja trgovine z ljudmi, uporabiti za podporo in odškodnino žrtvam trgovine z ljudmi; ugotavlja tudi, da se z ogromnimi finančnimi sredstvi iz trgovine z ljudmi in njihovega izkoriščanja financirajo druge oblike hudih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

38.

poudarja, kako pomembno je slediti denarju pri preiskovanju in pregonu mrež organiziranega kriminala, ki služijo s trgovino z ljudmi, ter poziva Europol in Eurojust, naj okrepita svoje zmogljivosti na področju boja proti trgovini z ljudmi; poziva države članice, naj tesno sodelujejo z Europolom in med seboj, da bi lahko preiskovale finančne vidike in pranje denarja v primerih trgovine z ljudmi; poudarja, da bi morale države članice okrepiti sodelovanje ter zamrzniti in zaseči premoženje posameznikov, ki sodelujejo v trgovini z ljudmi, saj bi to lahko bilo učinkovito sredstvo, da bi ta dobičkonosna dejavnost z nizkim tveganjem postala dejavnost z nizkim dobičkom in visokim tveganjem; v zvezi s tem poziva države članice, naj učinkoviteje uporabijo vsa razpoložljiva orodja, na primer vzajemno priznavanje sodb, skupne preiskovalne enote in evropski preiskovalni nalog; meni, da bi bilo treba zaseženo premoženje oseb, obsojenih za kazniva dejanja trgovine z ljudmi, uporabiti za podporo in odškodnino žrtvam trgovine z ljudmi; ugotavlja tudi, da se z ogromnimi finančnimi sredstvi iz trgovine z ljudmi in njihovega izkoriščanja financirajo druge oblike hudih kaznivih dejanj;

| 39. | poziva agencije s področja pravosodja in notranjih zadev, kot so Eurojust, Europol, FRA, Frontex, Cepol in EASO, naj razvijejo vzdržni program za bolj uravnoteženo zastopanost spolov pri sprejemanju odločitev v zvezi s trgovino z ljudmi; poziva, naj razkrijejo podatke o zastopanosti spolov v svojih upravnih odborih in med zaposlenimi glede na razprave z državami članicami o koristih enakopravnega zaposlovanja in napredovanja uslužbencev v organih kazenskega pregona in mejnih organih; prav tako poziva, naj se v agencijah s področja pravosodja in notranjih zadev, v katerih prevladujejo moški, programi, kot je projekt Europola za uravnoteženo zastopanost spolov „Female Factor“, izvajajo redno, ne pa le občasno; |
| --- | --- |

39.

poziva agencije s področja pravosodja in notranjih zadev, kot so Eurojust, Europol, FRA, Frontex, Cepol in EASO, naj razvijejo vzdržni program za bolj uravnoteženo zastopanost spolov pri sprejemanju odločitev v zvezi s trgovino z ljudmi; poziva, naj razkrijejo podatke o zastopanosti spolov v svojih upravnih odborih in med zaposlenimi glede na razprave z državami članicami o koristih enakopravnega zaposlovanja in napredovanja uslužbencev v organih kazenskega pregona in mejnih organih; prav tako poziva, naj se v agencijah s področja pravosodja in notranjih zadev, v katerih prevladujejo moški, programi, kot je projekt Europola za uravnoteženo zastopanost spolov „Female Factor“, izvajajo redno, ne pa le občasno;

| 40. | opominja, da je usposobljenost izvajalcev in uradnikov bistvena za zgodnje odkrivanje morebitnih žrtev in preprečevanje kaznivih dejanj; zato poziva države članice, naj dosledno uporabljajo člen 18(3) Direktive 2011/36/EU in si izmenjajo najboljšo prakso, zlasti pri oblikovanju programov usposabljanja, pri katerih se upošteva različnost spolov, za tiste, ki se pri svojem delu srečujejo z žrtvami trgovine z ljudmi, kot so policisti in pripadniki drugih varnostnih služb, mejni uslužbenci, sodniki, odvetniki in drugi sodni organi, zdravstveni delavci na terenu, socialni delavci in psihologi; poudarja, da bi moralo usposabljanje vključevati pridobivanje znanja o nasilju in izkoriščanju na podlagi spola, odkrivanju žrtev, uradnem postopku odkrivanja in primerni, spolu prilagojeni pomoči žrtvam; |
| --- | --- |

40.

opominja, da je usposobljenost izvajalcev in uradnikov bistvena za zgodnje odkrivanje morebitnih žrtev in preprečevanje kaznivih dejanj; zato poziva države članice, naj dosledno uporabljajo člen 18(3) Direktive 2011/36/EU in si izmenjajo najboljšo prakso, zlasti pri oblikovanju programov usposabljanja, pri katerih se upošteva različnost spolov, za tiste, ki se pri svojem delu srečujejo z žrtvami trgovine z ljudmi, kot so policisti in pripadniki drugih varnostnih služb, mejni uslužbenci, sodniki, odvetniki in drugi sodni organi, zdravstveni delavci na terenu, socialni delavci in psihologi; poudarja, da bi moralo usposabljanje vključevati pridobivanje znanja o nasilju in izkoriščanju na podlagi spola, odkrivanju žrtev, uradnem postopku odkrivanja in primerni, spolu prilagojeni pomoči žrtvam;

| 41. | poziva k širši pripravi in razširjanju publikacij ozaveščanja, namenjenih izboljšanju znanja v okviru posameznih poklicev, kot je priročnik za pomoč žrtvam trgovine z ljudmi ter njihovo zaščito, ki je namenjen konzularnim in diplomatskim uslužbencem (Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking) (19); |
| --- | --- |

41.

poziva k širši pripravi in razširjanju publikacij ozaveščanja, namenjenih izboljšanju znanja v okviru posameznih poklicev, kot je priročnik za pomoč žrtvam trgovine z ljudmi ter njihovo zaščito, ki je namenjen konzularnim in diplomatskim uslužbencem (Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking) (19);

| 42. | priznava pomen razvoja dolgoročnih razmerij med organi kazenskega pregona, ponudniki storitev, različnimi deležniki in žrtvami, da bi se vzpostavilo zaupanje ter obravnavale potrebe žrtev; poudarja, da podporne organizacije potrebujejo ustrezno financiranje za projekte, in izraža zaskrbljenost, ker številne organizacije, zlasti ženske organizacije, zaradi zmanjšanja sredstev težko delujejo; |
| --- | --- |

42.

priznava pomen razvoja dolgoročnih razmerij med organi kazenskega pregona, ponudniki storitev, različnimi deležniki in žrtvami, da bi se vzpostavilo zaupanje ter obravnavale potrebe žrtev; poudarja, da podporne organizacije potrebujejo ustrezno financiranje za projekte, in izraža zaskrbljenost, ker številne organizacije, zlasti ženske organizacije, zaradi zmanjšanja sredstev težko delujejo;

| 43. | poudarja, da bi moralo biti financiranje Komisije in držav članic namenjeno najprimernejšemu ponudniku storitev, in sicer na podlagi potreb žrtev, vključno z zahtevami glede na spol in zahtevami otrok, strokovnega znanja ponudnika in njegovih zmožnosti, da zagotovi obsežno in dolgoročno pomoč in nego; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi moralo biti financiranje Komisije in držav članic namenjeno najprimernejšemu ponudniku storitev, in sicer na podlagi potreb žrtev, vključno z zahtevami glede na spol in zahtevami otrok, strokovnega znanja ponudnika in njegovih zmožnosti, da zagotovi obsežno in dolgoročno pomoč in nego;

| 44. | poziva države članice, naj socialne partnerje, zasebni sektor, sindikate in civilno družbo, zlasti nevladne organizacije, ki se borijo proti trgovini z ljudmi in pomagajo žrtvam, vključijo v svoje pobude za preprečevanje trgovine z ljudmi, zlasti na področju izkoriščanja delovne sile, tudi kar zadeva odkrivanje žrtev in dejavnosti ozaveščanja; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj socialne partnerje, zasebni sektor, sindikate in civilno družbo, zlasti nevladne organizacije, ki se borijo proti trgovini z ljudmi in pomagajo žrtvam, vključijo v svoje pobude za preprečevanje trgovine z ljudmi, zlasti na področju izkoriščanja delovne sile, tudi kar zadeva odkrivanje žrtev in dejavnosti ozaveščanja;

| 45. | ugotavlja, da je spolno izkoriščanje nezakonito v vseh državah članicah, trgovina za namene spolnega izkoriščanja pa kljub temu še vedno poteka; poziva države članice, naj dosledno izvajajo Direktivo 2011/92/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje na področju preprečevanja spolnega izkoriščanja otrok in boja proti njemu; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami preuči, kako povpraševanje po spolnih uslugah spodbuja trgovino z ljudmi, vključno s trgovino z otroki, in kako bi najbolje omejili to povpraševanje; v zvezi s tem opozarja na obveznost držav članic, da posebno pozornost namenijo otrokom, ki so žrtve trgovine z ljudmi, vključno z mladoletniki brez spremstva iz tretjih držav, ter otrokom v kazenskih postopkih zagotovijo posebno zaščito, pri čemer je treba vedno v prvi vrsti upoštevati otrokovo največjo korist; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da je spolno izkoriščanje nezakonito v vseh državah članicah, trgovina za namene spolnega izkoriščanja pa kljub temu še vedno poteka; poziva države članice, naj dosledno izvajajo Direktivo 2011/92/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje na področju preprečevanja spolnega izkoriščanja otrok in boja proti njemu; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami preuči, kako povpraševanje po spolnih uslugah spodbuja trgovino z ljudmi, vključno s trgovino z otroki, in kako bi najbolje omejili to povpraševanje; v zvezi s tem opozarja na obveznost držav članic, da posebno pozornost namenijo otrokom, ki so žrtve trgovine z ljudmi, vključno z mladoletniki brez spremstva iz tretjih držav, ter otrokom v kazenskih postopkih zagotovijo posebno zaščito, pri čemer je treba vedno v prvi vrsti upoštevati otrokovo največjo korist;

| 46. | ugotavlja, da bi moralo zbiranje podatkov o trgovini z otroki temeljiti na skupni opredelitvi tega kriminalnega pojava; prav tako ugotavlja, da nekatere države članice trgovino z otroki obravnavajo ločeno od oblik izkoriščanja, nekatere pa otroke, ki so žrtve, obravnavajo skupaj z odraslimi, zaradi česar na ravni EU ni mogoče pridobiti celovitih podatkov o tem problemu in opredeliti najboljšega preiskovalnega ukrepa; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da bi moralo zbiranje podatkov o trgovini z otroki temeljiti na skupni opredelitvi tega kriminalnega pojava; prav tako ugotavlja, da nekatere države članice trgovino z otroki obravnavajo ločeno od oblik izkoriščanja, nekatere pa otroke, ki so žrtve, obravnavajo skupaj z odraslimi, zaradi česar na ravni EU ni mogoče pridobiti celovitih podatkov o tem problemu in opredeliti najboljšega preiskovalnega ukrepa;

| 47. | poudarja obveznost Komisije v skladu s členom 23(2) Direktive, da do leta 2016 pripravi poročilo z oceno učinka veljavnih nacionalnih zakonov na kriminalizacijo zavestnega izkoriščanja storitev žrtev trgovine z ljudmi, in potrebo po dodatnih ukrepih; poudarja, da se Komisija ne bi smela zanašati zgolj na poročila držav članic, temveč bi morala skladnost ocenjevati tudi na podlagi sodelovanja s civilno družbo in ustreznimi drugimi organi, kot je GRETA, in poročil za državo, ki jih pripravita posebni predstavnik OVSE za področje trgovine z ljudmi in posebni poročevalec OZN za trgovino z ljudmi in sodobne oblike suženjstva; |
| --- | --- |

47.

poudarja obveznost Komisije v skladu s členom 23(2) Direktive, da do leta 2016 pripravi poročilo z oceno učinka veljavnih nacionalnih zakonov na kriminalizacijo zavestnega izkoriščanja storitev žrtev trgovine z ljudmi, in potrebo po dodatnih ukrepih; poudarja, da se Komisija ne bi smela zanašati zgolj na poročila držav članic, temveč bi morala skladnost ocenjevati tudi na podlagi sodelovanja s civilno družbo in ustreznimi drugimi organi, kot je GRETA, in poročil za državo, ki jih pripravita posebni predstavnik OVSE za področje trgovine z ljudmi in posebni poročevalec OZN za trgovino z ljudmi in sodobne oblike suženjstva;

| 48. | ugotavlja, da med državami članicami ni skupnega dogovora v zvezi s tem, kaj pomeni povpraševanje po izkoriščanju, ter poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo smernice o kaznovanju strank, ki temeljijo na nordijskem modelu, obenem pa naj ozaveščajo o vseh oblikah trgovine z ljudmi, zlasti o spolnem izkoriščanju, in opozarjajo na druge oblike izkoriščanja, kot je služabništvo; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da med državami članicami ni skupnega dogovora v zvezi s tem, kaj pomeni povpraševanje po izkoriščanju, ter poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo smernice o kaznovanju strank, ki temeljijo na nordijskem modelu, obenem pa naj ozaveščajo o vseh oblikah trgovine z ljudmi, zlasti o spolnem izkoriščanju, in opozarjajo na druge oblike izkoriščanja, kot je služabništvo;

| 49. | ugotavlja, da so nekatere skupine ranljivejše, zato je pri njih še posebej nevarno, da postanejo žrtev trgovine z ljudmi; obžaluje, da je trgovina z ljudmi rezultat velikega povpraševanja po proizvodih in storitvah, ki temeljijo na izkoriščanju ljudi, in je zelo dobičkonosna oblika organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da so nekatere skupine ranljivejše, zato je pri njih še posebej nevarno, da postanejo žrtev trgovine z ljudmi; obžaluje, da je trgovina z ljudmi rezultat velikega povpraševanja po proizvodih in storitvah, ki temeljijo na izkoriščanju ljudi, in je zelo dobičkonosna oblika organiziranega kriminala;

| 50. | poudarja, da podatki potrjujejo, da kriminalizacija kupovanja spolnih uslug na Švedskem deluje odvračilno; opozarja na normativni učinek tega modela ureditve in njegov potencial za spremembo družbenega stališča s ciljem zmanjšanja splošnega povpraševanja po storitvah žrtev trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da podatki potrjujejo, da kriminalizacija kupovanja spolnih uslug na Švedskem deluje odvračilno; opozarja na normativni učinek tega modela ureditve in njegov potencial za spremembo družbenega stališča s ciljem zmanjšanja splošnega povpraševanja po storitvah žrtev trgovine z ljudmi;

| 51. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo člen 18(4) Direktive in pripravijo posebne strategije za zmanjšanje povpraševanja po trgovini z ljudmi za spolno izkoriščanje, kot so izhodni programi ter sistemi za krepitev moči in zaščito pravic oseb, ki se prostituirajo, ter zmanjšanje njihove ranljivosti za izkoriščanje, pripravijo pa naj tudi kampanje za odvračanje od povpraševanja po spolnih uslugah žrtev trgovine z ljudmi, pri čemer je treba dodati, da je urejanje prostitucije v pristojnosti držav članic; poziva Komisijo, naj preuči tudi morebitne povezave med povpraševanjem po spolnih uslugah in trgovino z ljudmi; meni, da je mogoče to povpraševanje zmanjšati z zakonodajo, s katero bi tisti, ki kupujejo spolne usluge žrtev trgovine z ljudmi, kazensko odgovarjali namesto tistih, ki te usluge prodajajo; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo člen 18(4) Direktive in pripravijo posebne strategije za zmanjšanje povpraševanja po trgovini z ljudmi za spolno izkoriščanje, kot so izhodni programi ter sistemi za krepitev moči in zaščito pravic oseb, ki se prostituirajo, ter zmanjšanje njihove ranljivosti za izkoriščanje, pripravijo pa naj tudi kampanje za odvračanje od povpraševanja po spolnih uslugah žrtev trgovine z ljudmi, pri čemer je treba dodati, da je urejanje prostitucije v pristojnosti držav članic; poziva Komisijo, naj preuči tudi morebitne povezave med povpraševanjem po spolnih uslugah in trgovino z ljudmi; meni, da je mogoče to povpraševanje zmanjšati z zakonodajo, s katero bi tisti, ki kupujejo spolne usluge žrtev trgovine z ljudmi, kazensko odgovarjali namesto tistih, ki te usluge prodajajo;

| 52. | poziva EU, naj bo pozorna na nove oblike trgovine z ljudmi in njihovega izkoriščanja, vključno z reproduktivnim izkoriščanjem in trgovino z novorojenčki, ter o teh novih oblikah jasno obvešča druge; |
| --- | --- |

52.

poziva EU, naj bo pozorna na nove oblike trgovine z ljudmi in njihovega izkoriščanja, vključno z reproduktivnim izkoriščanjem in trgovino z novorojenčki, ter o teh novih oblikah jasno obvešča druge;

| 53. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ima zelo malo držav članic jasno opredeljene programe za zmanjšanje povpraševanja in da so ti programi na splošno usmerjeni v trgovino z ljudmi za spolno izkoriščanje; poziva države članice, naj pripravijo programe za zmanjšanje povpraševanja za vse vrste trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

53.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ima zelo malo držav članic jasno opredeljene programe za zmanjšanje povpraševanja in da so ti programi na splošno usmerjeni v trgovino z ljudmi za spolno izkoriščanje; poziva države članice, naj pripravijo programe za zmanjšanje povpraševanja za vse vrste trgovine z ljudmi;

| 54. | ugotavlja, da je mogoče navidezne zakonske zveze v določenih okoliščinah, če obstajajo elementi prisile, obravnavati kot trgovino z ljudmi ter da ženske in dekleta verjetneje postanejo žrtve; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da je mogoče navidezne zakonske zveze v določenih okoliščinah, če obstajajo elementi prisile, obravnavati kot trgovino z ljudmi ter da ženske in dekleta verjetneje postanejo žrtve;

| 55. | poudarja, da prizadevanja za večjo enakost spolov prispevajo k preprečevanju trgovine z ljudmi, pri čemer bi morala ta prizadevanja vključevati strategije za programe izobraževanja in krepitve moči za ženske in deklice, da bi se okrepil njihov položaj v družbi in bi bile manj ranljive za trgovino z ljudmi; poziva države članice, naj sprejmejo bolj proaktivne preventivne ukrepe, kot so kampanje obveščanja in ozaveščanja, usposabljanja, posebej zasnovana za moške, ciljne delavnice z ranljivimi skupinami in izobraževalne dejavnosti v šolah, vključno s spodbujanjem enakosti, bojem proti seksističnim stereotipom in nasilju na podlagi spola, saj bi moralo biti enako obravnavanje cilj vse družbe; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da prizadevanja za večjo enakost spolov prispevajo k preprečevanju trgovine z ljudmi, pri čemer bi morala ta prizadevanja vključevati strategije za programe izobraževanja in krepitve moči za ženske in deklice, da bi se okrepil njihov položaj v družbi in bi bile manj ranljive za trgovino z ljudmi; poziva države članice, naj sprejmejo bolj proaktivne preventivne ukrepe, kot so kampanje obveščanja in ozaveščanja, usposabljanja, posebej zasnovana za moške, ciljne delavnice z ranljivimi skupinami in izobraževalne dejavnosti v šolah, vključno s spodbujanjem enakosti, bojem proti seksističnim stereotipom in nasilju na podlagi spola, saj bi moralo biti enako obravnavanje cilj vse družbe;

| 56. | opozarja na učinkovitost programov ozaveščanja pri izobraževanju potrošnikov, da izberejo izdelke družb, ki zagotavljajo dobavno verigo brez suženjstva, vendar ugotavlja, da samo to še ni dovolj za zmanjšanje povpraševanja po trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

56.

opozarja na učinkovitost programov ozaveščanja pri izobraževanju potrošnikov, da izberejo izdelke družb, ki zagotavljajo dobavno verigo brez suženjstva, vendar ugotavlja, da samo to še ni dovolj za zmanjšanje povpraševanja po trgovini z ljudmi;

| 57. | ugotavlja, da je v skladu z Direktivo 2009/52/ES že nezakonito, da delodajalci za delo ali storitve uporabljajo državljane tretjih držav, ki nimajo urejenega zakonitega prebivanja v EU, pri čemer se zavedajo, da gre za žrtve trgovine z ljudmi; priznava, da ta zakonodaja ne vključuje državljanov EU, ki so žrtve trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo njihova zakonodaja državljane EU, ki so žrtve trgovine z ljudmi, ščitila pred izkoriščanjem in da se uvedejo ustrezne sankcije; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da je v skladu z Direktivo 2009/52/ES že nezakonito, da delodajalci za delo ali storitve uporabljajo državljane tretjih držav, ki nimajo urejenega zakonitega prebivanja v EU, pri čemer se zavedajo, da gre za žrtve trgovine z ljudmi; priznava, da ta zakonodaja ne vključuje državljanov EU, ki so žrtve trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo njihova zakonodaja državljane EU, ki so žrtve trgovine z ljudmi, ščitila pred izkoriščanjem in da se uvedejo ustrezne sankcije;

| 58. | opozarja, da je po podatkih Europola po prihodu v EU od leta 2015 izginilo okoli 10 000 mladoletnikov brez spremstva, ki bi lahko bili žrtve trgovine z ljudmi in izpostavljeni številnim oblikam izkoriščanja in zlorabe; poziva države članice, naj v celoti izvajajo azilni sveženj in registrirajo otroke ob prihodu v EU, da bi zagotovili njihovo vključitev v sisteme zaščite otrok; poziva države članice, naj izboljšajo izmenjavo informacij, da bi tako bolje zaščitili otroke migrante v Evropi; |
| --- | --- |

58.

opozarja, da je po podatkih Europola po prihodu v EU od leta 2015 izginilo okoli 10 000 mladoletnikov brez spremstva, ki bi lahko bili žrtve trgovine z ljudmi in izpostavljeni številnim oblikam izkoriščanja in zlorabe; poziva države članice, naj v celoti izvajajo azilni sveženj in registrirajo otroke ob prihodu v EU, da bi zagotovili njihovo vključitev v sisteme zaščite otrok; poziva države članice, naj izboljšajo izmenjavo informacij, da bi tako bolje zaščitili otroke migrante v Evropi;

| 59. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja podatkov o Rominjah in romskih otrocih, pri katerih obstaja tveganje trgovine z ljudmi za prisilno delo in storitve, med katere sodi tudi beračenje; poziva Komisijo, naj zagotovi podatke o Rominjah in romskih otrocih, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so žrtve trgovine z ljudmi, in o tem, koliko jih je bilo deležnih pomoči žrtvam in v katerih državah; |
| --- | --- |

59.

je zaskrbljen zaradi pomanjkanja podatkov o Rominjah in romskih otrocih, pri katerih obstaja tveganje trgovine z ljudmi za prisilno delo in storitve, med katere sodi tudi beračenje; poziva Komisijo, naj zagotovi podatke o Rominjah in romskih otrocih, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so žrtve trgovine z ljudmi, in o tem, koliko jih je bilo deležnih pomoči žrtvam in v katerih državah;

| 60. | poudarja, da se lahko prisilna poroka šteje za obliko trgovine z ljudmi, če vsebuje elemente izkoriščanja žrtve, in poziva vse države članice, naj vključijo to razsežnost; poudarja, da je izkoriščanje lahko spolno (posilstvo v zakonski zvezi, prisilna prostitucija ali pornografija) ali ekonomsko (gospodinjsko delo ali prisilno prosjačenje) ter da je lahko prisilna poroka končni cilj trgovine (prodaja žrtve za nevesto ali sklenitev zakonske zveze pod prisilo); poudarja, da pristojni organi težko prepoznajo to vrsto trgovine, saj se uvršča v zasebno sfero; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezne strukture za sprejem teh žrtev; poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da se lahko prisilna poroka šteje za obliko trgovine z ljudmi, če vsebuje elemente izkoriščanja žrtve, in poziva vse države članice, naj vključijo to razsežnost; poudarja, da je izkoriščanje lahko spolno (posilstvo v zakonski zvezi, prisilna prostitucija ali pornografija) ali ekonomsko (gospodinjsko delo ali prisilno prosjačenje) ter da je lahko prisilna poroka končni cilj trgovine (prodaja žrtve za nevesto ali sklenitev zakonske zveze pod prisilo); poudarja, da pristojni organi težko prepoznajo to vrsto trgovine, saj se uvršča v zasebno sfero; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezne strukture za sprejem teh žrtev; poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo najboljše prakse na tem področju;

| 61. | je zaskrbljen zaradi naraščajočega pojava zapeljevanja za namene spolnega izkoriščanja; opozarja, da so žrtve tega pojava pogosto čustveno odvisne od zapeljevalcev, kar otežuje delo preiskovalcev, saj jih ni lahko prepoznati kot žrtve trgovine z ljudmi, ter pogosto odklanjajo pričanje proti zapeljevalcem; poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo najboljše prakse na tem področju; poziva države članice, naj tem žrtvam priskrbijo posebno nastanitev ter naj zagotovijo, da jim organi kazenskega pregona in sodstva priznajo status žrtve, zlasti če so mladoletne, da se tako prepreči njihova stigmatizacija zaradi „sprevrženega obnašanja“; |
| --- | --- |

61.

je zaskrbljen zaradi naraščajočega pojava zapeljevanja za namene spolnega izkoriščanja; opozarja, da so žrtve tega pojava pogosto čustveno odvisne od zapeljevalcev, kar otežuje delo preiskovalcev, saj jih ni lahko prepoznati kot žrtve trgovine z ljudmi, ter pogosto odklanjajo pričanje proti zapeljevalcem; poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo najboljše prakse na tem področju; poziva države članice, naj tem žrtvam priskrbijo posebno nastanitev ter naj zagotovijo, da jim organi kazenskega pregona in sodstva priznajo status žrtve, zlasti če so mladoletne, da se tako prepreči njihova stigmatizacija zaradi „sprevrženega obnašanja“;

Razsežnost spola pri pomoči žrtvam ter podpori in zaščiti žrtev

| 62. | izraža zaskrbljenost, ker nimajo vse žrtve preprostega dostopa do storitev ali niso seznanjene s storitvami; poudarja, da pri dostopu do storitev ne sme biti diskriminacije; |
| --- | --- |

62.

izraža zaskrbljenost, ker nimajo vse žrtve preprostega dostopa do storitev ali niso seznanjene s storitvami; poudarja, da pri dostopu do storitev ne sme biti diskriminacije;

| 63. | ugotavlja, da žrtve trgovine z ljudmi potrebujejo specializirane storitve, vključno z dostopom do varne kratkoročne ali dolgoročne nastanitve, programov za zaščito prič, zdravstvene oskrbe in svetovanja, prevajalskih storitev in tolmačenja, pravnih sredstev, nadomestila, izobraževanja in usposabljanja, vključno z učenjem jezika države, v kateri prebivajo, posredovanja pri zaposlitvi, pomoči pri (ponovnem) vključevanju, družinski mediaciji in preselitvi, pri čemer bi bilo treba te storitve dodatno prilagoditi posameznikom ter upoštevati zlasti vprašanje spola; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da žrtve trgovine z ljudmi potrebujejo specializirane storitve, vključno z dostopom do varne kratkoročne ali dolgoročne nastanitve, programov za zaščito prič, zdravstvene oskrbe in svetovanja, prevajalskih storitev in tolmačenja, pravnih sredstev, nadomestila, izobraževanja in usposabljanja, vključno z učenjem jezika države, v kateri prebivajo, posredovanja pri zaposlitvi, pomoči pri (ponovnem) vključevanju, družinski mediaciji in preselitvi, pri čemer bi bilo treba te storitve dodatno prilagoditi posameznikom ter upoštevati zlasti vprašanje spola;

| 64. | poudarja, da morajo države članice glede na razsežnost spola trgovino z ljudmi obravnavati kot obliko nasilja nad ženskami; poudarja, da je treba pozornost posvetiti dinamiki izkoriščanja in s tem povezani dolgoročni čustveni in psihološki škodi; poziva Komisijo, naj predlaga evropsko strategijo za boj proti nasilju na podlagi spola, ki naj vsebuje zakonodajni predlog o nasilju nad ženskami, vključno s trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da morajo države članice glede na razsežnost spola trgovino z ljudmi obravnavati kot obliko nasilja nad ženskami; poudarja, da je treba pozornost posvetiti dinamiki izkoriščanja in s tem povezani dolgoročni čustveni in psihološki škodi; poziva Komisijo, naj predlaga evropsko strategijo za boj proti nasilju na podlagi spola, ki naj vsebuje zakonodajni predlog o nasilju nad ženskami, vključno s trgovino z ljudmi;

| 65. | poudarja dobro opravljeno delo vladnih služb in civilne družbe pri odkrivanju žrtev trgovine z ljudmi ter zagotavljanju pomoči in podpore žrtvam, čeprav se to delo ne opravlja dosledno v vseh državah članicah ali ob upoštevanju različnih vrst trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

65.

poudarja dobro opravljeno delo vladnih služb in civilne družbe pri odkrivanju žrtev trgovine z ljudmi ter zagotavljanju pomoči in podpore žrtvam, čeprav se to delo ne opravlja dosledno v vseh državah članicah ali ob upoštevanju različnih vrst trgovine z ljudmi;

| 66. | poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje neodvisnih nevladnih organizacij in zatočišč za posamezni spol, da bi ustrezno zadostili potrebam na vseh točkah poti žrtve v ciljnih državah in preventivno ukrepali v posameznih izvornih, tranzitnih in ciljnih državah; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje neodvisnih nevladnih organizacij in zatočišč za posamezni spol, da bi ustrezno zadostili potrebam na vseh točkah poti žrtve v ciljnih državah in preventivno ukrepali v posameznih izvornih, tranzitnih in ciljnih državah;

| 67. | poziva države članice, naj vzpostavijo klicne številke, kjer bodo žrtve trgovine z ljudmi in izkoriščanja lahko poiskale pomoč in nasvete; ugotavlja, da so se tovrstne klicne številke izkazale kot uspešne na drugih področjih, na primer pri radikalizaciji in ugrabitvah otrok; |
| --- | --- |

67.

poziva države članice, naj vzpostavijo klicne številke, kjer bodo žrtve trgovine z ljudmi in izkoriščanja lahko poiskale pomoč in nasvete; ugotavlja, da so se tovrstne klicne številke izkazale kot uspešne na drugih področjih, na primer pri radikalizaciji in ugrabitvah otrok;

| 68. | poziva države članice, naj žrtvam trgovine z ljudmi zagotavljajo spolu prilagojene storitve, ki ustrezajo njihovim potrebam, pri čemer naj upoštevajo potrebe, vezane na obliko trgovine z ljudmi, v katero so bile vključene; opozarja, da je večina žrtev sicer žensk in deklic, kljub temu pa bi morale biti na voljo specializirane storitve za žrtve obeh spolov; |
| --- | --- |

68.

poziva države članice, naj žrtvam trgovine z ljudmi zagotavljajo spolu prilagojene storitve, ki ustrezajo njihovim potrebam, pri čemer naj upoštevajo potrebe, vezane na obliko trgovine z ljudmi, v katero so bile vključene; opozarja, da je večina žrtev sicer žensk in deklic, kljub temu pa bi morale biti na voljo specializirane storitve za žrtve obeh spolov;

| 69. | poudarja, da je mnogo žrtev spolnega izkoriščanja drogiranih, da se jih ohranja v stanju fizične in psihične zasvojenosti; zato poziva države članice, naj zagotovijo specializirane podporne programe za te žrtve in naj ta element priznajo kot obremenilno okoliščino v kazenskopravnih ukrepih proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je mnogo žrtev spolnega izkoriščanja drogiranih, da se jih ohranja v stanju fizične in psihične zasvojenosti; zato poziva države članice, naj zagotovijo specializirane podporne programe za te žrtve in naj ta element priznajo kot obremenilno okoliščino v kazenskopravnih ukrepih proti trgovini z ljudmi;

| 70. | poudarja, da so zaradi kumulativnega učinka različnih vrst diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete osebe LGBTI posebej izpostavljene trgovini z ljudmi; poziva države članice, naj bodo dovzetne za posebne potrebe žrtev LGBTI; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da so zaradi kumulativnega učinka različnih vrst diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete osebe LGBTI posebej izpostavljene trgovini z ljudmi; poziva države članice, naj bodo dovzetne za posebne potrebe žrtev LGBTI; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljše prakse na tem področju;

| 71. | poudarja, kako pomembno je, da vse države članice žrtvam trgovine z ljudmi, ki so zanosile zaradi spolnega izkoriščanja, sistematično priznajo pravico do dostopa do storitev varne prekinitve nosečnosti; |
| --- | --- |

71.

poudarja, kako pomembno je, da vse države članice žrtvam trgovine z ljudmi, ki so zanosile zaradi spolnega izkoriščanja, sistematično priznajo pravico do dostopa do storitev varne prekinitve nosečnosti;

| 72. | meni, da bi bilo treba člen 11(5) Direktive 2011/36/EU razširiti in uvesti pomoč za prihodnje vključevanje (učenje jezika, spoznavanje kulture in skupnosti itd.), če lahko žrtev glede na svoj položaj pridobi dovoljenje za prebivanje; |
| --- | --- |

72.

meni, da bi bilo treba člen 11(5) Direktive 2011/36/EU razširiti in uvesti pomoč za prihodnje vključevanje (učenje jezika, spoznavanje kulture in skupnosti itd.), če lahko žrtev glede na svoj položaj pridobi dovoljenje za prebivanje;

| 73. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo državljani EU in tretjih držav, ki so žrtve trgovine z ljudmi, upravičeni do dovoljenj za prebivanje; |
| --- | --- |

73.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo državljani EU in tretjih držav, ki so žrtve trgovine z ljudmi, upravičeni do dovoljenj za prebivanje;

| 74. | ugotavlja, da nezakonito prebivanje ne izključuje možnosti, da nekdo postane žrtev trgovine z ljudmi, zato bi morale imeti take žrtve enake pravice kot druge žrtve; poziva države članice, naj ločujejo vprašanja migracije in trgovine z ljudmi, pri čemer poudarja načelo brezpogojne pomoči iz Direktive; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da nezakonito prebivanje ne izključuje možnosti, da nekdo postane žrtev trgovine z ljudmi, zato bi morale imeti take žrtve enake pravice kot druge žrtve; poziva države članice, naj ločujejo vprašanja migracije in trgovine z ljudmi, pri čemer poudarja načelo brezpogojne pomoči iz Direktive;

| 75. | poziva vse države članice, naj žrtvam dejansko zagotovijo pravice, in poziva, naj se analizira izvajanje Direktive 2011/36/EU glede na določbe iz Direktive 2012/29/EU; poziva države članice, naj vsem osebam, ki se same opredelijo kot žrtve trgovine z ljudmi ali ki izpolnjujejo dovolj meril za to, da se opredelijo kot te žrtve, zagotovijo brezplačno pravno pomoč, vključno s pravnim zastopanjem, psihološko in zdravstveno podporo in informacije o pravicah do pomoči in zdravstvene oskrbe, vključno s pravico žrtev spolnega izkoriščanja do prekinitve nosečnosti, in jim tako omogočijo dostop do njihovih pravic, nadomestila in/ali pravnih sredstev; poudarja, da samoopredelitev nikakor ne bi smela biti edina zahteva za dostop žrtev do pravic in storitev; |
| --- | --- |

75.

poziva vse države članice, naj žrtvam dejansko zagotovijo pravice, in poziva, naj se analizira izvajanje Direktive 2011/36/EU glede na določbe iz Direktive 2012/29/EU; poziva države članice, naj vsem osebam, ki se same opredelijo kot žrtve trgovine z ljudmi ali ki izpolnjujejo dovolj meril za to, da se opredelijo kot te žrtve, zagotovijo brezplačno pravno pomoč, vključno s pravnim zastopanjem, psihološko in zdravstveno podporo in informacije o pravicah do pomoči in zdravstvene oskrbe, vključno s pravico žrtev spolnega izkoriščanja do prekinitve nosečnosti, in jim tako omogočijo dostop do njihovih pravic, nadomestila in/ali pravnih sredstev; poudarja, da samoopredelitev nikakor ne bi smela biti edina zahteva za dostop žrtev do pravic in storitev;

| 76. | poziva države članice, naj brezplačne pravne pomoči žrtvam trgovine z ljudmi ne zagotovijo le v kazenskih postopkih, temveč tudi v civilnih postopkih, postopkih pred delovnim sodiščem ali imigracijskih in azilnih postopkih, v katerih so udeležene; |
| --- | --- |

76.

poziva države članice, naj brezplačne pravne pomoči žrtvam trgovine z ljudmi ne zagotovijo le v kazenskih postopkih, temveč tudi v civilnih postopkih, postopkih pred delovnim sodiščem ali imigracijskih in azilnih postopkih, v katerih so udeležene;

| 77. | poziva države članice, naj pri odločanju o omejevanju podpore žrtvam upoštevajo, da je okrevanje zaradi škode, ki jo utrpi žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, dolgotrajnejše od okrevanja po drugih oblikah izkoriščanja; poziva k razširitvi zaščitnih ukrepov za žrtve, ki so bile vključene v trgovino z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, da bi se čim bolj zmanjšala škoda ter preprečili ponovna vključitev teh žrtev v trgovino z ljudmi in sekundarna viktimizacija ter bi se v vsakem primeru zadostilo posameznim potrebam; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice, naj pri odločanju o omejevanju podpore žrtvam upoštevajo, da je okrevanje zaradi škode, ki jo utrpi žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, dolgotrajnejše od okrevanja po drugih oblikah izkoriščanja; poziva k razširitvi zaščitnih ukrepov za žrtve, ki so bile vključene v trgovino z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, da bi se čim bolj zmanjšala škoda ter preprečili ponovna vključitev teh žrtev v trgovino z ljudmi in sekundarna viktimizacija ter bi se v vsakem primeru zadostilo posameznim potrebam;

Ocena drugih ukrepov, sprejetih med izvajanjem Direktive, ki upoštevajo različnost spolov,

| 78. | poudarja, da je lahko vsaka obveznost žrtev, da sodelujejo pri pregonu trgovcev z ljudmi, škodljiva; poudarja, da v okviru pristopa, ki temelji na človekovih pravicah, takšna obveznost ne bi smela biti pogoj za dostop do storitev; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da je lahko vsaka obveznost žrtev, da sodelujejo pri pregonu trgovcev z ljudmi, škodljiva; poudarja, da v okviru pristopa, ki temelji na človekovih pravicah, takšna obveznost ne bi smela biti pogoj za dostop do storitev;

| 79. | poudarja, da bi bilo treba vse žrtve trgovine z ljudmi sistematično obvestiti o tem, da si lahko vzamejo čas za okrevanje in razmislek, ter jim dejansko dati ta čas na voljo; obžaluje, da so te pravice v nekaterih državah članicah prenesli samo v migracijsko zakonodajo in se zato ne priznavajo vsem žrtvam trgovine z ljudmi, temveč le tistim brez urejenega statusa; želi spomniti, da je treba te pravice priznati vsem žrtvam trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da bi bilo treba vse žrtve trgovine z ljudmi sistematično obvestiti o tem, da si lahko vzamejo čas za okrevanje in razmislek, ter jim dejansko dati ta čas na voljo; obžaluje, da so te pravice v nekaterih državah članicah prenesli samo v migracijsko zakonodajo in se zato ne priznavajo vsem žrtvam trgovine z ljudmi, temveč le tistim brez urejenega statusa; želi spomniti, da je treba te pravice priznati vsem žrtvam trgovine z ljudmi;

| 80. | opozarja, da morajo države članice na podlagi Direktive 2004/81/ES žrtvam trgovine z ljudmi zagotoviti rok za premislek in okrevanje; poziva države članice, naj pri določanju tega roka upoštevajo člen 13 Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi in naj podaljšajo tridesetdnevni rok za okrevanje in razmislek iz te konvencije za žrtve trgovine z ljudmi z namenom spolnega izkoriščanja, saj ta oblika nasilja povzroča hude in trajne posledice; |
| --- | --- |

80.

opozarja, da morajo države članice na podlagi Direktive 2004/81/ES žrtvam trgovine z ljudmi zagotoviti rok za premislek in okrevanje; poziva države članice, naj pri določanju tega roka upoštevajo člen 13 Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi in naj podaljšajo tridesetdnevni rok za okrevanje in razmislek iz te konvencije za žrtve trgovine z ljudmi z namenom spolnega izkoriščanja, saj ta oblika nasilja povzroča hude in trajne posledice;

| 81. | ugotavlja, da se veljavna strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi zaključuje leta 2016, ter poziva Komisijo, naj ovrednoti to strategijo in uvede novo, ki bo temeljila na pristopu človekovih pravic s poudarkom na žrtvah, vključevala jasno razsežnost spola in konkretne ukrepe v zvezi s tem, ustrezno in učinkovito obravnavala preprečevanje in bo še naprej odvračala od povpraševanja, ki spodbuja vse oblike trgovine z ljudmi; poziva, naj se ta strategija vključi v druga področja politike in uskladi z njimi, da se zagotovi učinkovito izvajanje ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi, med drugim tudi na področju varnosti, enakosti spolov, migracij, kibernetske varnosti in kazenskega pregona; |
| --- | --- |

81.

ugotavlja, da se veljavna strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi zaključuje leta 2016, ter poziva Komisijo, naj ovrednoti to strategijo in uvede novo, ki bo temeljila na pristopu človekovih pravic s poudarkom na žrtvah, vključevala jasno razsežnost spola in konkretne ukrepe v zvezi s tem, ustrezno in učinkovito obravnavala preprečevanje in bo še naprej odvračala od povpraševanja, ki spodbuja vse oblike trgovine z ljudmi; poziva, naj se ta strategija vključi v druga področja politike in uskladi z njimi, da se zagotovi učinkovito izvajanje ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi, med drugim tudi na področju varnosti, enakosti spolov, migracij, kibernetske varnosti in kazenskega pregona;

| 82. | izraža pohvalo državam članicam, ki so uvedle učinkovite nacionalne mehanizme poročanja in nacionalne poročevalce, ter jih poziva, naj zagotovijo ustrezno financiranje in neodvisnost teh ukrepov, da se bodo lahko njihove naloge čim bolje izvajale; |
| --- | --- |

82.

izraža pohvalo državam članicam, ki so uvedle učinkovite nacionalne mehanizme poročanja in nacionalne poročevalce, ter jih poziva, naj zagotovijo ustrezno financiranje in neodvisnost teh ukrepov, da se bodo lahko njihove naloge čim bolje izvajale;

| 83. | poziva države članice, naj za ocenjevanje svojih strategij in dejavnosti ter izboljšanje svojih prizadevanj v boju proti trgovini z ljudmi imenujejo neodvisnega nacionalnega poročevalca, ki bo imel zakonsko pravico nastopiti pred nacionalnim parlamentom in izdati priporočila, kako najbolje ukrepati proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

83.

poziva države članice, naj za ocenjevanje svojih strategij in dejavnosti ter izboljšanje svojih prizadevanj v boju proti trgovini z ljudmi imenujejo neodvisnega nacionalnega poročevalca, ki bo imel zakonsko pravico nastopiti pred nacionalnim parlamentom in izdati priporočila, kako najbolje ukrepati proti trgovini z ljudmi;

| 84. | poziva države članice, naj pridobijo podrobnejše najnovejše podatke z zbiranjem zanesljivih statističnih podatkov, ki jih predložijo vsi glavni akterji, z zagotavljanjem, da so podatki enotni in ločeni po spolu, starosti, vrsti izkoriščanja (znotraj podsklopov vrst trgovine z ljudmi), izvorni in ciljni državi, ter z vključevanjem oseb, ki so žrtve notranje trgovine z ljudmi, da bi bolje odkrivali morebitne žrtve in preprečili to kaznivo dejanje; poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo podatkov, da bodo bolje ocenile razsežnost spola in najnovejše trende v okviru trgovine z ljudmi ter se učinkoviteje borile proti trgovini z ljudmi; poziva države članice, naj zagotovijo pomembnejšo vlogo nacionalnih poročevalcev pri usklajevanju pobud za zbiranje podatkov, in sicer v tesnem sodelovanju z ustreznimi organizacijami civilne družbe, ki so dejavne na tem področju; |
| --- | --- |

84.

poziva države članice, naj pridobijo podrobnejše najnovejše podatke z zbiranjem zanesljivih statističnih podatkov, ki jih predložijo vsi glavni akterji, z zagotavljanjem, da so podatki enotni in ločeni po spolu, starosti, vrsti izkoriščanja (znotraj podsklopov vrst trgovine z ljudmi), izvorni in ciljni državi, ter z vključevanjem oseb, ki so žrtve notranje trgovine z ljudmi, da bi bolje odkrivali morebitne žrtve in preprečili to kaznivo dejanje; poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo podatkov, da bodo bolje ocenile razsežnost spola in najnovejše trende v okviru trgovine z ljudmi ter se učinkoviteje borile proti trgovini z ljudmi; poziva države članice, naj zagotovijo pomembnejšo vlogo nacionalnih poročevalcev pri usklajevanju pobud za zbiranje podatkov, in sicer v tesnem sodelovanju z ustreznimi organizacijami civilne družbe, ki so dejavne na tem področju;

| 85. | ugotavlja, da so bile kljub jasni opredelitvi trgovine z ljudmi v Direktivi v nacionalni zakonodaji držav članic sprejete številne različne opredelitve; poziva Komisijo, naj preuči to vprašanje in pripravi poročilo, kako različne opredelitve vplivajo na uporabo Direktive v praksi; poudarja pomen konceptualne jasnosti, da se prepreči prepletanje z drugimi podobnimi, a ločenimi vprašanji; |
| --- | --- |

85.

ugotavlja, da so bile kljub jasni opredelitvi trgovine z ljudmi v Direktivi v nacionalni zakonodaji držav članic sprejete številne različne opredelitve; poziva Komisijo, naj preuči to vprašanje in pripravi poročilo, kako različne opredelitve vplivajo na uporabo Direktive v praksi; poudarja pomen konceptualne jasnosti, da se prepreči prepletanje z drugimi podobnimi, a ločenimi vprašanji;

| 86. | ugotavlja, da deležniki na splošno potrjujejo, da se velika večina žrtev trgovine z ljudmi ne odkrije, priznava, da se trgovini z nekaterimi ranljivimi skupinami ljudi, kot so mladi (brezdomci), otroci, invalidi in osebe LGBTI, ne namenja dovolj pozornosti; poudarja, da je treba izboljšati zbiranje podatkov, da se bo odkrilo več žrtev iz teh skupin in se izoblikovala najboljša praksa pri obravnavanju njihovih posebnih potreb; |
| --- | --- |

86.

ugotavlja, da deležniki na splošno potrjujejo, da se velika večina žrtev trgovine z ljudmi ne odkrije, priznava, da se trgovini z nekaterimi ranljivimi skupinami ljudi, kot so mladi (brezdomci), otroci, invalidi in osebe LGBTI, ne namenja dovolj pozornosti; poudarja, da je treba izboljšati zbiranje podatkov, da se bo odkrilo več žrtev iz teh skupin in se izoblikovala najboljša praksa pri obravnavanju njihovih posebnih potreb;

| 87. | poudarja, da morajo institucije EU za izboljšanje prizadevanj v boju proti trgovini z ljudmi natančno oceniti izvajanje zakonodaje EU v državah članicah in po potrebi sprejeti nadaljnje zakonodajne ali druge ukrepe; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da morajo institucije EU za izboljšanje prizadevanj v boju proti trgovini z ljudmi natančno oceniti izvajanje zakonodaje EU v državah članicah in po potrebi sprejeti nadaljnje zakonodajne ali druge ukrepe;

| 88. | poziva Komisijo, naj pripravi standardizirane smernice za zbiranje podatkov, vključno z varstvom podatkov, za zadevne organe, kot so organi kazenskega pregona, obmejne službe in službe za priseljevanje, socialne službe, lokalni organi, zapori, nevladne organizacije ter drugi subjekti; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj pripravi standardizirane smernice za zbiranje podatkov, vključno z varstvom podatkov, za zadevne organe, kot so organi kazenskega pregona, obmejne službe in službe za priseljevanje, socialne službe, lokalni organi, zapori, nevladne organizacije ter drugi subjekti;

| 89. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0240) ukrepom proti trgovini z ljudmi namenila večja pozornost, in sicer da se bo žrtvam omogočilo sodelovanje pri pregonu trgovcev; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0240) ukrepom proti trgovini z ljudmi namenila večja pozornost, in sicer da se bo žrtvam omogočilo sodelovanje pri pregonu trgovcev;

| 90. | poziva Komisijo, naj reši vprašanje zlorabe samozaposlitve in zaposlitve migrantov v nekaterih državah članicah v izogib izpolnjevanju lokalnih delovnih standardov in zaposlitvenih obveznosti in naj prizna, da se navidezna samozaposlitev pogosto uporabi za področja migrantskega dela, na katerih je trgovina z ljudmi najpogostejša; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj reši vprašanje zlorabe samozaposlitve in zaposlitve migrantov v nekaterih državah članicah v izogib izpolnjevanju lokalnih delovnih standardov in zaposlitvenih obveznosti in naj prizna, da se navidezna samozaposlitev pogosto uporabi za področja migrantskega dela, na katerih je trgovina z ljudmi najpogostejša;

| 91. | poziva EU in države članice, naj s pomočjo instrumenta za stabilnost in z utrditvijo trajne odgovornosti držav kandidatk okrepijo regionalno sodelovanje v boju proti trgovini z ljudmi po znanih poteh, na primer z vzhoda v EU; |
| --- | --- |

91.

poziva EU in države članice, naj s pomočjo instrumenta za stabilnost in z utrditvijo trajne odgovornosti držav kandidatk okrepijo regionalno sodelovanje v boju proti trgovini z ljudmi po znanih poteh, na primer z vzhoda v EU;

| 92. | poziva EU, naj prek Eurostata zagotovi ocene o številu registriranih in neregistriranih žrtev trgovine z ljudmi v skladu s splošnim vzorcem, ki ga uporabljajo organizacije, kot je Mednarodna organizacija za migracije (IOM), Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) in Mednarodna organizacija dela (ILO); |
| --- | --- |

92.

poziva EU, naj prek Eurostata zagotovi ocene o številu registriranih in neregistriranih žrtev trgovine z ljudmi v skladu s splošnim vzorcem, ki ga uporabljajo organizacije, kot je Mednarodna organizacija za migracije (IOM), Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) in Mednarodna organizacija dela (ILO);

| 93. | poziva države članice, naj v svoje direktive o boju proti trgovini z ljudmi vključijo načelo nevračanja, kot to velja v Protokolu OZN o trgovini z ljudmi in Konvenciji Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi ter skladno z obveznostmi držav v okviru mednarodnega prava o beguncih in mednarodnega prava na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

93.

poziva države članice, naj v svoje direktive o boju proti trgovini z ljudmi vključijo načelo nevračanja, kot to velja v Protokolu OZN o trgovini z ljudmi in Konvenciji Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi ter skladno z obveznostmi držav v okviru mednarodnega prava o beguncih in mednarodnega prava na področju človekovih pravic;

| 94. | spodbuja EU in države članice, naj raziščejo najnovejše trende in oblike trgovine z ljudmi, vključno z morebitnim vplivom sedanje migracijske krize na trgovino z ljudmi, da bi se lahko primerno in usmerjeno odzvali na razvoj dogodkov; |
| --- | --- |

94.

spodbuja EU in države članice, naj raziščejo najnovejše trende in oblike trgovine z ljudmi, vključno z morebitnim vplivom sedanje migracijske krize na trgovino z ljudmi, da bi se lahko primerno in usmerjeno odzvali na razvoj dogodkov;

| 95. | poziva Komisijo, naj v naslednje poročilo o izvajanju Direktive 2011/36/EU vključi analizo povezav med različnimi vrstami trgovine z ljudmi in poti med njimi, saj se žrtve pogosto izkoriščajo na več načinov hkrati in v okviru več vrst trgovine; poziva jo tudi, naj spodbuja nadaljnje raziskave glavnih vzrokov trgovine z ljudmi in učinka na enakost spolov; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo, naj v naslednje poročilo o izvajanju Direktive 2011/36/EU vključi analizo povezav med različnimi vrstami trgovine z ljudmi in poti med njimi, saj se žrtve pogosto izkoriščajo na več načinov hkrati in v okviru več vrst trgovine; poziva jo tudi, naj spodbuja nadaljnje raziskave glavnih vzrokov trgovine z ljudmi in učinka na enakost spolov;

| 96. | poziva Komisijo, naj oceni potrebo po pregledu mandata prihodnjega Evropskega javnega tožilstva, da bo, ko bo vzpostavljen, imel tudi pooblastila za obravnavanje trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj oceni potrebo po pregledu mandata prihodnjega Evropskega javnega tožilstva, da bo, ko bo vzpostavljen, imel tudi pooblastila za obravnavanje trgovine z ljudmi;

| 97. | poziva Komisijo, naj glede na to, da je Istanbulska konvencija učinkovito orodje za preprečevanje in odpravljanje nasilja nad ženskami, vključno s trgovino z ljudmi, ter za zagotavljanje zaščite in pomoči žrtvam, spodbudi države članice, da to konvencijo ratificirajo; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo, naj glede na to, da je Istanbulska konvencija učinkovito orodje za preprečevanje in odpravljanje nasilja nad ženskami, vključno s trgovino z ljudmi, ter za zagotavljanje zaščite in pomoči žrtvam, spodbudi države članice, da to konvencijo ratificirajo;

o

o o

| 98. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

98.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0070.

(2)  UL L 319, 4.12.2015, str. 1.

(3)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(4)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(5)  UL L 168, 30.6.2009, str. 24.

(6)  UL L 348, 24.12.2008, str. 98.

(7)  UL L 261, 6.8.2004, str. 19.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0126.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0162.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0218.

(11)  Ocene Mednarodne organizacije dela, 2014, Dobički in revščina: ekonomija prisilnega dela.

(12)  Poročilo Eurostata o trgovini z ljudmi (Trafficking in Human Beings), izdano leta 2015.

(13)  Prav tam

(14)  Prav tam.

(15)  Poročilo Europola o stanju trgovine z ljudmi v EU (Situation Report: Trafficking in Human Beings in the EU) (februar 2016).

(16)  Poročilo Eurostata iz leta 2015.

(17)  Poročilo Eurostata iz leta 2015.

(18)  Vmesno poročilo o izvajanju strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi (SWD(2014)0318, str. 9.

(19)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/publications/handbook-consular-and-diplomatic-staff-how-assist-and-protect-victims-human-trafficking_en.

---

Sreda, 26. maj 2016

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/76

---

P8_TA(2016)0228

Virtualne valute

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o virtualnih valutah (2016/2007(INI))

(2018/C 076/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dokumenta Banke za mednarodne poravnave o digitalnih valutah iz novembra 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Banke za mednarodne poravnave o digitalnih valutah iz novembra 2015 (1),

| — | ob upoštevanju publikacije banke Bank of England o ekonomiki digitalnih valut (3. četrtletje 2014) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije banke Bank of England o ekonomiki digitalnih valut (3. četrtletje 2014) (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega bančnega organa o virtualnih valutah iz julija 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega bančnega organa o virtualnih valutah iz julija 2014 (3),

| — | ob upoštevanju analize sistemov virtualnih valut, ki jo je Evropska centralna banka objavila februarja 2015 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize sistemov virtualnih valut, ki jo je Evropska centralna banka objavila februarja 2015 (4),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za okrepitev boja proti financiranju terorizma z dne 2. februarja 2016 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za okrepitev boja proti financiranju terorizma z dne 2. februarja 2016 (5),

| — | ob upoštevanju študije Komisije o primanjkljaju DDV v EU iz maja 2015 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije o primanjkljaju DDV v EU iz maja 2015 (6),

| — | ob upoštevanju študije Skupnega raziskovalnega središča Komisije o digitalni agendi virtualnih valut (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Skupnega raziskovalnega središča Komisije o digitalni agendi virtualnih valut (7),

| — | ob upoštevanju smernic projektne skupine za finančno ukrepanje za pristop do virtualnih valut na podlagi tveganja z junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic projektne skupine za finančno ukrepanje za pristop do virtualnih valut na podlagi tveganja z junija 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o boju proti financiranju terorizma z dne 12. februarja 2016 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o boju proti financiranju terorizma z dne 12. februarja 2016 (8),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča v zvezi z obravnavo DDV pri menjavi virtualne valute (C-264/14) (9) ter mnenja generalne pravobranilke Kokott, predstavljenih 16. julija 2015 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča v zvezi z obravnavo DDV pri menjavi virtualne valute (C-264/14) (9) ter mnenja generalne pravobranilke Kokott, predstavljenih 16. julija 2015 (10),

| — | ob upoštevanju posvetovanja z organom ESMA o naložbah z uporabo virtualne valute ali tehnologije distribuirane knjige transakcij iz julija 2015 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja z organom ESMA o naložbah z uporabo virtualne valute ali tehnologije distribuirane knjige transakcij iz julija 2015 (11),

| — | ob upoštevanju poročila službe EPRS o trgu, ekonomiki in ureditvi digitalne valute bitcoin (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila službe EPRS o trgu, ekonomiki in ureditvi digitalne valute bitcoin (12),

| — | ob upoštevanju poročila Europola o spremembah v načinu delovanja terorističnih napadov Islamske države z dne 18. januarja 2016 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Europola o spremembah v načinu delovanja terorističnih napadov Islamske države z dne 18. januarja 2016 (13),

| — | ob upoštevanju Evropskega bančnega organa o virtualnih valutah iz junija 2014 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega bančnega organa o virtualnih valutah iz junija 2014 (14),

| — | ob upoštevanju študije OECD o vprašanju digitalne valute bitcoin – gotovina ali tehnologija za prenos brez zaupanja? (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije OECD o vprašanju digitalne valute bitcoin – gotovina ali tehnologija za prenos brez zaupanja? (15),

| — | ob upoštevanju dokumenta za razpravo Mednarodnega denarnega sklada o virtualnih valutah in širšem okviru iz januarja 2016 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za razpravo Mednarodnega denarnega sklada o virtualnih valutah in širšem okviru iz januarja 2016 (16),

| — | ob upoštevanju poročila glavnega znanstvenega svetovalca vladnega urada Združenega kraljestva za znanost o tehnologiji distribuirane knjige transakcij: onkraj blokovne verige, iz 2016 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila glavnega znanstvenega svetovalca vladnega urada Združenega kraljestva za znanost o tehnologiji distribuirane knjige transakcij: onkraj blokovne verige, iz 2016 (17),

| — | ob upoštevanju predstavitve Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o virtualnih valutah z dne 25. januarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o virtualnih valutah z dne 25. januarja 2016,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0168/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0168/2016),

| A. | ker še ni splošno sprejete opredelitve za virtualno valuto, občasno imenovano tudi digitalna gotovina, in jo Evropski bančni organ obravnava kot digitalno predstavitev vrednosti, ki je ni izdala centralna banka ali javni organ in ni nujno vezana na knjižni denar brez kritja, vendar jo fizične ali pravne osebe uporabljajo kot plačilno sredstvo in jo je mogoče prenašati, hraniti ali z njo elektronsko trgovati; ker virtualne valute temeljijo zlasti na tehnologiji distribuirane knjige transakcij (tehnologije DLT), ki je tehnološka osnova za več kot 600 sistemov virtualnih valut (18), ki lajšajo medsebojno izmenjavo in med katerimi je najvidnejša bitcoin; ker je bil ta prvič uporabljen leta 2009 in ima med virtualnimi valutami, ki temeljijo na tehnologiji DLT, skoraj 90-odstotni tržni delež, pri čemer tržna vrednost neplačanih bitcoinov znaša približno 5 milijard EUR (19) in s tem še ni dosegla sistemskih razsežnosti; |
| --- | --- |

A.

ker še ni splošno sprejete opredelitve za virtualno valuto, občasno imenovano tudi digitalna gotovina, in jo Evropski bančni organ obravnava kot digitalno predstavitev vrednosti, ki je ni izdala centralna banka ali javni organ in ni nujno vezana na knjižni denar brez kritja, vendar jo fizične ali pravne osebe uporabljajo kot plačilno sredstvo in jo je mogoče prenašati, hraniti ali z njo elektronsko trgovati; ker virtualne valute temeljijo zlasti na tehnologiji distribuirane knjige transakcij (tehnologije DLT), ki je tehnološka osnova za več kot 600 sistemov virtualnih valut (18), ki lajšajo medsebojno izmenjavo in med katerimi je najvidnejša bitcoin; ker je bil ta prvič uporabljen leta 2009 in ima med virtualnimi valutami, ki temeljijo na tehnologiji DLT, skoraj 90-odstotni tržni delež, pri čemer tržna vrednost neplačanih bitcoinov znaša približno 5 milijard EUR (19) in s tem še ni dosegla sistemskih razsežnosti;

| B. | ker tehnologija DLT zajema decentralizirane zbirke podatkov z različnimi ravnmi zaupanja in odpornosti, omogoča hitro obdelavo velikega števila transakcij in ima zmogljivost za velike spremembe ne le na področju virtualnih valut, temveč tudi v širši finančni tehnologiji, kjer bi se lahko prvenstveno uporabila v kliringu in poravnavah, poleg področja financ pa jo je mogoče uporabiti tudi pri dokazovanju identitete in lastnine; |
| --- | --- |

B.

ker tehnologija DLT zajema decentralizirane zbirke podatkov z različnimi ravnmi zaupanja in odpornosti, omogoča hitro obdelavo velikega števila transakcij in ima zmogljivost za velike spremembe ne le na področju virtualnih valut, temveč tudi v širši finančni tehnologiji, kjer bi se lahko prvenstveno uporabila v kliringu in poravnavah, poleg področja financ pa jo je mogoče uporabiti tudi pri dokazovanju identitete in lastnine;

| C. | ker so naložbe v tehnologijo DLT sestavni del tekočega inovacijskega cikla finančnih tehnologij in so do danes presegle milijardo evrov, tako od naložb tveganega kapitala kot naložb podjetij (20); |
| --- | --- |

C.

ker so naložbe v tehnologijo DLT sestavni del tekočega inovacijskega cikla finančnih tehnologij in so do danes presegle milijardo evrov, tako od naložb tveganega kapitala kot naložb podjetij (20);

Priložnosti in tveganja virtualnih valut in tehnologije DLT v hitro razvijajočem se tehnološkem okolju plačil

| 1. | poudarja, da lahko virtualne valute in tehnologija DLT pozitivno prispevajo k blaginji državljanov in gospodarskemu razvoju, tudi v finančnem sektorju, tako da se:






  (a) | znižajo transakcijski in operativni stroški za plačila in zlasti čezmejni prenos sredstev, verjetno precej pod 1 % v primerjavi z običajnimi 2 % – 4 % za spletne plačilne sisteme (21), ter v povprečju za več kot 7 % za čezmejni prenos nakazil (22), s čimer bi po optimistični oceni lahko zmanjšali skupne globalne stroške nakazil tudi za 20 milijard EUR; |
| --- | --- | --- |

1.

poudarja, da lahko virtualne valute in tehnologija DLT pozitivno prispevajo k blaginji državljanov in gospodarskemu razvoju, tudi v finančnem sektorju, tako da se:

(a)

znižajo transakcijski in operativni stroški za plačila in zlasti čezmejni prenos sredstev, verjetno precej pod 1 % v primerjavi z običajnimi 2 % – 4 % za spletne plačilne sisteme (21), ter v povprečju za več kot 7 % za čezmejni prenos nakazil (22), s čimer bi po optimistični oceni lahko zmanjšali skupne globalne stroške nakazil tudi za 20 milijard EUR;

| (b) | bolj na splošno zmanjšajo stroški dostopa do financiranja tudi brez tradicionalnega bančnega računa, kar bi bil velik prispevek k finančni vključenosti in doseganju cilja „5x5“, ki sta ga zastavila G20 in G8 (23); |
| --- | --- |

(b)

bolj na splošno zmanjšajo stroški dostopa do financiranja tudi brez tradicionalnega bančnega računa, kar bi bil velik prispevek k finančni vključenosti in doseganju cilja „5x5“, ki sta ga zastavila G20 in G8 (23);

| (c) | poveča odpornost in – odvisno od zgradbe sistema – hitrost plačilnih sistemov ter trgovine z blagom in storitvami na podlagi privzete decentralizirane strukture tehnologije DLT, ki bi lahko zanesljivo delovala naprej, tudi če pride do okvar ali vdora na delu njenega omrežja; |
| --- | --- |

(c)

poveča odpornost in – odvisno od zgradbe sistema – hitrost plačilnih sistemov ter trgovine z blagom in storitvami na podlagi privzete decentralizirane strukture tehnologije DLT, ki bi lahko zanesljivo delovala naprej, tudi če pride do okvar ali vdora na delu njenega omrežja;

| (d) | omogoči vzpostavitev sistemov, ki bodo združevali preprosto uporabo, nizke transakcijske in operativne stroške in visoko raven zasebnosti, vendar brez popolne anonimnosti, tako da je mogoče transakcijam v primeru prekrškov do neke mere slediti in povečati preglednost za udeležence na trgu; |
| --- | --- |

(d)

omogoči vzpostavitev sistemov, ki bodo združevali preprosto uporabo, nizke transakcijske in operativne stroške in visoko raven zasebnosti, vendar brez popolne anonimnosti, tako da je mogoče transakcijam v primeru prekrškov do neke mere slediti in povečati preglednost za udeležence na trgu;

| (e) | ti sistemi uporabijo za razvoj varnih spletnih rešitev za mikroplačila, pri katerih se spoštuje zasebnost posameznikov, s čimer bi lahko potencialno nadomestili nekatere od obstoječih spletnih poslovnih modelov, ki so pomemben izziv za zasebnost posameznikov; |
| --- | --- |

(e)

ti sistemi uporabijo za razvoj varnih spletnih rešitev za mikroplačila, pri katerih se spoštuje zasebnost posameznikov, s čimer bi lahko potencialno nadomestili nekatere od obstoječih spletnih poslovnih modelov, ki so pomemben izziv za zasebnost posameznikov;

| (f) | potencialno omogoči združitev različnih vrst tradicionalnih in inovativnih plačilnih mehanizmov, od kreditnih kartic do mobilnih rešitev, v eno samo varno in uporabniku prijazno aplikacijo, ki bi lahko pospešila nekatere vidike e-trgovine v Evropi in poglobila enotni trg; |
| --- | --- |

(f)

potencialno omogoči združitev različnih vrst tradicionalnih in inovativnih plačilnih mehanizmov, od kreditnih kartic do mobilnih rešitev, v eno samo varno in uporabniku prijazno aplikacijo, ki bi lahko pospešila nekatere vidike e-trgovine v Evropi in poglobila enotni trg;

| 2. | ugotavlja, da virtualne valute in sistemi tehnologije DLT vključujejo tveganja, ki jih je treba ustrezno obravnavati, da bi se njihova verodostojnost povečala tudi v sedanjih okoliščinah, to so:






  (a) | neobstoj prožnih, a odpornih in zanesljivih struktur upravljanja ali prave opredelitve teh struktur, zlasti za nekatere aplikacije na osnovi tehnologije DLT, kot je bitcoin, kar povzroča negotovost in težave v zvezi z varstvom potrošnikov ali – širše – uporabnikov, zlasti v primeru izzivov, ki jih prvotni razvijalci programske opreme niso predvideli; |
| --- | --- | --- |

2.

ugotavlja, da virtualne valute in sistemi tehnologije DLT vključujejo tveganja, ki jih je treba ustrezno obravnavati, da bi se njihova verodostojnost povečala tudi v sedanjih okoliščinah, to so:

(a)

neobstoj prožnih, a odpornih in zanesljivih struktur upravljanja ali prave opredelitve teh struktur, zlasti za nekatere aplikacije na osnovi tehnologije DLT, kot je bitcoin, kar povzroča negotovost in težave v zvezi z varstvom potrošnikov ali – širše – uporabnikov, zlasti v primeru izzivov, ki jih prvotni razvijalci programske opreme niso predvideli;

| (b) | velika nestanovitnost virtualnih valut in možnosti za špekulativne balone ter pomanjkanje tradicionalnih oblik regulativnega nadzora, varoval in zaščite, vprašanja, ki so poseben izziv za potrošnike; |
| --- | --- |

(b)

velika nestanovitnost virtualnih valut in možnosti za špekulativne balone ter pomanjkanje tradicionalnih oblik regulativnega nadzora, varoval in zaščite, vprašanja, ki so poseben izziv za potrošnike;

| (c) | včasih omejena zmogljivost regulativnih organov na področju novih tehnologij, zaradi česar je občasno težko pravočasno določiti ustrezne zaščitne ukrepe, da bi zagotovili pravilno in zanesljivo delovanje aplikacij na osnovi tehnologije DLT, preden ali ko njihova uporaba tako naraste, da postanejo sistemsko pomembne; |
| --- | --- |

(c)

včasih omejena zmogljivost regulativnih organov na področju novih tehnologij, zaradi česar je občasno težko pravočasno določiti ustrezne zaščitne ukrepe, da bi zagotovili pravilno in zanesljivo delovanje aplikacij na osnovi tehnologije DLT, preden ali ko njihova uporaba tako naraste, da postanejo sistemsko pomembne;

| (d) | pravna negotovost glede novih aplikacij na osnovi tehnologije DLT; |
| --- | --- |

(d)

pravna negotovost glede novih aplikacij na osnovi tehnologije DLT;

| (e) | poraba energije za obtok nekaterih virtualnih valut, za katero je bilo v primeru bitcoina po poročilu glavnega znanstvenega svetovalca britanske vlade o tehnologiji DLT ocenjeno, da presega 1 GW, zaradi česar bi bile potrebne naložbe v raziskave in podporo učinkovitejših oblik mehanizmov za preverjanje transakcij; |
| --- | --- |

(e)

poraba energije za obtok nekaterih virtualnih valut, za katero je bilo v primeru bitcoina po poročilu glavnega znanstvenega svetovalca britanske vlade o tehnologiji DLT ocenjeno, da presega 1 GW, zaradi česar bi bile potrebne naložbe v raziskave in podporo učinkovitejših oblik mehanizmov za preverjanje transakcij;

| (f) | pomanjkanje dovolj pregledne in lahko dostopne tehnične dokumentacije o delovanju določenih virtualnih valut in drugih sistemov tehnologije DLT; |
| --- | --- |

(f)

pomanjkanje dovolj pregledne in lahko dostopne tehnične dokumentacije o delovanju določenih virtualnih valut in drugih sistemov tehnologije DLT;

| (g) | morebitni izvor finančne nestabilnosti, ki bi jo lahko povezali z izvedenimi finančnimi instrumenti zaradi slabo razumljenih lastnosti virtualnih valut; |
| --- | --- |

(g)

morebitni izvor finančne nestabilnosti, ki bi jo lahko povezali z izvedenimi finančnimi instrumenti zaradi slabo razumljenih lastnosti virtualnih valut;

| (h) | morebitne dolgoročne omejitve učinkovitosti monetarne politike v prihodnosti, če bi sisteme virtualnih valut široko uporabljali kot nadomestilo za uradni knjižni denar brez kritja; |
| --- | --- |

(h)

morebitne dolgoročne omejitve učinkovitosti monetarne politike v prihodnosti, če bi sisteme virtualnih valut široko uporabljali kot nadomestilo za uradni knjižni denar brez kritja;

| (i) | potencial za transakcije na črnem trgu, pranje denarja, financiranje terorizma (24), davčne goljufije in izogibanje davkom ter druga kazniva dejanja, ki temeljijo na „psevdonimnosti“ in „storitvah mešanja“, ki jih nudijo nekatere tovrstne storitve, in decentraliziran značaj virtualnih valut, ob upoštevanju, da je sledljivost gotovinske transakcije običajno še precej nižja; |
| --- | --- |

(i)

potencial za transakcije na črnem trgu, pranje denarja, financiranje terorizma (24), davčne goljufije in izogibanje davkom ter druga kazniva dejanja, ki temeljijo na „psevdonimnosti“ in „storitvah mešanja“, ki jih nudijo nekatere tovrstne storitve, in decentraliziran značaj virtualnih valut, ob upoštevanju, da je sledljivost gotovinske transakcije običajno še precej nižja;

| 3. | meni, da bo za obravnavanje teh tveganj potrebna okrepljena regulativna zmogljivost, vključno s tehničnim znanjem, in oblikovanje trdnega pravnega okvira, ki bo šel v korak z inovacijami in s katerim se bo mogoče pravočasno in ustrezno odzvati, če in ko bo uporaba nekaterih aplikacij na osnovi tehnologije DLT postala sistemsko pomembna; |
| --- | --- |

3.

meni, da bo za obravnavanje teh tveganj potrebna okrepljena regulativna zmogljivost, vključno s tehničnim znanjem, in oblikovanje trdnega pravnega okvira, ki bo šel v korak z inovacijami in s katerim se bo mogoče pravočasno in ustrezno odzvati, če in ko bo uporaba nekaterih aplikacij na osnovi tehnologije DLT postala sistemsko pomembna;

| 4. | vendar poudarja, da se uredba, če bi bila zelo hitro sprejeta, ne bi mogla prilagoditi dejanskemu stanju, ki se še vedno nenehno spreminja, in bi lahko javnosti dali napačno sporočilo o prednostih ali varnosti virtualnih valut; |
| --- | --- |

4.

vendar poudarja, da se uredba, če bi bila zelo hitro sprejeta, ne bi mogla prilagoditi dejanskemu stanju, ki se še vedno nenehno spreminja, in bi lahko javnosti dali napačno sporočilo o prednostih ali varnosti virtualnih valut;

Uporaba tehnologije DLT na drugih področjih razen plačil

| 5. | ugotavlja, da je zaradi zmogljivosti tehnologije DLT, da se podatkovni procesi pospešijo, decentralizirajo, avtomatizirajo in standardizirajo po nižji ceni mogoče temeljito spremeniti način prenosa sredstev in knjigovodstva, kar bi vplivalo tako na zasebni kot na javni sektor, na slednjega v treh razsežnostih: kot ponudnika storitev, nadzornika in zakonodajalca; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je zaradi zmogljivosti tehnologije DLT, da se podatkovni procesi pospešijo, decentralizirajo, avtomatizirajo in standardizirajo po nižji ceni mogoče temeljito spremeniti način prenosa sredstev in knjigovodstva, kar bi vplivalo tako na zasebni kot na javni sektor, na slednjega v treh razsežnostih: kot ponudnika storitev, nadzornika in zakonodajalca;

| 6. | poudarja, da kliring, poravnava in drugi postopki upravljanja po transakciji trenutno stanejo finančno industrijo več kot 50 milijard EUR letno (25) in da so prav ti, pa tudi postopki bank za uskladitev računov, področja, ki bi jih lahko z uporabo tehnologije DLT preoblikovali v smislu učinkovitosti, hitrosti in odpornosti, kar pa bi prineslo tudi nove regulativne izzive; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da kliring, poravnava in drugi postopki upravljanja po transakciji trenutno stanejo finančno industrijo več kot 50 milijard EUR letno (25) in da so prav ti, pa tudi postopki bank za uskladitev računov, področja, ki bi jih lahko z uporabo tehnologije DLT preoblikovali v smislu učinkovitosti, hitrosti in odpornosti, kar pa bi prineslo tudi nove regulativne izzive;

| 7. | poudarja, da so akterji v zasebnem sektorju v zvezi s tem uvedli več pobud, in poziva pristojne oblasti, tako na ravni EU kot na nacionalni ravni, naj te pobude spremljajo; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so akterji v zasebnem sektorju v zvezi s tem uvedli več pobud, in poziva pristojne oblasti, tako na ravni EU kot na nacionalni ravni, naj te pobude spremljajo;

| 8. | poleg tega ugotavlja, da bi lahko tehnologijo DLT uporabili za povečanje izmenjave podatkov, preglednosti in zaupanja, ne le med vlado in državljani, temveč tudi med zasebnim sektorjem in strankami; |
| --- | --- |

8.

poleg tega ugotavlja, da bi lahko tehnologijo DLT uporabili za povečanje izmenjave podatkov, preglednosti in zaupanja, ne le med vlado in državljani, temveč tudi med zasebnim sektorjem in strankami;

| 9. | priznava, da se potencial tehnologije DLT še razvija in daleč presega finančni sektor, na primer na področjih, kot so množično financiranje s šifriranimi sredstvi (ang. crypto-equity crowdfunding), mediacijske storitve v sporih, zlasti v finančnem in pravosodnem sektorju, ter potencial pametnih pogodb v povezavi z digitalnim podpisom, aplikacije, ki omogočajo večje varstvo podatkov in sinergije z razvojem interneta stvari; |
| --- | --- |

9.

priznava, da se potencial tehnologije DLT še razvija in daleč presega finančni sektor, na primer na področjih, kot so množično financiranje s šifriranimi sredstvi (ang. crypto-equity crowdfunding), mediacijske storitve v sporih, zlasti v finančnem in pravosodnem sektorju, ter potencial pametnih pogodb v povezavi z digitalnim podpisom, aplikacije, ki omogočajo večje varstvo podatkov in sinergije z razvojem interneta stvari;

| 10. | poudarja dinamiko, ki jo v poslovnem okolju ustvarjajo tehnologije blokovnih verig, ter njihov potencial za dolgoročne spremembe v realnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

10.

poudarja dinamiko, ki jo v poslovnem okolju ustvarjajo tehnologije blokovnih verig, ter njihov potencial za dolgoročne spremembe v realnem gospodarstvu;

| 11. | priznava, da lahko tehnologija DLT pomaga vladam pri zmanjševanju pranja denarja, goljufij in korupcije; |
| --- | --- |

11.

priznava, da lahko tehnologija DLT pomaga vladam pri zmanjševanju pranja denarja, goljufij in korupcije;

| 12. | spodbuja vladne agencije, naj po ustreznih analizah učinka preizkusijo sisteme tehnologije DLT, da bi se izboljšalo zagotavljanje storitev državljanom in rešitve e-uprave, ob tem pa spoštovala pravila EU o varstvu podatkov; spodbuja vladne agencije, naj preprečujejo učinke vezave, ki bi jih lahko povezovali z vezanostjo na zasebne sisteme tehnologije DLT; posebej priznava potencial tehnologije DLT za izboljšave na področju zemljiškoknjižnih sistemov; |
| --- | --- |

12.

spodbuja vladne agencije, naj po ustreznih analizah učinka preizkusijo sisteme tehnologije DLT, da bi se izboljšalo zagotavljanje storitev državljanom in rešitve e-uprave, ob tem pa spoštovala pravila EU o varstvu podatkov; spodbuja vladne agencije, naj preprečujejo učinke vezave, ki bi jih lahko povezovali z vezanostjo na zasebne sisteme tehnologije DLT; posebej priznava potencial tehnologije DLT za izboljšave na področju zemljiškoknjižnih sistemov;

| 13. | priporoča, naj vladne agencije in pristojni organi, zadolženi za analizo velikih količin podatkov, preučijo uporabo nadzora nad tehnologijo DLT v realnem času in orodij za poročanje v okviru agende RegTech v finančnem sektorju in zunaj njega, tudi zato, da bi zmanjšali vsaj znatne razlike med DDV v Uniji (26); |
| --- | --- |

13.

priporoča, naj vladne agencije in pristojni organi, zadolženi za analizo velikih količin podatkov, preučijo uporabo nadzora nad tehnologijo DLT v realnem času in orodij za poročanje v okviru agende RegTech v finančnem sektorju in zunaj njega, tudi zato, da bi zmanjšali vsaj znatne razlike med DDV v Uniji (26);

Pametna pravna ureditev za spodbujanje inovacij in zaščito celovitosti

| 14. | poziva k sorazmernemu regulativnemu pristopu na ravni EU, da ne bi zavrli inovativnosti ali dodajali nepotrebnih stroškov v zgodnji fazi, hkrati pa je treba resno upoštevati regulativne izzive, ki bi lahko nastali zaradi široke uporabe virtualnih valut in tehnologije DLT; |
| --- | --- |

14.

poziva k sorazmernemu regulativnemu pristopu na ravni EU, da ne bi zavrli inovativnosti ali dodajali nepotrebnih stroškov v zgodnji fazi, hkrati pa je treba resno upoštevati regulativne izzive, ki bi lahko nastali zaradi široke uporabe virtualnih valut in tehnologije DLT;

| 15. | opozarja na podobnosti med tehnologijo DLT, ki temelji na množici vozlišč, ki so povezana v sistem in imajo skupno zbirko podatkov, ter svetovnim spletom, pojmovanim kot globalna množica virov, logično povezanih prek hiperpovezav; ugotavlja, da tako tehnologija DLT kot svetovni splet temeljita na internetu, globalnem sistemu povezanih osrednjih, osebnih in brezžičnih računalniških omrežij; |
| --- | --- |

15.

opozarja na podobnosti med tehnologijo DLT, ki temelji na množici vozlišč, ki so povezana v sistem in imajo skupno zbirko podatkov, ter svetovnim spletom, pojmovanim kot globalna množica virov, logično povezanih prek hiperpovezav; ugotavlja, da tako tehnologija DLT kot svetovni splet temeljita na internetu, globalnem sistemu povezanih osrednjih, osebnih in brezžičnih računalniških omrežij;

| 16. | opozarja, da internet kljub poskusom, da bi uveljavili pristop z več deležniki, še vedno upravlja nacionalna agencija za telekomunikacije in informacije, ki spada pod Ministrstvo ZDA za trgovino; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da internet kljub poskusom, da bi uveljavili pristop z več deležniki, še vedno upravlja nacionalna agencija za telekomunikacije in informacije, ki spada pod Ministrstvo ZDA za trgovino;

| 17. | pozdravlja ustanovitev dinamične koalicije za tehnologije na področju blokovne verige (blockchain) v okviru foruma o upravljanju interneta ter poziva Komisijo, naj spodbuja skupne in vključujoče upravljanje tehnologije DLT, da bi preprečili težave, ki so nastale ob razvoju interneta; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja ustanovitev dinamične koalicije za tehnologije na področju blokovne verige (blockchain) v okviru foruma o upravljanju interneta ter poziva Komisijo, naj spodbuja skupne in vključujoče upravljanje tehnologije DLT, da bi preprečili težave, ki so nastale ob razvoju interneta;

| 18. | poudarja, da bi lahko ključna zakonodaja EU, kot so EMIR, uredba o CSD, direktiva o dokončnosti poravnave, MiFID/MiFIR, KNPVP in direktiva o upravljavcih skladov alternativnih naložb, tvorila regulativni okvir v skladu z opravljenimi dejavnostmi, ne glede na osnovno tehnologijo, celo če se bodo virtualne valute in aplikacije na osnovi tehnologije DLT razširile na nove trge in prevzele nove dejavnosti; vendar opozarja, da bi lahko bila potrebna bolj prilagojena zakonodaja; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi lahko ključna zakonodaja EU, kot so EMIR, uredba o CSD, direktiva o dokončnosti poravnave, MiFID/MiFIR, KNPVP in direktiva o upravljavcih skladov alternativnih naložb, tvorila regulativni okvir v skladu z opravljenimi dejavnostmi, ne glede na osnovno tehnologijo, celo če se bodo virtualne valute in aplikacije na osnovi tehnologije DLT razširile na nove trge in prevzele nove dejavnosti; vendar opozarja, da bi lahko bila potrebna bolj prilagojena zakonodaja;

| 19. | pozdravlja predloge Komisije za vključitev platforme za izmenjavo virtualnih valut v direktivo o preprečevanju pranja denarja, da bi odpravili anonimnost, povezano s temi platformami; pričakuje, da bodo vsi tozadevni predlogi ciljni in bodo temeljili na obsežni analizi tveganj, povezanih z virtualnimi valutami, ter podrobno oceno učinka; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predloge Komisije za vključitev platforme za izmenjavo virtualnih valut v direktivo o preprečevanju pranja denarja, da bi odpravili anonimnost, povezano s temi platformami; pričakuje, da bodo vsi tozadevni predlogi ciljni in bodo temeljili na obsežni analizi tveganj, povezanih z virtualnimi valutami, ter podrobno oceno učinka;

| 20. | priporoča Komisiji, naj opravi celovito analizo virtualnih valut in na podlagi te ocene razmisli o tem, da bi po potrebi spremenila veljavno zakonodajo EU o plačilih, vključno z direktivo o plačilnih računih, direktivo o plačilnih storitvah in direktivo o elektronskem denarju, glede na nove možnosti, ki jih ponuja novi tehnološki razvoj, vključno z virtualnimi valutami in tehnologijo DLT, da bi dodatno okrepili konkurenčnost in znižali stroške transakcij, tudi s povečano interoperabilnostjo in morda celo s spodbujanjem splošne in nelastniške elektronske denarnice; |
| --- | --- |

20.

priporoča Komisiji, naj opravi celovito analizo virtualnih valut in na podlagi te ocene razmisli o tem, da bi po potrebi spremenila veljavno zakonodajo EU o plačilih, vključno z direktivo o plačilnih računih, direktivo o plačilnih storitvah in direktivo o elektronskem denarju, glede na nove možnosti, ki jih ponuja novi tehnološki razvoj, vključno z virtualnimi valutami in tehnologijo DLT, da bi dodatno okrepili konkurenčnost in znižali stroške transakcij, tudi s povečano interoperabilnostjo in morda celo s spodbujanjem splošne in nelastniške elektronske denarnice;

| 21. | opozarja, da je bilo v Evropi več virtualnih in lokalnih valut nenazadnje ustvarjenih kot odziv na finančno krizo in z njo povezanimi problemi kreditnega krča; poziva, naj se v vseh prihodnjih zakonodajnih predlogih nameni posebna pozornost opredelitvam virtualnih valut, da bi primerno upoštevali obstoj „lokalnih valut“ nepridobitnega značaja, ki imajo pogosto omejeno nadomestljivost ter zagotavljajo pomembne družbene in okoljske koristi, in se izognili nesorazmerni ureditvi tega področja, dokler se s tem ne izogiba obdavčenju ali ga zaobide; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je bilo v Evropi več virtualnih in lokalnih valut nenazadnje ustvarjenih kot odziv na finančno krizo in z njo povezanimi problemi kreditnega krča; poziva, naj se v vseh prihodnjih zakonodajnih predlogih nameni posebna pozornost opredelitvam virtualnih valut, da bi primerno upoštevali obstoj „lokalnih valut“ nepridobitnega značaja, ki imajo pogosto omejeno nadomestljivost ter zagotavljajo pomembne družbene in okoljske koristi, in se izognili nesorazmerni ureditvi tega področja, dokler se s tem ne izogiba obdavčenju ali ga zaobide;

| 22. | poziva k vzpostavitvi horizontalne projektne skupine za tehnologijo DLT, ki bi jo vodila Komisija, sestavljali pa tehničnih in zakonodajni strokovnjaki in ki bi:






  (i) | zagotavljala potrebno tehnično in zakonodajno strokovno znanje v različnih sektorjih ustreznih aplikacij na osnovi tehnologije DLT, združevala deležnike in podpirala ustrezne javne akterje na ravni EU in držav članic pri njihovih prizadevanjih, da nadzorujejo uporabo tehnologije DLT na evropski in svetovni ravni; |
| --- | --- | --- |

22.

poziva k vzpostavitvi horizontalne projektne skupine za tehnologijo DLT, ki bi jo vodila Komisija, sestavljali pa tehničnih in zakonodajni strokovnjaki in ki bi:

(i)

zagotavljala potrebno tehnično in zakonodajno strokovno znanje v različnih sektorjih ustreznih aplikacij na osnovi tehnologije DLT, združevala deležnike in podpirala ustrezne javne akterje na ravni EU in držav članic pri njihovih prizadevanjih, da nadzorujejo uporabo tehnologije DLT na evropski in svetovni ravni;

| (ii) | spodbujali ozaveščenost ter preučevali koristi in tveganja aplikacij tehnologije DLT, tudi za končne uporabnike, da bi čim bolje izkoristili njihove zmogljivosti, tudi z opredelitvijo niza najpomembnejših lastnosti sistemov tehnologije DLT, ki služijo splošnemu interesu, kot so nelastniški odprti standardi, ali z opredelitvijo standardov najboljše prakse, ko se ti standardi pojavijo; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujali ozaveščenost ter preučevali koristi in tveganja aplikacij tehnologije DLT, tudi za končne uporabnike, da bi čim bolje izkoristili njihove zmogljivosti, tudi z opredelitvijo niza najpomembnejših lastnosti sistemov tehnologije DLT, ki služijo splošnemu interesu, kot so nelastniški odprti standardi, ali z opredelitvijo standardov najboljše prakse, ko se ti standardi pojavijo;

| (iii) | podpirali pravočasen, utemeljen in sorazmeren odziv na nove priložnosti in izzive, ki se bodo pojavili z uvedbo pomembnih aplikacij na osnovi tehnologije DLT, na primer s časovnim načrtom bodočih ukrepov na ravni EU in držav članic, ki bi vključeval oceno obstoječe evropske pravne ureditve, da bi jo po potrebi posodobili zaradi pomembne in sistemske uporabe tehnologije DLT, pri tem pa obravnavali tudi varstvo potrošnikov in sistemske izzive; |
| --- | --- |

(iii)

podpirali pravočasen, utemeljen in sorazmeren odziv na nove priložnosti in izzive, ki se bodo pojavili z uvedbo pomembnih aplikacij na osnovi tehnologije DLT, na primer s časovnim načrtom bodočih ukrepov na ravni EU in držav članic, ki bi vključeval oceno obstoječe evropske pravne ureditve, da bi jo po potrebi posodobili zaradi pomembne in sistemske uporabe tehnologije DLT, pri tem pa obravnavali tudi varstvo potrošnikov in sistemske izzive;

| (iv) | razvijali teste izjemnih situacij za vse pomembne vidike virtualnih valut in drugih sistemov tehnologije DLT, ki dosegajo tako raven uporabe, da postanejo sistemsko pomembni za stabilnost; |
| --- | --- |

(iv)

razvijali teste izjemnih situacij za vse pomembne vidike virtualnih valut in drugih sistemov tehnologije DLT, ki dosegajo tako raven uporabe, da postanejo sistemsko pomembni za stabilnost;

| 23. | poudarja, da so pri uporabi virtualnih valut pomembni ozaveščenost potrošnikov, preglednost in zaupanje; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in panogo virtualnih valut oblikuje smernice, da bi obstoječim in prihodnjim uporabnikom teh valut zagotovili pravilne, jasne in celovite informacije, tako da se bodo lahko ozaveščeno odločali, s tem pa se bo okrepila preglednost sistemov virtualnih valut v zvezi s tem, kako so organizirani in vodeni in kako se z vidika varstva potrošnikov razlikujejo od reguliranih in nadzorovanih plačilnih sistemov; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so pri uporabi virtualnih valut pomembni ozaveščenost potrošnikov, preglednost in zaupanje; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in panogo virtualnih valut oblikuje smernice, da bi obstoječim in prihodnjim uporabnikom teh valut zagotovili pravilne, jasne in celovite informacije, tako da se bodo lahko ozaveščeno odločali, s tem pa se bo okrepila preglednost sistemov virtualnih valut v zvezi s tem, kako so organizirani in vodeni in kako se z vidika varstva potrošnikov razlikujejo od reguliranih in nadzorovanih plačilnih sistemov;

o

o o

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(2)  http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/2014/qb14q3digitalcurrenciesBitcoin2.pdf

(3)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(4)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/virtualcurrencyschemesen.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/justice/newsroom/criminal/news/160202_en.htm

(6)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

(7)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC97043/the%20digital%20agenda%20of%20virtual%20currencies_final.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/02/12-conclusions-terrorism-financing/

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1463564584935&uri=CELEX:62014CJ0264

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:62014CC0264

(11)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-532_call_for_evidence_on_virtual_currency_investment.pdf

(12)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140793/LDM_BRI(2014)140793_REV1_EN.pdf

(13)  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/publications/changes_in_modus_operandi_of_is_in_terrorist_attacks.pdf

(14)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/virtual-currency-key-definitions-and-potential-aml-cft-risks.pdf

(15)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/The-Bitcoin-Question-2014.pdf

(16)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1603.pdf

(17)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(18)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(19)  http://coinmarketcap.com/

(20)  Glej, med drugim: http://www.coindesk.com/state-of-Bitcoin-blockchain-2016/

(21)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(22)  https://remittanceprices.worldbank.org/sites/default/files/rpw_report_december_2015.pdf

(23)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/TOPICS/EXTFINANCIALSECTOR/0,,contentMDK:22383199~pagePK:210058~piPK:210062~theSitePK:282 885,00.html

(24)  Čeprav obstaja potencial za uporabo virtualnih valut za financiranje terorizma, je Europol nedavno (18. januarja 2016) poudaril, da „kljub poročanju tretjih strani o domnevni uporabi anonimnih valut, kot je bitcoin, za financiranje terorističnih dejavnosti, organi kazenskega pregona tega niso potrdili“.

(25)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(26)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/82

---

P8_TA(2016)0233

Čezatlantski pretok podatkov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o čezatlantskem pretoku podatkov (2016/2727(RSP))

(2018/C 076/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 6, 7, 8, 11, 16, 47 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 6, 7, 8, 11, 16, 47 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o varstvu podatkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o varstvu podatkov),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (3) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (3) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (4),

| — | ob upoštevanju Odločbe Komisije 2000/520/ES z dne 26. julija 2000 (odločba o varnem pristanu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2000/520/ES z dne 26. julija 2000 (odločba o varnem pristanu),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 27. novembra 2013 o obnovitvi zaupanja v pretok podatkov med EU in ZDA (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 27. novembra 2013 o obnovitvi zaupanja v pretok podatkov med EU in ZDA (COM(2013)0846),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 27. novembra 2013 o delovanju varnega pristana z vidika državljanov EU in družb, ustanovljenih v EU (COM(2013)0847) (sporočilo o varnem pristanu) , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 27. novembra 2013 o delovanju varnega pristana z vidika državljanov EU in družb, ustanovljenih v EU (COM(2013)0847) (sporočilo o varnem pristanu) ,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (EU:C:2015:650), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (EU:C:2015:650),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 6. novembra 2015 o prenosu osebnih podatkov iz EU v Združene države Amerike v skladu z Direktivo 95/46/ES po sodbi Sodišča v zadevi C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 6. novembra 2015 o prenosu osebnih podatkov iz EU v Združene države Amerike v skladu z Direktivo 95/46/ES po sodbi Sodišča v zadevi C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566),

| — | ob upoštevanju izjave delovne skupine iz člena 29 z dne 3. februarja 2016 o posledicah sodbe v zadevi Schrems, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave delovne skupine iz člena 29 z dne 3. februarja 2016 o posledicah sodbe v zadevi Schrems,

| — | ob upoštevanju ameriškega zakona o sodnem varstvu (Judicial Redress Act) iz leta 2015, ki ga je 24. februarja 2016 s podpisom sprejel predsednik Obama (H.R.1428), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ameriškega zakona o sodnem varstvu (Judicial Redress Act) iz leta 2015, ki ga je 24. februarja 2016 s podpisom sprejel predsednik Obama (H.R.1428),

| — | ob upoštevanju ameriškega zakona o svobodi (Freedom Act) iz leta 2015 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ameriškega zakona o svobodi (Freedom Act) iz leta 2015 (5),

| — | ob upoštevanju reform obveščevalnih dejavnosti ZDA pri zaznavanju signalov iz predsedniške politične direktive 28 (PPD-28) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju reform obveščevalnih dejavnosti ZDA pri zaznavanju signalov iz predsedniške politične direktive 28 (PPD-28) (6),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 29. februarja 2016„Čezatlantski pretok podatkov: povrnitev zaupanja z močnimi zaščitnimi ukrepi“ (COM(2016)0117), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 29. februarja 2016„Čezatlantski pretok podatkov: povrnitev zaupanja z močnimi zaščitnimi ukrepi“ (COM(2016)0117),

| — | ob upoštevanju mnenja delovne skupine iz člena 29 št. 01/2016 z dne 13. aprila 2016 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU-ZDA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja delovne skupine iz člena 29 št. 01/2016 z dne 13. aprila 2016 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU-ZDA,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora agencije ZDA za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in čezatlantsko sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev (7) ter resolucije z dne 29. oktobra 2015 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2014 o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora agencije ZDA za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in čezatlantsko sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev (7) ter resolucije z dne 29. oktobra 2015 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2014 o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU (8),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Sodišče Evropske unije v svoji sodbi z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14 Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner razglasilo, da je odločba o varnem pristanu neveljavna, ter pojasnilo, da je treba ustrezno raven varstva v tretji državi razumeti kot „v bistvenem enako“ ravni varstva, zagotovljeni v Uniji, zaradi česar je nujno treba zaključiti pogajanja o zasebnostnem ščitu EU-ZDA, da bo zagotovljena pravna varnost glede tega, kako bi moral potekati prenos osebnih podatkov iz EU v ZDA; |
| --- | --- |

A.

ker je Sodišče Evropske unije v svoji sodbi z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14 Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner razglasilo, da je odločba o varnem pristanu neveljavna, ter pojasnilo, da je treba ustrezno raven varstva v tretji državi razumeti kot „v bistvenem enako“ ravni varstva, zagotovljeni v Uniji, zaradi česar je nujno treba zaključiti pogajanja o zasebnostnem ščitu EU-ZDA, da bo zagotovljena pravna varnost glede tega, kako bi moral potekati prenos osebnih podatkov iz EU v ZDA;

| B. | ker varstvo podatkov pomeni varstvo ljudi, na katere se nanašajo informacije, ki se obdelujejo, in ker je to varstvo ena od temeljnih pravic, ki jih priznava Unija (člen 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije); |
| --- | --- |

B.

ker varstvo podatkov pomeni varstvo ljudi, na katere se nanašajo informacije, ki se obdelujejo, in ker je to varstvo ena od temeljnih pravic, ki jih priznava Unija (člen 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije);

| C. | ker so varstvo osebnih podatkov, spoštovanje zasebnega življenja in komunikacij, pravica do varnosti, pravica do prejemanja in prenašanja podatkov ter svoboda gospodarske pobude temeljne pravice, ki jih je treba spoštovati in zagotavljati njihovo medsebojno ravnovesje; |
| --- | --- |

C.

ker so varstvo osebnih podatkov, spoštovanje zasebnega življenja in komunikacij, pravica do varnosti, pravica do prejemanja in prenašanja podatkov ter svoboda gospodarske pobude temeljne pravice, ki jih je treba spoštovati in zagotavljati njihovo medsebojno ravnovesje;

| D. | ker mora Komisija pri preučitvi ravni varstva, ki jo zagotavlja tretja država, oceniti vsebino pravil, ki se uporabljajo v tej državi in izhajajo iz domače zakonodaje ali mednarodnih zavez, pa tudi prakso za zagotavljanje skladnosti s temi pravili, saj mora na podlagi člena 25(2) iz direktive o varstvu podatkov upoštevati vse okoliščine, ki se lahko pojavijo pri prenosu osebnih podatkov v tretjo državo; ker se ta ocena ne sme nanašati le na zakonodajo in prakso glede varstva osebnih podatkov za poslovne in zasebne namene, temveč mora zajemati tudi vse vidike okvira, ki se uporablja za to državo ali sektor, zlasti, a ne izključno, kazenski pregon, nacionalno varnost in spoštovanje temeljnih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker mora Komisija pri preučitvi ravni varstva, ki jo zagotavlja tretja država, oceniti vsebino pravil, ki se uporabljajo v tej državi in izhajajo iz domače zakonodaje ali mednarodnih zavez, pa tudi prakso za zagotavljanje skladnosti s temi pravili, saj mora na podlagi člena 25(2) iz direktive o varstvu podatkov upoštevati vse okoliščine, ki se lahko pojavijo pri prenosu osebnih podatkov v tretjo državo; ker se ta ocena ne sme nanašati le na zakonodajo in prakso glede varstva osebnih podatkov za poslovne in zasebne namene, temveč mora zajemati tudi vse vidike okvira, ki se uporablja za to državo ali sektor, zlasti, a ne izključno, kazenski pregon, nacionalno varnost in spoštovanje temeljnih pravic;

| E. | ker so mala in srednja podjetja najhitrejše rastoči sektor gospodarstva EU in so čedalje bolj odvisna od prostega pretoka podatkov; ker mala in srednja podjetja predstavljajo 60 % podjetij, ki se zanašajo na dogovor o varnem pristanu, v skladu s katerim so lahko izkoristila poenostavljene in stroškovno učinkovite postopke zagotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

E.

ker so mala in srednja podjetja najhitrejše rastoči sektor gospodarstva EU in so čedalje bolj odvisna od prostega pretoka podatkov; ker mala in srednja podjetja predstavljajo 60 % podjetij, ki se zanašajo na dogovor o varnem pristanu, v skladu s katerim so lahko izkoristila poenostavljene in stroškovno učinkovite postopke zagotavljanja skladnosti;

| F. | ker gospodarstvi ZDA in EU predstavljata več kot 50 % svetovnega BDP, 25 % svetovnega izvoza in več kot 30 % svetovnega uvoza; ker gospodarski odnos med ZDA in EU dosega največjo vrednost na svetu, pri čemer je skupna vrednost čezatlantske trgovine leta 2014 znašala 1,09 bilijona USD v primerjavi z vrednostjo skupne trgovine ZDA s Kanado in Kitajsko, ki je znašala 741 milijard USD oziroma 646 milijard USD; |
| --- | --- |

F.

ker gospodarstvi ZDA in EU predstavljata več kot 50 % svetovnega BDP, 25 % svetovnega izvoza in več kot 30 % svetovnega uvoza; ker gospodarski odnos med ZDA in EU dosega največjo vrednost na svetu, pri čemer je skupna vrednost čezatlantske trgovine leta 2014 znašala 1,09 bilijona USD v primerjavi z vrednostjo skupne trgovine ZDA s Kanado in Kitajsko, ki je znašala 741 milijard USD oziroma 646 milijard USD;

| G. | ker je čezmejni pretok podatkov med ZDA in Evropo najobsežnejši na svetu (50 % več kot med ZDA in Azijo ter skoraj dvakrat več kot med ZDA in Latinsko Ameriko) in ker sta prenos in izmenjava osebnih podatkov bistveni element, na katerem temeljijo tesne vezi med Evropsko unijo in ZDA na poslovnem področju in področju kazenskega pregona; |
| --- | --- |

G.

ker je čezmejni pretok podatkov med ZDA in Evropo najobsežnejši na svetu (50 % več kot med ZDA in Azijo ter skoraj dvakrat več kot med ZDA in Latinsko Ameriko) in ker sta prenos in izmenjava osebnih podatkov bistveni element, na katerem temeljijo tesne vezi med Evropsko unijo in ZDA na poslovnem področju in področju kazenskega pregona;

| H. | ker je delovna skupina iz člena 29 v svojem mnenju št. 01/2016 pozdravila bistvene izboljšave, ki jih prinaša zasebnostni ščit v primerjavi z odločbo o varnem pristanu, zlasti vključitev ključnih opredelitev pojmov, mehanizmov, vzpostavljenih za zagotavljanje nadzora nad seznamom zasebnostnega ščita, ter sedaj obvezne zunanje in notranje preglede skladnosti, navedla pa je tudi resne pomisleke glede gospodarskih vidikov in dostopa javnih organov do podatkov, prenesenih v okviru zasebnostnega ščita; |
| --- | --- |

H.

ker je delovna skupina iz člena 29 v svojem mnenju št. 01/2016 pozdravila bistvene izboljšave, ki jih prinaša zasebnostni ščit v primerjavi z odločbo o varnem pristanu, zlasti vključitev ključnih opredelitev pojmov, mehanizmov, vzpostavljenih za zagotavljanje nadzora nad seznamom zasebnostnega ščita, ter sedaj obvezne zunanje in notranje preglede skladnosti, navedla pa je tudi resne pomisleke glede gospodarskih vidikov in dostopa javnih organov do podatkov, prenesenih v okviru zasebnostnega ščita;

| I. | ker je bilo doslej priznano, da naslednje države oziroma ozemlja, tj. Andora, Argentina, Kanada, Ferski otoki, Guernsey, Otok Man, Jersey, Urugvaj, Izrael, Švica in Nova Zelandija, zagotavljajo ustrezne ravni varstva podatkov ter imajo prednostni dostop do trga EU; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo doslej priznano, da naslednje države oziroma ozemlja, tj. Andora, Argentina, Kanada, Ferski otoki, Guernsey, Otok Man, Jersey, Urugvaj, Izrael, Švica in Nova Zelandija, zagotavljajo ustrezne ravni varstva podatkov ter imajo prednostni dostop do trga EU;

| 1. | pozdravlja prizadevanja Komisije in administracije ZDA za znatno izboljšanje zasebnostnega ščita glede na odločbo o varnem pristanu, zlasti z vključitvijo ključnih opredelitev, kot so osebni podatki, obdelava in upravljavec, z mehanizmi, vzpostavljenimi za zagotovitev nadzora nad seznamom zasebnostnega ščita, in s sedaj obveznim izvajanjem zunanjih in notranjih pregledov skladnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prizadevanja Komisije in administracije ZDA za znatno izboljšanje zasebnostnega ščita glede na odločbo o varnem pristanu, zlasti z vključitvijo ključnih opredelitev, kot so osebni podatki, obdelava in upravljavec, z mehanizmi, vzpostavljenimi za zagotovitev nadzora nad seznamom zasebnostnega ščita, in s sedaj obveznim izvajanjem zunanjih in notranjih pregledov skladnosti;

| 2. | opozarja, da so čezatlantski odnosi izjemno pomembni in še naprej ključni za obe partnerici; poudarja, da bi bilo treba pri celoviti rešitvi med ZDA in EU spoštovati pravico do varstva podatkov in pravico do zasebnosti; opozarja, da je med temeljnimi cilji EU varstvo osebnih podatkov, tudi ko so preneseni v njeno glavno mednarodno trgovinsko partnerico; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so čezatlantski odnosi izjemno pomembni in še naprej ključni za obe partnerici; poudarja, da bi bilo treba pri celoviti rešitvi med ZDA in EU spoštovati pravico do varstva podatkov in pravico do zasebnosti; opozarja, da je med temeljnimi cilji EU varstvo osebnih podatkov, tudi ko so preneseni v njeno glavno mednarodno trgovinsko partnerico;

| 3. | vztraja, da mora ureditev zasebnostnega ščita spoštovati primarno in sekundarno zakonodajo EU ter ustrezne sodbe Sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

3.

vztraja, da mora ureditev zasebnostnega ščita spoštovati primarno in sekundarno zakonodajo EU ter ustrezne sodbe Sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 4. | je seznanjen, da je v Prilogi VI (dopis Roberta S. Litta, urad direktorja nacionalne obveščevalne službe) pojasnjeno, da je v skladu s predsedniško politično direktivo št. 28 množično zbiranje osebnih podatkov in komunikacij nedržavljanov ZDA v šestih primerih še vedno dovoljeno; poudarja, da mora biti to množično zbiranje zgolj „čim bolj prilagojeno“ in „razumno“, kar pa ne izpolnjuje strožjih meril nujnosti in sorazmernosti iz Listine; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen, da je v Prilogi VI (dopis Roberta S. Litta, urad direktorja nacionalne obveščevalne službe) pojasnjeno, da je v skladu s predsedniško politično direktivo št. 28 množično zbiranje osebnih podatkov in komunikacij nedržavljanov ZDA v šestih primerih še vedno dovoljeno; poudarja, da mora biti to množično zbiranje zgolj „čim bolj prilagojeno“ in „razumno“, kar pa ne izpolnjuje strožjih meril nujnosti in sorazmernosti iz Listine;

| 5. | opozarja, da so pravna varnost ter zlasti jasna in enotna pravila med ključnimi elementi razvoja in rasti podjetij, zlasti malih in srednjih, zato je treba preprečiti, da bi se soočala s pravno negotovostjo in da bi to resno vplivalo na njihovo poslovanje in sklepanje čezatlantskih poslov; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da so pravna varnost ter zlasti jasna in enotna pravila med ključnimi elementi razvoja in rasti podjetij, zlasti malih in srednjih, zato je treba preprečiti, da bi se soočala s pravno negotovostjo in da bi to resno vplivalo na njihovo poslovanje in sklepanje čezatlantskih poslov;

| 6. | pozdravlja uvedbo pravnega sredstva za posameznike v okviru zasebnostnega ščita; poziva Komisijo in administracijo ZDA, naj odpravita sedanjo zapletenost postopka, da bi ta postal uporabniku prijazen in učinkovit; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja uvedbo pravnega sredstva za posameznike v okviru zasebnostnega ščita; poziva Komisijo in administracijo ZDA, naj odpravita sedanjo zapletenost postopka, da bi ta postal uporabniku prijazen in učinkovit;

| 7. | poziva Komisijo, naj zahteva pojasnitev o pravnem statusu pisnih zagotovil ZDA; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zahteva pojasnitev o pravnem statusu pisnih zagotovil ZDA;

| 8. | pozdravlja imenovanje varuha človekovih pravic v okviru ministrstva ZDA za zunanje zadeve, ki bo v sodelovanju z neodvisnimi organi odgovarjal na posamezne prošnje v zvezi z vladnim nadzorom, ki jih bodo posredovali nadzorni organi EU; meni pa, da ta nova institucija ni dovolj neodvisna in nima dovolj pooblastil za učinkovito izvajanje in izvrševanje svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja imenovanje varuha človekovih pravic v okviru ministrstva ZDA za zunanje zadeve, ki bo v sodelovanju z neodvisnimi organi odgovarjal na posamezne prošnje v zvezi z vladnim nadzorom, ki jih bodo posredovali nadzorni organi EU; meni pa, da ta nova institucija ni dovolj neodvisna in nima dovolj pooblastil za učinkovito izvajanje in izvrševanje svojih dolžnosti;

| 9. | pozdravlja, da je v okviru zasebnostnega ščita pomembna vloga dodeljena organom držav članic za varstvo podatkov v zvezi s preučevanjem in preiskovanjem pritožb, povezanih z varstvom osebnih podatkov na podlagi Listine EU o temeljnih pravicah, in preklicem prenosa podatkov, ter obveznost ministrstva ZDA za trgovino, da reši te pritožbe; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja, da je v okviru zasebnostnega ščita pomembna vloga dodeljena organom držav članic za varstvo podatkov v zvezi s preučevanjem in preiskovanjem pritožb, povezanih z varstvom osebnih podatkov na podlagi Listine EU o temeljnih pravicah, in preklicem prenosa podatkov, ter obveznost ministrstva ZDA za trgovino, da reši te pritožbe;

| 10. | priznava, da je zasebnostni ščit del širšega dialoga med EU in tretjimi državami, vključno z ZDA, v zvezi z varstvom podatkov, trgovino, varnostjo in povezanimi pravicami ter cilji v skupnem interesu; zato poziva vse strani, naj sodelujejo, da bi vzpostavile izvedljive skupne mednarodne okvire in domačo zakonodajo ter jih stalno izboljševale, da bi te cilje dosegli; |
| --- | --- |

10.

priznava, da je zasebnostni ščit del širšega dialoga med EU in tretjimi državami, vključno z ZDA, v zvezi z varstvom podatkov, trgovino, varnostjo in povezanimi pravicami ter cilji v skupnem interesu; zato poziva vse strani, naj sodelujejo, da bi vzpostavile izvedljive skupne mednarodne okvire in domačo zakonodajo ter jih stalno izboljševale, da bi te cilje dosegli;

| 11. | vztraja, da je pravna varnost pri prenosu osebnih podatkov med EU in ZDA bistven element za zaupanje potrošnikov, razvoj čezatlantskega poslovanja in sodelovanje na področju kazenskega pregona, zato je za učinkovitost in dolgoročnost instrumentov, ki omogočajo prenos, izredno pomembno, da spoštujejo primarno in sekundarno zakonodajo EU; |
| --- | --- |

11.

vztraja, da je pravna varnost pri prenosu osebnih podatkov med EU in ZDA bistven element za zaupanje potrošnikov, razvoj čezatlantskega poslovanja in sodelovanje na področju kazenskega pregona, zato je za učinkovitost in dolgoročnost instrumentov, ki omogočajo prenos, izredno pomembno, da spoštujejo primarno in sekundarno zakonodajo EU;

| 12. | poziva Komisijo, naj v celoti izvede priporočila iz mnenja št. 01/2016 delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU–ZDA; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj v celoti izvede priporočila iz mnenja št. 01/2016 delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU–ZDA;

| 13. | poziva Komisijo, naj v celoti izpolnjuje svojo odgovornost v okviru zasebnostnega ščita ter izvaja redne in temeljite preglede svojega sklepa o ustreznosti in pravne utemeljitve v zvezi z njim, zlasti v luči začetka uporabe nove splošne uredbe o varstvu podatkov čez dve leti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj v celoti izpolnjuje svojo odgovornost v okviru zasebnostnega ščita ter izvaja redne in temeljite preglede svojega sklepa o ustreznosti in pravne utemeljitve v zvezi z njim, zlasti v luči začetka uporabe nove splošne uredbe o varstvu podatkov čez dve leti;

| 14. | poziva Komisijo, naj nadaljuje dialog z administracijo ZDA in si prizadeva za dodatno izboljšanje ureditve zasebnostnega ščita glede na njene sedanje pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj nadaljuje dialog z administracijo ZDA in si prizadeva za dodatno izboljšanje ureditve zasebnostnega ščita glede na njene sedanje pomanjkljivosti;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in kongresu ZDA. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in kongresu ZDA.

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(2)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(3)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(4)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(5)  https://www.congress.gov/114/plaws/publ23/PLAW-114publ23.pdf

(6)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2014/01/17/presidential-policy-directive-signals-intelligence-activities

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0230.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0388.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/86

---

P8_TA(2016)0234

Nov dogovor za odjemalce energije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o novem dogovoru za odjemalce energije (2015/2323(INI))

(2018/C 076/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2015 z naslovom „Nov dogovor za odjemalce energije“ (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2015 z naslovom „Nov dogovor za odjemalce energije“ (COM(2015)0339),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2015 z naslovom „Začetek javnega posvetovanja o novi zasnovi energetskega trga“ (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2015 z naslovom „Začetek javnega posvetovanja o novi zasnovi energetskega trga“ (COM(2015)0340),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2016 z naslovom „Strategija EU za ogrevanje in hlajenje“ (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2016 z naslovom „Strategija EU za ogrevanje in hlajenje“ (COM(2016)0051),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“ (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“ (COM(2015)0080),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2012 z naslovom „Za boljše delovanje notranjega energetskega trga“ (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2012 z naslovom „Za boljše delovanje notranjega energetskega trga“ (COM(2012)0663),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885),

| — | ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb,

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu osebnih podatkov,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2012/148/EU z dne 9. marca 2012 o pripravah za uvedbo pametnih merilnih sistemov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2012/148/EU z dne 9. marca 2012 o pripravah za uvedbo pametnih merilnih sistemov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 z naslovom „Evropski listini o pravicah odjemalcev energije naproti“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 z naslovom „Evropski listini o pravicah odjemalcev energije naproti“ (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o boljšem delovanju notranjega energetskega trga (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o boljšem delovanju notranjega energetskega trga (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o lokalnih in regionalnih posledicah razvoja pametnih omrežij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o lokalnih in regionalnih posledicah razvoja pametnih omrežij (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 o varstvu potrošnikov pri storitvah zagotavljanja javnih dobrin (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 o varstvu potrošnikov pri storitvah zagotavljanja javnih dobrin (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 z naslovom „Evropski energetski uniji naproti“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 z naslovom „Evropski energetski uniji naproti“ (6),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0161/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0161/2016),

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Nov dogovor za odjemalce energije“; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Nov dogovor za odjemalce energije“;

| 2. | poudarja, da je to poročilo osredotočeno izključno na odjemalce energije v gospodinjstvih v okviru preoblikovanja energetskega sistema; poudarja, da je treba industrijske odjemalce obravnavati ločeno; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je to poročilo osredotočeno izključno na odjemalce energije v gospodinjstvih v okviru preoblikovanja energetskega sistema; poudarja, da je treba industrijske odjemalce obravnavati ločeno;

| 3. | poudarja, da se s sedanjim preoblikovanjem energetskega sistema odmikamo od sistema, ki temelji na tradicionalni centralizirani proizvodnji, na sistem, ki je bolj decentraliziran in prožen ter pretežno temelji na energiji iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se s sedanjim preoblikovanjem energetskega sistema odmikamo od sistema, ki temelji na tradicionalni centralizirani proizvodnji, na sistem, ki je bolj decentraliziran in prožen ter pretežno temelji na energiji iz obnovljivih virov;

| 4. | opozarja na stroške prehoda na novo zasnovo trga v nekaterih državah članicah; poziva Komisijo, naj te stroške ustrezno upošteva v smislu cenovne dostopnosti in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

4.

opozarja na stroške prehoda na novo zasnovo trga v nekaterih državah članicah; poziva Komisijo, naj te stroške ustrezno upošteva v smislu cenovne dostopnosti in konkurenčnosti;

| 5. | opozarja, da bi moral biti končni cilj gospodarstvo, ki bi temeljilo na polni uporabi načela, da je energetska učinkovitost na prvem mestu/najpomembnejše gorivo, in dajanjem prednosti prihrankom energije in ukrepom, povezanim s povpraševanjem, pred tistimi, povezanimi s ponudbe, s čimer bi dosegli podnebne cilje v skladu s ciljem 1,5o iz pariškega sporazuma, energetsko varnostjo, konkurenčnostjo in zlasti znižanjem stroškov za odjemalce; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da bi moral biti končni cilj gospodarstvo, ki bi temeljilo na polni uporabi načela, da je energetska učinkovitost na prvem mestu/najpomembnejše gorivo, in dajanjem prednosti prihrankom energije in ukrepom, povezanim s povpraševanjem, pred tistimi, povezanimi s ponudbe, s čimer bi dosegli podnebne cilje v skladu s ciljem 1,5o iz pariškega sporazuma, energetsko varnostjo, konkurenčnostjo in zlasti znižanjem stroškov za odjemalce;

| 6. | meni, da bi morali biti pri tem interesi sedanjih in prihodnjih generacij državljanov v središču energetske unije, ta pa bi morala:






  (a) | zagotoviti državljanom stabilne, cenovno dostopne, učinkovite in trajnostne energijsko učinkovite izdelke, storitve in stanovanja visoke kakovosti; |
| --- | --- | --- |

6.

meni, da bi morali biti pri tem interesi sedanjih in prihodnjih generacij državljanov v središču energetske unije, ta pa bi morala:

(a)

zagotoviti državljanom stabilne, cenovno dostopne, učinkovite in trajnostne energijsko učinkovite izdelke, storitve in stanovanja visoke kakovosti;

| (b) | državljanom omogočiti, da posamično ali kolektivno proizvajajo, trošijo, shranjujejo ali trgujejo z lastno obnovljivo energijo, sprejemajo ukrepe za varčno ravnanje z energijo, dejavno sodelujejo na energetskem trgu, ker imajo kot odjemalci izbiro, in imajo možnost varno in samozavestno sodelovati pri prilagajanju odjema; meni, da je treba zato sprejeti praktičen skupni dogovor o opredelitvi proizvajalca-odjemalca na ravni EU, in sicer v participativnem postopku, ki bi ga vodila Komisija; |
| --- | --- |

(b)

državljanom omogočiti, da posamično ali kolektivno proizvajajo, trošijo, shranjujejo ali trgujejo z lastno obnovljivo energijo, sprejemajo ukrepe za varčno ravnanje z energijo, dejavno sodelujejo na energetskem trgu, ker imajo kot odjemalci izbiro, in imajo možnost varno in samozavestno sodelovati pri prilagajanju odjema; meni, da je treba zato sprejeti praktičen skupni dogovor o opredelitvi proizvajalca-odjemalca na ravni EU, in sicer v participativnem postopku, ki bi ga vodila Komisija;

| (c) | prispevati k odpravljanju energijske revščine; |
| --- | --- |

(c)

prispevati k odpravljanju energijske revščine;

| (d) | zaščititi odjemalce pred nepoštenim, nekonkurenčnim in nepravičnim ravnanjem akterjev na trgu in jim omogočiti, da svoje pravice v celoti uveljavijo; |
| --- | --- |

(d)

zaščititi odjemalce pred nepoštenim, nekonkurenčnim in nepravičnim ravnanjem akterjev na trgu in jim omogočiti, da svoje pravice v celoti uveljavijo;

| (e) | ustvariti primerne pogoje, da se zagotovi dobro delujoč in konkurenčen notranji energetski trg, ki odjemalcem zagotavlja izbiro ter pregleden in jasen dostop do informacij; |
| --- | --- |

(e)

ustvariti primerne pogoje, da se zagotovi dobro delujoč in konkurenčen notranji energetski trg, ki odjemalcem zagotavlja izbiro ter pregleden in jasen dostop do informacij;

| 7. | meni, da je treba pri postopni odpravi reguliranih cen energije za odjemalce v okviru strategije za energetsko unijo upoštevati dejansko raven konkurence na trgu, s tem pa zagotoviti, da imajo odjemalci dostop do varnih cen energije; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba pri postopni odpravi reguliranih cen energije za odjemalce v okviru strategije za energetsko unijo upoštevati dejansko raven konkurence na trgu, s tem pa zagotoviti, da imajo odjemalci dostop do varnih cen energije;

| 8. | meni, da bi moral biti rezultat preoblikovanja energetskega sistema načeloma bolj učinkovit, pregleden, trajnosten, konkurenčen, stabilen, decentraliziran in vključujoč energetski sistem, ki bi koristil vsej družbi, povečal vključenost državljanov ter lokalnih in regionalnih akterjev in skupnosti ter jim omogočil lastništvo ali delež v proizvodnji, distribuciji in shranjevanju obnovljive energije, obenem pa zaščitil najbolj ranljive in zagotovil, da bodo imeli korist od ukrepov energetske učinkovitosti in obnovljive energije; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi moral biti rezultat preoblikovanja energetskega sistema načeloma bolj učinkovit, pregleden, trajnosten, konkurenčen, stabilen, decentraliziran in vključujoč energetski sistem, ki bi koristil vsej družbi, povečal vključenost državljanov ter lokalnih in regionalnih akterjev in skupnosti ter jim omogočil lastništvo ali delež v proizvodnji, distribuciji in shranjevanju obnovljive energije, obenem pa zaščitil najbolj ranljive in zagotovil, da bodo imeli korist od ukrepov energetske učinkovitosti in obnovljive energije;

Za dobro delujoč energetski trg v korist državljanov

| 9. | meni, da namen tretjega energetskega svežnja, da bi zagotovili resnično konkurenčen, pregleden in odjemalcem prijazen maloprodajni energetski trg, kljub določenemu napredka še ni bil dosežen v vseh državah članicah EU, kar dokazujejo stalno visoke stopnje tržne koncentracije in to, da se vse nižji veleprodajni stroški ne odražajo v maloprodajnih cenah ter nizke stopnje pri zamenjavi dobaviteljev in zadovoljstvu odjemalcev; |
| --- | --- |

9.

meni, da namen tretjega energetskega svežnja, da bi zagotovili resnično konkurenčen, pregleden in odjemalcem prijazen maloprodajni energetski trg, kljub določenemu napredka še ni bil dosežen v vseh državah članicah EU, kar dokazujejo stalno visoke stopnje tržne koncentracije in to, da se vse nižji veleprodajni stroški ne odražajo v maloprodajnih cenah ter nizke stopnje pri zamenjavi dobaviteljev in zadovoljstvu odjemalcev;

| 10. | zato meni, da mora Komisija opredeliti ali oblikovati dodatne kazalnike za dobro delujoče energetske trge po meri odjemalcev; poudarja, da bi morali ti kazalniki upoštevati tudi ekonomski učinek zamenjave dobaviteljev za odjemalce energije, tehnične ovire za tako zamenjavo ali načrt dobave in stopnje ozaveščenosti odjemalcev; |
| --- | --- |

10.

zato meni, da mora Komisija opredeliti ali oblikovati dodatne kazalnike za dobro delujoče energetske trge po meri odjemalcev; poudarja, da bi morali ti kazalniki upoštevati tudi ekonomski učinek zamenjave dobaviteljev za odjemalce energije, tehnične ovire za tako zamenjavo ali načrt dobave in stopnje ozaveščenosti odjemalcev;

| 11. | poudarja, da so odprti, pregledni in konkurenčni dobro urejeni trgi pomembni za vzdrževanje nizkih cen, spodbujanje inovacij, izboljšanje storitev za odjemalce in odstranjevanje ovir za inovativne poslovne modele, ki lahko državljanom ponudijo dobro razmerje med ceno in storitvijo ter prispevajo k preprečevanju energetske revščine; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so odprti, pregledni in konkurenčni dobro urejeni trgi pomembni za vzdrževanje nizkih cen, spodbujanje inovacij, izboljšanje storitev za odjemalce in odstranjevanje ovir za inovativne poslovne modele, ki lahko državljanom ponudijo dobro razmerje med ceno in storitvijo ter prispevajo k preprečevanju energetske revščine;

| 12. | opozarja, da je izbira odjemalcev v distribucijskih omrežjih omejena, ker so po naravi monopoli, kar pomeni, da odjemalci ne morejo zamenjati upravljavca distribucijskega sistema; poudarja, da je treba ustrezno spremljati trg upravljavcev distribucijskih omrežij in odjemalce zaščititi pred nenadnim porastom distribucijskih cen; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je izbira odjemalcev v distribucijskih omrežjih omejena, ker so po naravi monopoli, kar pomeni, da odjemalci ne morejo zamenjati upravljavca distribucijskega sistema; poudarja, da je treba ustrezno spremljati trg upravljavcev distribucijskih omrežij in odjemalce zaščititi pred nenadnim porastom distribucijskih cen;

| 13. | meni, da bi morala Komisija in države članice z vsemi sredstvi preprečiti, da bi se korist vse višje ravni medsebojne povezanosti nacionalnih omrežij prenesle na upravljavce distribucijskih omrežij, ampak bi morale biti neposredno v korist končnega odjemalca; meni tudi, da mora raven povezanosti nacionalnih omrežij pozitivno vplivati na ceno energije za odjemalce in je treba zato preprečiti, da bi imeli korist samo upravljavci distribucijskih omrežij; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morala Komisija in države članice z vsemi sredstvi preprečiti, da bi se korist vse višje ravni medsebojne povezanosti nacionalnih omrežij prenesle na upravljavce distribucijskih omrežij, ampak bi morale biti neposredno v korist končnega odjemalca; meni tudi, da mora raven povezanosti nacionalnih omrežij pozitivno vplivati na ceno energije za odjemalce in je treba zato preprečiti, da bi imeli korist samo upravljavci distribucijskih omrežij;

| 14. | zato poziva Komisijo in države članice, naj dosledno skrbijo za popolno izvajanje tretjega energetskega svežnja, in poziva, naj se pri njegovem pregledu v obliki nove zasnove energetskega trga upoštevajo naslednja priporočila v zvezi z domačimi odjemalci:






  (a) | priporoča, da bi izboljšali pogostost pošiljanja računov za energijo ter preglednost in jasnost računov in pogodb, da bi bili lažje razumljivi in primerljivi; vztraja, da mora biti izražanje jasno in se je treba izogibati preveč strokovnim izrazom; poziva Komisijo, naj opredeli minimalne zahteve glede teh informacij, vključno z najboljšo prakso; poudarja, da je treba v računih jasno navesti fiksne stroške, davke in dajatve, da jih odjemalec zlahka loči od spremenljivih stroškov, povezanih s porabo; opozarja na obstoječe zahteve za dobavitelje, da na računu ali njegovi prilogi na razumljiv in zlahka primerljiv način navedejo prispevek posameznega vira energije k skupni mešanici goriv dobavitelja v predhodnem letu ter vključijo podatek, kje je mogoče najti informacije o okoljskem vplivu v smislu emisij CO2 in radioaktivnih odpadkov; |
| --- | --- | --- |

14.

zato poziva Komisijo in države članice, naj dosledno skrbijo za popolno izvajanje tretjega energetskega svežnja, in poziva, naj se pri njegovem pregledu v obliki nove zasnove energetskega trga upoštevajo naslednja priporočila v zvezi z domačimi odjemalci:

(a)

priporoča, da bi izboljšali pogostost pošiljanja računov za energijo ter preglednost in jasnost računov in pogodb, da bi bili lažje razumljivi in primerljivi; vztraja, da mora biti izražanje jasno in se je treba izogibati preveč strokovnim izrazom; poziva Komisijo, naj opredeli minimalne zahteve glede teh informacij, vključno z najboljšo prakso; poudarja, da je treba v računih jasno navesti fiksne stroške, davke in dajatve, da jih odjemalec zlahka loči od spremenljivih stroškov, povezanih s porabo; opozarja na obstoječe zahteve za dobavitelje, da na računu ali njegovi prilogi na razumljiv in zlahka primerljiv način navedejo prispevek posameznega vira energije k skupni mešanici goriv dobavitelja v predhodnem letu ter vključijo podatek, kje je mogoče najti informacije o okoljskem vplivu v smislu emisij CO2 in radioaktivnih odpadkov;

| (b) | priporoča, da se vzpostavi enotna kontaktna točka za vse ustrezne informacije, da se odjemalcu omogoči premišljena odločitev; |
| --- | --- |

(b)

priporoča, da se vzpostavi enotna kontaktna točka za vse ustrezne informacije, da se odjemalcu omogoči premišljena odločitev;

| (c) | priporoča, naj upravitelji distribucijskih sistemov, ki imajo dostop do podatkov o preteklem odjemu gospodinjstva, ter upravitelji neodvisnih orodij za primerjavo skupaj z energetskimi regulatorji ugotovijo, kako odjemalcem proaktivno zagotoviti primerjavo ponudb, da bi lahko vsi, tudi tisti, ki nimajo internetnega dostopa ali znanja, lažje ugotovili, ali bodo z zamenjavo prihranili denar; |
| --- | --- |

(c)

priporoča, naj upravitelji distribucijskih sistemov, ki imajo dostop do podatkov o preteklem odjemu gospodinjstva, ter upravitelji neodvisnih orodij za primerjavo skupaj z energetskimi regulatorji ugotovijo, kako odjemalcem proaktivno zagotoviti primerjavo ponudb, da bi lahko vsi, tudi tisti, ki nimajo internetnega dostopa ali znanja, lažje ugotovili, ali bodo z zamenjavo prihranili denar;

| (d) | priporoča, da bi oblikovali smernice za orodja za primerjavo cen in odjemalcem tako omogočili dostop do neodvisnih, aktualnih in razumljivih primerjalnih orodij; meni, da bi morale države članice v skladu s smernicami Sveta evropskih energetskih regulatorjev razmišljati o vzpostavitvi sistemov akreditacije, ki bi zajemali vsa tovrstna orodja; |
| --- | --- |

(d)

priporoča, da bi oblikovali smernice za orodja za primerjavo cen in odjemalcem tako omogočili dostop do neodvisnih, aktualnih in razumljivih primerjalnih orodij; meni, da bi morale države članice v skladu s smernicami Sveta evropskih energetskih regulatorjev razmišljati o vzpostavitvi sistemov akreditacije, ki bi zajemali vsa tovrstna orodja;

| (e) | priporoča vzpostavitev novih platform, ki bi služile kot orodja za primerjavo cen in iz katerih bi bilo potrošnikom obračunavanje bolj jasno; priporoča, da bi na teh neodvisnih platformah zagotavljali odjemalcem primerljive informacije o odstotkovnem deležu uporabljenih virov energije in različnih davkih, dajatvah in dodatnih nadomestilih iz energetskih tarif, da bi z lahkoto iskali primernejše ponudbe v smislu cene, kakovosti in trajnostnosti; predlaga, da bi to vlogo prevzel že obstoječi organ, kot so nacionalni oddelki za energetiko, regulatorji ali organizacije potrošnikov; priporoča, da se oblikuje vsaj eno tako neodvisno orodje za primerjavo cen na državo članico; |
| --- | --- |

(e)

priporoča vzpostavitev novih platform, ki bi služile kot orodja za primerjavo cen in iz katerih bi bilo potrošnikom obračunavanje bolj jasno; priporoča, da bi na teh neodvisnih platformah zagotavljali odjemalcem primerljive informacije o odstotkovnem deležu uporabljenih virov energije in različnih davkih, dajatvah in dodatnih nadomestilih iz energetskih tarif, da bi z lahkoto iskali primernejše ponudbe v smislu cene, kakovosti in trajnostnosti; predlaga, da bi to vlogo prevzel že obstoječi organ, kot so nacionalni oddelki za energetiko, regulatorji ali organizacije potrošnikov; priporoča, da se oblikuje vsaj eno tako neodvisno orodje za primerjavo cen na državo članico;

| (f) | priporoča, da bi države članice v posvetovanju z upravljavci orodij za primerjavo cen in skupinami odjemalcev oblikovale smernice, s katerimi bi zagotovile, da so različne tarife, ki jih oblikujejo dobavitelji, zlahka primerljive in odjemalcev ne begajo; |
| --- | --- |

(f)

priporoča, da bi države članice v posvetovanju z upravljavci orodij za primerjavo cen in skupinami odjemalcev oblikovale smernice, s katerimi bi zagotovile, da so različne tarife, ki jih oblikujejo dobavitelji, zlahka primerljive in odjemalcev ne begajo;

| (g) | priporoča, da bi odjemalce na računih za energijo ali njihovih prilogah obveščali o najprimernejših in najugodnejših tarifah zanje glede na minule vzorce porabe ter da bi morali imeti odjemalci možnost spremeniti tarifo na čim bolj preprost način, če bi to želeli; glede na to, da so stopnje zamenjave dobavitelja v mnogih državah članicah nizke, ugotavlja, da mnoga gospodinjstva, zlasti najbolj ranljiva, na energetskem trgu niso dejavna in ostajajo pri neprimernih, zastarelih in visokih tarifah; |
| --- | --- |

(g)

priporoča, da bi odjemalce na računih za energijo ali njihovih prilogah obveščali o najprimernejših in najugodnejših tarifah zanje glede na minule vzorce porabe ter da bi morali imeti odjemalci možnost spremeniti tarifo na čim bolj preprost način, če bi to želeli; glede na to, da so stopnje zamenjave dobavitelja v mnogih državah članicah nizke, ugotavlja, da mnoga gospodinjstva, zlasti najbolj ranljiva, na energetskem trgu niso dejavna in ostajajo pri neprimernih, zastarelih in visokih tarifah;

| (h) | priporoča, da se preuči, kako bi maloprodajne cene bolje odražale veleprodajne in tako obrnili trend, da se na računih za energijo veča delež fiksnih elementov, zlasti davkov in dajatev in v nekaterih primerih omrežnin; poudarja neskladnost med ravnmi dajatev in davkov, ki jih plačujejo gospodinjstva in industrijski odjemalci; |
| --- | --- |

(h)

priporoča, da se preuči, kako bi maloprodajne cene bolje odražale veleprodajne in tako obrnili trend, da se na računih za energijo veča delež fiksnih elementov, zlasti davkov in dajatev in v nekaterih primerih omrežnin; poudarja neskladnost med ravnmi dajatev in davkov, ki jih plačujejo gospodinjstva in industrijski odjemalci;

| 15. | je trdno prepričan, da bi morale biti vse spletne strani dobaviteljev energije in elektronski računi v celoti dostopni invalidom in izpolnjevati ustrezne zahteve po evropskem standardu EN 301 549; |
| --- | --- |

15.

je trdno prepričan, da bi morale biti vse spletne strani dobaviteljev energije in elektronski računi v celoti dostopni invalidom in izpolnjevati ustrezne zahteve po evropskem standardu EN 301 549;

| 16. | vztraja, da bi morale države članice v celoti izvajati določbe o zamenjavi dobavitelja, kot je določeno v tretjem energetskem svežnju, in da bi morala nacionalna zakonodaja odjemalcem zagotoviti pravico, da dobavitelja zamenjajo hitro, preprosto in brezplačno ter da te možnosti ne bi smela ovirati plačila odstopnine ali kazni; vztraja, da je uveljavljanje te pravice s tržnim nadzorom ter učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi bistveno in podpira priporočila o zamenjavi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev „Most do leta 2025“; |
| --- | --- |

16.

vztraja, da bi morale države članice v celoti izvajati določbe o zamenjavi dobavitelja, kot je določeno v tretjem energetskem svežnju, in da bi morala nacionalna zakonodaja odjemalcem zagotoviti pravico, da dobavitelja zamenjajo hitro, preprosto in brezplačno ter da te možnosti ne bi smela ovirati plačila odstopnine ali kazni; vztraja, da je uveljavljanje te pravice s tržnim nadzorom ter učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi bistveno in podpira priporočila o zamenjavi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev „Most do leta 2025“;

| 17. | meni, da bi morali spodbujati sisteme in kampanje kolektivne zamenjave in tako odjemalcem pomagati poiskati boljšo ponudbo v smislu cene in kakovosti; poudarja, da morajo biti ti programi neodvisni, zanesljivi, pregledni, celoviti in vključujoči, priti pa bi morali tudi do manj dejavnih odjemalcev; meni, da imajo lokalni organi, regulatorji in potrošniške organizacije ter druge nepridobitne organizacije dobro izhodišče za to vlogo, da se preprečijo vse možne zlorabe v praksi; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morali spodbujati sisteme in kampanje kolektivne zamenjave in tako odjemalcem pomagati poiskati boljšo ponudbo v smislu cene in kakovosti; poudarja, da morajo biti ti programi neodvisni, zanesljivi, pregledni, celoviti in vključujoči, priti pa bi morali tudi do manj dejavnih odjemalcev; meni, da imajo lokalni organi, regulatorji in potrošniške organizacije ter druge nepridobitne organizacije dobro izhodišče za to vlogo, da se preprečijo vse možne zlorabe v praksi;

| 18. | vztraja, da je treba zaradi varstva zlasti najbolj ranljivih odjemalcev energije v državah članicah ustrezno izvajati in izvrševati določbe direktiv o nepoštenih poslovnih praksah in pravicah potrošnikov v zvezi s prodajo od vrat do vrat, nepoštenimi pogoji ali praksami in agresivnimi načini trženja; ugotavlja, da se je število pritožb na prodajo od vrat do vrat v več državah članicah povečalo; |
| --- | --- |

18.

vztraja, da je treba zaradi varstva zlasti najbolj ranljivih odjemalcev energije v državah članicah ustrezno izvajati in izvrševati določbe direktiv o nepoštenih poslovnih praksah in pravicah potrošnikov v zvezi s prodajo od vrat do vrat, nepoštenimi pogoji ali praksami in agresivnimi načini trženja; ugotavlja, da se je število pritožb na prodajo od vrat do vrat v več državah članicah povečalo;

| 19. | pozdravlja namero Komisije, da bo razmislila o vključitvi zakonodaje, ki izrecno zadeva energijo, v prilogo uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov (7); |
| --- | --- |

19.

pozdravlja namero Komisije, da bo razmislila o vključitvi zakonodaje, ki izrecno zadeva energijo, v prilogo uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov (7);

Zagotavljanje vključujočega energetskega sistema, tako da se državljanom omogoči, da prevzamejo več odgovornosti za preoblikovanje energetskega sistema, proizvajajo lastno obnovljivo energijo in postanejo energijsko učinkoviti

| 20. | meni, da imajo lokalni organi, skupnosti, zadruge, gospodinjstva in posamezniki v dobro delujočem energetskem sistemu ključno vlogo in bi morali v veliki meri prispevati k preoblikovanju energetskega sistema ter jih je treba spodbujati, da sami proizvajajo in dobavljajo energijo, če to želijo; poudarja, da je zato pomembno, da Evropska unija sprejme enotno operativno opredelitev proizvajalca-odjemalca; |
| --- | --- |

20.

meni, da imajo lokalni organi, skupnosti, zadruge, gospodinjstva in posamezniki v dobro delujočem energetskem sistemu ključno vlogo in bi morali v veliki meri prispevati k preoblikovanju energetskega sistema ter jih je treba spodbujati, da sami proizvajajo in dobavljajo energijo, če to želijo; poudarja, da je zato pomembno, da Evropska unija sprejme enotno operativno opredelitev proizvajalca-odjemalca;

| 21. | poziva države članice, naj uvedejo sisteme neto merjenja, da podprejo lastno in zadružno proizvodnjo energije; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj uvedejo sisteme neto merjenja, da podprejo lastno in zadružno proizvodnjo energije;

| 22. | meni, da bodo za čim boljše preoblikovanje energetskega sistema pomembne večje spremembe v ravnanju državljanov; meni, da so pri tem ključne pobude in dostop do kakovostnih informacij, ter poziva Komisijo, naj to obravnava v prihodnjih predlogih; meni, da so kampanje izobraževanja, usposabljanja in informiranja pomembni dejavniki sprememb v ravnanju; |
| --- | --- |

22.

meni, da bodo za čim boljše preoblikovanje energetskega sistema pomembne večje spremembe v ravnanju državljanov; meni, da so pri tem ključne pobude in dostop do kakovostnih informacij, ter poziva Komisijo, naj to obravnava v prihodnjih predlogih; meni, da so kampanje izobraževanja, usposabljanja in informiranja pomembni dejavniki sprememb v ravnanju;

| 23. | meni, da omejen dostop do kapitala in strokovnega znanja o financah, precejšnji vnaprejšnji stroški pri naložbah in podaljšana obdobja odplačevanja ovirajo začetek lastne proizvodnje in ukrepe za energetsko učinkovitost; spodbuja k novim poslovnim modelom, sistemom kolektivnega nakupa in inovativnim finančnim instrumentom, s katerimi bi spodbujali lastno proizvodnjo, lasten odjem in ukrepe energetske učinkovitosti za vse odjemalce; predlaga, da to postane pomemben cilj Evropske investicijske banke, Evropskega sklada za strateške naložbe, programa Obzorje 2020 in strukturnih skladov, ki bi jih morali javni organi in akterji na trgu v celoti uporabljati; ponavlja, da bi bilo treba projekte financirati na osnovi primerljive stroškovne učinkovitosti, hkrati pa upoštevati nacionalne in evropske podnebne in energetske cilje in obveznosti; |
| --- | --- |

23.

meni, da omejen dostop do kapitala in strokovnega znanja o financah, precejšnji vnaprejšnji stroški pri naložbah in podaljšana obdobja odplačevanja ovirajo začetek lastne proizvodnje in ukrepe za energetsko učinkovitost; spodbuja k novim poslovnim modelom, sistemom kolektivnega nakupa in inovativnim finančnim instrumentom, s katerimi bi spodbujali lastno proizvodnjo, lasten odjem in ukrepe energetske učinkovitosti za vse odjemalce; predlaga, da to postane pomemben cilj Evropske investicijske banke, Evropskega sklada za strateške naložbe, programa Obzorje 2020 in strukturnih skladov, ki bi jih morali javni organi in akterji na trgu v celoti uporabljati; ponavlja, da bi bilo treba projekte financirati na osnovi primerljive stroškovne učinkovitosti, hkrati pa upoštevati nacionalne in evropske podnebne in energetske cilje in obveznosti;

| 24. | poziva k stabilnim, zadovoljivim in stroškovno učinkovitim sistemom nadomestil, s katerimi bi zagotovili naložbeno varnost in povečali število manjših in srednje velikih projektov na področju obnovljivih virov energije, hkrati pa po možnosti preprečili izkrivljanje trga; pri tem države članice poziva, naj v celoti uporabljajo izjeme de minimis, ki so določene v smernicah državne pomoči 2014; meni, da bi morale biti omrežne tarife in druge pristojbine pregledne in nediskriminatorne ter bi morale pravilno odražati vpliv odjemalcev na omrežje, preprečevati dvojno zaračunavanje, obenem pa zagotavljati zadostna finančna sredstva za vzdrževanje in razvoj distribucijskih omrežij; obžaluje retroaktivne spremembe shem pomoči za obnovljive vire energije ter uvedbo nepoštenih in kazenskih davkov ali pristojbin, ki ovirajo nadaljnjo širitev lastne proizvodnje; poudarja pomen dobro oblikovanih sistemov pomoči, ki bodo učinkoviti tudi v prihodnosti, da bi povečali zaupanje vlagateljev in ugodnost ponudb ter preprečili take spremembe v prihodnosti; poudarja, da je treba proizvajalce-odjemalce, ki omrežju zagotavljajo skladiščne zmogljivosti, nagraditi; |
| --- | --- |

24.

poziva k stabilnim, zadovoljivim in stroškovno učinkovitim sistemom nadomestil, s katerimi bi zagotovili naložbeno varnost in povečali število manjših in srednje velikih projektov na področju obnovljivih virov energije, hkrati pa po možnosti preprečili izkrivljanje trga; pri tem države članice poziva, naj v celoti uporabljajo izjeme de minimis, ki so določene v smernicah državne pomoči 2014; meni, da bi morale biti omrežne tarife in druge pristojbine pregledne in nediskriminatorne ter bi morale pravilno odražati vpliv odjemalcev na omrežje, preprečevati dvojno zaračunavanje, obenem pa zagotavljati zadostna finančna sredstva za vzdrževanje in razvoj distribucijskih omrežij; obžaluje retroaktivne spremembe shem pomoči za obnovljive vire energije ter uvedbo nepoštenih in kazenskih davkov ali pristojbin, ki ovirajo nadaljnjo širitev lastne proizvodnje; poudarja pomen dobro oblikovanih sistemov pomoči, ki bodo učinkoviti tudi v prihodnosti, da bi povečali zaupanje vlagateljev in ugodnost ponudb ter preprečili take spremembe v prihodnosti; poudarja, da je treba proizvajalce-odjemalce, ki omrežju zagotavljajo skladiščne zmogljivosti, nagraditi;

| 25. | priporoča, da bi upravne ovire za nove zmogljivosti lastne proizvodnje zmanjšali na najmanjšo možno mero, zlasti z odpravo omejitev na trgu in pri dostopu do omrežja; predlaga skrajšanje in poenostavitev postopkov odobritve, na primer s prehodom na zahtevo po preprostem obvestilu, pri čemer bi se še vedno spoštovale vse zakonite zahteve in zagotovilo, da so upravljavci distribucijskih omrežij obveščeni; predlaga, da bi pri pregledu direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov vključili posebne določbe za odstranitev ovir in spodbujanje energetskih sistemov skupnosti/zadrug z obravnavo projektnih dovoljenj na enotni kontaktni točki, zagotavljanjem finančnega in tehničnega strokovnega znanja in/ali namenskimi informacijskimi kampanjami na lokalni ravni in ravni skupnosti ter z zagotavljanjem dostopa proizvajalcev-odjemalcev do mehanizmov za alternativno reševanje sporov; |
| --- | --- |

25.

priporoča, da bi upravne ovire za nove zmogljivosti lastne proizvodnje zmanjšali na najmanjšo možno mero, zlasti z odpravo omejitev na trgu in pri dostopu do omrežja; predlaga skrajšanje in poenostavitev postopkov odobritve, na primer s prehodom na zahtevo po preprostem obvestilu, pri čemer bi se še vedno spoštovale vse zakonite zahteve in zagotovilo, da so upravljavci distribucijskih omrežij obveščeni; predlaga, da bi pri pregledu direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov vključili posebne določbe za odstranitev ovir in spodbujanje energetskih sistemov skupnosti/zadrug z obravnavo projektnih dovoljenj na enotni kontaktni točki, zagotavljanjem finančnega in tehničnega strokovnega znanja in/ali namenskimi informacijskimi kampanjami na lokalni ravni in ravni skupnosti ter z zagotavljanjem dostopa proizvajalcev-odjemalcev do mehanizmov za alternativno reševanje sporov;

| 26. | poudarja, da je treba oblikovati ugoden, stabilen in pošten okvir za najemnike in tiste, ki živijo v večstanovanjskih stavbah, da bi jim omogočili korist tudi od solastništva, lastne proizvodnje in ukrepov za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba oblikovati ugoden, stabilen in pošten okvir za najemnike in tiste, ki živijo v večstanovanjskih stavbah, da bi jim omogočili korist tudi od solastništva, lastne proizvodnje in ukrepov za energetsko učinkovitost;

| 27. | poziva Komisijo, naj okrepi podporo konvenciji županov, pobudi Pametna mesta in pametne občine ter skupnostim, ki v celoti uporabljajo obnovljive vire energije, da bi se razširile in nadalje razvile kot orodje za spodbujanje ukrepov za lastno proizvodnjo in energetsko učinkovitost, boj proti energijski revščini, lažjo izmenjavo najboljše prakse med vsemi lokalnimi organi, regijami in državami članicami, ter bi zagotovili, da so vsi lokalni organi obveščeni o finančni pomoči, ki jim je na voljo; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj okrepi podporo konvenciji županov, pobudi Pametna mesta in pametne občine ter skupnostim, ki v celoti uporabljajo obnovljive vire energije, da bi se razširile in nadalje razvile kot orodje za spodbujanje ukrepov za lastno proizvodnjo in energetsko učinkovitost, boj proti energijski revščini, lažjo izmenjavo najboljše prakse med vsemi lokalnimi organi, regijami in državami članicami, ter bi zagotovili, da so vsi lokalni organi obveščeni o finančni pomoči, ki jim je na voljo;

Spodbujanje nastanka upravljanja prilagajanja odjema

| 28. | poudarja, da je treba za spodbujanje prilagajanja odjema pri cenah energije razlikovati med konicami in drugimi obdobji, zato podpira dinamično določanje cen na prostovoljni osnovi, katerega učinek na vse odjemalce bi morali natančno oceniti; poudarja, da je treba uvajati tehnologije, ki dajejo cenovne signale in nagrajujejo prožen odjem, na katerega se odjemalci bolje odzivajo; meni, da morajo biti tarife pregledne, primerljive in jasno obrazložene; priporoča nadaljnjo analizo vzpostavitve in izvajanja sistemov progresivnih in spremenljivih tarif, da bi spodbudili energetske prihranke, lastno proizvodnjo, prilagajanje odjema in energetsko učinkovitost; opozarja Komisijo, da bi bilo treba pri oblikovanju prihodnjih zakonodajnih predlogov zagotoviti, da bi uvedba dinamičnih cen prinesla tudi boljšo obveščenost odjemalcev; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba za spodbujanje prilagajanja odjema pri cenah energije razlikovati med konicami in drugimi obdobji, zato podpira dinamično določanje cen na prostovoljni osnovi, katerega učinek na vse odjemalce bi morali natančno oceniti; poudarja, da je treba uvajati tehnologije, ki dajejo cenovne signale in nagrajujejo prožen odjem, na katerega se odjemalci bolje odzivajo; meni, da morajo biti tarife pregledne, primerljive in jasno obrazložene; priporoča nadaljnjo analizo vzpostavitve in izvajanja sistemov progresivnih in spremenljivih tarif, da bi spodbudili energetske prihranke, lastno proizvodnjo, prilagajanje odjema in energetsko učinkovitost; opozarja Komisijo, da bi bilo treba pri oblikovanju prihodnjih zakonodajnih predlogov zagotoviti, da bi uvedba dinamičnih cen prinesla tudi boljšo obveščenost odjemalcev;

| 29. | meni, da bi morali imeti odjemalci enostaven in pravočasen dostop do podatkov o svoji porabi in s tem povezanimi stroški, da bi lažje sprejemali premišljene odločitve; ugotavlja, da se je doslej le 16 držav članic zavezalo, da bodo do leta 2020 na svojem celotnem ozemlju uvedle pametne števce; meni, da bi morale države članice, kjer se pametni števci že uvajajo, zagotoviti trden pravni okvir, s katerim bi odpravili neupravičene poračune za nazaj in zagotovili, da bo uvedba pametnih števcev učinkovita in cenovno dostopna za vse odjemalce, zlasti tiste, ki jih pesti energijska revščina; vztraja, da bi morali korist uporabe pametnih števcev pravično porazdeliti med upravljavce in uporabnike omrežij; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morali imeti odjemalci enostaven in pravočasen dostop do podatkov o svoji porabi in s tem povezanimi stroški, da bi lažje sprejemali premišljene odločitve; ugotavlja, da se je doslej le 16 držav članic zavezalo, da bodo do leta 2020 na svojem celotnem ozemlju uvedle pametne števce; meni, da bi morale države članice, kjer se pametni števci že uvajajo, zagotoviti trden pravni okvir, s katerim bi odpravili neupravičene poračune za nazaj in zagotovili, da bo uvedba pametnih števcev učinkovita in cenovno dostopna za vse odjemalce, zlasti tiste, ki jih pesti energijska revščina; vztraja, da bi morali korist uporabe pametnih števcev pravično porazdeliti med upravljavce in uporabnike omrežij;

| 30. | poudarja, da je razvoj pametnih tehnologij bistven za preoblikovanje energetskega sistema in lahko odjemalcem pomaga znižati stroške energije ter izboljšati energetsko učinkovitost; poziva k hitri uvedbi informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno z mobilnimi aplikacijami, spletnimi platformami in spletno izdajo računov; vendar poudarja, da pri tem razvoju ne smemo zapostaviti najbolj ranljivih ali manj dejavnih odjemalcev niti dovoliti, da bi se računi brez neposredne koristi zvišali; ugotavlja, da je treba tem skupinam ponuditi posebno pomoč in da se je treba izogibati kakršnemu koli učinku vezave, ki bi odjemalcem onemogočal, da prosto izbirajo med tarifami in dobavitelji; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je razvoj pametnih tehnologij bistven za preoblikovanje energetskega sistema in lahko odjemalcem pomaga znižati stroške energije ter izboljšati energetsko učinkovitost; poziva k hitri uvedbi informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno z mobilnimi aplikacijami, spletnimi platformami in spletno izdajo računov; vendar poudarja, da pri tem razvoju ne smemo zapostaviti najbolj ranljivih ali manj dejavnih odjemalcev niti dovoliti, da bi se računi brez neposredne koristi zvišali; ugotavlja, da je treba tem skupinam ponuditi posebno pomoč in da se je treba izogibati kakršnemu koli učinku vezave, ki bi odjemalcem onemogočal, da prosto izbirajo med tarifami in dobavitelji;

| 31. | poudarja, da je treba omogočiti razvoj pametnih omrežij in naprav, ki bodo samodejno uravnavale povpraševanje po energiji kot odziv na cenovne signale; ugotavlja, da morajo pametne naprave zagotavljati visoke ravni varstva podatkov in biti interoperabilne, zasnovane v korist končnega odjemalca in opremljene s funkcijami, ki povečujejo prihranke energije in podpirajo razvoj trgov energetskih storitev in upravljanja povpraševanja; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba omogočiti razvoj pametnih omrežij in naprav, ki bodo samodejno uravnavale povpraševanje po energiji kot odziv na cenovne signale; ugotavlja, da morajo pametne naprave zagotavljati visoke ravni varstva podatkov in biti interoperabilne, zasnovane v korist končnega odjemalca in opremljene s funkcijami, ki povečujejo prihranke energije in podpirajo razvoj trgov energetskih storitev in upravljanja povpraševanja;

| 32. | poudarja, da bi morali imeti odjemalci možnost, prosto izbirati agregatorje in energetska podjetja ne glede na ponudnika; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi morali imeti odjemalci možnost, prosto izbirati agregatorje in energetska podjetja ne glede na ponudnika;

| 33. | poudarja, da bi morali zbiranje, obdelavo in shranjevanje podatkov državljanov izvajati subjekti, ki nediskriminatorno upravljajo dostop do njih, in bi moralo potekati v skladu z veljavnim okvirom EU o zasebnosti in varstvu podatkov, ki določa, da mora imeti odjemnik ves čas nadzor nad svojimi osebnimi podatki in se lahko ti posredujejo tretjim stranem, samo če s tem izrecno soglaša; poleg tega meni, da bi morali imeti državljani možnost uveljavljati svojo pravico do popravka in izbrisa osebnih podatkov; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi morali zbiranje, obdelavo in shranjevanje podatkov državljanov izvajati subjekti, ki nediskriminatorno upravljajo dostop do njih, in bi moralo potekati v skladu z veljavnim okvirom EU o zasebnosti in varstvu podatkov, ki določa, da mora imeti odjemnik ves čas nadzor nad svojimi osebnimi podatki in se lahko ti posredujejo tretjim stranem, samo če s tem izrecno soglaša; poleg tega meni, da bi morali imeti državljani možnost uveljavljati svojo pravico do popravka in izbrisa osebnih podatkov;

Odpravljanje vzrokov za energijsko revščino

| 34. | poziva k boljši usklajenosti boja proti energijski revščini na ravni EU, in sicer z izmenjavo najboljše prakse med državami članicami ter oblikovanjem široke, skupne opredelitve energijske revščine, ki bi se oprla na to, da je dostop do cenovno dostopne energije temeljna socialna pravica; |
| --- | --- |

34.

poziva k boljši usklajenosti boja proti energijski revščini na ravni EU, in sicer z izmenjavo najboljše prakse med državami članicami ter oblikovanjem široke, skupne opredelitve energijske revščine, ki bi se oprla na to, da je dostop do cenovno dostopne energije temeljna socialna pravica;

| 35. | vztraja, da sta boljša razpoložljivost in zbiranje podatkov bistvena za čim bolj učinkovito oceno razmer in ciljno usmerjeno pomoč za državljane, gospodinjstva in skupnosti, ki jih pesti energijska revščina; |
| --- | --- |

35.

vztraja, da sta boljša razpoložljivost in zbiranje podatkov bistvena za čim bolj učinkovito oceno razmer in ciljno usmerjeno pomoč za državljane, gospodinjstva in skupnosti, ki jih pesti energijska revščina;

| 36. | poudarja, da je treba spodbujati sinergije na tem področju, tudi tiste, ki morebiti obstajajo med lokalnimi organi in upravljavci distribucijskih sistemov, ki lahko zagotavljajo največ informacij o stopnjah energijske revščine in odkrijejo tveganja, pri tem pa v celoti spoštovati evropska in nacionalna pravila o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba spodbujati sinergije na tem področju, tudi tiste, ki morebiti obstajajo med lokalnimi organi in upravljavci distribucijskih sistemov, ki lahko zagotavljajo največ informacij o stopnjah energijske revščine in odkrijejo tveganja, pri tem pa v celoti spoštovati evropska in nacionalna pravila o varstvu podatkov;

| 37. | meni, da bi moral okvir energetske unije za upravljanje zajemati tudi cilje držav članic o energijski revščini ter poročanje o tem, in da bi bilo treba oblikovati sklop orodij dobre prakse; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi moral okvir energetske unije za upravljanje zajemati tudi cilje držav članic o energijski revščini ter poročanje o tem, in da bi bilo treba oblikovati sklop orodij dobre prakse;

| 38. | meni, da so za strategije za reševanje energijske revščine osrednjega pomena ukrepi za energetsko učinkovitost, s katerimi se obravnavata energijska revščina in ranljivost potrošnikov in ki dopolnjujejo politike socialne varnosti; poziva k ukrepanju, s katerim bi v okviru pregleda direktive o energetski učinkovitosti stavb in zlasti člena 7 direktive o energetski učinkovitosti zagotovili, da bo pri energetsko učinkoviti obnovi obstoječih stavb namenjenega večja pozornost državljanom, ki jih pesti energijska revščina; predlaga, da bi razmislili o cilju, da se do leta 2030 zmanjša število energetsko neučinkovitih stanovanj, s poudarkom na nepremičninah za oddajo v najem in socialnih stanovanjih; meni, da bi morale biti stavbe, ki jih imajo v lasti in imajo v njih svoje prostore javni organi, na tem področju za zgled; |
| --- | --- |

38.

meni, da so za strategije za reševanje energijske revščine osrednjega pomena ukrepi za energetsko učinkovitost, s katerimi se obravnavata energijska revščina in ranljivost potrošnikov in ki dopolnjujejo politike socialne varnosti; poziva k ukrepanju, s katerim bi v okviru pregleda direktive o energetski učinkovitosti stavb in zlasti člena 7 direktive o energetski učinkovitosti zagotovili, da bo pri energetsko učinkoviti obnovi obstoječih stavb namenjenega večja pozornost državljanom, ki jih pesti energijska revščina; predlaga, da bi razmislili o cilju, da se do leta 2030 zmanjša število energetsko neučinkovitih stanovanj, s poudarkom na nepremičninah za oddajo v najem in socialnih stanovanjih; meni, da bi morale biti stavbe, ki jih imajo v lasti in imajo v njih svoje prostore javni organi, na tem področju za zgled;

| 39. | poziva, naj se sredstva EU za energetsko učinkovitost in podpora za lastno proizvodnjo usmerijo bolj na odjemalce z nizkimi dohodki, ki jih pesti energijska revščina, ter naj se obravnava vprašanje pobud, namenjenih tako najemnikom kot lastnikom nepremičnin; |
| --- | --- |

39.

poziva, naj se sredstva EU za energetsko učinkovitost in podpora za lastno proizvodnjo usmerijo bolj na odjemalce z nizkimi dohodki, ki jih pesti energijska revščina, ter naj se obravnava vprašanje pobud, namenjenih tako najemnikom kot lastnikom nepremičnin;

| 40. | meni, da so ob upoštevanju različne prakse v državah članicah dobro usmerjene socialne tarife ključnega pomena za ranljive državljane z nizkimi dohodki, in jih je zato treba spodbujati; meni, da bi morale biti vse te socialne tarife v celoti pregledne; |
| --- | --- |

40.

meni, da so ob upoštevanju različne prakse v državah članicah dobro usmerjene socialne tarife ključnega pomena za ranljive državljane z nizkimi dohodki, in jih je zato treba spodbujati; meni, da bi morale biti vse te socialne tarife v celoti pregledne;

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 24.

(2)  UL C 93, 9.3.2016, str. 8.

(3)  UL C 36, 29.1.2016, str. 62.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0065.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0342.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0444.

(7)  Uredba (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (UL L 364, 9.12.2004, str. 1).

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/93

---

P8_TA(2016)0235

Revščina: vidik spola

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (2015/2228(INI))

(2018/C 076/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 8, 9, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8, 9, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih določb o socialnih pravicah in enakosti med moškimi in ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih določb o socialnih pravicah in enakosti med moškimi in ženskami,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju strategije EU za rast Evropa 2020, zlasti cilja, da bi do leta 2020 za 25 % zmanjšali število Evropejcev, ki živijo pod nacionalno mejo revščine, s čimer bi iz revščine rešili več kot 20 milijonov ljudi, in da je treba v celoti izkoristiti sisteme socialnega varstva in pokojninske sisteme držav članic ter tako zagotoviti ustrezno dohodkovno podporo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za rast Evropa 2020, zlasti cilja, da bi do leta 2020 za 25 % zmanjšali število Evropejcev, ki živijo pod nacionalno mejo revščine, s čimer bi iz revščine rešili več kot 20 milijonov ljudi, in da je treba v celoti izkoristiti sisteme socialnega varstva in pokojninske sisteme držav članic ter tako zagotoviti ustrezno dohodkovno podporo,

| — | ob upoštevanju svežnja Komisije o socialnih naložbah iz leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja Komisije o socialnih naložbah iz leta 2013,

| — | ob upoštevanju izkustvene skupnosti za vključevanje načela enakosti spolov pri Evropskem socialnem skladu (GenderCop), zlasti delovne skupine GenderCopa o revščini in vključevanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izkustvene skupnosti za vključevanje načela enakosti spolov pri Evropskem socialnem skladu (GenderCop), zlasti delovne skupine GenderCopa o revščini in vključevanju,

| — | ob upoštevanju člena 7 uredbe o skupnih določbah za strukturne sklade za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 uredbe o skupnih določbah za strukturne sklade za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju letne konvencije Evropske platforme za boj proti revščini in socialni izključenosti leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letne konvencije Evropske platforme za boj proti revščini in socialni izključenosti leta 2014,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES,

| — | ob upoštevanju načrta Komisije iz avgusta 2015 za nov začetek za reševanje izzivov usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Komisije iz avgusta 2015 za nov začetek za reševanje izzivov usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom „Strategic engagement for gender equality 2016-2019“ (Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom „Strategic engagement for gender equality 2016-2019“ (Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019) (SWD(2015)0278),

| — | ob upoštevanju rezultatov raziskave EU o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transspolnih osebah v Evropski uniji, ki jo je izvedla Agencija za temeljne pravice in ki je bila objavljena 17. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov raziskave EU o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transspolnih osebah v Evropski uniji, ki jo je izvedla Agencija za temeljne pravice in ki je bila objavljena 17. maja 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (1) ter resolucije z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (1) ter resolucije z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (2),

| — | ob upoštevanju stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 (3), z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive o porodniškem dopustu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 (3), z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive o porodniškem dopustu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o razmerah žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o razmerah žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o položaju mater samohranilk (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o položaju mater samohranilk (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju Komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju Komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (13),

| — | ob upoštevanju študije, objavljene aprila 2014, ki jo je naročila Komisija, z naslovom Starši samohranilci in zaposlovanje v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, objavljene aprila 2014, ki jo je naročila Komisija, z naslovom Starši samohranilci in zaposlovanje v Evropi,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o izpolnjevanju ciljev boja proti revščini ob upoštevanju vedno višjih stroškov gospodinjstev ter priloženega mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o izpolnjevanju ciljev boja proti revščini ob upoštevanju vedno višjih stroškov gospodinjstev ter priloženega mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0040/2016),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0153/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0153/2016),

| A. | ker najnovejši podatki Eurostata kažejo, da je število žensk, ki živijo v revščini, še vedno višje kot pri moških, s približno 64,6 milijona žensk v primerjavi s 57,6 milijona moških (14); ker to kaže, da revščina na ženske in moške vpliva različno; ker je v EU-28 v letu 2014 revščina še posebej ogrožala ženske, saj je stopnja ogroženosti znašala 46,6 % pred socialnimi transferji in 17,7 % po teh transferjih; ker se stopnja revščine med ženskami močno razlikuje med državami članicami; ker je ne glede na to, kako specifične so ogrožene skupine, kot so starejše ženske, samske ženske, matere samohranilke, lezbijke, biseksualke, transspolne ženske in invalidke, stopnja revščine med migrantkami in pripadnicami etničnih manjšin enaka po vsej EU; ker 38,9 % prebivalstva in 48,6 % samskih žensk v EU-28 ne more kriti nepredvidenih izdatkov; ker visoki komisar OZN za človekove pravice poroča, da ženske predstavljajo večino najrevnejših ljudi na svetu in da se je število žensk, ki živijo v revščini na podeželju, od leta 1975 povečalo za 50 %, da ženske opravijo dve tretjini delovnih ur na svetu in proizvedejo polovico svetovne hrane, pri tem pa zaslužijo le 10 % svetovnega dohodka in imajo v lasti manj kot 1 % svetovne lastnine; |
| --- | --- |

A.

ker najnovejši podatki Eurostata kažejo, da je število žensk, ki živijo v revščini, še vedno višje kot pri moških, s približno 64,6 milijona žensk v primerjavi s 57,6 milijona moških (14); ker to kaže, da revščina na ženske in moške vpliva različno; ker je v EU-28 v letu 2014 revščina še posebej ogrožala ženske, saj je stopnja ogroženosti znašala 46,6 % pred socialnimi transferji in 17,7 % po teh transferjih; ker se stopnja revščine med ženskami močno razlikuje med državami članicami; ker je ne glede na to, kako specifične so ogrožene skupine, kot so starejše ženske, samske ženske, matere samohranilke, lezbijke, biseksualke, transspolne ženske in invalidke, stopnja revščine med migrantkami in pripadnicami etničnih manjšin enaka po vsej EU; ker 38,9 % prebivalstva in 48,6 % samskih žensk v EU-28 ne more kriti nepredvidenih izdatkov; ker visoki komisar OZN za človekove pravice poroča, da ženske predstavljajo večino najrevnejših ljudi na svetu in da se je število žensk, ki živijo v revščini na podeželju, od leta 1975 povečalo za 50 %, da ženske opravijo dve tretjini delovnih ur na svetu in proizvedejo polovico svetovne hrane, pri tem pa zaslužijo le 10 % svetovnega dohodka in imajo v lasti manj kot 1 % svetovne lastnine;

| B. | ker enakost spolov na trgu dela, dosežena z večjo socialno in gospodarsko blaginjo, ne prinaša koristi samo ženskam, temveč tudi gospodarstvu in celotni družbi; ker je bil cilj zagotoviti enakost med moškimi in ženskami opredeljen že leta 1957 v Rimski pogodbi; |
| --- | --- |

B.

ker enakost spolov na trgu dela, dosežena z večjo socialno in gospodarsko blaginjo, ne prinaša koristi samo ženskam, temveč tudi gospodarstvu in celotni družbi; ker je bil cilj zagotoviti enakost med moškimi in ženskami opredeljen že leta 1957 v Rimski pogodbi;

| C. | ker so se vlade v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah in Agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 zavezale, da bodo vsem fantom in dekletom omogočile, da v celoti dokončajo primarno izobraževanje; ker je Parlament maja 2015 na mednarodni dan žena pripravil dogodek o opolnomočenju deklet in žensk z izobraževanjem; ker sta formalna in neformalna izobrazba bistveni za premostitev marginalizacije in različnih oblik diskriminacije, saj ustvarjata dialog, odprtost in razumevanje med skupnostmi ter omogočata opolnomočenje marginaliziranih skupnosti; |
| --- | --- |

C.

ker so se vlade v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah in Agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 zavezale, da bodo vsem fantom in dekletom omogočile, da v celoti dokončajo primarno izobraževanje; ker je Parlament maja 2015 na mednarodni dan žena pripravil dogodek o opolnomočenju deklet in žensk z izobraževanjem; ker sta formalna in neformalna izobrazba bistveni za premostitev marginalizacije in različnih oblik diskriminacije, saj ustvarjata dialog, odprtost in razumevanje med skupnostmi ter omogočata opolnomočenje marginaliziranih skupnosti;

| D. | ker so v časih gospodarske recesije ljudje, ki že živijo na robu revščine, – kar so precej verjetneje ženske – v ranljivem položaju na trgu dela in na področju socialne varnosti, zlasti pripadniki skupin, ki se srečujejo z večplastno diskriminacijo; ker raziskava o položaju lezbijk, gejev, biseksualcev in transspolnih oseb v Evropski uniji ugotavlja, da se lezbijke in transspolne ženske soočajo z nesorazmernim tveganjem diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete pri zaposlovanju (19 %), izobraževanju (19 %), nastanitvi (13 %), zdravstveni oskrbi (10 %) in dostopu do socialnih storitev (8 %); ker to povzroča nesorazmerno tveganje za njihovo ekonomsko in socialno blaginjo; |
| --- | --- |

D.

ker so v časih gospodarske recesije ljudje, ki že živijo na robu revščine, – kar so precej verjetneje ženske – v ranljivem položaju na trgu dela in na področju socialne varnosti, zlasti pripadniki skupin, ki se srečujejo z večplastno diskriminacijo; ker raziskava o položaju lezbijk, gejev, biseksualcev in transspolnih oseb v Evropski uniji ugotavlja, da se lezbijke in transspolne ženske soočajo z nesorazmernim tveganjem diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete pri zaposlovanju (19 %), izobraževanju (19 %), nastanitvi (13 %), zdravstveni oskrbi (10 %) in dostopu do socialnih storitev (8 %); ker to povzroča nesorazmerno tveganje za njihovo ekonomsko in socialno blaginjo;

| E. | ker so se z varčevalnimi politikami, ki jih je zahtevala Komisija in jih izvajajo države članice, skupaj z gospodarsko krizo v zadnjih letih povečale neenakosti in so prizadete zlasti ženske, saj se je revščina med njimi še povečala in so vse bolj izključene iz trga dela; ker se je zmanjšala mreža javnih storitev in infrastrukture za varstvo otrok, starejših in bolnih ter zagotavljanje tovrstnih kakovostnih brezplačnih javnih storitev; |
| --- | --- |

E.

ker so se z varčevalnimi politikami, ki jih je zahtevala Komisija in jih izvajajo države članice, skupaj z gospodarsko krizo v zadnjih letih povečale neenakosti in so prizadete zlasti ženske, saj se je revščina med njimi še povečala in so vse bolj izključene iz trga dela; ker se je zmanjšala mreža javnih storitev in infrastrukture za varstvo otrok, starejših in bolnih ter zagotavljanje tovrstnih kakovostnih brezplačnih javnih storitev;

| F. | ker so enostarševske družine bolj izpostavljene revščini ali socialni izključenosti (49,8 % v primerjavi s 25,2 % povprečnih gospodinjstev z vzdrževanimi otroki, čeprav obstajajo velike razlike med državami članicami) (15); ker so po podatkih Eurostata leta 2014 ženske predstavljale 56,6 % enostarševskih gospodinjstev v Uniji; ker revščina močno vpliva na osebni razvoj in izobraževanje otrok, posledice pa se lahko kažejo vse življenje; ker so se povečale razlike v izobrazbi med otroki iz različnih družbenoekonomskih okolij (v 11 državah zagotavljanje predšolske vzgoje in varstva za otroke v starosti od 0 do 3 let dosega zgolj 15-odstotno pokritost); ker obstaja velika verjetnost prenašanja revščine med več generacijami; ker je pomanjkanje kakovostnega izobraževanja dejavnik, ki znatno povečuje možnosti revščine in socialne izključenosti otrok, številni dejavniki, povezani z družinskim življenjem, kot so pomanjkanje stabilnosti, nasilje ali slabe bivalne razmere, pa bistveno povečujejo tveganje za zgodnjo opustitev šolanja; |
| --- | --- |

F.

ker so enostarševske družine bolj izpostavljene revščini ali socialni izključenosti (49,8 % v primerjavi s 25,2 % povprečnih gospodinjstev z vzdrževanimi otroki, čeprav obstajajo velike razlike med državami članicami) (15); ker so po podatkih Eurostata leta 2014 ženske predstavljale 56,6 % enostarševskih gospodinjstev v Uniji; ker revščina močno vpliva na osebni razvoj in izobraževanje otrok, posledice pa se lahko kažejo vse življenje; ker so se povečale razlike v izobrazbi med otroki iz različnih družbenoekonomskih okolij (v 11 državah zagotavljanje predšolske vzgoje in varstva za otroke v starosti od 0 do 3 let dosega zgolj 15-odstotno pokritost); ker obstaja velika verjetnost prenašanja revščine med več generacijami; ker je pomanjkanje kakovostnega izobraževanja dejavnik, ki znatno povečuje možnosti revščine in socialne izključenosti otrok, številni dejavniki, povezani z družinskim življenjem, kot so pomanjkanje stabilnosti, nasilje ali slabe bivalne razmere, pa bistveno povečujejo tveganje za zgodnjo opustitev šolanja;

| G. | ker revščina še posebej prizadene ženske, ki živijo na podeželju; ker številne ženske, ki živijo na podeželju, niso registrirane na trgu dela ali prijavljene kot brezposelne; ker je stopnja brezposelnosti žensk na podeželju zelo visoka, zaposlene pa imajo zelo nizke dohodke; ker imajo ženske na podeželju omejen dostop do izobraževanja, zgodnjega odkrivanja raka in zdravstvenega varstva na splošno; |
| --- | --- |

G.

ker revščina še posebej prizadene ženske, ki živijo na podeželju; ker številne ženske, ki živijo na podeželju, niso registrirane na trgu dela ali prijavljene kot brezposelne; ker je stopnja brezposelnosti žensk na podeželju zelo visoka, zaposlene pa imajo zelo nizke dohodke; ker imajo ženske na podeželju omejen dostop do izobraževanja, zgodnjega odkrivanja raka in zdravstvenega varstva na splošno;

| H. | ker življenje na robu revščine vodi v socialno izključenost in neudeležbo v družbenem življenju, kar zadeva dostop do izobraževanja, pravnega varstva, vseživljenjskega učenja, osnovnih zdravstvenih storitev, dostojnih bivalnih razmer in prehrane, vode in energije, dostop do kulture in sodelovanje pri njej ter dostop do informacij, športa in javnega prevoza; ker se z naložbami v politike, ki podpirajo ženske, izboljšujejo tudi življenjske razmere njihovih družin, zlasti otrok; |
| --- | --- |

H.

ker življenje na robu revščine vodi v socialno izključenost in neudeležbo v družbenem življenju, kar zadeva dostop do izobraževanja, pravnega varstva, vseživljenjskega učenja, osnovnih zdravstvenih storitev, dostojnih bivalnih razmer in prehrane, vode in energije, dostop do kulture in sodelovanje pri njej ter dostop do informacij, športa in javnega prevoza; ker se z naložbami v politike, ki podpirajo ženske, izboljšujejo tudi življenjske razmere njihovih družin, zlasti otrok;

| I. | ker razlika v plačilu med spoloma znaša 16,3 % in se ženske bolj kot moški soočajo z atipičnimi in negotovimi pogodbami o delu; |
| --- | --- |

I.

ker razlika v plačilu med spoloma znaša 16,3 % in se ženske bolj kot moški soočajo z atipičnimi in negotovimi pogodbami o delu;

| J. | ker imajo ženske, ki želijo ustanoviti podjetje, zelo pogosto težave pri dostopu do kreditov, saj tradicionalni finančni posredniki le stežka odobrijo posojila, saj menijo, da so podjetnice bolj izpostavljene tveganju in manj pripravljene širiti podjetje in uresničevati donosne naložbe; |
| --- | --- |

J.

ker imajo ženske, ki želijo ustanoviti podjetje, zelo pogosto težave pri dostopu do kreditov, saj tradicionalni finančni posredniki le stežka odobrijo posojila, saj menijo, da so podjetnice bolj izpostavljene tveganju in manj pripravljene širiti podjetje in uresničevati donosne naložbe;

| K. | ker so ženske pogosto zaposlene v gospodinjstvih in jih področje uporabe nacionalne delovne zakonodaje pogosto ne vključuje; ker zlasti ženskam brez dokumentov grozi prisilno delo in izkoriščanje na tem področju; |
| --- | --- |

K.

ker so ženske pogosto zaposlene v gospodinjstvih in jih področje uporabe nacionalne delovne zakonodaje pogosto ne vključuje; ker zlasti ženskam brez dokumentov grozi prisilno delo in izkoriščanje na tem področju;

| L. | ker ženske pogosteje kot moški prevzemajo odgovornost za oskrbo starejših, bolnih ali vzdrževanih družinskih članov in otrok ter pogosteje začasno prekinejo svojo poklicno pot, posledica tega pa sta nizka vključenost na trg dela in dolga obdobja neaktivnosti na tem trgu; ker se tveganje revščine zmanjša z uvedbo zelo kakovostnih, cenovno dostopnih socialnih storitev in infrastrukture za predšolsko vzgojo in varstvo ter oskrbo za druge vzdrževane osebe, na primer starejše; ker je le nekaj držav članic doseglo ali preseglo barcelonske cilje, ki bi morali biti bistveni za napredek pri enaki delitvi obveznosti glede oskrbe; |
| --- | --- |

L.

ker ženske pogosteje kot moški prevzemajo odgovornost za oskrbo starejših, bolnih ali vzdrževanih družinskih članov in otrok ter pogosteje začasno prekinejo svojo poklicno pot, posledica tega pa sta nizka vključenost na trg dela in dolga obdobja neaktivnosti na tem trgu; ker se tveganje revščine zmanjša z uvedbo zelo kakovostnih, cenovno dostopnih socialnih storitev in infrastrukture za predšolsko vzgojo in varstvo ter oskrbo za druge vzdrževane osebe, na primer starejše; ker je le nekaj držav članic doseglo ali preseglo barcelonske cilje, ki bi morali biti bistveni za napredek pri enaki delitvi obveznosti glede oskrbe;

| M. | ker je zaradi medgeneracijske razsežnosti revščine obravnavanje položaja deklet in mladih žensk, ki se soočajo s socialno izključenostjo in revščino, bistvenega pomena za boj proti feminizaciji revščine; |
| --- | --- |

M.

ker je zaradi medgeneracijske razsežnosti revščine obravnavanje položaja deklet in mladih žensk, ki se soočajo s socialno izključenostjo in revščino, bistvenega pomena za boj proti feminizaciji revščine;

| N. | ker je, gledano za celo EU-27, 34 % mater samohranilk v aktivni starosti izpostavljenih tveganju revščine v primerjavi s 17 % za druge družine v aktivni starosti z otroki; |
| --- | --- |

N.

ker je, gledano za celo EU-27, 34 % mater samohranilk v aktivni starosti izpostavljenih tveganju revščine v primerjavi s 17 % za druge družine v aktivni starosti z otroki;

| O. | ker razlika pri pokojninskih pravicah povprečno znaša 39 % in je nastala z neravnovesjem zaradi trajnih neenakosti pri plačah in dostopu do zaposlitve, diskriminacije ter razlike v plačah med ženskami in moškimi na trgu dela; ker razlika v pokojninah onemogoča ekonomsko neodvisnost žensk in je eden od razlogov za to, da se ženske v starosti znajdejo pod pragom revščine; ker so potrebni ukrepi za zagotovitev enakega dostopa do dostojnih pokojninskih sistemov za ženske; ker se je v obdobju 2006–2012 razlika v pokojninah zmanjšala v tistih državah članicah, ki so izvajale Direktivo 2006/54/ES (16); |
| --- | --- |

O.

ker razlika pri pokojninskih pravicah povprečno znaša 39 % in je nastala z neravnovesjem zaradi trajnih neenakosti pri plačah in dostopu do zaposlitve, diskriminacije ter razlike v plačah med ženskami in moškimi na trgu dela; ker razlika v pokojninah onemogoča ekonomsko neodvisnost žensk in je eden od razlogov za to, da se ženske v starosti znajdejo pod pragom revščine; ker so potrebni ukrepi za zagotovitev enakega dostopa do dostojnih pokojninskih sistemov za ženske; ker se je v obdobju 2006–2012 razlika v pokojninah zmanjšala v tistih državah članicah, ki so izvajale Direktivo 2006/54/ES (16);

| P. | ker je povečanje tveganja za revščino tesno povezano z zmanjšanjem proračunskih sredstev na področju izobraževanja, sistemov socialnega varstva in storitev nege in oskrbe; ker so kriza in varčevalni ukrepi, sprejeti v številnih evropskih državah, najbolj prizadeli ženske in otroke; |
| --- | --- |

P.

ker je povečanje tveganja za revščino tesno povezano z zmanjšanjem proračunskih sredstev na področju izobraževanja, sistemov socialnega varstva in storitev nege in oskrbe; ker so kriza in varčevalni ukrepi, sprejeti v številnih evropskih državah, najbolj prizadeli ženske in otroke;

| Q. | ker so ženske glavno gonilo gospodarskega in družbenega razvoja, dobra izobrazba pa je ena najbolj učinkovitih razpoložljivih strategij za uspeh na trgu dela in prekinitev kroga revščine; ker veliko finančno breme plačljivega izobraževanja glede na s tem povezane neposredne in posredne stroške močno ovira ljudi, ki živijo v revščini, pri pridobivanju kvalifikacij; ker so deklice v šoli boljše od dečkov, vendar se pogosto srečujejo z večjimi težavami ali zaradi družinskega ali drugega pritiska učnega uspeha ne morejo prenesti v poklicne dosežke; |
| --- | --- |

Q.

ker so ženske glavno gonilo gospodarskega in družbenega razvoja, dobra izobrazba pa je ena najbolj učinkovitih razpoložljivih strategij za uspeh na trgu dela in prekinitev kroga revščine; ker veliko finančno breme plačljivega izobraževanja glede na s tem povezane neposredne in posredne stroške močno ovira ljudi, ki živijo v revščini, pri pridobivanju kvalifikacij; ker so deklice v šoli boljše od dečkov, vendar se pogosto srečujejo z večjimi težavami ali zaradi družinskega ali drugega pritiska učnega uspeha ne morejo prenesti v poklicne dosežke;

| R. | ker stereotipi, ki se na široko izražajo v družbi, temeljijo na patriarhalnosti in ženskam namenjajo podrejeno vlogo v družbi, s čimer prispevajo k feminizaciji revščine; ker se ti stereotipi razvijajo že v otroštvu in se kažejo pri izbiri možnosti v izobraževanju in usposabljanju ter tudi na trgu dela; ker so ženske še vedno prepogosto omejene na „ženskam prijazne“ naloge, za katere še vedno niso ustrezno plačane, hkrati pa so še vedno preslabo zastopane na področjih matematike, znanosti, gospodarstva, informacijske in komunikacijske tehnologije in inženirstva, pa tudi na odgovornih položajih; ker ti stereotipi v povezavi z normativno vlogo sektorjev, kjer prevladujejo moški, pri določanju plač vodijo do diskriminacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

R.

ker stereotipi, ki se na široko izražajo v družbi, temeljijo na patriarhalnosti in ženskam namenjajo podrejeno vlogo v družbi, s čimer prispevajo k feminizaciji revščine; ker se ti stereotipi razvijajo že v otroštvu in se kažejo pri izbiri možnosti v izobraževanju in usposabljanju ter tudi na trgu dela; ker so ženske še vedno prepogosto omejene na „ženskam prijazne“ naloge, za katere še vedno niso ustrezno plačane, hkrati pa so še vedno preslabo zastopane na področjih matematike, znanosti, gospodarstva, informacijske in komunikacijske tehnologije in inženirstva, pa tudi na odgovornih položajih; ker ti stereotipi v povezavi z normativno vlogo sektorjev, kjer prevladujejo moški, pri določanju plač vodijo do diskriminacije na podlagi spola;

| S. | ker strategija Evropa 2020 za pametno, trajno in vključujoče gospodarstvo Unije vsebuje visoko zastavljene cilje, kot so 75-odstotna stopnja zaposlenosti in zmanjšanje števila ljudi pod pragom ali na robu revščine za najmanj 20 milijonov ter zmanjšanje socialne izključenosti do leta 2020; ker cilji strategije predvidevajo zmanjšanje zgodnjega šolskega osipa pod 10 %; |
| --- | --- |

S.

ker strategija Evropa 2020 za pametno, trajno in vključujoče gospodarstvo Unije vsebuje visoko zastavljene cilje, kot so 75-odstotna stopnja zaposlenosti in zmanjšanje števila ljudi pod pragom ali na robu revščine za najmanj 20 milijonov ter zmanjšanje socialne izključenosti do leta 2020; ker cilji strategije predvidevajo zmanjšanje zgodnjega šolskega osipa pod 10 %;

| T. | ker je eden od ciljev strategije Evropa 2020 zagotoviti, da 40 % mladih med 30. in 34. letom doseže univerzitetno izobrazbeno raven v primerjavi s sedanjih 37,9 %; ker povprečje pri ženskah presega 42,3 %, pri moških pa znaša 33,6 %; |
| --- | --- |

T.

ker je eden od ciljev strategije Evropa 2020 zagotoviti, da 40 % mladih med 30. in 34. letom doseže univerzitetno izobrazbeno raven v primerjavi s sedanjih 37,9 %; ker povprečje pri ženskah presega 42,3 %, pri moških pa znaša 33,6 %;

| U. | ker uresničevanje cilja strategije Evropa 2020 za boj proti revščini kot enega od petih merljivih ciljev strategije zahteva tudi pomemben nov politični zagon; ker teh ciljev ni mogoče doseči, ne da bi politika za boj proti revščini vključevala močno razsežnost spola, in brez sprejetja nacionalnih politik za zaščito žensk, zlasti pred tveganjem revščine; |
| --- | --- |

U.

ker uresničevanje cilja strategije Evropa 2020 za boj proti revščini kot enega od petih merljivih ciljev strategije zahteva tudi pomemben nov politični zagon; ker teh ciljev ni mogoče doseči, ne da bi politika za boj proti revščini vključevala močno razsežnost spola, in brez sprejetja nacionalnih politik za zaščito žensk, zlasti pred tveganjem revščine;

| V. | ker so lahko revščina in socialna izključenost ter ekonomska odvisnost žensk dejavniki, ki poslabšujejo položaj žensk žrtev nasilja, ter obratno, saj ima nasilje posledice za zdravje žensk in pogosto vodi v izgubo delovnega mesta, brezdomstvo, socialno izključenost in revščino; ker to vključuje nesorazmerno izpostavljenost trgovini z ljudmi in spolnemu izkoriščanju; ker poleg tega veliko žensk, ki trpijo zaradi te oblike nasilja, še naprej živi s tistimi, ki jih zlorabljajo, saj so od njih ekonomsko odvisne; |
| --- | --- |

V.

ker so lahko revščina in socialna izključenost ter ekonomska odvisnost žensk dejavniki, ki poslabšujejo položaj žensk žrtev nasilja, ter obratno, saj ima nasilje posledice za zdravje žensk in pogosto vodi v izgubo delovnega mesta, brezdomstvo, socialno izključenost in revščino; ker to vključuje nesorazmerno izpostavljenost trgovini z ljudmi in spolnemu izkoriščanju; ker poleg tega veliko žensk, ki trpijo zaradi te oblike nasilja, še naprej živi s tistimi, ki jih zlorabljajo, saj so od njih ekonomsko odvisne;

| W. | ker je enakost spolov orodje za boj proti revščini med ženskami, saj pozitivno vpliva na produktivnost in gospodarsko rast ter vodi k večji udeležbi žensk na trgu dela, kar prinaša številne socialne in ekonomske koristi; |
| --- | --- |

W.

ker je enakost spolov orodje za boj proti revščini med ženskami, saj pozitivno vpliva na produktivnost in gospodarsko rast ter vodi k večji udeležbi žensk na trgu dela, kar prinaša številne socialne in ekonomske koristi;

Revščina ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja

| 1. | poudarja, da so pri preprečevanju revščine, zlasti med ženskami, ključnega pomena kakovostne javne storitve, od katerih so ženske bolj odvisne; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so pri preprečevanju revščine, zlasti med ženskami, ključnega pomena kakovostne javne storitve, od katerih so ženske bolj odvisne;

| 2. | poudarja, da je treba moške spodbujati in jih obvezati k promociji enakosti spolov na vseh področjih in na vseh ravneh trga dela; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba moške spodbujati in jih obvezati k promociji enakosti spolov na vseh področjih in na vseh ravneh trga dela;

| 3. | meni, da bi države članice morale med prednostne naloge postaviti vprašanje usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja in v ta namen skleniti delovne dogovore, ki bodo prijazni za družinsko življenje, npr. prilagodljiv delavnik in možnost dela na daljavo; ugotavlja, da pomanjkanje cenovno dostopnega kakovostnega varstva otrok, oskrbe vzdrževanih oseb in starejših, zlasti pa jasli, vrtcev in struktur za dolgotrajno nego, prispeva k socialni izključenosti ter neenakostim med spoloma v zaposlitvi, plači in pri pokojninah; poudarja, da je enakopraven dostop do brezplačne kakovostne predšolske vzgoje in cenovno dostopnega varstva, do formalnega in neformalnega izobraževanja ter priložnostnega učenja in do storitev za pomoč družinam osrednjega pomena za spodbujanje žensk, naj vstopijo na trg dela in tam ostanejo, za zagotavljanje enakih možnosti in prekinitev kroga revščine, saj to ženskam pomaga, da postanejo neodvisne in si pridobijo kvalifikacije za varno zaposlitev; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi države članice morale med prednostne naloge postaviti vprašanje usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja in v ta namen skleniti delovne dogovore, ki bodo prijazni za družinsko življenje, npr. prilagodljiv delavnik in možnost dela na daljavo; ugotavlja, da pomanjkanje cenovno dostopnega kakovostnega varstva otrok, oskrbe vzdrževanih oseb in starejših, zlasti pa jasli, vrtcev in struktur za dolgotrajno nego, prispeva k socialni izključenosti ter neenakostim med spoloma v zaposlitvi, plači in pri pokojninah; poudarja, da je enakopraven dostop do brezplačne kakovostne predšolske vzgoje in cenovno dostopnega varstva, do formalnega in neformalnega izobraževanja ter priložnostnega učenja in do storitev za pomoč družinam osrednjega pomena za spodbujanje žensk, naj vstopijo na trg dela in tam ostanejo, za zagotavljanje enakih možnosti in prekinitev kroga revščine, saj to ženskam pomaga, da postanejo neodvisne in si pridobijo kvalifikacije za varno zaposlitev;

| 4. | obžaluje varčevalne politike, ki skupaj z gospodarsko krizo prispevajo k naraščajoči stopnji revščine, zlasti med ženskami; |
| --- | --- |

4.

obžaluje varčevalne politike, ki skupaj z gospodarsko krizo prispevajo k naraščajoči stopnji revščine, zlasti med ženskami;

| 5. | poziva države članice in Komisijo, naj za izpolnitev barcelonskih ciljev razvijejo in uporabijo obstoječe politike in finančne instrumente, med drugim tudi sveženj „socialnih naložb“; v zvezi s tem poziva, naj se optimalno izkoristita Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), pri socialnih naložbah in uporabi uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe (EFSI) naj se prednost nameni zagotovitvi javnih in zasebnih struktur za nego in pomoč otrokom in drugim vzdrževanim osebam, predlaga, naj Komisija v obliki mehanizma za sofinanciranje nameni specifične vire za spodbujanje ukrepov za območja, kjer ni dovolj struktur za predšolsko vzgojo in varstvo ter kjer vlada izredno nizka stopnja zaposlenosti žensk; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice in Komisijo, naj za izpolnitev barcelonskih ciljev razvijejo in uporabijo obstoječe politike in finančne instrumente, med drugim tudi sveženj „socialnih naložb“; v zvezi s tem poziva, naj se optimalno izkoristita Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), pri socialnih naložbah in uporabi uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe (EFSI) naj se prednost nameni zagotovitvi javnih in zasebnih struktur za nego in pomoč otrokom in drugim vzdrževanim osebam, predlaga, naj Komisija v obliki mehanizma za sofinanciranje nameni specifične vire za spodbujanje ukrepov za območja, kjer ni dovolj struktur za predšolsko vzgojo in varstvo ter kjer vlada izredno nizka stopnja zaposlenosti žensk;

| 6. | poziva države članice, naj izvajajo politike, ki bodo varovale in zagotavljale bolj kakovostne in brezplačne javne storitve, še zlasti na področju zdravstva, izobraževanja, socialne varnosti in sodstva; opozarja, da je morajo javne službe obvezno razpolagati s potrebnimi finančnimi in človeškimi viri, če naj izpolnijo zadane cilje; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj izvajajo politike, ki bodo varovale in zagotavljale bolj kakovostne in brezplačne javne storitve, še zlasti na področju zdravstva, izobraževanja, socialne varnosti in sodstva; opozarja, da je morajo javne službe obvezno razpolagati s potrebnimi finančnimi in človeškimi viri, če naj izpolnijo zadane cilje;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujeno usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, da bi na ta način ženskam, zlasti tistim med njimi, ki jih revščina najbolj ogroža, omogočile nadaljevanje poklicne poti na temelju polnega delovnega časa oziroma, če jim je to ljubše, na temelju skrajšanega oziroma gibljivega delovnega časa; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujeno usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, da bi na ta način ženskam, zlasti tistim med njimi, ki jih revščina najbolj ogroža, omogočile nadaljevanje poklicne poti na temelju polnega delovnega časa oziroma, če jim je to ljubše, na temelju skrajšanega oziroma gibljivega delovnega časa;

| 8. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami sproži obsežno pobudo, kako izpolniti potrebe mater in očetov glede različnih vrst dopusta – porodniškega, očetovskega, dopusta za nego in varstvo otroka in dopusta za nego –, zlasti da bi lahko moški dejavno nastopili kot očetje, kar bi omogočilo pravičnejšo porazdelitev družinskih obveznosti, ženske pa bi na ta način imele enake možnosti za udeležbo na trgu dela, s čimer bi bile tudi ekonomsko bolj neodvisne; se zaveda, da je zakonodaja s tega področja v nekaterih državah članicah že naprednejša od določb v predpisih EU; poziva države članice, naj razmislijo o sprejetju zakonodaje, ki bo zavarovala ali spodbudila materinske, očetovske in starševske pravice; poudarja, da je bilo leta 2010 med osebami, ki so uveljavljale pravico do dopusta za nego in varstvo otroka, le 2,7 % moških, kar kaže na potrebo po konkretnem ukrepanju za to, da se zagotovijo pravice do koriščenja dopusta za nego in varstvo otroka; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami sproži obsežno pobudo, kako izpolniti potrebe mater in očetov glede različnih vrst dopusta – porodniškega, očetovskega, dopusta za nego in varstvo otroka in dopusta za nego –, zlasti da bi lahko moški dejavno nastopili kot očetje, kar bi omogočilo pravičnejšo porazdelitev družinskih obveznosti, ženske pa bi na ta način imele enake možnosti za udeležbo na trgu dela, s čimer bi bile tudi ekonomsko bolj neodvisne; se zaveda, da je zakonodaja s tega področja v nekaterih državah članicah že naprednejša od določb v predpisih EU; poziva države članice, naj razmislijo o sprejetju zakonodaje, ki bo zavarovala ali spodbudila materinske, očetovske in starševske pravice; poudarja, da je bilo leta 2010 med osebami, ki so uveljavljale pravico do dopusta za nego in varstvo otroka, le 2,7 % moških, kar kaže na potrebo po konkretnem ukrepanju za to, da se zagotovijo pravice do koriščenja dopusta za nego in varstvo otroka;

| 9. | ponovno izraža razočaranje, ker je bila po mnogih letih prizadevanj za premik z mrtve točke umaknjena direktiva o porodniškem dopustu, ki bi zagotovila boljšo zaščito evropskih državljanov; poziva Komisijo, naj pripravi nov predlog in predlaga obvezno pravico do plačanega očetovskega dopusta; je prepričan, da morajo vse države članice sprejeti specifične ukrepe zato, da bodo ženske lažje usklajevale poklicno in zasebno življenje; poziva Komisijo, naj v proces evropskega semestra vključi cilj doseganja močne socialne dimenzije in enakosti spolov na delovnem mestu; |
| --- | --- |

9.

ponovno izraža razočaranje, ker je bila po mnogih letih prizadevanj za premik z mrtve točke umaknjena direktiva o porodniškem dopustu, ki bi zagotovila boljšo zaščito evropskih državljanov; poziva Komisijo, naj pripravi nov predlog in predlaga obvezno pravico do plačanega očetovskega dopusta; je prepričan, da morajo vse države članice sprejeti specifične ukrepe zato, da bodo ženske lažje usklajevale poklicno in zasebno življenje; poziva Komisijo, naj v proces evropskega semestra vključi cilj doseganja močne socialne dimenzije in enakosti spolov na delovnem mestu;

| 10. | pozdravlja predlog za uvedbo dopusta za nego, kot je predstavljen v načrtu Komisije za nov začetek pri obravnavi izzivov, povezanih z usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, s katerimi se soočajo družine zaposlenih, |
| --- | --- |

10.

pozdravlja predlog za uvedbo dopusta za nego, kot je predstavljen v načrtu Komisije za nov začetek pri obravnavi izzivov, povezanih z usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, s katerimi se soočajo družine zaposlenih,

Revščina in delo

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju ciljev strategije Evropa 2020 pripravijo ukrepe, s katerimi bodo spodbujale zaposlovanje žensk in vključevanje socialno ogroženih skupin žensk na trg dela, naj okrepijo in izboljšajo izobraževanje, več sredstev vlagajo v usposabljanje in obveščanje, da bodo kvalifikacije zagotovljeno prevladale pri kasnejšem vključevanju žensk na trg dela, s poudarkom na vseživljenjskem učenju, s katerim lahko ženske pridobijo potrebne veščine za dostop do kakovostnih delovnim mest oziroma se na spreminjajočem se trgu dela prekvalificirajo; poziva k temu, naj se med deklicami bolj promovirajo predmeti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi se na ta način spopadli z izobraževalnimi stereotipi, na dolgi rok pa tudi z razlikami v zaposlovanju in plači; poziva k razvoju cenovno dostopnih in kakovostnih javnih storitev nege in oskrbe, k prilagodljivi, a ne prekarni ureditvi delovnega časa v korist tako žensk kot moških in k ukrepom za boj proti segregaciji žensk in moških po poklicu in sektorju, vključno s poslovnim svetom in na odgovornih položajih; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju ciljev strategije Evropa 2020 pripravijo ukrepe, s katerimi bodo spodbujale zaposlovanje žensk in vključevanje socialno ogroženih skupin žensk na trg dela, naj okrepijo in izboljšajo izobraževanje, več sredstev vlagajo v usposabljanje in obveščanje, da bodo kvalifikacije zagotovljeno prevladale pri kasnejšem vključevanju žensk na trg dela, s poudarkom na vseživljenjskem učenju, s katerim lahko ženske pridobijo potrebne veščine za dostop do kakovostnih delovnim mest oziroma se na spreminjajočem se trgu dela prekvalificirajo; poziva k temu, naj se med deklicami bolj promovirajo predmeti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi se na ta način spopadli z izobraževalnimi stereotipi, na dolgi rok pa tudi z razlikami v zaposlovanju in plači; poziva k razvoju cenovno dostopnih in kakovostnih javnih storitev nege in oskrbe, k prilagodljivi, a ne prekarni ureditvi delovnega časa v korist tako žensk kot moških in k ukrepom za boj proti segregaciji žensk in moških po poklicu in sektorju, vključno s poslovnim svetom in na odgovornih položajih;

| 12. | poudarja, da je dostop do posojil, finančnih storitev in svetovanja ključnega pomena za krepitev vloge žensk, ki jim grozi socialna izključenost na področju podjetništva, ter poziva k njihovi večji zastopanosti v tem sektorju; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za izboljšanje dostopa do financiranja za ženske, ki želijo ustanoviti lastno podjetje ali začeti naložbene projekte, ter za spodbujanje ženskega podjetništva, saj to prispeva k splošnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju, olajšuje dostop do posojil, tudi preko instrumentov za mikroposojila, zlasti kar zadeva ogrožene ženske, ki so izpostavljene večplastni diskriminaciji, ter neprekarno razvija in širi programe samozaposlovanja; v zvezi s tem poudarja pomen izmenjave in spodbujanja najboljših praks, mentorstva, vzornic in drugih oblik podpore za brezposelne ženske; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je dostop do posojil, finančnih storitev in svetovanja ključnega pomena za krepitev vloge žensk, ki jim grozi socialna izključenost na področju podjetništva, ter poziva k njihovi večji zastopanosti v tem sektorju; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za izboljšanje dostopa do financiranja za ženske, ki želijo ustanoviti lastno podjetje ali začeti naložbene projekte, ter za spodbujanje ženskega podjetništva, saj to prispeva k splošnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju, olajšuje dostop do posojil, tudi preko instrumentov za mikroposojila, zlasti kar zadeva ogrožene ženske, ki so izpostavljene večplastni diskriminaciji, ter neprekarno razvija in širi programe samozaposlovanja; v zvezi s tem poudarja pomen izmenjave in spodbujanja najboljših praks, mentorstva, vzornic in drugih oblik podpore za brezposelne ženske;

| 13. | poudarja, da je bistvenega pomena, da se makroekonomske, socialne politike in politike trga dela reformirajo in uskladijo s politikami enakosti spolov, s čimer bi se zagotovila ekonomska in socialna pravičnost za ženske, preučijo metode, uporabljene za določanje stopnje revščine, razvijejo strategije za spodbujanje pravične porazdelitve bogastva; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je bistvenega pomena, da se makroekonomske, socialne politike in politike trga dela reformirajo in uskladijo s politikami enakosti spolov, s čimer bi se zagotovila ekonomska in socialna pravičnost za ženske, preučijo metode, uporabljene za določanje stopnje revščine, razvijejo strategije za spodbujanje pravične porazdelitve bogastva;

| 14. | ugotavlja, da ženske pogosteje opravljajo prekarno in slabo plačano delo oziroma delo po nestandardnih pogodbah o zaposlitvi; ugotavlja, da je eden od vidikov prekarnosti dela tudi razširjenost neprostovoljnega dela s skrajšanim delovnim časom, kar prispeva k tveganju za revščino, njegov odstotek pa se je s 16,7 % povečal na 19,6 % vseh zaposlenih; poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja v boju proti delu na črno, prekarnemu delu in zlorabi nestandardnih pogodb o zaposlitvi, vključno s pogodbami brez določenega delovnega časa v nekaterih državah članicah; opozarja na visoko stopnjo dela na črno, ki ga opravljajo ženske, kar negativno vpliva na njihove prihodke, socialno varnost in zaščito, pa tudi na raven BDP v EU; poziva države članice, naj preučijo možnost uveljavitve priporočil Mednarodne organizacije dela (ILO) za zmanjšanje deleža prekarnega dela (17), na primer analiziranja in omejevanja primerov, v katerih se lahko uporabljajo prekarne pogodbe, ter omejevanja trajanja zaposlitve po takšni pogodbi, po izteku katere je treba delavcu ponuditi možnost sklenitve pogodbe za nedoločen čas; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da ženske pogosteje opravljajo prekarno in slabo plačano delo oziroma delo po nestandardnih pogodbah o zaposlitvi; ugotavlja, da je eden od vidikov prekarnosti dela tudi razširjenost neprostovoljnega dela s skrajšanim delovnim časom, kar prispeva k tveganju za revščino, njegov odstotek pa se je s 16,7 % povečal na 19,6 % vseh zaposlenih; poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja v boju proti delu na črno, prekarnemu delu in zlorabi nestandardnih pogodb o zaposlitvi, vključno s pogodbami brez določenega delovnega časa v nekaterih državah članicah; opozarja na visoko stopnjo dela na črno, ki ga opravljajo ženske, kar negativno vpliva na njihove prihodke, socialno varnost in zaščito, pa tudi na raven BDP v EU; poziva države članice, naj preučijo možnost uveljavitve priporočil Mednarodne organizacije dela (ILO) za zmanjšanje deleža prekarnega dela (17), na primer analiziranja in omejevanja primerov, v katerih se lahko uporabljajo prekarne pogodbe, ter omejevanja trajanja zaposlitve po takšni pogodbi, po izteku katere je treba delavcu ponuditi možnost sklenitve pogodbe za nedoločen čas;

| 15. | poziva države članice, naj spremljajo pravice delavk, ki pogosto delujejo na slabo plačanih delovnih mestih in so žrtve diskriminacije; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj spremljajo pravice delavk, ki pogosto delujejo na slabo plačanih delovnih mestih in so žrtve diskriminacije;

| 16. | opozarja na nove kategorije žensk, ki živijo v revščini, tvorijo pa jih mlade, strokovno usposobljene ženske, zaradi česar je velik delež mladih diplomiranih žensk obsojenih na prekarno poklicno življenje in na prejemanje tako nizkih dohodkov, da jim le redko uspe preseči prag revščine („novi reveži“); |
| --- | --- |

16.

opozarja na nove kategorije žensk, ki živijo v revščini, tvorijo pa jih mlade, strokovno usposobljene ženske, zaradi česar je velik delež mladih diplomiranih žensk obsojenih na prekarno poklicno življenje in na prejemanje tako nizkih dohodkov, da jim le redko uspe preseči prag revščine („novi reveži“);

| 17. | ponovno poziva Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo, da bi odpravili razlike med spoloma v plači in pokojninah; ugotavlja, da so ukrepi za povečanje preglednosti plač bistvenega pomena za odpravo razlike v plačilu med spoloma, in poziva države članice, naj izvajajo priporočila Komisije z dne 7. marca 2014 o krepitvi načela enakega plačila za ženske in moške s preglednostjo, vključno z obrnjenim dokaznim bremenom pri boju proti diskriminaciji na delovnem mestu; |
| --- | --- |

17.

ponovno poziva Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo, da bi odpravili razlike med spoloma v plači in pokojninah; ugotavlja, da so ukrepi za povečanje preglednosti plač bistvenega pomena za odpravo razlike v plačilu med spoloma, in poziva države članice, naj izvajajo priporočila Komisije z dne 7. marca 2014 o krepitvi načela enakega plačila za ženske in moške s preglednostjo, vključno z obrnjenim dokaznim bremenom pri boju proti diskriminaciji na delovnem mestu;

| 18. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o tem, kako postopki v zvezi z uradnim priznavanjem spremembe spola oziroma nerazpoložljivost teh postopkov vplivajo na položaj transspolnikov na trgu dela, zlasti v zvezi z njihovim dostopom do zaposlitve, višino dohodka, poklicnim napredovanjem in pokojninami; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj izvede študijo o tem, kako postopki v zvezi z uradnim priznavanjem spremembe spola oziroma nerazpoložljivost teh postopkov vplivajo na položaj transspolnikov na trgu dela, zlasti v zvezi z njihovim dostopom do zaposlitve, višino dohodka, poklicnim napredovanjem in pokojninami;

| 19. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ženske pogosto prejemajo pokojnine, ki znašajo le nekaj več od eksistenčnega minimuma, za kar je več razlogov: vmes so npr. prekinile ali ustavile poklicno življenje, da bi skrbele za družino, ali so skozi celotno poklicno življenje delale s skrajšanim delovnim časom oziroma so brez plačila delale za zakonca, zlasti v trgovini ali na kmetiji, ter niso vplačevale v sistem socialne varnosti; |
| --- | --- |

19.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ženske pogosto prejemajo pokojnine, ki znašajo le nekaj več od eksistenčnega minimuma, za kar je več razlogov: vmes so npr. prekinile ali ustavile poklicno življenje, da bi skrbele za družino, ali so skozi celotno poklicno življenje delale s skrajšanim delovnim časom oziroma so brez plačila delale za zakonca, zlasti v trgovini ali na kmetiji, ter niso vplačevale v sistem socialne varnosti;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da Komisija meni, da je „enako plačilo za delo enake vrednosti“ eno ključnih področij ukrepanja v novi strategiji za enakost spolov; poziva Komisijo, naj sprejme sporočilo o novi strategiji za enakost spolov in pravice žensk po letu 2015, da se bodo vključeni cilji in politike dejansko lahko izvajali; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da Komisija meni, da je „enako plačilo za delo enake vrednosti“ eno ključnih področij ukrepanja v novi strategiji za enakost spolov; poziva Komisijo, naj sprejme sporočilo o novi strategiji za enakost spolov in pravice žensk po letu 2015, da se bodo vključeni cilji in politike dejansko lahko izvajali;

| 21. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo lahko vsak, ki bo začasno prekinil svoje poklicno delovanje, da bi se posvetil vzgoji otrok ali skrbi za starejše, ponovno vključil na trg dela in se vrnil na svoje staro delovno mesto ter da bo lahko poklicno napredoval; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo lahko vsak, ki bo začasno prekinil svoje poklicno delovanje, da bi se posvetil vzgoji otrok ali skrbi za starejše, ponovno vključil na trg dela in se vrnil na svoje staro delovno mesto ter da bo lahko poklicno napredoval;

| 22. | poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka shem minimalnega dohodka v EU in preuči nadaljnje ukrepe, ki bi upoštevali tudi gospodarske in socialne okoliščine v vsaki državi članici ter oceni, ali te sheme omogočajo gospodinjstvom, da bi izpolnile osnovne osebne potrebe; ponovno poziva države članice, naj uvedejo minimalno nacionalno pokojnino, ki ne sme biti nižja od praga tveganja revščine; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka shem minimalnega dohodka v EU in preuči nadaljnje ukrepe, ki bi upoštevali tudi gospodarske in socialne okoliščine v vsaki državi članici ter oceni, ali te sheme omogočajo gospodinjstvom, da bi izpolnile osnovne osebne potrebe; ponovno poziva države članice, naj uvedejo minimalno nacionalno pokojnino, ki ne sme biti nižja od praga tveganja revščine;

| 23. | ugotavlja, da so upokojene ženske najbolj ranljiva skupina, ki mnogokrat živi v revščini ali tik nad njenim pragom; poziva države članice, naj zmanjšanje razlike v pokojninah obravnavajo kot gospodarski cilj; poziva države članice, na izvedejo reforme pokojninskih sistemov, da bodo vedno in vsem zagotovile ustrezne pokojnine ter odpravile razlike v pokojninah med moškimi in ženskami; meni, da instrumenti za odpravo razlike v pokojninah vključujejo prilagoditev pokojninskih sistemov za zagotavljanje enakosti med ženskami in moškimi, prilagoditve na področju izobraževanja, načrtovanja poklicne poti, sistema ureditve dopusta za nego in varstvo otroka ter drugih storitev v podporo starševstva; poziva države članice, naj v skladu z načelom subsidiarnosti preučijo možnosti zagotovitve skupnih pokojninskih pravic v primeru razveze ali prenehanja življenjske skupnosti; ugotavlja, da se sistemi poklicnega pokojninskega zavarovanja čedalje bolj upravljajo v skladu z zavarovalnimi načeli, zaradi česar lahko pride do številnih razlik na področju socialnega varstva (18); poudarja, da je Sodišče Evropske unije jasno določilo, da je treba sheme poklicnega pokojninskega zavarovanja obravnavati kot plače in da se zato tudi zanje uporablja načelo enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da so upokojene ženske najbolj ranljiva skupina, ki mnogokrat živi v revščini ali tik nad njenim pragom; poziva države članice, naj zmanjšanje razlike v pokojninah obravnavajo kot gospodarski cilj; poziva države članice, na izvedejo reforme pokojninskih sistemov, da bodo vedno in vsem zagotovile ustrezne pokojnine ter odpravile razlike v pokojninah med moškimi in ženskami; meni, da instrumenti za odpravo razlike v pokojninah vključujejo prilagoditev pokojninskih sistemov za zagotavljanje enakosti med ženskami in moškimi, prilagoditve na področju izobraževanja, načrtovanja poklicne poti, sistema ureditve dopusta za nego in varstvo otroka ter drugih storitev v podporo starševstva; poziva države članice, naj v skladu z načelom subsidiarnosti preučijo možnosti zagotovitve skupnih pokojninskih pravic v primeru razveze ali prenehanja življenjske skupnosti; ugotavlja, da se sistemi poklicnega pokojninskega zavarovanja čedalje bolj upravljajo v skladu z zavarovalnimi načeli, zaradi česar lahko pride do številnih razlik na področju socialnega varstva (18); poudarja, da je Sodišče Evropske unije jasno določilo, da je treba sheme poklicnega pokojninskega zavarovanja obravnavati kot plače in da se zato tudi zanje uporablja načelo enakega obravnavanja;

Revščina: splošna priporočila

| 24. | poudarja, da so stroški na enoto, ki jih plačujejo osebe, ki živijo v prekarnosti, pogosto višji od stroškov, ki jih za isto blago in storitve, potrebne za družbeno in finančno preživetje, zlasti na področju telekomunikacij, energije in vode, plačujejo prebivalci z višjimi dohodki; poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju z dobavitelji in operaterji razvijejo sheme podpore in socialnih cen za najbolj prikrajšane v družbi, zlasti v zvezi z vodo in dobavo elektrike, da se izkorenini energijska revščina v gospodinjstvih; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da so stroški na enoto, ki jih plačujejo osebe, ki živijo v prekarnosti, pogosto višji od stroškov, ki jih za isto blago in storitve, potrebne za družbeno in finančno preživetje, zlasti na področju telekomunikacij, energije in vode, plačujejo prebivalci z višjimi dohodki; poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju z dobavitelji in operaterji razvijejo sheme podpore in socialnih cen za najbolj prikrajšane v družbi, zlasti v zvezi z vodo in dobavo elektrike, da se izkorenini energijska revščina v gospodinjstvih;

| 25. | ponovno opozarja na vlogo izobraževanja pri odpravljanju spolnih stereotipov, opolnomočenju žensk in deklet v družbenem, gospodarskem, kulturnem, političnem in znanstvenem življenju ter pri prekinitvi kroga revščine z vključevanjem žensk v sektorje, v katerih so od nekdaj premalo zastopane, npr. v znanost, tehnologijo, inženirstvo in podjetništvo, ter poziva Komisijo, naj cilje poklicnega usposabljanja za ženske vključi v priporočila za posamezne države; poudarja pomen neformalnega izobraževanja; poziva države članice, naj naložbe v izobraževanje deklet in žensk za večanje njihovega potenciala vključijo v domače gospodarske programe in načrte za oživitev gospodarstva; spodbuja države članice, naj pripravijo pomoč mladim ženskam pri prehodu s formalnega izobraževanja na trg dela; poudarja, da morajo vse izobraževalne ustanove posredovati demokratične vrednote z namenom spodbujanja strpnosti, dejavnega državljanstva, socialne odgovornosti in spoštovanja razlik, povezanih s spolom, manjšinami ter etničnimi in verskimi skupinami; poudarja, da sta šport in telesna vzgoja pomembna za premagovanje predsodkov in stereotipov, saj v sebi potencialno nosita moč, ki lahko socialno ranljivim mladim pomaga vrniti se na pravo pot; |
| --- | --- |

25.

ponovno opozarja na vlogo izobraževanja pri odpravljanju spolnih stereotipov, opolnomočenju žensk in deklet v družbenem, gospodarskem, kulturnem, političnem in znanstvenem življenju ter pri prekinitvi kroga revščine z vključevanjem žensk v sektorje, v katerih so od nekdaj premalo zastopane, npr. v znanost, tehnologijo, inženirstvo in podjetništvo, ter poziva Komisijo, naj cilje poklicnega usposabljanja za ženske vključi v priporočila za posamezne države; poudarja pomen neformalnega izobraževanja; poziva države članice, naj naložbe v izobraževanje deklet in žensk za večanje njihovega potenciala vključijo v domače gospodarske programe in načrte za oživitev gospodarstva; spodbuja države članice, naj pripravijo pomoč mladim ženskam pri prehodu s formalnega izobraževanja na trg dela; poudarja, da morajo vse izobraževalne ustanove posredovati demokratične vrednote z namenom spodbujanja strpnosti, dejavnega državljanstva, socialne odgovornosti in spoštovanja razlik, povezanih s spolom, manjšinami ter etničnimi in verskimi skupinami; poudarja, da sta šport in telesna vzgoja pomembna za premagovanje predsodkov in stereotipov, saj v sebi potencialno nosita moč, ki lahko socialno ranljivim mladim pomaga vrniti se na pravo pot;

| 26. | je zaskrbljen, ker so ženske z otroki na delovnem mestu diskriminirane zato, ker so matere in ne zato, ker bi slabše opravljale delo kot njihovi kolegi; poziva države članice, naj dejavno spodbujajo pozitivno podobo zaposlenih mater in se borijo proti t. i. kaznovanju materinstva, na katerega opozarjajo številne raziskave; |
| --- | --- |

26.

je zaskrbljen, ker so ženske z otroki na delovnem mestu diskriminirane zato, ker so matere in ne zato, ker bi slabše opravljale delo kot njihovi kolegi; poziva države članice, naj dejavno spodbujajo pozitivno podobo zaposlenih mater in se borijo proti t. i. kaznovanju materinstva, na katerega opozarjajo številne raziskave;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se sredstva iz strukturnih in investicijskih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada ter Evropskega sklada za strateške naložbe, uporabijo za izboljšanje izobraževanja in usposabljanja za boljši dostop do trga dela in boj proti brezposelnosti, revščini in socialni izključenosti žensk; poudarja, da bi bilo primerno 20-odstotni delež Evropskega socialnega sklada, namenjen ukrepom proti socialni izključenosti in socialno inovativnim projektom, bolj dejavno uporabiti za podporo pobudam, kot so na primer majhni lokalni projekti za opolnomočenje žensk, ki trpijo zaradi revščine in socialne izključenosti; poziva države članice, naj dosledneje obveščajo o priložnostih za sodelovanje v projektih, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se sredstva iz strukturnih in investicijskih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada ter Evropskega sklada za strateške naložbe, uporabijo za izboljšanje izobraževanja in usposabljanja za boljši dostop do trga dela in boj proti brezposelnosti, revščini in socialni izključenosti žensk; poudarja, da bi bilo primerno 20-odstotni delež Evropskega socialnega sklada, namenjen ukrepom proti socialni izključenosti in socialno inovativnim projektom, bolj dejavno uporabiti za podporo pobudam, kot so na primer majhni lokalni projekti za opolnomočenje žensk, ki trpijo zaradi revščine in socialne izključenosti; poziva države članice, naj dosledneje obveščajo o priložnostih za sodelovanje v projektih, ki jih financira EU;

| 28. | poziva k uvedbi mehanizmov financiranja, ki bodo spodbujali uravnoteženo zastopanost na področjih, kjer je prisotna neuravnoteženost med spoloma, in poudarja, da je treba podatke razčleniti po spolu, da bi bolje razumeli položaj deklet, fantov, moških in žensk ter bi se lahko učinkoviteje odzvali na neravnovesja; poziva Komisijo, naj posreduje ločene podatke po spolu in starosti o sodelovanju v programih evropske mobilnosti na področju izobraževanja, kot so Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in Evropa za državljane; |
| --- | --- |

28.

poziva k uvedbi mehanizmov financiranja, ki bodo spodbujali uravnoteženo zastopanost na področjih, kjer je prisotna neuravnoteženost med spoloma, in poudarja, da je treba podatke razčleniti po spolu, da bi bolje razumeli položaj deklet, fantov, moških in žensk ter bi se lahko učinkoviteje odzvali na neravnovesja; poziva Komisijo, naj posreduje ločene podatke po spolu in starosti o sodelovanju v programih evropske mobilnosti na področju izobraževanja, kot so Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in Evropa za državljane;

| 29. | zlasti opozarja, da imajo otroci migrantov in beguncev, tako fantje kot dekleta, pravico dostopa do izobraževanja, kar je ena od prednostnih nalog evropskih družb; zato poudarja, da bi bilo treba zaradi migracijske krize sprejeti nujne ukrepe na ravni EU in nacionalni ravni na področju izobraževanja migrantov; opozarja, da je izobraževanje migrantov nadvse pomembno za njihovo vključevanje v družbo in zaposljivost ter da se lahko kulturna segregacija in socialne razlike še povečajo, če se nacionalni izobraževalni sistemi ne bodo spopadli s tem izzivom; opozarja, da dostopa do izobraževanja v begunskih centrih ali krajih prihoda, z ustreznimi kakovostnimi standardi, jezikovno in psihološko pomočjo, ne smejo ovirati birokratska in upravna vprašanja, povezana s priznavanjem statusa begunca; |
| --- | --- |

29.

zlasti opozarja, da imajo otroci migrantov in beguncev, tako fantje kot dekleta, pravico dostopa do izobraževanja, kar je ena od prednostnih nalog evropskih družb; zato poudarja, da bi bilo treba zaradi migracijske krize sprejeti nujne ukrepe na ravni EU in nacionalni ravni na področju izobraževanja migrantov; opozarja, da je izobraževanje migrantov nadvse pomembno za njihovo vključevanje v družbo in zaposljivost ter da se lahko kulturna segregacija in socialne razlike še povečajo, če se nacionalni izobraževalni sistemi ne bodo spopadli s tem izzivom; opozarja, da dostopa do izobraževanja v begunskih centrih ali krajih prihoda, z ustreznimi kakovostnimi standardi, jezikovno in psihološko pomočjo, ne smejo ovirati birokratska in upravna vprašanja, povezana s priznavanjem statusa begunca;

| 30. | opozarja na prispevek prostovoljskih organizacij in terciarnega sektorja na tem področju ter poziva države članice, naj podpirajo njihova prizadevanja; opozarja na množično udejstvovanje žensk v prostovoljnem izobraževanja in drugih dejavnostih, pa tudi na njihovo podporo in večanje izobraževalnih možnosti, na primer begunskih in revnih otrok; |
| --- | --- |

30.

opozarja na prispevek prostovoljskih organizacij in terciarnega sektorja na tem področju ter poziva države članice, naj podpirajo njihova prizadevanja; opozarja na množično udejstvovanje žensk v prostovoljnem izobraževanja in drugih dejavnostih, pa tudi na njihovo podporo in večanje izobraževalnih možnosti, na primer begunskih in revnih otrok;

| 31. | poudarja, da lahko otroci vse življenje trpijo posledice revščine in socialne izključenosti, ki lahko privedeta do medgeneracijskega prenašanja revščine; poudarja, da sta revščina in socialna izključenost, ki grozita otrokom v vseh državah članicah, v veliki meri odvisni od stopnje izobrazbe njihovih staršev, zlasti mater, in od položaja njihovih staršev na trgu dela, socialnih razmer, v katerih živijo, in od oblik družinske podpore, ki jo zagotavljajo države članice; priporoča državam članicam, naj vsem mladim v vseh starostnih obdobjih, tudi že v ranem otroštvu, zagotovijo dostop do kakovostnega, brezplačnega javnega šolstva; poudarja pomen šolskega svetovanja za otroke, saj jim omogoča, da v celoti uresničijo svoj potencial; poudarja, da je treba s ciljno usmerjenimi programi podpirati redno izobraževanje najstniških mater, za katere zgodnja opustitev šolanja pomeni prvi korak v revščino; poudarja, da je treba vzpostaviti celovit sklop ukrepov za reševanje problematike revščine med otroki in za spodbujanje njihove blaginje, ki mora biti osnovana na treh temeljih: na dostopu do ustreznih sredstev in usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, na dostopu do kakovostnih storitev in na udeležbi otrok pri sprejemanju odločitev, ki jih zadevajo, pa tudi na kulturnih, prostočasnih in športnih dejavnostih; poudarja, da je treba zagotoviti lažji dostop do informacij na enakopravni osnovi, zlasti glede socialne varnosti, izobraževanja odraslih, zdravstvenega varstva in razpoložljive gospodarske podpore; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da lahko otroci vse življenje trpijo posledice revščine in socialne izključenosti, ki lahko privedeta do medgeneracijskega prenašanja revščine; poudarja, da sta revščina in socialna izključenost, ki grozita otrokom v vseh državah članicah, v veliki meri odvisni od stopnje izobrazbe njihovih staršev, zlasti mater, in od položaja njihovih staršev na trgu dela, socialnih razmer, v katerih živijo, in od oblik družinske podpore, ki jo zagotavljajo države članice; priporoča državam članicam, naj vsem mladim v vseh starostnih obdobjih, tudi že v ranem otroštvu, zagotovijo dostop do kakovostnega, brezplačnega javnega šolstva; poudarja pomen šolskega svetovanja za otroke, saj jim omogoča, da v celoti uresničijo svoj potencial; poudarja, da je treba s ciljno usmerjenimi programi podpirati redno izobraževanje najstniških mater, za katere zgodnja opustitev šolanja pomeni prvi korak v revščino; poudarja, da je treba vzpostaviti celovit sklop ukrepov za reševanje problematike revščine med otroki in za spodbujanje njihove blaginje, ki mora biti osnovana na treh temeljih: na dostopu do ustreznih sredstev in usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, na dostopu do kakovostnih storitev in na udeležbi otrok pri sprejemanju odločitev, ki jih zadevajo, pa tudi na kulturnih, prostočasnih in športnih dejavnostih; poudarja, da je treba zagotoviti lažji dostop do informacij na enakopravni osnovi, zlasti glede socialne varnosti, izobraževanja odraslih, zdravstvenega varstva in razpoložljive gospodarske podpore;

| 32. | poudarja, da je nepriznavanje družin LGBTI v številnih državah članicah razlog za nižje dohodke in višje življenjske stroške za osebe LGBTI, kar pomeni večjo grožnjo revščine in socialne izključenosti; meni, da je zakonodaja o enakem obravnavanju ključni instrument za boj proti revščini, ki je posledica marginalizacije in diskriminacije spolnih manjšin; ob tem poziva Svet, naj sprejme predlagano direktivo iz leta 2008 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; prav tako poziva, naj se v vse morebitne prenove direktiv o enakosti spolov izrecno vključi prepoved diskriminacije na podlagi spolne identitete; je še vedno zaskrbljen, ker ni prave ozaveščenosti o pravicah na tem področju in ker ljudje ne vedo, da obstajajo organi in organizacije, ki zagotavljajo podporo žrtvam diskriminacije; poziva Komisijo, naj natančno spremlja učinkovitost nacionalnih pritožbenih organov in postopkov; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je nepriznavanje družin LGBTI v številnih državah članicah razlog za nižje dohodke in višje življenjske stroške za osebe LGBTI, kar pomeni večjo grožnjo revščine in socialne izključenosti; meni, da je zakonodaja o enakem obravnavanju ključni instrument za boj proti revščini, ki je posledica marginalizacije in diskriminacije spolnih manjšin; ob tem poziva Svet, naj sprejme predlagano direktivo iz leta 2008 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; prav tako poziva, naj se v vse morebitne prenove direktiv o enakosti spolov izrecno vključi prepoved diskriminacije na podlagi spolne identitete; je še vedno zaskrbljen, ker ni prave ozaveščenosti o pravicah na tem področju in ker ljudje ne vedo, da obstajajo organi in organizacije, ki zagotavljajo podporo žrtvam diskriminacije; poziva Komisijo, naj natančno spremlja učinkovitost nacionalnih pritožbenih organov in postopkov;

| 33. | poziva, naj se dosledno izvaja Direktiva 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu, ter naj se pri njenem pregledu doda zahteva, da morajo podjetja sprejeti ukrepe ali načrte o enakosti med spoloma, vključno z načrti za odpravo segregacije, ter razviti plačni sistem in ukrepe za podporo žensk na njihovi karierni poti; |
| --- | --- |

33.

poziva, naj se dosledno izvaja Direktiva 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu, ter naj se pri njenem pregledu doda zahteva, da morajo podjetja sprejeti ukrepe ali načrte o enakosti med spoloma, vključno z načrti za odpravo segregacije, ter razviti plačni sistem in ukrepe za podporo žensk na njihovi karierni poti;

| 34. | ponovno opozarja na pomen zgodnjega ekonomskega in finančnega izobraževanja že v otroštvu, saj je dokazano, da to omogoča boljše ekonomske odločitve pozneje v življenju, vključno z upravljanjem stroškov in prihodkov; priporoča izmenjavo dobrih praks in spodbujanje izobraževalnih programov, namenjenih ženskam in dekletom v ranljivih skupinah in marginaliziranih skupnostih, izpostavljenih revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

34.

ponovno opozarja na pomen zgodnjega ekonomskega in finančnega izobraževanja že v otroštvu, saj je dokazano, da to omogoča boljše ekonomske odločitve pozneje v življenju, vključno z upravljanjem stroškov in prihodkov; priporoča izmenjavo dobrih praks in spodbujanje izobraževalnih programov, namenjenih ženskam in dekletom v ranljivih skupinah in marginaliziranih skupnostih, izpostavljenih revščini in socialni izključenosti;

| 35. | ugotavlja, da lahko dejstvo, da je partner brez prihodka, bistveno prispeva k tveganju revščine in socialne izključenosti; opozarja na pogosto prekaren položaj vdov, razvezanih žensk in mater samohranilk, ki so jim sodniki dodelili skrbništvo nad otroki, za katere bi bilo treba opredeliti ustrezno preživnino; ugotavlja, da lahko neplačevanje preživnine matere samohranilke pahne v revščino; opozarja na to, da revščina in diskriminacija pogosto ogrožata razvezane ženske, kar dokazuje, da ženske še vedno niso ekonomsko neodvisne, torej so potrebni nadaljnji ukrepi na področju trga dela in pri odpravljanju razlik v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da lahko dejstvo, da je partner brez prihodka, bistveno prispeva k tveganju revščine in socialne izključenosti; opozarja na pogosto prekaren položaj vdov, razvezanih žensk in mater samohranilk, ki so jim sodniki dodelili skrbništvo nad otroki, za katere bi bilo treba opredeliti ustrezno preživnino; ugotavlja, da lahko neplačevanje preživnine matere samohranilke pahne v revščino; opozarja na to, da revščina in diskriminacija pogosto ogrožata razvezane ženske, kar dokazuje, da ženske še vedno niso ekonomsko neodvisne, torej so potrebni nadaljnji ukrepi na področju trga dela in pri odpravljanju razlik v plačilu med spoloma;

| 36. | poudarja, da je treba zbrane podatke o gospodinjskih odhodkih in prihodkih dopolniti z osebnimi podatki, če naj se upoštevajo neenakosti med spoloma v gospodinjstvih; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba zbrane podatke o gospodinjskih odhodkih in prihodkih dopolniti z osebnimi podatki, če naj se upoštevajo neenakosti med spoloma v gospodinjstvih;

| 37. | vztraja, da mora biti makroekonomska politika združljiva s politiko socialne enakosti; ponovno poudarja, da morajo finančne institucije, kot so Evropska in domače centralne banke, pri pripravi in sprejemanju odločitev o makroekonomskih denarnih politikah ali politikah s področja finančnih storitev upoštevati njihove socialne učinke; |
| --- | --- |

37.

vztraja, da mora biti makroekonomska politika združljiva s politiko socialne enakosti; ponovno poudarja, da morajo finančne institucije, kot so Evropska in domače centralne banke, pri pripravi in sprejemanju odločitev o makroekonomskih denarnih politikah ali politikah s področja finančnih storitev upoštevati njihove socialne učinke;

| 38. | ponovno izraža svojo podporo pobudi za nekakšen usmerjevalni referenčni proračun in poziva Komisijo, naj vanj vključi po spolu ločene preudarke, vključno z neenakostjo spolov, ki obstaja znotraj gospodinjstev; |
| --- | --- |

38.

ponovno izraža svojo podporo pobudi za nekakšen usmerjevalni referenčni proračun in poziva Komisijo, naj vanj vključi po spolu ločene preudarke, vključno z neenakostjo spolov, ki obstaja znotraj gospodinjstev;

| 39. | ponovno poudarja, da so potrebne raziskave o brezdomstvu med ženskami in vzrokih zanj, saj pojav ni ustrezno zajet v tekočih podatkih; ugotavlja, da bi morali po spolu ločeni elementi, ki bi jih bilo treba upoštevati, vključevati s spolom povezano ekonomsko odvisnost, začasno stanovanje in izogibanje socialnim službam; |
| --- | --- |

39.

ponovno poudarja, da so potrebne raziskave o brezdomstvu med ženskami in vzrokih zanj, saj pojav ni ustrezno zajet v tekočih podatkih; ugotavlja, da bi morali po spolu ločeni elementi, ki bi jih bilo treba upoštevati, vključevati s spolom povezano ekonomsko odvisnost, začasno stanovanje in izogibanje socialnim službam;

| 40. | poudarja, da je nasilje nad ženskami še vedno velik in za žrtve žgoč problem v EU in da je nujno treba, da se storilce vključi v ukrepe proti nasilju nad ženskami, ne glede na njihovo starost, izobrazbo, dohodek ali položaj v družbi, saj tovrstno nasilje vse bolj vpliva na možnost marginalizacije, revščine in socialne izključenosti; opozarja, da je ekonomska neodvisnost žensk ključni dejavnik, ki jim omogoča, da se s proaktivnimi ukrepi izognejo nasilju po spolu; poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj zagotovijo sisteme socialne zaščite, kjer bodo zajamčene socialne pravice žensk-žrtev kakršnega koli nasilja, naj bo to nasilje v družini, trgovina z ljudmi ali prostitucija, in naj sprejmejo ukrepe za njihovo ponovno vključitev na trg dela, tudi z uporabo instrumentov, kot je Evropski socialni sklad; poudarja potrebo po bolj dostopnih informacijah s področja pravnih storitev za žrtve nasilja; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je nasilje nad ženskami še vedno velik in za žrtve žgoč problem v EU in da je nujno treba, da se storilce vključi v ukrepe proti nasilju nad ženskami, ne glede na njihovo starost, izobrazbo, dohodek ali položaj v družbi, saj tovrstno nasilje vse bolj vpliva na možnost marginalizacije, revščine in socialne izključenosti; opozarja, da je ekonomska neodvisnost žensk ključni dejavnik, ki jim omogoča, da se s proaktivnimi ukrepi izognejo nasilju po spolu; poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj zagotovijo sisteme socialne zaščite, kjer bodo zajamčene socialne pravice žensk-žrtev kakršnega koli nasilja, naj bo to nasilje v družini, trgovina z ljudmi ali prostitucija, in naj sprejmejo ukrepe za njihovo ponovno vključitev na trg dela, tudi z uporabo instrumentov, kot je Evropski socialni sklad; poudarja potrebo po bolj dostopnih informacijah s področja pravnih storitev za žrtve nasilja;

| 41. | poudarja, da se je treba odločno boriti proti nasilju v družini, zlasti nad ženskami; ugotavlja, da je ekonomska neodvisnost žensk osrednjega pomena za njihovo življenje in zmožnost, da ubežijo družinskemu nasilju, in da ženske, ki so izčrpale vse možnosti plačanega dopusta, tvegajo izgubo službe in ekonomske neodvisnosti; ugotavlja, da je nedavna uvedba dopusta zaradi družinskega nasilja v Avstraliji in ZDA mnogim delavcem, soočenim z nasiljem v družini, omogočila, da so ohranili zaposlitev, saj jim je npr. omogočen čas za obisk zdravstvenih služb, za prisotnost na sodišču ali za druga opravila, ki so povezana s takšnimi razmerami; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, če bi bilo možno uvesti sistem plačanega izrednega dopusta za žrtve in preživele po primerih nasilja v družini tedaj, ko žrtve zaradi premalo dni plačanega dopusta ne uspejo ohraniti zaposlitve, in kako bi bilo možno to izvesti, brez da bi prišlo do posegov v njihovo zasebnost; poleg tega jih poziva, naj uvedejo dodatne ukrepe za ozaveščanje o problemu nasilja v družini in o pomoči žrtvam, pa ukrepe, da bodo žrtve tega nasilja bolje seznanjene s svojimi pravicami in možnostmi njihovega uveljavljanja, in za zaščito njihove ekonomske neodvisnosti; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da se je treba odločno boriti proti nasilju v družini, zlasti nad ženskami; ugotavlja, da je ekonomska neodvisnost žensk osrednjega pomena za njihovo življenje in zmožnost, da ubežijo družinskemu nasilju, in da ženske, ki so izčrpale vse možnosti plačanega dopusta, tvegajo izgubo službe in ekonomske neodvisnosti; ugotavlja, da je nedavna uvedba dopusta zaradi družinskega nasilja v Avstraliji in ZDA mnogim delavcem, soočenim z nasiljem v družini, omogočila, da so ohranili zaposlitev, saj jim je npr. omogočen čas za obisk zdravstvenih služb, za prisotnost na sodišču ali za druga opravila, ki so povezana s takšnimi razmerami; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, če bi bilo možno uvesti sistem plačanega izrednega dopusta za žrtve in preživele po primerih nasilja v družini tedaj, ko žrtve zaradi premalo dni plačanega dopusta ne uspejo ohraniti zaposlitve, in kako bi bilo možno to izvesti, brez da bi prišlo do posegov v njihovo zasebnost; poleg tega jih poziva, naj uvedejo dodatne ukrepe za ozaveščanje o problemu nasilja v družini in o pomoči žrtvam, pa ukrepe, da bodo žrtve tega nasilja bolje seznanjene s svojimi pravicami in možnostmi njihovega uveljavljanja, in za zaščito njihove ekonomske neodvisnosti;

| 42. | ponovno poziva EU in vse države članice, naj podpišejo in ratificirajo Istanbulsko konvencijo, in se zavzema za nujno pobudo za pripravo direktive EU o boju proti nasilju nad ženskami; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi evropsko strategijo za boj proti nasilju na podlagi spola in razglasi evropsko leto boja proti nasilju na podlagi spola; |
| --- | --- |

42.

ponovno poziva EU in vse države članice, naj podpišejo in ratificirajo Istanbulsko konvencijo, in se zavzema za nujno pobudo za pripravo direktive EU o boju proti nasilju nad ženskami; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi evropsko strategijo za boj proti nasilju na podlagi spola in razglasi evropsko leto boja proti nasilju na podlagi spola;

| 43. | meni, da je potrebno proaktivno prizadevanje za odpravo nasilja nad ženskami tako, da se ciljno opozarja na norme, ki poveličujejo nasilje; poudarja, da se je treba s stereotipi in strukturami, ki so temelj za nasilje moških nad ženskami, spopasti s proaktivnimi ukrepi v obliki kampanj in stalnega izobraževanja o vprašanju mačističnih kultur na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

43.

meni, da je potrebno proaktivno prizadevanje za odpravo nasilja nad ženskami tako, da se ciljno opozarja na norme, ki poveličujejo nasilje; poudarja, da se je treba s stereotipi in strukturami, ki so temelj za nasilje moških nad ženskami, spopasti s proaktivnimi ukrepi v obliki kampanj in stalnega izobraževanja o vprašanju mačističnih kultur na nacionalni ravni;

| 44. | poudarja, da bi bilo treba nove tehnologije obravnavati kot temeljno sredstvo za ustvarjanje novih delovnih mest in kot priložnost za ženske, da se rešijo revščine; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bi bilo treba nove tehnologije obravnavati kot temeljno sredstvo za ustvarjanje novih delovnih mest in kot priložnost za ženske, da se rešijo revščine;

| 45. | spodbuja države članice, naj si v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi prizadevajo za boljšo kakovost življenja žensk na podeželju in za manjše tveganje revščine zanje, hkrati pa naj si prizadevajo za kakovostne izobraževalne programe za krepitev vloge podeželskih žensk ter kakovostne delovne razmere in dostojne dohodke za to skupino; spodbuja države članice, naj zagotovijo kakovostno, socialni in javno infrastrukturo za boljše splošne življenjske pogoje na podeželju; |
| --- | --- |

45.

spodbuja države članice, naj si v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi prizadevajo za boljšo kakovost življenja žensk na podeželju in za manjše tveganje revščine zanje, hkrati pa naj si prizadevajo za kakovostne izobraževalne programe za krepitev vloge podeželskih žensk ter kakovostne delovne razmere in dostojne dohodke za to skupino; spodbuja države članice, naj zagotovijo kakovostno, socialni in javno infrastrukturo za boljše splošne življenjske pogoje na podeželju;

| 46. | meni, da številni vidiki revščine, zlasti med ženskami, ostajajo neopaženi, kot je na primer dejstov, da ženske nimajo dostopa do kulture in družbene udeležbe, zato poziva države članice, naj zagotovijo potrebno podporo, da bo vsem ženskam zagotovljen dostop do kulture, športa in prostočasnih dejavnosti, pri čemer naj posebno pozornost namenijo ženskam, ki živijo v revščini, invalidkam in migrantkam; meni, da med obstoječimi kazalniki hudega materialnega pomanjkanja ne vključujejo dejavnikov dostopa do kulture in družbene udeležbe, in torej ponujajo nepopolno razumevanje revščine; poziva, naj se pripravijo kazalniki za ocenjevanje izključitve v smislu socialne, kulturne in politične udeležbe, in zlasti njenega vpliva na začarani krog revščine, pa tudi, kakšni so medgeneracijski učinki tovrstne njihove neudeležbe; |
| --- | --- |

46.

meni, da številni vidiki revščine, zlasti med ženskami, ostajajo neopaženi, kot je na primer dejstov, da ženske nimajo dostopa do kulture in družbene udeležbe, zato poziva države članice, naj zagotovijo potrebno podporo, da bo vsem ženskam zagotovljen dostop do kulture, športa in prostočasnih dejavnosti, pri čemer naj posebno pozornost namenijo ženskam, ki živijo v revščini, invalidkam in migrantkam; meni, da med obstoječimi kazalniki hudega materialnega pomanjkanja ne vključujejo dejavnikov dostopa do kulture in družbene udeležbe, in torej ponujajo nepopolno razumevanje revščine; poziva, naj se pripravijo kazalniki za ocenjevanje izključitve v smislu socialne, kulturne in politične udeležbe, in zlasti njenega vpliva na začarani krog revščine, pa tudi, kakšni so medgeneracijski učinki tovrstne njihove neudeležbe;

| 47. | opozarja, da so invalidne ženske pogosto žrtve diskriminacije v družinskem okolju in izobraževanju, da so njihove zaposlitvene možnosti omejene, socialna pomoč, ki jo prejemajo, pa je premajhna za to, da bi ne zapadle v revščino; v zvezi s tem poudarja, da bi morale države članice ter regionalne in lokalne oblasti invalidkam zagotoviti specialistično oskrbo, ki jo potrebujejo, da uveljavljajo svoje pravice, zato bi morale predlagati dodatne ukrepe za podporo pri njihovem vključevanju na trg dela, zlasti kar zadeva izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da so invalidne ženske pogosto žrtve diskriminacije v družinskem okolju in izobraževanju, da so njihove zaposlitvene možnosti omejene, socialna pomoč, ki jo prejemajo, pa je premajhna za to, da bi ne zapadle v revščino; v zvezi s tem poudarja, da bi morale države članice ter regionalne in lokalne oblasti invalidkam zagotoviti specialistično oskrbo, ki jo potrebujejo, da uveljavljajo svoje pravice, zato bi morale predlagati dodatne ukrepe za podporo pri njihovem vključevanju na trg dela, zlasti kar zadeva izobraževanje in usposabljanje;

| 48. | poziva k bolj ambicioznemu ukrepanju za reševanje energijske revščine, ki nesorazmerno prizadeva samske ženske, enostarševska gospodinjstva in gospodinjstva, ki jih vodijo ženske; poziva Komisijo in države članice, naj določijo opredelitev energijske revščine, ki bo upoštevala s spolom zaznamovane vidike tega pojava, ter jo vključijo v prihodnjo prenovitev direktive o energetski učinkovitosti stavb; opozarja na pomembno vlogo skupnih energetskih pobud, npr. zadrug, pri opolnomočenju ranljivih odjemalcev energije in zlasti žensk, ki jim grozi revščina, socialna izključenost in marginalizacija; |
| --- | --- |

48.

poziva k bolj ambicioznemu ukrepanju za reševanje energijske revščine, ki nesorazmerno prizadeva samske ženske, enostarševska gospodinjstva in gospodinjstva, ki jih vodijo ženske; poziva Komisijo in države članice, naj določijo opredelitev energijske revščine, ki bo upoštevala s spolom zaznamovane vidike tega pojava, ter jo vključijo v prihodnjo prenovitev direktive o energetski učinkovitosti stavb; opozarja na pomembno vlogo skupnih energetskih pobud, npr. zadrug, pri opolnomočenju ranljivih odjemalcev energije in zlasti žensk, ki jim grozi revščina, socialna izključenost in marginalizacija;

| 49. | ponavlja svoj poziv Komisiji, naj si prizadeva za evropsko jamstvo za otroke, po katerem bo imel vsak evropski otrok, ogrožen zaradi revščine, dostop do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega otroškega varstva, dostojnega stanovanja in ustrezne prehrane; poudarja, da mora tovrstna obravnavati položaj žensk in deklet, zlasti v ranljivih in marginaliziranih skupinah; ugotavlja, da je treba v pobudo za jamstvo za mlade vključiti vidik enakosti spolov; |
| --- | --- |

49.

ponavlja svoj poziv Komisiji, naj si prizadeva za evropsko jamstvo za otroke, po katerem bo imel vsak evropski otrok, ogrožen zaradi revščine, dostop do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega otroškega varstva, dostojnega stanovanja in ustrezne prehrane; poudarja, da mora tovrstna obravnavati položaj žensk in deklet, zlasti v ranljivih in marginaliziranih skupinah; ugotavlja, da je treba v pobudo za jamstvo za mlade vključiti vidik enakosti spolov;

| 50. | spodbuja države članice in Komisijo, naj zbirajo statistike, razčlenjene po spolu, in naj uvedejo nove kazalnike v zvezi z ženskami in revščino kot sredstvo za spremljanje učinka širših socialnih, gospodarskih in zaposlitvenih politik na ženske in revščino, kar bo omogočilo izmenjavo najboljše prakse o zakonodajnih in proračunskih instrumentih za boj proti revščini, s poudarkom na skupinah, ki jih revščina še posebej ogroža, in ne glede na spolno usmerjenost ali spolno identiteto; |
| --- | --- |

50.

spodbuja države članice in Komisijo, naj zbirajo statistike, razčlenjene po spolu, in naj uvedejo nove kazalnike v zvezi z ženskami in revščino kot sredstvo za spremljanje učinka širših socialnih, gospodarskih in zaposlitvenih politik na ženske in revščino, kar bo omogočilo izmenjavo najboljše prakse o zakonodajnih in proračunskih instrumentih za boj proti revščini, s poudarkom na skupinah, ki jih revščina še posebej ogroža, in ne glede na spolno usmerjenost ali spolno identiteto;

| 51. | opozarja na vlogo socialnih podjetij za opolnomočenje in vključevanje žensk, ki so izpostavljene revščini, socialni izključenosti in večplastni diskriminaciji; |
| --- | --- |

51.

opozarja na vlogo socialnih podjetij za opolnomočenje in vključevanje žensk, ki so izpostavljene revščini, socialni izključenosti in večplastni diskriminaciji;

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za to, da se bodo lahko neposredno prizadeti, tj. osebe, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, zlasti ženske in dekleta, lahko brez težav in neposredno vključevali v procese sprejemanja političnih odločitev s področja socialne izključenosti na vseh ravneh; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za to, da se bodo lahko neposredno prizadeti, tj. osebe, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, zlasti ženske in dekleta, lahko brez težav in neposredno vključevali v procese sprejemanja političnih odločitev s področja socialne izključenosti na vseh ravneh;

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju proračuna upoštevajo načelo enakosti spolov kot orodja za zagotavljanje, da se bo pri odločitvah o proračunu upoštevala razsežnost spola in obravnavali različni učinki glede na spol; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju proračuna upoštevajo načelo enakosti spolov kot orodja za zagotavljanje, da se bo pri odločitvah o proračunu upoštevala razsežnost spola in obravnavali različni učinki glede na spol;

| 54. | poziva države članice, naj v boju proti revščini sodelujejo z nevladnimi organizacijami, ki uspešno delujejo na skrajno revnih območjih in imajo neprecenljivo znanje ter izkušnje v lokalnih skupnostih; poziva jih tudi, naj podprejo učinkovito sodelovanje na lokalni ravni; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj v boju proti revščini sodelujejo z nevladnimi organizacijami, ki uspešno delujejo na skrajno revnih območjih in imajo neprecenljivo znanje ter izkušnje v lokalnih skupnostih; poziva jih tudi, naj podprejo učinkovito sodelovanje na lokalni ravni;

| 55. | poziva države članice in Komisijo, naj za krepitev enakega obravnavanja v dejavnosti za uresničitev enakosti spolov vključi socialne partnerje (sindikate in delodajalce) in civilno družbo, vključno z organi za enakost spolov; poudarja, da mora socialni dialog vključevati nadzor nad enako obravnavo spolov na delovnem mestu in njeno spodbujanje, vključno s prožnimi oblikami dela za lažje usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; poudarja pomen kolektivnih pogodb v boju proti diskriminaciji in pri spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi na delovnem mestu ter drugih instrumentov, kot so kodeksi ravnanja, raziskave in izmenjave izkušenj in dobre prakse na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice in Komisijo, naj za krepitev enakega obravnavanja v dejavnosti za uresničitev enakosti spolov vključi socialne partnerje (sindikate in delodajalce) in civilno družbo, vključno z organi za enakost spolov; poudarja, da mora socialni dialog vključevati nadzor nad enako obravnavo spolov na delovnem mestu in njeno spodbujanje, vključno s prožnimi oblikami dela za lažje usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; poudarja pomen kolektivnih pogodb v boju proti diskriminaciji in pri spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi na delovnem mestu ter drugih instrumentov, kot so kodeksi ravnanja, raziskave in izmenjave izkušenj in dobre prakse na področju enakosti spolov;

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 130.

(2)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 31.

(3)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 162.

(4)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 77.

(5)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 26.

(6)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 9.

(7)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 60.

(8)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 75.

(9)  UL C 24, 22.1.2016, str. 8.

(10)  UL C 36, 29.1.2016, str. 6.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0050.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0218.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0351.

(14)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=t2020_50&language=fr

(15)  Child Poverty and Social Exclusion in Europe (Revščina otrok in socialna izključenost v Evropi), Organizacija Save the Children, Bruselj, 2014, str. 14.

(16)  http:\\www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/547546/EPRS_STU(2015)547546_EN.pdf, str. 11

(17)  Mednarodna organizacija dela, Policies and regulations to combat precarious employment (Politike in uredbe za boj proti prekarnemu zaposlovanju), 2011.

(18)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/conference_sept_2011/dgjustice_oldagepensionspublication3march2011_en.pdf.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/105

---

P8_TA(2016)0236

Netarifne ovire na enotnem trgu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o netarifnih ovirah na enotnem trgu (2015/2346(INI))

(2018/C 076/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“ (COM(2015)0550),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Strategija za enotni trg za Evropo – Analiza in dokazi“ (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Strategija za enotni trg za Evropo – Analiza in dokazi“ (SWD(2015)0202),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Poročilo o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah“ (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Poročilo o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah“ (SWD(2015)0203),

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz septembra 2014 z naslovom „The Cost of Non-Europe in the Single Market“ (Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz septembra 2014 z naslovom „The Cost of Non-Europe in the Single Market“ (Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o notranjem trgu storitev: sedanje stanje in nadaljnje ukrepanje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o notranjem trgu storitev: sedanje stanje in nadaljnje ukrepanje (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o evropskem akcijskem načrtu za maloprodajni sektor v korist vseh udeležencev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o evropskem akcijskem načrtu za maloprodajni sektor v korist vseh udeležencev (2),

| — | ob upoštevanju spletnega pregleda enotnega trga, objavljenega oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spletnega pregleda enotnega trga, objavljenega oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0160/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0160/2016),

| A. | ker evropski enotni trgi pomembno prispeva k evropskemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

A.

ker evropski enotni trgi pomembno prispeva k evropskemu gospodarstvu;

| B. | ker bi dokončna vzpostavitev enotnega trga na področju prostega pretoka blaga, storitev, javnega naročanja, digitalne ekonomije in večine zakonodaje o varstvu potrošnikov po ocenah prinesla gospodarske koristi med 651 milijard in 1,1 bilijonov EUR na leto, kar ustreza od 5 % do 8,63 % BDP EU; |
| --- | --- |

B.

ker bi dokončna vzpostavitev enotnega trga na področju prostega pretoka blaga, storitev, javnega naročanja, digitalne ekonomije in večine zakonodaje o varstvu potrošnikov po ocenah prinesla gospodarske koristi med 651 milijard in 1,1 bilijonov EUR na leto, kar ustreza od 5 % do 8,63 % BDP EU;

| C. | ker več kot 20 let po vzpostavitvi enotnega trga prosti pretok blaga in storitev med državami članicami še naprej otežujejo neupravičene netarifne ovire; ker je lahko vzgib za netarifne ovire protekcionizem in ker jih lahko spremljajo birokratski izzivi, ki pogosto niso sorazmerni z njihovim namenom; |
| --- | --- |

C.

ker več kot 20 let po vzpostavitvi enotnega trga prosti pretok blaga in storitev med državami članicami še naprej otežujejo neupravičene netarifne ovire; ker je lahko vzgib za netarifne ovire protekcionizem in ker jih lahko spremljajo birokratski izzivi, ki pogosto niso sorazmerni z njihovim namenom;

| D. | ker se ocenjuje, da enotni trg za storitev predstavlja 70 % evropskega gospodarstva, vendar šteje le za približno 20 % trgovine znotraj EU; |
| --- | --- |

D.

ker se ocenjuje, da enotni trg za storitev predstavlja 70 % evropskega gospodarstva, vendar šteje le za približno 20 % trgovine znotraj EU;

| E. | ker je 25 % reguliranih poklicev reguliranih v le eni državi članici; |
| --- | --- |

E.

ker je 25 % reguliranih poklicev reguliranih v le eni državi članici;

| F. | ker bi potencialne koristi od delujočega enotnega digitalnega trga po ocenah lahko znašale približno 415 milijard EUR na leto, povečanje BDP pa približno 0,4 % v letu 2020 in ker številne vrzeli v zakonodaji EU otežujejo njegovo pravilno delovanje; |
| --- | --- |

F.

ker bi potencialne koristi od delujočega enotnega digitalnega trga po ocenah lahko znašale približno 415 milijard EUR na leto, povečanje BDP pa približno 0,4 % v letu 2020 in ker številne vrzeli v zakonodaji EU otežujejo njegovo pravilno delovanje;

| G. | ker sta se zaenkrat za čezmejno širitev preko tujih neposrednih naložb odločila le 2 % novih malih in srednjih podjetij(MSP), mikropodjetij ter zagonskih podjetij; |
| --- | --- |

G.

ker sta se zaenkrat za čezmejno širitev preko tujih neposrednih naložb odločila le 2 % novih malih in srednjih podjetij(MSP), mikropodjetij ter zagonskih podjetij;

| H. | ker so vrzeli v enotnem trgu, vključno z nepopolnim izvajanjem prava EU ali izvajanjem, ki ni skladno s cilji enotnega trga, v mnogih primerih povzročili slabšo izbiro proizvodov ter dražje blago in storitve; |
| --- | --- |

H.

ker so vrzeli v enotnem trgu, vključno z nepopolnim izvajanjem prava EU ali izvajanjem, ki ni skladno s cilji enotnega trga, v mnogih primerih povzročili slabšo izbiro proizvodov ter dražje blago in storitve;

| I. | ker se stroški za podjetja kažejo v dražjih dobavnih verigah, zaradi česar so dražji njihovi proizvodi, ali pa v omejenem dostopu do poslovnih storitev, kar škoduje njihovi konkurenčnosti; ker je konkurenčni trg spodbuda za inovacije; |
| --- | --- |

I.

ker se stroški za podjetja kažejo v dražjih dobavnih verigah, zaradi česar so dražji njihovi proizvodi, ali pa v omejenem dostopu do poslovnih storitev, kar škoduje njihovi konkurenčnosti; ker je konkurenčni trg spodbuda za inovacije;

| J. | ker tudi zapletenost sedanje ureditve DDV lahko šteje kot netarifna ovira; |
| --- | --- |

J.

ker tudi zapletenost sedanje ureditve DDV lahko šteje kot netarifna ovira;

| K. | ker protikonkurenčni davčni dogovori med državami članicami in velikimi multinacionalnimi podjetji lahko štejejo kot neupravičena netarifna ovira; |
| --- | --- |

K.

ker protikonkurenčni davčni dogovori med državami članicami in velikimi multinacionalnimi podjetji lahko štejejo kot neupravičena netarifna ovira;

| L. | ker se podjetja in posamezniki srečujejo z velikimi ovirami pri čezmejnih dejavnostih na enotnem trgu, ker ni na voljo informacij, podpornih storitev in spletnih postopkov ali ti niso kakovostni, kar povzroča veliko upravno breme in znatne stroške zaradi usklajevanja; |
| --- | --- |

L.

ker se podjetja in posamezniki srečujejo z velikimi ovirami pri čezmejnih dejavnostih na enotnem trgu, ker ni na voljo informacij, podpornih storitev in spletnih postopkov ali ti niso kakovostni, kar povzroča veliko upravno breme in znatne stroške zaradi usklajevanja;

| M. | ker je spremljanje ovir in stroškov razdrobljeno in nesistematično in ker ni količinske opredelitve in jasnega ugotavljanja ovir in stroškov, kar otežuje razvrščanje prednostnih ukrepov politike; |
| --- | --- |

M.

ker je spremljanje ovir in stroškov razdrobljeno in nesistematično in ker ni količinske opredelitve in jasnega ugotavljanja ovir in stroškov, kar otežuje razvrščanje prednostnih ukrepov politike;

I.   
  Kontekst in cilji politike

| 1. | se zaveda, da kljub temu, da so bile tarifne ovire odpravljene že 1. julija 1968, prost pretok blaga in storitev še vedno ovirajo netarifne ovire, kot so neupravičeni nacionalni tehnični predpisi ter regulativni ali neregulativni pogoji, ki veljajo za dobavitelje proizvodov, ponudnike storitev in določbe o zagotavljanju storitev, ali birokracija; poudarja, da je za krepitev enotnega trga potrebno nujno ukrepanje na ravni Unije in držav članic, da bi odpravili te netarifne ovire; |
| --- | --- |

1.

se zaveda, da kljub temu, da so bile tarifne ovire odpravljene že 1. julija 1968, prost pretok blaga in storitev še vedno ovirajo netarifne ovire, kot so neupravičeni nacionalni tehnični predpisi ter regulativni ali neregulativni pogoji, ki veljajo za dobavitelje proizvodov, ponudnike storitev in določbe o zagotavljanju storitev, ali birokracija; poudarja, da je za krepitev enotnega trga potrebno nujno ukrepanje na ravni Unije in držav članic, da bi odpravili te netarifne ovire;

| 2. | netarifne ovire razume kot nesorazmeren ali diskriminatoren regulativni ukrep, ki nazadnje pomeni breme ali strošek za podjetje, ki želi vstopiti na trg, ne velja pa za podjetja, ki so na trgu že prisotna, oziroma kot strošek, ki bremeni tuja podjetja, ne pa domačih, ne da bi to posegalo v pravico države članice, da ureja in izpolnjuje legitimne cilje javne politike, kot je varstvo okolja in pravic potrošnikov ali pravica do zaposlitve; |
| --- | --- |

2.

netarifne ovire razume kot nesorazmeren ali diskriminatoren regulativni ukrep, ki nazadnje pomeni breme ali strošek za podjetje, ki želi vstopiti na trg, ne velja pa za podjetja, ki so na trgu že prisotna, oziroma kot strošek, ki bremeni tuja podjetja, ne pa domačih, ne da bi to posegalo v pravico države članice, da ureja in izpolnjuje legitimne cilje javne politike, kot je varstvo okolja in pravic potrošnikov ali pravica do zaposlitve;

| 3. | priznava, da razlike na nacionalni ravni lahko nastopijo zaradi upravljanja na več ravneh; meni, da bi morala biti potreba po tem, da so ukrepi sorazmerni in v podporo ciljem javne politike, dobro razumljena na vseh ravneh regulativnega odločanja; meni, da lahko doslednost in skladnost politične in regulativne prakse znatno pripomore k zmanjšanju netarifnih ovir; |
| --- | --- |

3.

priznava, da razlike na nacionalni ravni lahko nastopijo zaradi upravljanja na več ravneh; meni, da bi morala biti potreba po tem, da so ukrepi sorazmerni in v podporo ciljem javne politike, dobro razumljena na vseh ravneh regulativnega odločanja; meni, da lahko doslednost in skladnost politične in regulativne prakse znatno pripomore k zmanjšanju netarifnih ovir;

| 4. | meni, da bi bilo prav, da so v primerih, ko je netarifne ovire lahko upravičiti kot sorazmerne, informacije o drugačnih nacionalnih regulativnih zahtevah enostavno dostopne in da je s tem povezano zagotavljanje informacij in izvajanje postopkov čimbolj prijazno za uporabnika; meni, da se sedanji sistem, ki temelji na različnih vrstah kontaktnih točk, kamor med drugim sodijo kontaktne točke za proizvode in enotne kontaktne točke, izvaja po državah članicah nedosledno in je prezapleten; opozarja na pomen krepitve in racionalizacije obstoječih orodij enotnega trga za MSP, da se poenostavi njihova čezmejna širitev; poziva Komisijo in države članice, naj dajo večji poudarek usklajevanju in izboljšavi teh sistemov, zlasti potrebi po hitrem izboljšanju enotnih kontaktnih točk, in poziva Komisijo, naj do konca leta 2016 poroča Parlamentu o napredku in naslednjih korakih; poudarja, da je bolj odprta in glede regulativnih zahtev dostopnejša država članica bolj privlačna za naložbe od zunaj; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi bilo prav, da so v primerih, ko je netarifne ovire lahko upravičiti kot sorazmerne, informacije o drugačnih nacionalnih regulativnih zahtevah enostavno dostopne in da je s tem povezano zagotavljanje informacij in izvajanje postopkov čimbolj prijazno za uporabnika; meni, da se sedanji sistem, ki temelji na različnih vrstah kontaktnih točk, kamor med drugim sodijo kontaktne točke za proizvode in enotne kontaktne točke, izvaja po državah članicah nedosledno in je prezapleten; opozarja na pomen krepitve in racionalizacije obstoječih orodij enotnega trga za MSP, da se poenostavi njihova čezmejna širitev; poziva Komisijo in države članice, naj dajo večji poudarek usklajevanju in izboljšavi teh sistemov, zlasti potrebi po hitrem izboljšanju enotnih kontaktnih točk, in poziva Komisijo, naj do konca leta 2016 poroča Parlamentu o napredku in naslednjih korakih; poudarja, da je bolj odprta in glede regulativnih zahtev dostopnejša država članica bolj privlačna za naložbe od zunaj;

| 5. | pozdravlja pobudo za enotni digitalni portal, ki jo je Komisija napovedala v sporočilu o enotnem digitalnem trgu, kot pozitiven korak v to smer; poziva Komisijo, naj vzpostavi enotno kontaktno točko za podjetja in potrošnike za vse informacije, ki se nanašajo na enotni trg, pomoč in reševanje problemov ter nacionalne postopke in postopke na ravni EU, ki so potrebni za čezmejno delovanje v EU; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja pobudo za enotni digitalni portal, ki jo je Komisija napovedala v sporočilu o enotnem digitalnem trgu, kot pozitiven korak v to smer; poziva Komisijo, naj vzpostavi enotno kontaktno točko za podjetja in potrošnike za vse informacije, ki se nanašajo na enotni trg, pomoč in reševanje problemov ter nacionalne postopke in postopke na ravni EU, ki so potrebni za čezmejno delovanje v EU;

| 6. | meni, da je za odpravo netarifnih ovir pomembno, da Komisija in države članice sodelujejo pri izboljšanju delovanja SOLVIT, zlasti na geografskih območjih in v sektorjih industrije, kjer podjetja sistema SOLVIT ne uporabljajo pogosto in pristojni organ ne sprejme vseh predloženih zadev; |
| --- | --- |

6.

meni, da je za odpravo netarifnih ovir pomembno, da Komisija in države članice sodelujejo pri izboljšanju delovanja SOLVIT, zlasti na geografskih območjih in v sektorjih industrije, kjer podjetja sistema SOLVIT ne uporabljajo pogosto in pristojni organ ne sprejme vseh predloženih zadev;

| 7. | poudarja, da za mnoga podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, ki želijo poslovati v drugi državi članici, ta širitev z njihovega zornega kota še vedno pomeni „poslovati mednarodno“; poudarja, da bi bilo treba malim in srednjim podjetjem ter zagonskim in inovativnim podjetjem, zlasti podjetjem ekonomije delitve, v celoti omogočiti, da rastejo s pomočjo čezmejne trgovine; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da za mnoga podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, ki želijo poslovati v drugi državi članici, ta širitev z njihovega zornega kota še vedno pomeni „poslovati mednarodno“; poudarja, da bi bilo treba malim in srednjim podjetjem ter zagonskim in inovativnim podjetjem, zlasti podjetjem ekonomije delitve, v celoti omogočiti, da rastejo s pomočjo čezmejne trgovine;

| 8. | meni, da bi morala biti ena od nalog Unije in posameznih njenih držav članic, da po potrebi odpravijo netarifne ovire, če jih ni mogoče utemeljiti ali ne podpirajo ciljev iz člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki navaja, da Evropa temelji na visokokonkurenčnem socialno tržnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morala biti ena od nalog Unije in posameznih njenih držav članic, da po potrebi odpravijo netarifne ovire, če jih ni mogoče utemeljiti ali ne podpirajo ciljev iz člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki navaja, da Evropa temelji na visokokonkurenčnem socialno tržnem gospodarstvu;

| 9. | poudarja, da strategija za enotni digitalni trg in strategija za enotni digitalni trg za Evropo obsegata pobude, ki bi jih bilo treba izvajati hitro in ambiciozno, da bi zmanjšali netarifne ovire na enotnem trgu; poudarja, da je za te pobude bistveno, da temeljijo na načelih boljšega pravnega urejanja in na najučinkovitejših orodjih, kot so harmonizacija in vzajemno priznavanje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da strategija za enotni digitalni trg in strategija za enotni digitalni trg za Evropo obsegata pobude, ki bi jih bilo treba izvajati hitro in ambiciozno, da bi zmanjšali netarifne ovire na enotnem trgu; poudarja, da je za te pobude bistveno, da temeljijo na načelih boljšega pravnega urejanja in na najučinkovitejših orodjih, kot so harmonizacija in vzajemno priznavanje;

II.   
  Horizontalne netarifne ovire

| 10. | meni, da zaradi razlik v hitrosti prenosa in natančnosti izvajanja veljavnih direktiv na nacionalni ravni prihaja do pravne negotovosti za podjetja in do neenakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu; |
| --- | --- |

10.

meni, da zaradi razlik v hitrosti prenosa in natančnosti izvajanja veljavnih direktiv na nacionalni ravni prihaja do pravne negotovosti za podjetja in do neenakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu;

| 11. | meni, da bi morale države članice povsod tam, kjer je Komisija razveljavila nepotrebno zakonodajo EU, hitro ukrepati in razveljaviti ustrezne notranje predpise; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morale države članice povsod tam, kjer je Komisija razveljavila nepotrebno zakonodajo EU, hitro ukrepati in razveljaviti ustrezne notranje predpise;

| 12. | meni, da obsežno nespoštovanje prava Unije v državah članicah škoduje enotnemu trgu in potrošnikom; meni tudi, da počasen prenos vodi do tega, da imajo nekatere države članice koristi od neupravičenega podaljševanja roka za uskladitev; poziva, naj se pri sodelovanju med Komisijo in državami članicami nadalje spodbuja kultura skladnosti, kot je predvidena v strategiji o enotnem trgu; poudarja, da je treba hitro obravnavati vprašanje neskladnosti v državah članicah; |
| --- | --- |

12.

meni, da obsežno nespoštovanje prava Unije v državah članicah škoduje enotnemu trgu in potrošnikom; meni tudi, da počasen prenos vodi do tega, da imajo nekatere države članice koristi od neupravičenega podaljševanja roka za uskladitev; poziva, naj se pri sodelovanju med Komisijo in državami članicami nadalje spodbuja kultura skladnosti, kot je predvidena v strategiji o enotnem trgu; poudarja, da je treba hitro obravnavati vprašanje neskladnosti v državah članicah;

| 13. | opozarja Komisijo in države članice na problematiko nekaterih nacionalnih vlad, ki prenesene direktive pri izvajanju prava EU dopolnjujejo z dodatnimi predpisi, to je tako imenovano „čezmerno prenašanje“; |
| --- | --- |

13.

opozarja Komisijo in države članice na problematiko nekaterih nacionalnih vlad, ki prenesene direktive pri izvajanju prava EU dopolnjujejo z dodatnimi predpisi, to je tako imenovano „čezmerno prenašanje“;

| 14. | opozarja, da v zadnjem času naraščata intenzivnost in število pregledov tujih izvajalcev storitev; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo ti pregledi sorazmerni, upravičeni in nediskriminatorni; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da v zadnjem času naraščata intenzivnost in število pregledov tujih izvajalcev storitev; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo ti pregledi sorazmerni, upravičeni in nediskriminatorni;

| 15. | opozarja, da je za enotni trg enako škodljivo, da države članice nedosledno izvršujejo veljavna, pravilno prenesena pravila, kot če bi jih prenesle z zamudo; meni, da postaneta spoštovanje in izvrševanje pravil še večji izziv tedaj, ko se splošno uporabljenim opredelitvam, na primer sledljivosti ali dajanju na trg, v različnih predpisih pripisujejo različni pomeni; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je za enotni trg enako škodljivo, da države članice nedosledno izvršujejo veljavna, pravilno prenesena pravila, kot če bi jih prenesle z zamudo; meni, da postaneta spoštovanje in izvrševanje pravil še večji izziv tedaj, ko se splošno uporabljenim opredelitvam, na primer sledljivosti ali dajanju na trg, v različnih predpisih pripisujejo različni pomeni;

| 16. | meni, da to, da se v različnih državah članicah ista pravila uporabljajo neenako, lahko privede do nastanka novih neupravičenih netarifnih ovir; poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi čim prej čimbolj zmanjšala razlike; |
| --- | --- |

16.

meni, da to, da se v različnih državah članicah ista pravila uporabljajo neenako, lahko privede do nastanka novih neupravičenih netarifnih ovir; poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi čim prej čimbolj zmanjšala razlike;

| 17. | meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da bi se bolj uporabljale smernice v zvezi z izvajanjem direktiv, ker je to lahko koristno orodje za zagotavljanje enotnejšega izvajanja; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da bi se bolj uporabljale smernice v zvezi z izvajanjem direktiv, ker je to lahko koristno orodje za zagotavljanje enotnejšega izvajanja;

| 18. | ugotavlja, da na nacionalni ravni ostajajo razlike pri regulaciji proizvodnih trgov, s katerimi se morajo še vedno ukvarjati podjetja, ki delujejo čezmejno, tako glede stopnje omejitev kot tudi razlik med državami članicami; meni, da morajo zaradi tega podjetja po nepotrebnem prilagajati svoje proizvode in storitve, da ustrezajo različnim standardom in ponavljajočim se testiranjem, kar omejuje trgovanje znotraj EU, zmanjšuje rast in ovira ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da na nacionalni ravni ostajajo razlike pri regulaciji proizvodnih trgov, s katerimi se morajo še vedno ukvarjati podjetja, ki delujejo čezmejno, tako glede stopnje omejitev kot tudi razlik med državami članicami; meni, da morajo zaradi tega podjetja po nepotrebnem prilagajati svoje proizvode in storitve, da ustrezajo različnim standardom in ponavljajočim se testiranjem, kar omejuje trgovanje znotraj EU, zmanjšuje rast in ovira ustvarjanje delovnih mest;

| 19. | meni, da na ekonomijo obsega negativno vpliva to, da je treba izdelovati različne linije proizvodov, posledica pa je, da breme tega, najsibo pravno, finančno ali drugačno, nesorazmerno nosijo mala in srednja ter mikro podjetja; |
| --- | --- |

19.

meni, da na ekonomijo obsega negativno vpliva to, da je treba izdelovati različne linije proizvodov, posledica pa je, da breme tega, najsibo pravno, finančno ali drugačno, nesorazmerno nosijo mala in srednja ter mikro podjetja;

| 20. | opozarja na nizke stopnje dosedanjih čezmejnih javnih naročil, saj je le 20 % vseh javnih naročil v Uniji, objavljenih na vseevropskih platformah, in samo 3,5 % pogodb oddanih podjetjem iz drugih držav članic; poudarja težave, ki jih imajo predvsem mala in srednja podjetja pri udeležbi v čezmejnih postopkih javnih naročil; v zvezi s tem poudarja pomen novih direktiv EU o javnih naročilih in podeljevanju koncesij, ki so jih morale države članice do aprila 2016 prenesti v nacionalno zakonodajo; poziva države članice, naj v celoti izvajajo to zakonodajo, ki vključuje popolnoma elektronske postopke javnih naročil; |
| --- | --- |

20.

opozarja na nizke stopnje dosedanjih čezmejnih javnih naročil, saj je le 20 % vseh javnih naročil v Uniji, objavljenih na vseevropskih platformah, in samo 3,5 % pogodb oddanih podjetjem iz drugih držav članic; poudarja težave, ki jih imajo predvsem mala in srednja podjetja pri udeležbi v čezmejnih postopkih javnih naročil; v zvezi s tem poudarja pomen novih direktiv EU o javnih naročilih in podeljevanju koncesij, ki so jih morale države članice do aprila 2016 prenesti v nacionalno zakonodajo; poziva države članice, naj v celoti izvajajo to zakonodajo, ki vključuje popolnoma elektronske postopke javnih naročil;

| 21. | poudarja, da so stroški zagotavljanja skladnosti, ki izhajajo iz zahtev za DDV, ena največjih netarifnih ovir; zahteva praktične predloge za poenostavitev DDV; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da so stroški zagotavljanja skladnosti, ki izhajajo iz zahtev za DDV, ena največjih netarifnih ovir; zahteva praktične predloge za poenostavitev DDV;

| 22. | priznava, da je mogoče različne ureditve DDV v Uniji razumeti kot netarifno oviro; poudarja, da je majhna enotna točka za DDV (VAT MOSS) dober način za odpravljanje ovire in zlasti za podporo MSP pri njihovi čezmejni dejavnosti; priznava, da še ostajajo nekatera vprašanja v zvezi s sistemom te kontaktne točke odprta; poziva Komisijo, naj podjetjem v EU še olajša plačevanje obveznosti DDV; |
| --- | --- |

22.

priznava, da je mogoče različne ureditve DDV v Uniji razumeti kot netarifno oviro; poudarja, da je majhna enotna točka za DDV (VAT MOSS) dober način za odpravljanje ovire in zlasti za podporo MSP pri njihovi čezmejni dejavnosti; priznava, da še ostajajo nekatera vprašanja v zvezi s sistemom te kontaktne točke odprta; poziva Komisijo, naj podjetjem v EU še olajša plačevanje obveznosti DDV;

| 23. | meni, da neupravičene netarifne ovire sprožajo tudi mnoge nacionalne upravne prakse, vključno z zahtevami po tem, da dokumente urejajo nacionalna telesa ali uradi; poziva države članice, naj uporabijo rešitve e-upravljanja, ki vključujejo dajanje prednosti interoperabilnosti in digitalnim podpisom, da posodobijo svoje javne uprave, pri čemer naj se zgledujejo npr. po Estoniji in Danski, z zagotavljanjem več in dostopnejših digitalnih storitev za državljane in podjetja ter s spodbujanjem lažjega čezmejnega sodelovanja in interoperabilnosti javnih uprav, ne da bi to vplivalo na varstvo osebnih podatkov; meni, da je uporaba e-upravljanja pomembno orodje za podjetja, kar pa ne bi smelo izključevati drugačnega dostopanja do informacij ali zapostavljenim državljanom, ki ne morejo dostopati do digitalnih storitev; |
| --- | --- |

23.

meni, da neupravičene netarifne ovire sprožajo tudi mnoge nacionalne upravne prakse, vključno z zahtevami po tem, da dokumente urejajo nacionalna telesa ali uradi; poziva države članice, naj uporabijo rešitve e-upravljanja, ki vključujejo dajanje prednosti interoperabilnosti in digitalnim podpisom, da posodobijo svoje javne uprave, pri čemer naj se zgledujejo npr. po Estoniji in Danski, z zagotavljanjem več in dostopnejših digitalnih storitev za državljane in podjetja ter s spodbujanjem lažjega čezmejnega sodelovanja in interoperabilnosti javnih uprav, ne da bi to vplivalo na varstvo osebnih podatkov; meni, da je uporaba e-upravljanja pomembno orodje za podjetja, kar pa ne bi smelo izključevati drugačnega dostopanja do informacij ali zapostavljenim državljanom, ki ne morejo dostopati do digitalnih storitev;

| 24. | poziva Komisijo, naj sprejme odločen pristop pri izvajanju v praksi in zagotovi ustrezno uporabo in izvajanje pravil o enotnem trgu v državah članicah; meni, da bi bilo proces izvajanja prenesenih direktiv bolje uskladiti, na primer z delavnicami o prenosu, ki bi jih organizirala Komisija, ter izmenjavo najboljše praksi, da bi že v zgodnji fazi čimbolj zmanjšali razlike med pravnimi sistemi posameznih držav članic; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj sprejme odločen pristop pri izvajanju v praksi in zagotovi ustrezno uporabo in izvajanje pravil o enotnem trgu v državah članicah; meni, da bi bilo proces izvajanja prenesenih direktiv bolje uskladiti, na primer z delavnicami o prenosu, ki bi jih organizirala Komisija, ter izmenjavo najboljše praksi, da bi že v zgodnji fazi čimbolj zmanjšali razlike med pravnimi sistemi posameznih držav članic;

III.   
  Sektorske netarifne ovire

Enotni trg za blago

| 25. | poudarja pomen načela vzajemnega priznavanja pri zagotavljanju dostopa do enotnega trga za blago, ki ni harmonizirano na ravni Unije, in v primerih, ko imajo države članice notranja, pogosto zelo različna pravila za proizvode, ki so sicer zasnovana na istem cilju; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen načela vzajemnega priznavanja pri zagotavljanju dostopa do enotnega trga za blago, ki ni harmonizirano na ravni Unije, in v primerih, ko imajo države članice notranja, pogosto zelo različna pravila za proizvode, ki so sicer zasnovana na istem cilju;

| 26. | poudarja, da mnoga podjetja ne poznajo vzajemnega priznavanja in mislijo, da se morajo pri trgovanju na enotnem trgu ravnati po nacionalnih zahtevah v namembni državi članici; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da mnoga podjetja ne poznajo vzajemnega priznavanja in mislijo, da se morajo pri trgovanju na enotnem trgu ravnati po nacionalnih zahtevah v namembni državi članici;

| 27. | poziva Komisijo, naj ukrepa, da bi se izboljšala uporaba načela vzajemnega priznavanja; ob tem pričakuje, da bo Komisija predstavila načrte za boljše poznavanje vzajemnega priznavanja in pregled uredbe o vzajemnem priznavanju; meni, da je harmonizacija tudi učinkovito orožje za zagotovitev enakopravnega dostopa do blaga in storitev na enotnem trgu; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj ukrepa, da bi se izboljšala uporaba načela vzajemnega priznavanja; ob tem pričakuje, da bo Komisija predstavila načrte za boljše poznavanje vzajemnega priznavanja in pregled uredbe o vzajemnem priznavanju; meni, da je harmonizacija tudi učinkovito orožje za zagotovitev enakopravnega dostopa do blaga in storitev na enotnem trgu;

Enotni trg za storitve

| 28. | opozarja na probleme ponudnikov storitev, zlasti poslovnih, in storitev v prevoznem sektorju in gradbeništvu, ki so posledica številnih in raznolikih neupravičenih in nesorazmernih zahtev po dovoljenjih, registraciji, vnaprejšnjem obveščanju ali zahtev glede dejanskega sedeža; poudarja, da bi to lahko vodilo v diskriminacijo tujih ponudnikov storitev, kar bi bilo v nasprotju z načelom prostega pretoka storitev; v zvezi s tem zahteva bolj razvit sistem e-uprave in elektronske registracije, da bi poenostavili postopek za ponudnike storitev; |
| --- | --- |

28.

opozarja na probleme ponudnikov storitev, zlasti poslovnih, in storitev v prevoznem sektorju in gradbeništvu, ki so posledica številnih in raznolikih neupravičenih in nesorazmernih zahtev po dovoljenjih, registraciji, vnaprejšnjem obveščanju ali zahtev glede dejanskega sedeža; poudarja, da bi to lahko vodilo v diskriminacijo tujih ponudnikov storitev, kar bi bilo v nasprotju z načelom prostega pretoka storitev; v zvezi s tem zahteva bolj razvit sistem e-uprave in elektronske registracije, da bi poenostavili postopek za ponudnike storitev;

| 29. | poudarja, da enotni trg ovirata zlasti pomanjkljivo izvajanje direktive o storitvah in njena različna uporaba; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da enotni trg ovirata zlasti pomanjkljivo izvajanje direktive o storitvah in njena različna uporaba;

| 30. | poudarja, da je potrebno jasno in enotno regulativno okolje, tako da se bodo lahko razvijale storitve in trg, da bodo delavci zaščiteni, da se obstoječi in novi gospodarski subjekti na enotnem trgu EU ne bodo spopadali z nesmiselnimi regulativnimi ovirami, ne glede na vrsto dejavnosti, ki jo opravljajo; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je potrebno jasno in enotno regulativno okolje, tako da se bodo lahko razvijale storitve in trg, da bodo delavci zaščiteni, da se obstoječi in novi gospodarski subjekti na enotnem trgu EU ne bodo spopadali z nesmiselnimi regulativnimi ovirami, ne glede na vrsto dejavnosti, ki jo opravljajo;

| 31. | opozarja tudi na neupravičene ali nesorazmerne omejitve v nekaterih državah članicah glede pravne oblike ponudnikov storitev in njihove delniške in vodstvene strukture, pa tudi glede omejitev, ki veljajo za skupno opravljanje poklica; poudarja, da so nekatere omejitve lahko nesorazmerna ali neupravičena ovira za čezmejno opravljanje storitev; poudarja, da je treba zagotoviti dosledno oceno sorazmernosti regulativnih zahtev in omejitev za storitve; |
| --- | --- |

31.

opozarja tudi na neupravičene ali nesorazmerne omejitve v nekaterih državah članicah glede pravne oblike ponudnikov storitev in njihove delniške in vodstvene strukture, pa tudi glede omejitev, ki veljajo za skupno opravljanje poklica; poudarja, da so nekatere omejitve lahko nesorazmerna ali neupravičena ovira za čezmejno opravljanje storitev; poudarja, da je treba zagotoviti dosledno oceno sorazmernosti regulativnih zahtev in omejitev za storitve;

| 32. | poudarja, da bi lahko obveznost predhodnega obveščanja, predpisana v direktivi o storitvah, uspešno prispevala k omejitvi ali odpravi neupravičenih netarifnih ovir, vendar so jo države članice in Komisija zanemarile; zato pozdravlja, da je ta obveznost ponovno v središču strategije za enotni trg, saj se lahko skozi zgodnjo obvezo nacionalni ukrepi pregledajo in problemi odpravijo, še preden nastanejo; poleg tega meni, da bi bilo treba od držav članic zahtevati natančnejše utemeljitve, kadar uvajajo nove regulativne ukrepe; poudarja pozitivne izkušnje s postopkom priglasitve za proizvode in predlaga, naj se uporablja kot primer za izboljšanje postopka za storitve; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi lahko obveznost predhodnega obveščanja, predpisana v direktivi o storitvah, uspešno prispevala k omejitvi ali odpravi neupravičenih netarifnih ovir, vendar so jo države članice in Komisija zanemarile; zato pozdravlja, da je ta obveznost ponovno v središču strategije za enotni trg, saj se lahko skozi zgodnjo obvezo nacionalni ukrepi pregledajo in problemi odpravijo, še preden nastanejo; poleg tega meni, da bi bilo treba od držav članic zahtevati natančnejše utemeljitve, kadar uvajajo nove regulativne ukrepe; poudarja pozitivne izkušnje s postopkom priglasitve za proizvode in predlaga, naj se uporablja kot primer za izboljšanje postopka za storitve;

| 33. | poudarja, da je sektor javnih storitev zaradi opravljanja nalog splošnega pomena posebej zaščiten, kar zadeva pravila enotnega trga, zato pravila, ki so jih določili javni organi za dobro delovanje teh storitev, niso netarifne ovire; v zvezi s tem opozarja, da se za socialne in zdravstvene storitve ne uporablja direktiva o storitvah; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je sektor javnih storitev zaradi opravljanja nalog splošnega pomena posebej zaščiten, kar zadeva pravila enotnega trga, zato pravila, ki so jih določili javni organi za dobro delovanje teh storitev, niso netarifne ovire; v zvezi s tem opozarja, da se za socialne in zdravstvene storitve ne uporablja direktiva o storitvah;

| 34. | opozarja, da morajo včasih ponudniki gradbenih storitev že v matični državi izpolnjevati nekatere organizacijske zahteve, vključno glede organizacijskih shem certificiranja, zaradi katerih svoje storitve težko ponudijo čez mejo, kar odvrača od prostega pretoka gradbenih storitev in strokovnjakov; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da morajo včasih ponudniki gradbenih storitev že v matični državi izpolnjevati nekatere organizacijske zahteve, vključno glede organizacijskih shem certificiranja, zaradi katerih svoje storitve težko ponudijo čez mejo, kar odvrača od prostega pretoka gradbenih storitev in strokovnjakov;

| 35. | poziva Komisijo, naj se posveti obravnavi teh ovir, če je smiselno tudi z izboljšanim vzajemnim priznavanjem, po potrebi pa tudi z zakonodajnim ukrepanjem; poudarja, da prihodnji ukrepi, kot je predlagani potni list za storitve, ne bi smeli povzročati dodatnih upravnih bremen, temveč bi morali odpravljati netarifne ovire; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj se posveti obravnavi teh ovir, če je smiselno tudi z izboljšanim vzajemnim priznavanjem, po potrebi pa tudi z zakonodajnim ukrepanjem; poudarja, da prihodnji ukrepi, kot je predlagani potni list za storitve, ne bi smeli povzročati dodatnih upravnih bremen, temveč bi morali odpravljati netarifne ovire;

| 36. | poziva Komisijo, naj se posveti obremenitvam v zvezi z razdrobljenim bančnim sektorjem v Evropi, ki nerezidentom, zlasti MSP, povzroča težave pri odpiranju bančnega računa v drugi državi članici; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj se posveti obremenitvam v zvezi z razdrobljenim bančnim sektorjem v Evropi, ki nerezidentom, zlasti MSP, povzroča težave pri odpiranju bančnega računa v drugi državi članici;

| 37. | poudarja, da so nekateri predpisi držav članic o dostopu do reguliranih poklicev in njihovem opravljanju včasih nesorazmerni in lahko povzročajo nepotrebne regulativne ovire, s katerimi omejujejo dostop do nekaterih poklicev ter mobilnost ponudnikov storitev v reguliranih poklicih; vendar priznava pomen zagotavljanja poštene konkurenčnosti, kakovosti usposabljanja in podpiranja uspešnih sistemov kvalifikacije |
| --- | --- |

37.

poudarja, da so nekateri predpisi držav članic o dostopu do reguliranih poklicev in njihovem opravljanju včasih nesorazmerni in lahko povzročajo nepotrebne regulativne ovire, s katerimi omejujejo dostop do nekaterih poklicev ter mobilnost ponudnikov storitev v reguliranih poklicih; vendar priznava pomen zagotavljanja poštene konkurenčnosti, kakovosti usposabljanja in podpiranja uspešnih sistemov kvalifikacije

| 38. | se strinja s stališčem Komisije, da bi bilo treba dualne sisteme izobraževanja priporočiti kot primere dobre prakse v Evropski uniji; |
| --- | --- |

38.

se strinja s stališčem Komisije, da bi bilo treba dualne sisteme izobraževanja priporočiti kot primere dobre prakse v Evropski uniji;

| 39. | pozdravlja vzajemno vrednotenje, ki je bilo opravljeno v preteklih dveh letih; meni, da so lahko postopki vzajemnega strokovnega pregleda, če so dobro pripravljeni in spodbujajo odprto razpravo med državami članicami, učinkovito sredstvo pri spodbujanju sprememb; spodbuja države članice in Komisijo, naj to prakso še razširijo, zlasti na druga področja predpisov o enotnem trgu; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja vzajemno vrednotenje, ki je bilo opravljeno v preteklih dveh letih; meni, da so lahko postopki vzajemnega strokovnega pregleda, če so dobro pripravljeni in spodbujajo odprto razpravo med državami članicami, učinkovito sredstvo pri spodbujanju sprememb; spodbuja države članice in Komisijo, naj to prakso še razširijo, zlasti na druga področja predpisov o enotnem trgu;

| 40. | poziva Komisijo, naj reformo prednostnih nalog držav članic na področju strokovnih storitev začne obravnavati v kontekstu evropskega semestra in specifičnih priporočil o deregulaciji določenih poklicev v državah članicah; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj reformo prednostnih nalog držav članic na področju strokovnih storitev začne obravnavati v kontekstu evropskega semestra in specifičnih priporočil o deregulaciji določenih poklicev v državah članicah;

Enotni trg za maloprodajo

| 41. | opozarja na vzajemni strokovni pregled pogojev ustanavljanja v maloprodajnem sektorju, ki je bil izveden v letih 2014–2015 in je pokazal, da se trgovci pri ustanavljanju in delovanju podjetij na skupnem trgu pogosto soočajo z nesorazmernimi in neustreznimi pogoji in postopki; |
| --- | --- |

41.

opozarja na vzajemni strokovni pregled pogojev ustanavljanja v maloprodajnem sektorju, ki je bil izveden v letih 2014–2015 in je pokazal, da se trgovci pri ustanavljanju in delovanju podjetij na skupnem trgu pogosto soočajo z nesorazmernimi in neustreznimi pogoji in postopki;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo postopek sproščanja potenciala za dokončanje enotnega digitalnega trga in izvajanje digitalne agende EU; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo postopek sproščanja potenciala za dokončanje enotnega digitalnega trga in izvajanje digitalne agende EU;

| 43. | poudarja, da nekatere države članice uvajajo pravila, ki diskriminirajo trgovino na drobno in debelo na podlagi površin, kjer se izvaja gospodarska dejavnost, velikosti podjetja ali izvora kapitala, kar ni skladno s konceptom svobodnega trga in načeli svobodne konkurence ter omejuje razvoj trga dela; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da nekatere države članice uvajajo pravila, ki diskriminirajo trgovino na drobno in debelo na podlagi površin, kjer se izvaja gospodarska dejavnost, velikosti podjetja ali izvora kapitala, kar ni skladno s konceptom svobodnega trga in načeli svobodne konkurence ter omejuje razvoj trga dela;

| 44. | poudarja, da predpisi, ki uvajajo omejitve v zvezi z dejavnostmi prodaje na drobno in debelo in so v nasprotju s pravom EU in nesorazmerne, lahko ustvarijo velike ovire za dostop na trg, kar vodi v manjše število novih trgovin, oviranje razvoja konkurence in visoke cene za potrošnike; ob tem poudarja, da nekateri ukrepi, vključno s pristojbinami in stroški inšpekcij, morda res delujejo kot netarifna ovira, če niso upravičene zaradi legitimnih ciljev javne politike; meni, da nobena operativna omejitev, ki se uveljavi za dejavnosti prodaje na drobno ali debelo, ne bi smela teh dejavnosti omejevati neupravičeno ali nesorazmerno in ne sme voditi do dejanske diskriminacije udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da predpisi, ki uvajajo omejitve v zvezi z dejavnostmi prodaje na drobno in debelo in so v nasprotju s pravom EU in nesorazmerne, lahko ustvarijo velike ovire za dostop na trg, kar vodi v manjše število novih trgovin, oviranje razvoja konkurence in visoke cene za potrošnike; ob tem poudarja, da nekateri ukrepi, vključno s pristojbinami in stroški inšpekcij, morda res delujejo kot netarifna ovira, če niso upravičene zaradi legitimnih ciljev javne politike; meni, da nobena operativna omejitev, ki se uveljavi za dejavnosti prodaje na drobno ali debelo, ne bi smela teh dejavnosti omejevati neupravičeno ali nesorazmerno in ne sme voditi do dejanske diskriminacije udeležencev na trgu;

| 45. | poziva Komisijo, naj opredeli najboljšo prakso pri ustanavljanju maloprodajnih podjetij in pri omejitvah glede njihovega delovanja na enotnem trgu, ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj opredeli najboljšo prakso pri ustanavljanju maloprodajnih podjetij in pri omejitvah glede njihovega delovanja na enotnem trgu, ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 46. | poziva Komisijo, naj preuči operativne omejitve za maloprodajo in veleprodajo na enotnem trgu, po potrebi predstavi predloge reform in poroča o rezultatih analize spomladi 2017; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj preuči operativne omejitve za maloprodajo in veleprodajo na enotnem trgu, po potrebi predstavi predloge reform in poroča o rezultatih analize spomladi 2017;

| 47. | poudarja, da je dostopna, cenovno sprejemljiva, učinkovita in kakovostna dostava paketov bistven pogoj za cvetočo čezmejno e-trgovanje ki bo zlasti koristila MSP in potrošnikom; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je dostopna, cenovno sprejemljiva, učinkovita in kakovostna dostava paketov bistven pogoj za cvetočo čezmejno e-trgovanje ki bo zlasti koristila MSP in potrošnikom;

IV.   
  Sklepi

| 48. | poziva Komisijo, naj v letu 2016 pripravi celovit pregled netarifnih ovir na enotnem trgu in analizo sredstev za njihovo odpravo, pri tem pa jasno sorazmerno razlikuje med netarifnimi ovirami in predpisi za izvajanje legitimnih ciljev javne politike držav članic, vključno z ambicioznim predlogom za čimprejšnjo odpravo teh netarifnih ovir, da bi sprostili še vedno neizkoriščeni potencial enotnega trga; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj v letu 2016 pripravi celovit pregled netarifnih ovir na enotnem trgu in analizo sredstev za njihovo odpravo, pri tem pa jasno sorazmerno razlikuje med netarifnimi ovirami in predpisi za izvajanje legitimnih ciljev javne politike držav članic, vključno z ambicioznim predlogom za čimprejšnjo odpravo teh netarifnih ovir, da bi sprostili še vedno neizkoriščeni potencial enotnega trga;

| 49. | poziva Komisijo, naj začne pravočasno pregledovati politiko in zakonodajne ukrepe EU na novih področjih z obsežnim posvetovanjem deležnikov, zlasti MSP in organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj začne pravočasno pregledovati politiko in zakonodajne ukrepe EU na novih področjih z obsežnim posvetovanjem deležnikov, zlasti MSP in organizacijami civilne družbe;

| 50. | poziva Komisijo, naj najprej zagotovi, da bodo države članice spoštovale obstoječa pravila o enotnem trgu, namesto da bi ustvarjala nove, dodatne zakonodajne akte o zadevah, ki jih zajemajo obstoječa pravila; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj najprej zagotovi, da bodo države članice spoštovale obstoječa pravila o enotnem trgu, namesto da bi ustvarjala nove, dodatne zakonodajne akte o zadevah, ki jih zajemajo obstoječa pravila;

| 51. | poziva Komisijo, naj poglobi svoje delo v zvezi z izvrševanjem in načeli, na katerih je osnovan enotni trg; meni, da je lahko zgodnje posredovanje v primeru nacionalnih ukrepov ali izvedbenih postopkov, ki pomenijo neupravičene netarifne ovire, učinkovitejše in hitrejše za doseganje rezultatov kot pa postopki za ugotavljanje kršitev; vseeno poudarja, da mora Komisija uporabiti vse razpoložljive ukrepe, vključno z dajanjem prednosti postopkom za ugotavljanje kršitev, v primeru resnih ali vztrajnih kršitev ali neustrezne uporabe prava Unije, da bi zagotovila dosledno izvajanje zakonodaje EU o enotnem trgu; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj poglobi svoje delo v zvezi z izvrševanjem in načeli, na katerih je osnovan enotni trg; meni, da je lahko zgodnje posredovanje v primeru nacionalnih ukrepov ali izvedbenih postopkov, ki pomenijo neupravičene netarifne ovire, učinkovitejše in hitrejše za doseganje rezultatov kot pa postopki za ugotavljanje kršitev; vseeno poudarja, da mora Komisija uporabiti vse razpoložljive ukrepe, vključno z dajanjem prednosti postopkom za ugotavljanje kršitev, v primeru resnih ali vztrajnih kršitev ali neustrezne uporabe prava Unije, da bi zagotovila dosledno izvajanje zakonodaje EU o enotnem trgu;

| 52. | obžaluje, da je dostop Parlamenta do ustreznih informacij v zvezi s postopki pred ugotavljanjem kršitev in postopki za njihovo ugotavljanje še vedno omejen, in v zvezi s tem poziva k večji preglednosti ob ustreznem upoštevanju pravil zaupnosti; |
| --- | --- |

52.

obžaluje, da je dostop Parlamenta do ustreznih informacij v zvezi s postopki pred ugotavljanjem kršitev in postopki za njihovo ugotavljanje še vedno omejen, in v zvezi s tem poziva k večji preglednosti ob ustreznem upoštevanju pravil zaupnosti;

| 53. | poziva države članice, naj na enotni trg gledajo kot na skupno pobudo, ki zahteva usklajeno in kolektivno vzdrževanje ter je pogoj, da je gospodarstvo EU konkurenčno; meni, da konec koncev posledice neupravičenih netarifnih ovir nosijo domači potrošniki, ki jim je onemogočen dostop do novih udeležencev na domačem trgu in ki se morajo sprijazniti z višjimi stroški, slabšo kakovostjo in omejeno ponudbo; meni, da bi morale države članice nameniti več časa horizontalnim vprašanjem enotnega trga in opredeliti, na katerih področjih mora ena ali več držav članic ukrepati prvenstveno, da se enotni trg ohrani in še poglobi; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj na enotni trg gledajo kot na skupno pobudo, ki zahteva usklajeno in kolektivno vzdrževanje ter je pogoj, da je gospodarstvo EU konkurenčno; meni, da konec koncev posledice neupravičenih netarifnih ovir nosijo domači potrošniki, ki jim je onemogočen dostop do novih udeležencev na domačem trgu in ki se morajo sprijazniti z višjimi stroški, slabšo kakovostjo in omejeno ponudbo; meni, da bi morale države članice nameniti več časa horizontalnim vprašanjem enotnega trga in opredeliti, na katerih področjih mora ena ali več držav članic ukrepati prvenstveno, da se enotni trg ohrani in še poglobi;

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 93, 9.3.2016, str. 84.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0580.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/112

---

P8_TA(2016)0237

Strategija za enotni trg

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (2015/2354(INI))

(2018/C 076/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“ (COM(2015)0550),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Strategija za enotni trg za Evropo – Analiza in dokazi“ (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom „Strategija za enotni trg za Evropo – Analiza in dokazi“ (SWD(2015)0202),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Poročilo o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Poročilo o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah (SWD(2015)0203),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010 za predsednika Komisije z naslovom Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010 za predsednika Komisije z naslovom Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o evropskem akcijskem načrtu za maloprodajni sektor v korist vseh udeležencev (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o evropskem akcijskem načrtu za maloprodajni sektor v korist vseh udeležencev (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom „Aktu za enotni digitalni trg naproti“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom „Aktu za enotni digitalni trg naproti“ (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (5),

| — | ob upoštevanju študije iz septembra 2014 o stroških neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz septembra 2014 o stroških neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju študije iz septembra 2015 o strategiji za dokončanje enotnega trga: bonus v bilijonih evrov, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz septembra 2015 o strategiji za dokončanje enotnega trga: bonus v bilijonih evrov, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju študije z 20. novembra 2015 o naknadni oceni direktive o zamudah pri plačilih, ki jo je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z 20. novembra 2015 o naknadni oceni direktive o zamudah pri plačilih, ki jo je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju študije iz novembra 2014 o razmerah na evropskem trgu pohištva in možni pobudi za pohištvene izdelke, ki jo je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz novembra 2014 o razmerah na evropskem trgu pohištva in možni pobudi za pohištvene izdelke, ki jo je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju spletnega pregleda enotnega trga, objavljenega oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spletnega pregleda enotnega trga, objavljenega oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0171/2016),

| A. | ker je enotni trg bil in še vedno je steber povezovanja EU in gonilo za trajnostno rast in delovna mesta, saj spodbuja trgovino v EU in hkrati zagotavlja visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo v skladu s členom 3(3) PEU; |
| --- | --- |

A.

ker je enotni trg bil in še vedno je steber povezovanja EU in gonilo za trajnostno rast in delovna mesta, saj spodbuja trgovino v EU in hkrati zagotavlja visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo v skladu s členom 3(3) PEU;

| B. | ker je poglabljanje notranjega evropskega trga še vedno osrednji ekonomski izziv, zlasti na področju razvoja novih tehnologij, kjer je potreben trg kritične velikosti, da bi spodbujali prihod inovativnih in konkurenčnih akterjev na svetovno prizorišče; |
| --- | --- |

B.

ker je poglabljanje notranjega evropskega trga še vedno osrednji ekonomski izziv, zlasti na področju razvoja novih tehnologij, kjer je potreben trg kritične velikosti, da bi spodbujali prihod inovativnih in konkurenčnih akterjev na svetovno prizorišče;

| C. | ker je enotni trg v zadnjih letih doživel znaten pozitiven razvoj, če pa bi odpravili neupravičene fizične, pravne in tehnične ovire, pa bi lahko dosegel še več na na skoraj vseh področjih – pri spodbujanju digitalnega trga, podpiranju zagonskih podjetij, povezovanju globalnih dobavnih verig, izboljšanju mobilnosti delavcev in socialnih pravic, obravnavi novih poslovnih modelov in zagotavljanju pospeševanja trga ter vzajemnem priznavanju, standardizaciji in izdajanju poklicnih dovoljenj; |
| --- | --- |

C.

ker je enotni trg v zadnjih letih doživel znaten pozitiven razvoj, če pa bi odpravili neupravičene fizične, pravne in tehnične ovire, pa bi lahko dosegel še več na na skoraj vseh področjih – pri spodbujanju digitalnega trga, podpiranju zagonskih podjetij, povezovanju globalnih dobavnih verig, izboljšanju mobilnosti delavcev in socialnih pravic, obravnavi novih poslovnih modelov in zagotavljanju pospeševanja trga ter vzajemnem priznavanju, standardizaciji in izdajanju poklicnih dovoljenj;

| D. | ker bi v skladu z raziskavo Parlamenta dokončanje enotnega trga po ocenah lahko prineslo dobiček v višini bilijona EUR (v skladu s potencialnim dobičkom zaradi učinkovitosti v višini 615 milijard EUR na leto); ker je razdrobljenost enotnega trga ena od glavnih ovir za večjo strukturno gospodarsko rast; |
| --- | --- |

D.

ker bi v skladu z raziskavo Parlamenta dokončanje enotnega trga po ocenah lahko prineslo dobiček v višini bilijona EUR (v skladu s potencialnim dobičkom zaradi učinkovitosti v višini 615 milijard EUR na leto); ker je razdrobljenost enotnega trga ena od glavnih ovir za večjo strukturno gospodarsko rast;

| E. | ker je za nadaljnje povezovanje enotnega trga potreben resničen strateški pristop in ker bi se morali na izzive odzvati tako politično in kot tehnično, zlasti v primeru neupravičenih necarinskih ovir znotraj enotnega trga; |
| --- | --- |

E.

ker je za nadaljnje povezovanje enotnega trga potreben resničen strateški pristop in ker bi se morali na izzive odzvati tako politično in kot tehnično, zlasti v primeru neupravičenih necarinskih ovir znotraj enotnega trga;

| F. | ker bi morala EU doseči resničen enotni trg in ga obravnavati kot skupno dobrino vseh državljanov, delavcev, gospodarskih subjektov in držav članic ter ker bo enotni trg svoj polni potencial lahko dosegel le, če ga bodo v celoti podpirale vse države članice in pri tem sodelovale med seboj; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala EU doseči resničen enotni trg in ga obravnavati kot skupno dobrino vseh državljanov, delavcev, gospodarskih subjektov in držav članic ter ker bo enotni trg svoj polni potencial lahko dosegel le, če ga bodo v celoti podpirale vse države članice in pri tem sodelovale med seboj;

| G. | ker bi morali biti predpisi in ukrepi na ravni EU vključeni v skupno strateško vizijo ter bi morali biti zato medsebojno usklajeni in ne protislovni; ker se morajo države članice vzdržati diskriminatornih ukrepov, kot so trgovinski in davčni zakoni, ki vplivajo le na nekatere sektorje ali poslovne modele in izkrivljajo konkurenco, zaradi česar se v posamezni državi članici podjetja težko uveljavijo, kar pomeni jasno kršitev načel notranjega trga; |
| --- | --- |

G.

ker bi morali biti predpisi in ukrepi na ravni EU vključeni v skupno strateško vizijo ter bi morali biti zato medsebojno usklajeni in ne protislovni; ker se morajo države članice vzdržati diskriminatornih ukrepov, kot so trgovinski in davčni zakoni, ki vplivajo le na nekatere sektorje ali poslovne modele in izkrivljajo konkurenco, zaradi česar se v posamezni državi članici podjetja težko uveljavijo, kar pomeni jasno kršitev načel notranjega trga;

| H. | ker se enotni trg ne sme obravnavati ločeno od drugih horizontalnih področij politike, zlasti od enotnega digitalnega trga, varovanja zdravja, socialne zaščite in varstva potrošnikov, delovnega prava in mobilnosti državljanov, okolja, trajnostnega razvoja, energije, prometa in zunanje politike; |
| --- | --- |

H.

ker se enotni trg ne sme obravnavati ločeno od drugih horizontalnih področij politike, zlasti od enotnega digitalnega trga, varovanja zdravja, socialne zaščite in varstva potrošnikov, delovnega prava in mobilnosti državljanov, okolja, trajnostnega razvoja, energije, prometa in zunanje politike;

| I. | ker sta dokončanje enotnega trga v sektorju proizvodov in storitev ter odprava ovir glavni prednostni nalogi, pri katerih morajo države članice in institucije EU sprejeti pospešeni pristop; |
| --- | --- |

I.

ker sta dokončanje enotnega trga v sektorju proizvodov in storitev ter odprava ovir glavni prednostni nalogi, pri katerih morajo države članice in institucije EU sprejeti pospešeni pristop;

| J. | ker ovire na enotnem trgu prinašajo manjšo izbiro ter dražje proizvode in storitve za potrošnike; |
| --- | --- |

J.

ker ovire na enotnem trgu prinašajo manjšo izbiro ter dražje proizvode in storitve za potrošnike;

| K. | ker podjetja socialnega gospodarstva na evropski ravni niso uveljavljena in ker večina teh podjetij ni priznana s pravnim okvirom na evropski ravni, temveč samo na nacionalni ravni nekaterih držav članic v različnih pravnih oblikah; ker pomanjkanje pravnega okvira EU ovira možnosti teh podjetij za čezmejno delovanje znotraj notranjega trga; |
| --- | --- |

K.

ker podjetja socialnega gospodarstva na evropski ravni niso uveljavljena in ker večina teh podjetij ni priznana s pravnim okvirom na evropski ravni, temveč samo na nacionalni ravni nekaterih držav članic v različnih pravnih oblikah; ker pomanjkanje pravnega okvira EU ovira možnosti teh podjetij za čezmejno delovanje znotraj notranjega trga;

| L. | ker ponarejanje resno ogroža javno zdravje in varnost in ker se je skupna vrednost trgovine s ponarejenim blagom v zadnjih letih znatno povečala, zaradi česar se je še poslabšal uničujoč učinek ponarejanja na inovacije, zaposlovanje in blagovne znamke evropskih podjetij; |
| --- | --- |

L.

ker ponarejanje resno ogroža javno zdravje in varnost in ker se je skupna vrednost trgovine s ponarejenim blagom v zadnjih letih znatno povečala, zaradi česar se je še poslabšal uničujoč učinek ponarejanja na inovacije, zaposlovanje in blagovne znamke evropskih podjetij;

| M. | ker bi vzpostavitev enotnega kapitalskega trga spodbujala večjo čezmejno delitev tveganj ter večjo likvidnost trgov; |
| --- | --- |

M.

ker bi vzpostavitev enotnega kapitalskega trga spodbujala večjo čezmejno delitev tveganj ter večjo likvidnost trgov;

| N. | ker zbirno poročilo o posvetovanju Komisije glede geografskega blokiranja kaže, da potrošniki močno podpirajo zakonodajne ukrepe za preprečevanje geografskega blokiranja; |
| --- | --- |

N.

ker zbirno poročilo o posvetovanju Komisije glede geografskega blokiranja kaže, da potrošniki močno podpirajo zakonodajne ukrepe za preprečevanje geografskega blokiranja;

| O. | ker se ekonomske posledice finančne krize še vedno občutijo in je BDP v več državah članicah še vedno pod ravnjo iz leta 2008; |
| --- | --- |

O.

ker se ekonomske posledice finančne krize še vedno občutijo in je BDP v več državah članicah še vedno pod ravnjo iz leta 2008;

| P. | ker so na enotnem trgu stopnje brezposelnosti vztrajno visoke; ker se je zaradi finančne krize število brezposelnih povečalo za več kot 6 milijonov; ker je bilo konec leta 2015 v Uniji brez dela več kot 22 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

P.

ker so na enotnem trgu stopnje brezposelnosti vztrajno visoke; ker se je zaradi finančne krize število brezposelnih povečalo za več kot 6 milijonov; ker je bilo konec leta 2015 v Uniji brez dela več kot 22 milijonov ljudi;

Cilji politike

| 1. | podpira splošne cilje strategije Komisije za enotni trg za blago in storitve z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo ter podpira njene ukrepe na ključnih področjih, da bi izkoristili ves potencial enotnega trga v korist potrošnikov in podjetij, zlasti zagonskih, povečali število trajnostnih delovnih mest ter krepili in razvijali mala in srednja podjetja; spodbuja Komisijo, naj oblikuje medsektorske politike, s katerimi bi v skladu s splošnimi določbami iz Naslova II PDEU dosegli pravičnejši in konkurenčnejši enotni trg; |
| --- | --- |

1.

podpira splošne cilje strategije Komisije za enotni trg za blago in storitve z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo ter podpira njene ukrepe na ključnih področjih, da bi izkoristili ves potencial enotnega trga v korist potrošnikov in podjetij, zlasti zagonskih, povečali število trajnostnih delovnih mest ter krepili in razvijali mala in srednja podjetja; spodbuja Komisijo, naj oblikuje medsektorske politike, s katerimi bi v skladu s splošnimi določbami iz Naslova II PDEU dosegli pravičnejši in konkurenčnejši enotni trg;

| 2. | se zaveda, da je eden od poglavitnih ciljev Unije vzpostavitev notranjega trga, na katerem bo zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da je eden od poglavitnih ciljev Unije vzpostavitev notranjega trga, na katerem bo zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala;

| 3. | pozdravlja, da je cilj strategije dopolniti prizadevanja z drugih področij; meni, da bi lahko strategija z izboljšanjem že sprejetih pobud pripomogla zagotoviti gospodarsko blaginjo, povečati ustvarjanje delovnih mest in rasti ter s konkretnimi ukrepi izboljšati blaginjo Evropejcev, Evropska unija pa bi z njo postala bolj privlačna za naložbe in dosegla svetovno konkurenčnost evropskih podjetij; poudarja pa, da je treba pri izvajanju te strategije preprečiti neskladnosti in prekrivanja med različnimi pobudami; poudarja, da bi morali predlogi temeljiti na dokazih in upoštevati načela boljšega pravnega urejanja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja, da je cilj strategije dopolniti prizadevanja z drugih področij; meni, da bi lahko strategija z izboljšanjem že sprejetih pobud pripomogla zagotoviti gospodarsko blaginjo, povečati ustvarjanje delovnih mest in rasti ter s konkretnimi ukrepi izboljšati blaginjo Evropejcev, Evropska unija pa bi z njo postala bolj privlačna za naložbe in dosegla svetovno konkurenčnost evropskih podjetij; poudarja pa, da je treba pri izvajanju te strategije preprečiti neskladnosti in prekrivanja med različnimi pobudami; poudarja, da bi morali predlogi temeljiti na dokazih in upoštevati načela boljšega pravnega urejanja;

| 4. | poudarja, da je treba na enotnem trgu nujno odpraviti neupravičene ovire, da bi dosegli konkretne in hitre rezultate na področju konkurenčnosti, rasti, raziskav, inovacij, ustvarjanja delovnih mest, izbire potrošnikov in novih poslovnih modelov; meni, da bi si morali za uresničitev teh ciljev prizadevati za bolj harmonizirano zakonodajo, ko je to potrebno in ustrezno, pri čemer bi morali ohraniti kar najvišjo raven varstva potrošnikov, in sprejeti ustrezne ukrepe za odpravo neupravičenih ovir, ki so jih ustvarile države članice; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba na enotnem trgu nujno odpraviti neupravičene ovire, da bi dosegli konkretne in hitre rezultate na področju konkurenčnosti, rasti, raziskav, inovacij, ustvarjanja delovnih mest, izbire potrošnikov in novih poslovnih modelov; meni, da bi si morali za uresničitev teh ciljev prizadevati za bolj harmonizirano zakonodajo, ko je to potrebno in ustrezno, pri čemer bi morali ohraniti kar najvišjo raven varstva potrošnikov, in sprejeti ustrezne ukrepe za odpravo neupravičenih ovir, ki so jih ustvarile države članice;

| 5. | meni, bi morali biti v vmesnem pregledu strategije Evropa 2020 določeni ambiciozni cilji za doseganje visokokonkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva in trajnostne rasti do leta 2020; poudarja, da bi moral biti pri doseganju teh ciljev enotni trg osrednjega pomena; |
| --- | --- |

5.

meni, bi morali biti v vmesnem pregledu strategije Evropa 2020 določeni ambiciozni cilji za doseganje visokokonkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva in trajnostne rasti do leta 2020; poudarja, da bi moral biti pri doseganju teh ciljev enotni trg osrednjega pomena;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo pri izvajanju zakonodaje o enotnem trgu inovativne; opozarja na velik potencial delovno intenzivnih sektorjev, kot sta maloprodaja in gostinstvo, za ustvarjanje delovnih mest, povezovanje in odpravljanje brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj bodo pri izvajanju zakonodaje o enotnem trgu inovativne; opozarja na velik potencial delovno intenzivnih sektorjev, kot sta maloprodaja in gostinstvo, za ustvarjanje delovnih mest, povezovanje in odpravljanje brezposelnosti mladih;

| 7. | meni, da bi bilo treba Montijevo poročilo iz leta 2010 z naslovom „Nova strategija za enotni trg“ v celoti izvajati in upoštevati pri pripravi strategije za enotni trg; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi bilo treba Montijevo poročilo iz leta 2010 z naslovom „Nova strategija za enotni trg“ v celoti izvajati in upoštevati pri pripravi strategije za enotni trg;

| 8. | poudarja, da v strategiji za enotni trg ne smemo spregledati potenciala industrijskega sektorja za trajnostno rast in kakovostno zaposlovanje v Evropi; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da v strategiji za enotni trg ne smemo spregledati potenciala industrijskega sektorja za trajnostno rast in kakovostno zaposlovanje v Evropi;

| 9. | meni, da je notranje povpraševanje – in še posebej povečanje kupne moči, sprejetje inovativnih ukrepov in naložbe v zeleno gospodarstvo – bistveno, če želimo v celoti izkoristiti potencial enotnega trga in spodbuditi trajnostno rast; |
| --- | --- |

9.

meni, da je notranje povpraševanje – in še posebej povečanje kupne moči, sprejetje inovativnih ukrepov in naložbe v zeleno gospodarstvo – bistveno, če želimo v celoti izkoristiti potencial enotnega trga in spodbuditi trajnostno rast;

Sodoben in bolj inovativen enotni trg

| 10. | pozdravlja, da se strategija osredotoča na vidike, na podlagi katerih bodo lahko podjetja, zlasti mala in srednja, mikro ter zagonska, razširila svoje dejavnosti, rasla in ostala na enotnem trgu, s tem pa bodo lažje ustvarjala inovacije in odpirala delovna mesta; poudarja, da je treba v zvezi s pobudami za mala in srednja ter zagonska podjetja nemudoma ukrepati in jih obravnavati prednostno, vendar opozarja, da te pobude ne bi smele omogočiti nepoštenim podjetjem, da zaobidejo obstoječa pravila ter znižajo potrošniške in delavske standarde, pa tudi ne povečati tveganj za goljufije v podjetjih, kriminalne dejavnosti in ustanavljanje družb „poštni nabiralnik“; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja, da se strategija osredotoča na vidike, na podlagi katerih bodo lahko podjetja, zlasti mala in srednja, mikro ter zagonska, razširila svoje dejavnosti, rasla in ostala na enotnem trgu, s tem pa bodo lažje ustvarjala inovacije in odpirala delovna mesta; poudarja, da je treba v zvezi s pobudami za mala in srednja ter zagonska podjetja nemudoma ukrepati in jih obravnavati prednostno, vendar opozarja, da te pobude ne bi smele omogočiti nepoštenim podjetjem, da zaobidejo obstoječa pravila ter znižajo potrošniške in delavske standarde, pa tudi ne povečati tveganj za goljufije v podjetjih, kriminalne dejavnosti in ustanavljanje družb „poštni nabiralnik“;

| 11. | meni, da lahko strategija enotnega trga ponudi nove priložnosti malim in srednjim podjetjem, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva, pa tudi mikropodjetjem in inovativnim zagonskim podjetjem; meni, da bi rast in ustvarjanje delovnih mest lahko podprli z vzpostavitvijo pravega poslovnega okolja, kar je ključnega pomena, in sicer z boljšimi okviri za zasebni tvegani kapital za mala in srednja podjetja in popolnim upoštevanjem načela „najprej pomisli na male“ na vsem enotnem trgu; |
| --- | --- |

11.

meni, da lahko strategija enotnega trga ponudi nove priložnosti malim in srednjim podjetjem, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva, pa tudi mikropodjetjem in inovativnim zagonskim podjetjem; meni, da bi rast in ustvarjanje delovnih mest lahko podprli z vzpostavitvijo pravega poslovnega okolja, kar je ključnega pomena, in sicer z boljšimi okviri za zasebni tvegani kapital za mala in srednja podjetja in popolnim upoštevanjem načela „najprej pomisli na male“ na vsem enotnem trgu;

| 12. | meni, da je za uresničitev ciljev strategije za enotni trg bistveno zmanjšati upravno breme in stroške zaradi spoštovanja predpisov za podjetja, zlasti mala in srednja, ter razveljaviti nepotrebno zakonodajo, hkrati pa ohraniti visoke standarde na področju varstva potrošnikov, zaposlenih, zdravja in okolja; |
| --- | --- |

12.

meni, da je za uresničitev ciljev strategije za enotni trg bistveno zmanjšati upravno breme in stroške zaradi spoštovanja predpisov za podjetja, zlasti mala in srednja, ter razveljaviti nepotrebno zakonodajo, hkrati pa ohraniti visoke standarde na področju varstva potrošnikov, zaposlenih, zdravja in okolja;

| 13. | meni, da je treba razmisliti o sklopu možnih objektivnih meril in kazalnikov za opredelitev „inovativnih“ zagonskih, malih in srednjih podjetij ter podjetij socialnega gospodarstva, ki bi se lahko uporabila kot podlaga pri sprejetju ustreznih ukrepov; poziva Komisijo, naj predlaga ta merila in kazalnike; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba razmisliti o sklopu možnih objektivnih meril in kazalnikov za opredelitev „inovativnih“ zagonskih, malih in srednjih podjetij ter podjetij socialnega gospodarstva, ki bi se lahko uporabila kot podlaga pri sprejetju ustreznih ukrepov; poziva Komisijo, naj predlaga ta merila in kazalnike;

| 14. | poudarja, da je treba v okviru politike notranjega trga spodbujati podjetja socialnega gospodarstva in pri tem upoštevati, da je v EU približno 2 milijona podjetij socialnega gospodarstva, ki predstavljajo približno 10–12 % vseh evropskih podjetij; poleg tega poudarja, da socialno gospodarstvo hitro raste, zagotavlja kakovostne proizvode in storitve ter ustvarja visokokakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba v okviru politike notranjega trga spodbujati podjetja socialnega gospodarstva in pri tem upoštevati, da je v EU približno 2 milijona podjetij socialnega gospodarstva, ki predstavljajo približno 10–12 % vseh evropskih podjetij; poleg tega poudarja, da socialno gospodarstvo hitro raste, zagotavlja kakovostne proizvode in storitve ter ustvarja visokokakovostna delovna mesta;

| 15. | poziva Komisijo, naj platformi REFIT naroči, da obravnava ovire za inovacije in da poleg predloga za ustanovitev evropskega sveta za inovacije pripravi predloge, kako te ovire zmanjšati ali odstraniti; poudarja, da ta proces ne sme privesti do zmanjšanja zaposlovanja, manjšega varstva potrošnikov in nižanja okoljskih standardov; meni, da je treba za zagotovitev boljše pravne ureditve pregledati obstoječo zakonodajo in jo po potrebi poenostaviti, da bo ustrezala svojemu namenu, vsa nova zakonodaja pa bi morala biti primerna za prihodnost in temeljiti na privzeti digitalnosti, poleg tega pa bi morala upoštevati načelo „najprej pomisli na male“; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj platformi REFIT naroči, da obravnava ovire za inovacije in da poleg predloga za ustanovitev evropskega sveta za inovacije pripravi predloge, kako te ovire zmanjšati ali odstraniti; poudarja, da ta proces ne sme privesti do zmanjšanja zaposlovanja, manjšega varstva potrošnikov in nižanja okoljskih standardov; meni, da je treba za zagotovitev boljše pravne ureditve pregledati obstoječo zakonodajo in jo po potrebi poenostaviti, da bo ustrezala svojemu namenu, vsa nova zakonodaja pa bi morala biti primerna za prihodnost in temeljiti na privzeti digitalnosti, poleg tega pa bi morala upoštevati načelo „najprej pomisli na male“;

| 16. | ker lahko dobro pravno urejanje koristi tako podjetjem kot delavcem ter pomaga pri spodbujanju gospodarske rasti in kakovostnem zaposlovanju na enotnem trgu; je seznanjen z agendo Komisije za boljše pravno urejanje, vključno z okrepljenim sodelovanjem deležnikov, na primer prek platforme REFIT in okrepljenih ocen učinka; poudarja, da je treba oceniti ne le kratkoročne učinke, temveč tudi dolgoročno vrednost zakonodaje ter posledice pomanjkanja zakonodaje; meni, da bo boljša, učinkovitejša in poenostavljena zakonodaja zmanjšala upravno breme ter spodbudila rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa še naprej zagotavljala visoke standarde varstva potrošnikov, zaposlenih, zdravja in okolja; |
| --- | --- |

16.

ker lahko dobro pravno urejanje koristi tako podjetjem kot delavcem ter pomaga pri spodbujanju gospodarske rasti in kakovostnem zaposlovanju na enotnem trgu; je seznanjen z agendo Komisije za boljše pravno urejanje, vključno z okrepljenim sodelovanjem deležnikov, na primer prek platforme REFIT in okrepljenih ocen učinka; poudarja, da je treba oceniti ne le kratkoročne učinke, temveč tudi dolgoročno vrednost zakonodaje ter posledice pomanjkanja zakonodaje; meni, da bo boljša, učinkovitejša in poenostavljena zakonodaja zmanjšala upravno breme ter spodbudila rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa še naprej zagotavljala visoke standarde varstva potrošnikov, zaposlenih, zdravja in okolja;

| 17. | meni, da je treba za nadaljnji razvoj enotnega trga odpraviti trgovinske ovire med državami članicami; podpira evropsko izjavo o konkurenčnosti iz februarja 2016, zlasti zavezanost poenostavitvi zakonodaje in zmanjšanju bremen, prizadevanjem za zmanjšanje celotnega bremena zakonodaje EU, še posebej za mala in srednja ter mikro podjetja, ter določitvi ciljev za zmanjšanje bremena v posameznih sektorjih, kadar je to mogoče; priporoča, da se tovrstni cilji za zmanjšanje bremen začnejo določati takoj; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba za nadaljnji razvoj enotnega trga odpraviti trgovinske ovire med državami članicami; podpira evropsko izjavo o konkurenčnosti iz februarja 2016, zlasti zavezanost poenostavitvi zakonodaje in zmanjšanju bremen, prizadevanjem za zmanjšanje celotnega bremena zakonodaje EU, še posebej za mala in srednja ter mikro podjetja, ter določitvi ciljev za zmanjšanje bremena v posameznih sektorjih, kadar je to mogoče; priporoča, da se tovrstni cilji za zmanjšanje bremen začnejo določati takoj;

| 18. | meni, da mora EU za izpolnitev ciljev enotnega trga ter za ustvarjanje rasti in delovnih mest okrepiti konkurenčnost, kot je navedel Evropski svet v izjavi o konkurenčnosti; |
| --- | --- |

18.

meni, da mora EU za izpolnitev ciljev enotnega trga ter za ustvarjanje rasti in delovnih mest okrepiti konkurenčnost, kot je navedel Evropski svet v izjavi o konkurenčnosti;

| 19. | pozdravlja, da je Komisija odločena odpraviti pomanjkanje davčne usklajenosti v EU in zlasti težave, s katerimi se soočajo mala in srednja podjetja zaradi zapletenosti različnih nacionalnih ureditev DDV; v celoti podpira Komisijo v zvezi z reformo DDV; jo poziva, naj preuči, kako bi lahko spremenili nova pravila v zvezi s krajem opravljanja digitalnih storitev za namene DDV, da bi zadovoljili posebne potrebe malih in mikro podjetij; jo tudi poziva, naj oceni izvedljivost dodatnega usklajevanja in zlasti možnost poenostavljenega pristopa k DDV (za isti razred blaga) v sektorju elektronskega trgovanja; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja, da je Komisija odločena odpraviti pomanjkanje davčne usklajenosti v EU in zlasti težave, s katerimi se soočajo mala in srednja podjetja zaradi zapletenosti različnih nacionalnih ureditev DDV; v celoti podpira Komisijo v zvezi z reformo DDV; jo poziva, naj preuči, kako bi lahko spremenili nova pravila v zvezi s krajem opravljanja digitalnih storitev za namene DDV, da bi zadovoljili posebne potrebe malih in mikro podjetij; jo tudi poziva, naj oceni izvedljivost dodatnega usklajevanja in zlasti možnost poenostavljenega pristopa k DDV (za isti razred blaga) v sektorju elektronskega trgovanja;

| 20. | podpira prizadevanja Komisije, da bi zagotovila pravično obdavčevanje v Evropski uniji ter ukrepala proti agresivnemu davčnemu načrtovanju in izogibanju davkom; poziva Komisijo, naj si prizadeva za uvedbo obveznosti poročanja po posameznih državah za nadnacionalne družbe; |
| --- | --- |

20.

podpira prizadevanja Komisije, da bi zagotovila pravično obdavčevanje v Evropski uniji ter ukrepala proti agresivnemu davčnemu načrtovanju in izogibanju davkom; poziva Komisijo, naj si prizadeva za uvedbo obveznosti poročanja po posameznih državah za nadnacionalne družbe;

| 21. | opozarja na težave, s katerimi se soočajo podjetja, zlasti mala in srednja ter zagonska, pri pridobivanju finančnih sredstev; poudarja, da so zaradi različnih zunanjih dejavnikov, na primer dostopnosti posojil, sistemov obdavčitve in delovne zakonodaje, mala in srednja podjetja v slabšem položaju kot druga; poziva Komisijo, naj poleg tega, da tem podjetjem še naprej zagotavlja dragoceno podporo prek Evropskega sklada za strateške naložbe, programov, kot sta Obzorje 2020 in COSME, ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov preuči tudi, kako jim lahko dodatno olajša dostop do teh programov in instrumentov, zlasti za mikro podjetja, na primer s skrajšanjem razpisnih obdobij na šest mesecev, dodatno poenostavitvijo ustreznih postopkov in večjo vidnostjo evropskega financiranja; pozdravlja namero Komisije, da bi sredstva programa COSME uporabila za financiranje kampanj za obveščanje, ki so namenjene mladim inovativnim malim in srednjim podjetjem; poziva, naj se v kampanje vključijo vsi regionalni in lokalni organi, zadolženi za podporo podjetjem, zlasti tisti, ki sodelujejo v Evropski podjetniški mreži; meni, da je poenostavitev ključna pri omogočanju dostopa do financiranja za mala in srednja ter zagonska podjetja; poziva Komisijo, naj zagotovi nemoteno izvajanje čezmejnega množičnega financiranja; |
| --- | --- |

21.

opozarja na težave, s katerimi se soočajo podjetja, zlasti mala in srednja ter zagonska, pri pridobivanju finančnih sredstev; poudarja, da so zaradi različnih zunanjih dejavnikov, na primer dostopnosti posojil, sistemov obdavčitve in delovne zakonodaje, mala in srednja podjetja v slabšem položaju kot druga; poziva Komisijo, naj poleg tega, da tem podjetjem še naprej zagotavlja dragoceno podporo prek Evropskega sklada za strateške naložbe, programov, kot sta Obzorje 2020 in COSME, ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov preuči tudi, kako jim lahko dodatno olajša dostop do teh programov in instrumentov, zlasti za mikro podjetja, na primer s skrajšanjem razpisnih obdobij na šest mesecev, dodatno poenostavitvijo ustreznih postopkov in večjo vidnostjo evropskega financiranja; pozdravlja namero Komisije, da bi sredstva programa COSME uporabila za financiranje kampanj za obveščanje, ki so namenjene mladim inovativnim malim in srednjim podjetjem; poziva, naj se v kampanje vključijo vsi regionalni in lokalni organi, zadolženi za podporo podjetjem, zlasti tisti, ki sodelujejo v Evropski podjetniški mreži; meni, da je poenostavitev ključna pri omogočanju dostopa do financiranja za mala in srednja ter zagonska podjetja; poziva Komisijo, naj zagotovi nemoteno izvajanje čezmejnega množičnega financiranja;

| 22. | jo poziva tudi, naj razmisli o okrepitvi mreže odposlancev za mala in srednja podjetja, tako da sprejme vrsto ukrepov – a hkrati prepreči dodatno birokracijo –, da bodo ta podjetja bolje obveščena o tem orodju in bo njegova prepoznavnost večja, s čimer bi okrepili izmenjavo med posameznimi nacionalnimi odposlanci za mala in srednja podjetja in ustreznimi predstavniki teh podjetij, Parlamentu pa naj enkrat na leto predstavi dejavnosti mreže; |
| --- | --- |

22.

jo poziva tudi, naj razmisli o okrepitvi mreže odposlancev za mala in srednja podjetja, tako da sprejme vrsto ukrepov – a hkrati prepreči dodatno birokracijo –, da bodo ta podjetja bolje obveščena o tem orodju in bo njegova prepoznavnost večja, s čimer bi okrepili izmenjavo med posameznimi nacionalnimi odposlanci za mala in srednja podjetja in ustreznimi predstavniki teh podjetij, Parlamentu pa naj enkrat na leto predstavi dejavnosti mreže;

| 23. | poudarja, da gre v Evropi vsako leto na tisoče malih in srednjih ter zagonskih podjetij v stečaj, medtem ko čakajo na plačila računov, tudi na plačila nacionalne javne uprave, čeprav je Evropski parlament februarja 2011 sprejel direktivo o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za lažjo uporabo in izvrševanje direktive o zamudah pri plačilih; poleg tega poziva države članice, naj v primeru nezadovoljivega izvajanja te direktive razmislijo o primernem varstvu za podjetja, ki jim javna uprava dolguje denar, da zaradi tega ne bi bila prisiljena iti v stečaj; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da gre v Evropi vsako leto na tisoče malih in srednjih ter zagonskih podjetij v stečaj, medtem ko čakajo na plačila računov, tudi na plačila nacionalne javne uprave, čeprav je Evropski parlament februarja 2011 sprejel direktivo o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za lažjo uporabo in izvrševanje direktive o zamudah pri plačilih; poleg tega poziva države članice, naj v primeru nezadovoljivega izvajanja te direktive razmislijo o primernem varstvu za podjetja, ki jim javna uprava dolguje denar, da zaradi tega ne bi bila prisiljena iti v stečaj;

| 24. | odobrava zakonodajno pobudo v zvezi z insolventnostjo podjetij, vključno z zgodnjo fazo prestrukturiranja in novo priložnostjo, ki bo zagotovila, da bodo države članice vzpostavile regulativno okolje, v katerem bo sprejemljivo, da včasih pride do neuspeha, in v katerem se bodo spodbujale inovacije, vendar opozarja, da stroški in posledice propadajočih podjetij ne zadevajo le njihovih lastnikov in delničarjev, ampak tudi njihove upnike in zaposlene ter davkoplačevalce; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo s to pobudo postopki zaradi insolventnosti v EU uskladili in skrajšali, njihovi stroški pa znižali; |
| --- | --- |

24.

odobrava zakonodajno pobudo v zvezi z insolventnostjo podjetij, vključno z zgodnjo fazo prestrukturiranja in novo priložnostjo, ki bo zagotovila, da bodo države članice vzpostavile regulativno okolje, v katerem bo sprejemljivo, da včasih pride do neuspeha, in v katerem se bodo spodbujale inovacije, vendar opozarja, da stroški in posledice propadajočih podjetij ne zadevajo le njihovih lastnikov in delničarjev, ampak tudi njihove upnike in zaposlene ter davkoplačevalce; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo s to pobudo postopki zaradi insolventnosti v EU uskladili in skrajšali, njihovi stroški pa znižali;

| 25. | obžaluje, da Komisija ni dovolj poudarila posebne vloge tradicionalne proizvodnje obrtnikov ter malih in srednjih podjetij, ki pomembno prispeva h konkurenčnosti in gospodarski stabilnosti v Evropi; spodbuja Komisijo, naj v celoti izkoristi potencial digitalizacije in inovacij v predelovalni industriji, zlasti pri mikro in malih proizvajalcih ter zagonskih podjetjih, pa tudi v manj industrializiranih regijah, da bi prispevali k zmanjšanju regionalnih razlik in oživitvi lokalnih gospodarstev; meni, da mora v prihodnjih letih močnejša politika za mala in srednja podjetja ter obrtnike postati ena od glavnih prednostnih nalog vseh evropskih institucij in držav članic; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da Komisija ni dovolj poudarila posebne vloge tradicionalne proizvodnje obrtnikov ter malih in srednjih podjetij, ki pomembno prispeva h konkurenčnosti in gospodarski stabilnosti v Evropi; spodbuja Komisijo, naj v celoti izkoristi potencial digitalizacije in inovacij v predelovalni industriji, zlasti pri mikro in malih proizvajalcih ter zagonskih podjetjih, pa tudi v manj industrializiranih regijah, da bi prispevali k zmanjšanju regionalnih razlik in oživitvi lokalnih gospodarstev; meni, da mora v prihodnjih letih močnejša politika za mala in srednja podjetja ter obrtnike postati ena od glavnih prednostnih nalog vseh evropskih institucij in držav članic;

| 26. | pozdravlja enotni digitalni portal Komisije, ki naj bi v skladu z direktivo o storitvah temeljil na obstoječi ureditvi enotnih kontaktnih točk in slednje povezoval z drugimi podobnimi omrežji enotnega trga; poziva Komisijo, naj razišče, kako bi lahko s tem portalom najbolje pomagala evropskim zagonskim podjetjem za širitev po vsej Evropi in internacionalizacijo, in sicer z zagotavljanjem točnih in jasnih informacij v različnih jezikih o vseh potrebnih postopkih in formalnostih za delovanje doma ali v drugih državah EU; poziva Komisijo, naj vzpostavi enotno kontaktno točko za dostop podjetij in potrošnikov do vseh informacij v zvezi z enotnim trgom, do pomoči in reševanja težav ter nacionalnih postopkov in postopkov na ravni EU, ki so potrebni za čezmejno delovanje v EU; odločno poziva Komisijo, naj zagotovi njihovo hitro uvajanje; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja enotni digitalni portal Komisije, ki naj bi v skladu z direktivo o storitvah temeljil na obstoječi ureditvi enotnih kontaktnih točk in slednje povezoval z drugimi podobnimi omrežji enotnega trga; poziva Komisijo, naj razišče, kako bi lahko s tem portalom najbolje pomagala evropskim zagonskim podjetjem za širitev po vsej Evropi in internacionalizacijo, in sicer z zagotavljanjem točnih in jasnih informacij v različnih jezikih o vseh potrebnih postopkih in formalnostih za delovanje doma ali v drugih državah EU; poziva Komisijo, naj vzpostavi enotno kontaktno točko za dostop podjetij in potrošnikov do vseh informacij v zvezi z enotnim trgom, do pomoči in reševanja težav ter nacionalnih postopkov in postopkov na ravni EU, ki so potrebni za čezmejno delovanje v EU; odločno poziva Komisijo, naj zagotovi njihovo hitro uvajanje;

| 27. | ugotavlja, da podjetja, zlasti mala in srednja, bodisi ne poznajo pravil, ki se uporabljajo v drugih državah članicah, bodisi imajo težave z iskanjem in razumevanjem informacij o pravilih in postopkih, ki se uporabljajo pri njihovem poslovanju; poziva Komisijo, naj vse različne portale, točke dostopa in informacijska spletna mesta poveže v enotni portal, ki bo malim in srednjim ter zagonskim podjetjem zagotavljal uporabnikom prijazne informacije, da se bodo lahko informirano odločala ter prihranila čas in stroške; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da podjetja, zlasti mala in srednja, bodisi ne poznajo pravil, ki se uporabljajo v drugih državah članicah, bodisi imajo težave z iskanjem in razumevanjem informacij o pravilih in postopkih, ki se uporabljajo pri njihovem poslovanju; poziva Komisijo, naj vse različne portale, točke dostopa in informacijska spletna mesta poveže v enotni portal, ki bo malim in srednjim ter zagonskim podjetjem zagotavljal uporabnikom prijazne informacije, da se bodo lahko informirano odločala ter prihranila čas in stroške;

| 28. | poziva Komisijo, naj iz regulativnega portala enotnih kontaktnih točk razvije sistem pravih spletnih poslovnih portalov, ki bodo spodbujali redno izmenjavo informacij s predstavniki podjetij in med njimi ter nacionalnim podjetjem ali državljanom pomagali pri konkuriranju v drugih državah članicah EU; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj iz regulativnega portala enotnih kontaktnih točk razvije sistem pravih spletnih poslovnih portalov, ki bodo spodbujali redno izmenjavo informacij s predstavniki podjetij in med njimi ter nacionalnim podjetjem ali državljanom pomagali pri konkuriranju v drugih državah članicah EU;

| 29. | opozarja, kako pomembno je okrepiti in poenostaviti obstoječa orodja enotnega trga za mala in srednja podjetja, da bi poenostavili njihovo čezmejna širitev; poziva Komisijo in države članice, naj se bolj osredotočijo na poenostavitev in izboljšanje kontaktnih točk za proizvode in enotnih kontaktnih točk; |
| --- | --- |

29.

opozarja, kako pomembno je okrepiti in poenostaviti obstoječa orodja enotnega trga za mala in srednja podjetja, da bi poenostavili njihovo čezmejna širitev; poziva Komisijo in države članice, naj se bolj osredotočijo na poenostavitev in izboljšanje kontaktnih točk za proizvode in enotnih kontaktnih točk;

| 30. | opozarja, da je treba potrošnikom nujno zagotoviti enako raven varstva tako v spletnem kot nespletnem okolju; poudarja, da morajo vsi gospodarski subjekti, ki delujejo v spletnem in nespletnem okolju znotraj enotnega trga, sprejeti vse razumne in ustrezne ukrepe za boj proti ponarejanju, da bi zagotovili varstvo potrošnikov in varnost proizvodov; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je treba potrošnikom nujno zagotoviti enako raven varstva tako v spletnem kot nespletnem okolju; poudarja, da morajo vsi gospodarski subjekti, ki delujejo v spletnem in nespletnem okolju znotraj enotnega trga, sprejeti vse razumne in ustrezne ukrepe za boj proti ponarejanju, da bi zagotovili varstvo potrošnikov in varnost proizvodov;

| 31. | poudarja, da ekonomija delitve hitro raste in spreminja načine zagotavljanja in uporabe številnih storitev in dobrin, pri tem pa lahko usmerja inovacije in prinese dodatne koristi in priložnosti za podjetja in potrošnike na enotnem trgu; poudarja, da ekonomija delitve prinaša gospodarske, družbene in okoljske koristi in izzive; poziva Komisijo, naj usklajuje prizadevanja držav članic pri iskanju kratko- in dolgoročnih zakonodajnih rešitev na področju ekonomije delitve; poziva Komisijo in države članice, naj predstavijo predloge za preprečevanje zlorab pri zaposlovanju in obdavčevanju v ekonomiji delitve; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da ekonomija delitve hitro raste in spreminja načine zagotavljanja in uporabe številnih storitev in dobrin, pri tem pa lahko usmerja inovacije in prinese dodatne koristi in priložnosti za podjetja in potrošnike na enotnem trgu; poudarja, da ekonomija delitve prinaša gospodarske, družbene in okoljske koristi in izzive; poziva Komisijo, naj usklajuje prizadevanja držav članic pri iskanju kratko- in dolgoročnih zakonodajnih rešitev na področju ekonomije delitve; poziva Komisijo in države članice, naj predstavijo predloge za preprečevanje zlorab pri zaposlovanju in obdavčevanju v ekonomiji delitve;

| 32. | pozdravlja napovedano pobudo Komisije v zvezi z ekonomijo delitve in njeno namero, da bo preučila podjetja, ustanovljena v tem sektorju, ter v obliki smernic razjasnila medsebojno povezanost določb iz obstoječe zakonodaje EU za uporabo in delovanje poslovnih modelov ekonomije delitve; meni, da bi morala biti za regulativno ukrepanje na tem področju značilna prožnost, ki bi omogočila hitro prilagoditev in uporabo pravil v sektorju, v katerem je zaradi hitrega spreminjanja potrebno hitro in učinkovito prilagajanje; poudarja, da je treba sedanje standarde za varstvo potrošnikov uporabljati in uveljavljati tudi v digitalnem gospodarstvu; poziva Komisijo, naj zagotovi najboljše možne pogoje za razvoj in razcvet ekonomije delitve; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja napovedano pobudo Komisije v zvezi z ekonomijo delitve in njeno namero, da bo preučila podjetja, ustanovljena v tem sektorju, ter v obliki smernic razjasnila medsebojno povezanost določb iz obstoječe zakonodaje EU za uporabo in delovanje poslovnih modelov ekonomije delitve; meni, da bi morala biti za regulativno ukrepanje na tem področju značilna prožnost, ki bi omogočila hitro prilagoditev in uporabo pravil v sektorju, v katerem je zaradi hitrega spreminjanja potrebno hitro in učinkovito prilagajanje; poudarja, da je treba sedanje standarde za varstvo potrošnikov uporabljati in uveljavljati tudi v digitalnem gospodarstvu; poziva Komisijo, naj zagotovi najboljše možne pogoje za razvoj in razcvet ekonomije delitve;

| 33. | poudarja, da nove varnostne značilnosti, ki jih prinaša ekonomija delitve, kot so varnost plačil, geolociranje in zavarovanje, krepijo moč potrošnikov, zato je treba oceniti, kje bi lahko bilo naknadno ukrepanje učinkovitejše od predhodne regulacije; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, da bi odpravili sedanje ovire v ekonomiji delitve, zlasti ovire za širšo uporabo digitalne identitete, s katero bi se ustvarilo zaupanje potrošnikov pri spletnih transakcijah, za oblikovanje digitalnih rešitev za plačilo davkov, za vzpostavljanje čezmejnih shem zavarovanja in za posodobitev delovne zakonodaje; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da nove varnostne značilnosti, ki jih prinaša ekonomija delitve, kot so varnost plačil, geolociranje in zavarovanje, krepijo moč potrošnikov, zato je treba oceniti, kje bi lahko bilo naknadno ukrepanje učinkovitejše od predhodne regulacije; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, da bi odpravili sedanje ovire v ekonomiji delitve, zlasti ovire za širšo uporabo digitalne identitete, s katero bi se ustvarilo zaupanje potrošnikov pri spletnih transakcijah, za oblikovanje digitalnih rešitev za plačilo davkov, za vzpostavljanje čezmejnih shem zavarovanja in za posodobitev delovne zakonodaje;

| 34. | meni, da bi morali pri ekonomiji delitve spodbujati razvoj novih poslovnih modelov, inovativne storitve in začasno uporabo sredstev, vendar tako, da bi za podobne storitve uporabljati podobna pravila, s čimer bi ohranili visoko kakovost storitev ne glede na to, kako je zasnovan dostop do njih in njihovo izvajanje, zagotovili enake konkurenčne pogoje in varnost potrošnikov, hkrati pa preprečili razdrobljenost, ki bi ovirala razvoj novih poslovnih modelov; verjame, da se lahko pri ekonomiji delitve uporabi le pristop enotnega trga, saj razdrobljenost enotnega trga zaradi lokalnih in nacionalnih pravil evropskim podjetjem v ekonomiji delitve preprečuje, da bi se razširila na evropsko raven; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi morali pri ekonomiji delitve spodbujati razvoj novih poslovnih modelov, inovativne storitve in začasno uporabo sredstev, vendar tako, da bi za podobne storitve uporabljati podobna pravila, s čimer bi ohranili visoko kakovost storitev ne glede na to, kako je zasnovan dostop do njih in njihovo izvajanje, zagotovili enake konkurenčne pogoje in varnost potrošnikov, hkrati pa preprečili razdrobljenost, ki bi ovirala razvoj novih poslovnih modelov; verjame, da se lahko pri ekonomiji delitve uporabi le pristop enotnega trga, saj razdrobljenost enotnega trga zaradi lokalnih in nacionalnih pravil evropskim podjetjem v ekonomiji delitve preprečuje, da bi se razširila na evropsko raven;

| 35. | opozarja na pomembno vlogo, ki jo imajo tehnični standardi EU za inovacije, konkurenčnost in napredek na enotnem trgu; meni, da je nujno pravočasno oblikovati več evropskih standardov za kakovost, interoperabilnost in varnost, kar bi koristilo industrijski politiki EU, ter te standarde spodbujati tudi na mednarodni ravni; poziva Komisijo, naj podpre in okrepi standarde EU, kot so že opredeljeni v Uredbi (EU) št. 1025/2012, in zagotovi bolj učinkovit in namensko ustrezen okvir za standardizacijo, in sicer tudi z izkoriščanjem priložnosti, ki jih ponujajo mednarodna trgovinska pogajanja; poudarja, da bi morali standarde določati na tržno naravnan, odprt, vključujoč in konkurenčen način, da bi jih mala in srednja podjetja lahko enostavno izvajala in da bi preprečili tveganje zaprtih vrednostnih verig, pri čemer pa bi morali preprečiti zamude pri objavi standardov; |
| --- | --- |

35.

opozarja na pomembno vlogo, ki jo imajo tehnični standardi EU za inovacije, konkurenčnost in napredek na enotnem trgu; meni, da je nujno pravočasno oblikovati več evropskih standardov za kakovost, interoperabilnost in varnost, kar bi koristilo industrijski politiki EU, ter te standarde spodbujati tudi na mednarodni ravni; poziva Komisijo, naj podpre in okrepi standarde EU, kot so že opredeljeni v Uredbi (EU) št. 1025/2012, in zagotovi bolj učinkovit in namensko ustrezen okvir za standardizacijo, in sicer tudi z izkoriščanjem priložnosti, ki jih ponujajo mednarodna trgovinska pogajanja; poudarja, da bi morali standarde določati na tržno naravnan, odprt, vključujoč in konkurenčen način, da bi jih mala in srednja podjetja lahko enostavno izvajala in da bi preprečili tveganje zaprtih vrednostnih verig, pri čemer pa bi morali preprečiti zamude pri objavi standardov;

| 36. | opozarja na pomembno vlogo sistema standardizacije v prostem prometu proizvodov in vse bolj tudi storitev; ugotavlja, da je prostovoljna uporaba standardov BDP v Evropi povečala za 0,3 % do 1 % in pozitivno vpliva na produktivnost dela; |
| --- | --- |

36.

opozarja na pomembno vlogo sistema standardizacije v prostem prometu proizvodov in vse bolj tudi storitev; ugotavlja, da je prostovoljna uporaba standardov BDP v Evropi povečala za 0,3 % do 1 % in pozitivno vpliva na produktivnost dela;

| 37. | želi spomniti, da se velika večina standardov razvije kot odziv na potrebo, ki je ugotovljena v industriji, pri čemer se tržno ustreznost standardov zagotavlja s pristopom od spodaj navzgor; podpira zavezo iz strategije za enotni trg, da bo Evropa ohranila vodilno vlogo pri razvoju standardov na globalni ravni; spodbuja standardizacijo, ki je združljiva z mednarodnim pristopom, bodisi tako, da se mednarodni standardi oblikujejo na globalni ravni, ali pa s priznavanjem enakovrednih mednarodnih standardov, kjer je to ustrezno; je seznanjen z namero, da se v okviru skupne pobude za standardizacijo vzpostavi okvir in prednostne naloge za dejavnosti na področju standardizacije; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupna pobuda še naprej temeljila na takšnih potrebah, ki so ugotovljene v industriji in po načelu od spodaj navzgor, da bo tako prednostno obravnavala in oblikovala samo standarde, ki ustrezajo ugotovljenim potrebam in so tržno ustrezni, in ne bo vodila k oblikovanju nepotrebnih standardov ali zahtev, neskladnih z drugimi povezanimi standardi; |
| --- | --- |

37.

želi spomniti, da se velika večina standardov razvije kot odziv na potrebo, ki je ugotovljena v industriji, pri čemer se tržno ustreznost standardov zagotavlja s pristopom od spodaj navzgor; podpira zavezo iz strategije za enotni trg, da bo Evropa ohranila vodilno vlogo pri razvoju standardov na globalni ravni; spodbuja standardizacijo, ki je združljiva z mednarodnim pristopom, bodisi tako, da se mednarodni standardi oblikujejo na globalni ravni, ali pa s priznavanjem enakovrednih mednarodnih standardov, kjer je to ustrezno; je seznanjen z namero, da se v okviru skupne pobude za standardizacijo vzpostavi okvir in prednostne naloge za dejavnosti na področju standardizacije; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupna pobuda še naprej temeljila na takšnih potrebah, ki so ugotovljene v industriji in po načelu od spodaj navzgor, da bo tako prednostno obravnavala in oblikovala samo standarde, ki ustrezajo ugotovljenim potrebam in so tržno ustrezni, in ne bo vodila k oblikovanju nepotrebnih standardov ali zahtev, neskladnih z drugimi povezanimi standardi;

| 38. | ugotavlja, da bo predlog za skupno pobudo o evropski standardizaciji temeljil na neodvisnem pregledu evropskega sistema standardizacije, in podpira njen cilj, da evropska skupnost za standardizacijo razvije ukrepe, ki bodo izboljšali sistem kot celoto, vključno s priporočili glede vključenosti in podpiranja konkurenčnosti evropskega podjetništva; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da bo predlog za skupno pobudo o evropski standardizaciji temeljil na neodvisnem pregledu evropskega sistema standardizacije, in podpira njen cilj, da evropska skupnost za standardizacijo razvije ukrepe, ki bodo izboljšali sistem kot celoto, vključno s priporočili glede vključenosti in podpiranja konkurenčnosti evropskega podjetništva;

| 39. | poziva Komisijo, naj v okviru sodelovanja z evropskimi organizacijami za standardizacijo podpira te organizacije in sodelujoče organizacije na nacionalni ravni pri prizadevanjih za večjo vključenost malih in srednjih podjetij tako v postopek določanja standardov kot tudi pri izvajanju že vzpostavljenih standardov; nadalje spodbuja Komisijo, naj pri izvajanju zavez iz delovnega programa za evropsko standardizacijo za leto 2016 in osnovne uredbe tesno sodeluje z evropskimi organizacijami za standardizacijo, nacionalnimi organi za standardizacijo in drugimi, da bi dosegli večjo preglednost postopka v zvezi standardi; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj v okviru sodelovanja z evropskimi organizacijami za standardizacijo podpira te organizacije in sodelujoče organizacije na nacionalni ravni pri prizadevanjih za večjo vključenost malih in srednjih podjetij tako v postopek določanja standardov kot tudi pri izvajanju že vzpostavljenih standardov; nadalje spodbuja Komisijo, naj pri izvajanju zavez iz delovnega programa za evropsko standardizacijo za leto 2016 in osnovne uredbe tesno sodeluje z evropskimi organizacijami za standardizacijo, nacionalnimi organi za standardizacijo in drugimi, da bi dosegli večjo preglednost postopka v zvezi standardi;

| 40. | meni, da bi morale biti skupne pobude osredotočene na nenehne izboljšave delovnih praks, zlasti tako, da bi vzpostavljale postopke za pregled sestave tehničnih odborov in ukrepe za spodbujanje odprtosti in vključenosti, kar bi omogočilo širokemu naboru deležnikov, da bi prispevali k razpravam v tehničnih odborih; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi morale biti skupne pobude osredotočene na nenehne izboljšave delovnih praks, zlasti tako, da bi vzpostavljale postopke za pregled sestave tehničnih odborov in ukrepe za spodbujanje odprtosti in vključenosti, kar bi omogočilo širokemu naboru deležnikov, da bi prispevali k razpravam v tehničnih odborih;

| 41. | meni, da bi s preglednejšim in dostopnejšim pritožbenim mehanizmom okrepili zaupanje in izboljšali postopke za določanje standardov; meni, da bi v primerih, ko standard zahteva Komisija na podlagi zakonodaje, ki jo je sprejela Evropska unija, ustrezen odbor Parlamenta lahko sodeloval v okviru javnega nadzora in razprave kot dela tega postopka, preden se po potrebi odloči za uradni ugovor; poudarja, da je treba pri določanju zahtev glede standardizacije, namenjenih organom za standardizacijo, vključiti načeli sorazmernosti in pristopa na podlagi tveganja; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi s preglednejšim in dostopnejšim pritožbenim mehanizmom okrepili zaupanje in izboljšali postopke za določanje standardov; meni, da bi v primerih, ko standard zahteva Komisija na podlagi zakonodaje, ki jo je sprejela Evropska unija, ustrezen odbor Parlamenta lahko sodeloval v okviru javnega nadzora in razprave kot dela tega postopka, preden se po potrebi odloči za uradni ugovor; poudarja, da je treba pri določanju zahtev glede standardizacije, namenjenih organom za standardizacijo, vključiti načeli sorazmernosti in pristopa na podlagi tveganja;

| 42. | meni, da večje ozaveščanje javnosti o predlaganih standardih v obliki osnutka pred končno odobritvijo lahko prispeva k večji odgovornosti in preglednosti ter zagotovi zanesljivejši postopek, kot kažejo obstoječi primeri dobre prakse v evropski skupnosti za standardizacijo; |
| --- | --- |

42.

meni, da večje ozaveščanje javnosti o predlaganih standardih v obliki osnutka pred končno odobritvijo lahko prispeva k večji odgovornosti in preglednosti ter zagotovi zanesljivejši postopek, kot kažejo obstoječi primeri dobre prakse v evropski skupnosti za standardizacijo;

| 43. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2016 poroča Parlamentu o svojem izvajanju skupne pobude o evropski standardizaciji in o napredku, doseženem v sodelovanju z evropsko skupnostjo za standardizacijo glede priporočil iz letnega delovnega programa Unije za leto 2016; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2016 poroča Parlamentu o svojem izvajanju skupne pobude o evropski standardizaciji in o napredku, doseženem v sodelovanju z evropsko skupnostjo za standardizacijo glede priporočil iz letnega delovnega programa Unije za leto 2016;

| 44. | poziva Komisijo, ki je pristojna za konkurenco na notranjem trgu EU, naj v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi zagotovi enake konkurenčne pogoje za igralce na trgu; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, ki je pristojna za konkurenco na notranjem trgu EU, naj v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi zagotovi enake konkurenčne pogoje za igralce na trgu;

| 45. | pozdravlja nedavne pobude za učinkovitejša in preglednejša javna naročila z boljšo uporabo podatkov o naročilih in z več prostovoljnega ocenjevanja naročil pri nekaterih obsežnejših infrastrukturnih projektih; poziva države članice, naj s Komisijo sodelujejo pri izvajanju teh pobud; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja nedavne pobude za učinkovitejša in preglednejša javna naročila z boljšo uporabo podatkov o naročilih in z več prostovoljnega ocenjevanja naročil pri nekaterih obsežnejših infrastrukturnih projektih; poziva države članice, naj s Komisijo sodelujejo pri izvajanju teh pobud;

| 46. | upa, da bo Komisija še naprej izvajala proces reforme sistema javnih naročil, ki ga je začela z direktivami iz leta 2014, ter si prizadevala za vse bolj kvalificirano povpraševanje na področju javnega naročanja, s ciljem nagrajevanja tehnoloških inovacij in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

46.

upa, da bo Komisija še naprej izvajala proces reforme sistema javnih naročil, ki ga je začela z direktivami iz leta 2014, ter si prizadevala za vse bolj kvalificirano povpraševanje na področju javnega naročanja, s ciljem nagrajevanja tehnoloških inovacij in energetske učinkovitosti;

| 47. | ugotavlja, da je nova ureditev javnega naročanja iz leta 2014 manj okorna in vključuje prožnejša pravila, ki so skladnejša z drugimi politikami javnega sektorja ter bolje služijo državam članicam in lokalnim specializiranim podjetjem; poudarja, da je javno naročanje v državah članicah še vedno precej neučinkovito, kar omejuje čezmejno širitev in rast na domačih trgih; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da je nova ureditev javnega naročanja iz leta 2014 manj okorna in vključuje prožnejša pravila, ki so skladnejša z drugimi politikami javnega sektorja ter bolje služijo državam članicam in lokalnim specializiranim podjetjem; poudarja, da je javno naročanje v državah članicah še vedno precej neučinkovito, kar omejuje čezmejno širitev in rast na domačih trgih;

| 48. | načeloma pozdravlja pobude za boljšo preglednost, učinkovitost in odgovornost pri oddaji javnih naročil, ki jih je napovedala Komisija; poudarja pa, da bi morala imeti izvajanje in uporaba novih direktiv EU prednost pred uvedbo novih instrumentov, kot je register naročil; v zvezi s tem poudarja, da morebitna uvedba orodij za analizo podatkov ne sme povzročiti novih ali dodatnih obveznosti poročanja; opozarja, da bi moral biti mehanizem za predhodno ocenjevanje za velike infrastrukturne projekte zgolj prostovoljen; |
| --- | --- |

48.

načeloma pozdravlja pobude za boljšo preglednost, učinkovitost in odgovornost pri oddaji javnih naročil, ki jih je napovedala Komisija; poudarja pa, da bi morala imeti izvajanje in uporaba novih direktiv EU prednost pred uvedbo novih instrumentov, kot je register naročil; v zvezi s tem poudarja, da morebitna uvedba orodij za analizo podatkov ne sme povzročiti novih ali dodatnih obveznosti poročanja; opozarja, da bi moral biti mehanizem za predhodno ocenjevanje za velike infrastrukturne projekte zgolj prostovoljen;

| 49. | poudarja, da je potreben popolnoma elektronski sistem javnega naročanja; opozarja, da je treba direktivo o javnem naročanju kot celoto hitro in celovito izvajati; poudarja, da je treba razširiti uporabo elektronskega javnega naročanja, da bi odprli trge za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je potreben popolnoma elektronski sistem javnega naročanja; opozarja, da je treba direktivo o javnem naročanju kot celoto hitro in celovito izvajati; poudarja, da je treba razširiti uporabo elektronskega javnega naročanja, da bi odprli trge za mala in srednja podjetja;

| 50. | poudarja pomen enotnega patenta; podpira, da namerava Komisija odpraviti nejasnosti glede vprašanja, kako bo enotni patent soobstajal z nacionalnimi in dodatnimi varstvenimi certifikati, pa tudi glede morebitne uvedbe enotnega dodatnega varstvenega certifikata, pri čemer je treba upoštevati javno zdravje in interese pacientov; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen enotnega patenta; podpira, da namerava Komisija odpraviti nejasnosti glede vprašanja, kako bo enotni patent soobstajal z nacionalnimi in dodatnimi varstvenimi certifikati, pa tudi glede morebitne uvedbe enotnega dodatnega varstvenega certifikata, pri čemer je treba upoštevati javno zdravje in interese pacientov;

| 51. | poziva Komisijo, naj do leta 2019 uvede in izvede opustitev dodatnega varstvenimi certifikata za proizvodnjo, da bi okrepili konkurenčnost evropske industrije generičnih in biološko podobnih zdravil v globalnem okolju, pa tudi ohranili in ustvarjali dodatna delovna mesta in rast v EU, pri tem pa ne bi smeli ogroziti tržne ekskluzivnosti, ki jo zagotavlja ureditev z dodatnim varstvenim certifikatom na zaščitenih trgih; meni, da bi takšne določbe lahko pozitivno vplivale na dostop do visokokakovostnih zdravil v državah v razvoju in v manj razvitih državah ter pripomogle k preprečevanju oddaje proizvodnih del v zunanje izvajanje; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj do leta 2019 uvede in izvede opustitev dodatnega varstvenimi certifikata za proizvodnjo, da bi okrepili konkurenčnost evropske industrije generičnih in biološko podobnih zdravil v globalnem okolju, pa tudi ohranili in ustvarjali dodatna delovna mesta in rast v EU, pri tem pa ne bi smeli ogroziti tržne ekskluzivnosti, ki jo zagotavlja ureditev z dodatnim varstvenim certifikatom na zaščitenih trgih; meni, da bi takšne določbe lahko pozitivno vplivale na dostop do visokokakovostnih zdravil v državah v razvoju in v manj razvitih državah ter pripomogle k preprečevanju oddaje proizvodnih del v zunanje izvajanje;

| 52. | poziva, naj se sprejmejo ukrepi za lažji dostop do patentnega sistema v Evropi za vsa mikro, mala in srednja ter zagonska podjetja, ki želijo uporabiti evropski patent z enotnim učinkom pri inovacijah svojih proizvodov in procesov, vključno z znižanjem pristojbin za prijavo in podaljšanje ter s podporo pri prevajanju; poudarja, da so pomembni tako standardni patenti kot inovativne rešitve odprtega licenciranja, ki so v nekaterih primerih primernejše za podpiranje inovacij; opozarja na pomen licenciranja patentov v okviru omejitev konkurenčnega prava EU in po poštenih, razumnih in nediskriminatornih pogojih (FRAND), da bi ohranili spodbude na področju raziskav, razvoja in standardizacije ter zagotovili pravične pogoje licenciranja; |
| --- | --- |

52.

poziva, naj se sprejmejo ukrepi za lažji dostop do patentnega sistema v Evropi za vsa mikro, mala in srednja ter zagonska podjetja, ki želijo uporabiti evropski patent z enotnim učinkom pri inovacijah svojih proizvodov in procesov, vključno z znižanjem pristojbin za prijavo in podaljšanje ter s podporo pri prevajanju; poudarja, da so pomembni tako standardni patenti kot inovativne rešitve odprtega licenciranja, ki so v nekaterih primerih primernejše za podpiranje inovacij; opozarja na pomen licenciranja patentov v okviru omejitev konkurenčnega prava EU in po poštenih, razumnih in nediskriminatornih pogojih (FRAND), da bi ohranili spodbude na področju raziskav, razvoja in standardizacije ter zagotovili pravične pogoje licenciranja;

| 53. | poziva Komisijo, naj brez odlašanja predloži zakonodajni predlog za enotni evropski sistem za zaščito geografskih označb za nekmetijske proizvode v EU – k čemur je Parlament že pozval –, da bi vzpostavili enotni evropski sistem in tako odpravili neustrezen in izredno razdrobljen položaj v Evropi ter državljanom, potrošnikom, proizvajalcem ter vsej evropski gospodarski in socialni strukturi zagotovili številne in različne pozitivne učinke; poudarja, da bi s takšnim instrumentom izrecno poudarili dodano vrednost številnih lokalnih proizvodov, kar bi prineslo nedvomne koristi za proizvajalce, njihove regije in ozaveščenost potrošnikov; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj brez odlašanja predloži zakonodajni predlog za enotni evropski sistem za zaščito geografskih označb za nekmetijske proizvode v EU – k čemur je Parlament že pozval –, da bi vzpostavili enotni evropski sistem in tako odpravili neustrezen in izredno razdrobljen položaj v Evropi ter državljanom, potrošnikom, proizvajalcem ter vsej evropski gospodarski in socialni strukturi zagotovili številne in različne pozitivne učinke; poudarja, da bi s takšnim instrumentom izrecno poudarili dodano vrednost številnih lokalnih proizvodov, kar bi prineslo nedvomne koristi za proizvajalce, njihove regije in ozaveščenost potrošnikov;

| 54. | ugotavlja, da potencial javno-zasebnih partnerstev v večini držav članic EU še ni izkoriščen v celoti; poziva k uskladitvi okvirnih standardov o javno-zasebnem partnerstvu med državami članicami, širjenju dobre prakse in spodbujanju tega modela; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da potencial javno-zasebnih partnerstev v večini držav članic EU še ni izkoriščen v celoti; poziva k uskladitvi okvirnih standardov o javno-zasebnem partnerstvu med državami članicami, širjenju dobre prakse in spodbujanju tega modela;

| 55. | poziva države članice, naj vzpostavijo strukture za svetovanje in pomoč čezmejnim delavcem glede ekonomskih in socialnih posledic dela v drugi državi članici; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice, naj vzpostavijo strukture za svetovanje in pomoč čezmejnim delavcem glede ekonomskih in socialnih posledic dela v drugi državi članici;

| 56. | ugotavlja, da lahko poglabljanje enotnega trga in enotnega digitalnega trga prinese nove priložnosti in izzive ter bo odprlo vprašanja, ki jih bo treba reševati, namreč o spretnostih in znanjih, novih oblikah zaposlovanja, finančnih strukturah, socialni zaščiti, pa tudi o zdravju in varnosti pri delu, pri čemer bodo morale rešitve koristiti tako delavcem kot podjetjem in potrošnikom; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da lahko poglabljanje enotnega trga in enotnega digitalnega trga prinese nove priložnosti in izzive ter bo odprlo vprašanja, ki jih bo treba reševati, namreč o spretnostih in znanjih, novih oblikah zaposlovanja, finančnih strukturah, socialni zaščiti, pa tudi o zdravju in varnosti pri delu, pri čemer bodo morale rešitve koristiti tako delavcem kot podjetjem in potrošnikom;

| 57. | obžaluje, da v strategiji za enotni trg ni namenjena posebna pozornost neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti ter delovnimi mesti, saj to še vedno ovira rast na enotnem trgu; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da med 40 % in 47 % prebivalstva v EU ni ustrezno digitalno usposobljenih in da povpraševanje po digitalno usposobljenih delavcih vsako naraste za 4 %, kljub temu pa so se javni odhodki za izobraževanje od leta 2010 zmanjšali za 3,2 %, kar srednjeročno ogroža konkurenčni položaj EU in zaposljivost njene delovne sile; spodbuja države članice, naj vlagajo v digitalno izobraževanje, znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

57.

obžaluje, da v strategiji za enotni trg ni namenjena posebna pozornost neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti ter delovnimi mesti, saj to še vedno ovira rast na enotnem trgu; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da med 40 % in 47 % prebivalstva v EU ni ustrezno digitalno usposobljenih in da povpraševanje po digitalno usposobljenih delavcih vsako naraste za 4 %, kljub temu pa so se javni odhodki za izobraževanje od leta 2010 zmanjšali za 3,2 %, kar srednjeročno ogroža konkurenčni položaj EU in zaposljivost njene delovne sile; spodbuja države članice, naj vlagajo v digitalno izobraževanje, znanja in spretnosti;

| 58. | opozarja, da je namen svežnja o mobilnosti delavcev prispevati k poglobljenemu in bolj pravičnemu enotnemu trgu; vendar poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo ukrepi iz tega svežnja sorazmerni in da bodo upoštevane posledice obsežne mobilnosti za nekatere regije; |
| --- | --- |

58.

opozarja, da je namen svežnja o mobilnosti delavcev prispevati k poglobljenemu in bolj pravičnemu enotnemu trgu; vendar poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo ukrepi iz tega svežnja sorazmerni in da bodo upoštevane posledice obsežne mobilnosti za nekatere regije;

| 59. | poudarja, da Komisija podpira sisteme dualnega izobraževanja, ki poleg osebnega razvoja prispeva tudi k temu, da so znanja in spretnosti ter kvalifikacije evropskih delavcev bolj prilagojeni dejanskim potrebam na trgu dela; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da strategija za enotni trg v nobenem primeru ne bo omajala tovrstnih izobraževalnih sistemov in da bo obenem zagotavljala kakovost vajeništva, še posebej pa varstvo zaposlitve; opozarja na pomembno vlogo socialnih partnerjev pri razvoju dualnih izobraževalnih sistemov; meni, da čeprav tovrstnega sistema izobraževanja ne moremo kar prenesti iz ene države članice v drugo, bi se vendarle morali na evropski ravni osredotočiti na tesno povezanost med dualnim izobraževanjem in zaposlovanjem mladih; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da Komisija podpira sisteme dualnega izobraževanja, ki poleg osebnega razvoja prispeva tudi k temu, da so znanja in spretnosti ter kvalifikacije evropskih delavcev bolj prilagojeni dejanskim potrebam na trgu dela; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da strategija za enotni trg v nobenem primeru ne bo omajala tovrstnih izobraževalnih sistemov in da bo obenem zagotavljala kakovost vajeništva, še posebej pa varstvo zaposlitve; opozarja na pomembno vlogo socialnih partnerjev pri razvoju dualnih izobraževalnih sistemov; meni, da čeprav tovrstnega sistema izobraževanja ne moremo kar prenesti iz ene države članice v drugo, bi se vendarle morali na evropski ravni osredotočiti na tesno povezanost med dualnim izobraževanjem in zaposlovanjem mladih;

| 60. | podpira ukrepe, s katerimi bi pomagali odpraviti vrzeli v evropski protidiskriminacijski zakonodaji na področju zaposlovanja, zlasti v zvezi z invalidi; poleg tega podpira, da se takoj začne izvajati Direktiva Sveta 2000/78/ES o enakem obravnavanju pri zaposlovanju in delu; |
| --- | --- |

60.

podpira ukrepe, s katerimi bi pomagali odpraviti vrzeli v evropski protidiskriminacijski zakonodaji na področju zaposlovanja, zlasti v zvezi z invalidi; poleg tega podpira, da se takoj začne izvajati Direktiva Sveta 2000/78/ES o enakem obravnavanju pri zaposlovanju in delu;

| 61. | pozdravlja, da je bila vzpostavljena platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu, ter spodbuja zlasti države članice in socialne partnerje, naj v njej polno sodelujejo, da bi učinkoviteje ukrepali proti neprijavljenemu delu in navidezni samozaposlenosti; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja, da je bila vzpostavljena platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu, ter spodbuja zlasti države članice in socialne partnerje, naj v njej polno sodelujejo, da bi učinkoviteje ukrepali proti neprijavljenemu delu in navidezni samozaposlenosti;

| 62. | vztraja, da moramo, če želimo izkoristiti priložnosti digitalizacije delovnih mest, ustvariti varno in prožno ureditev delovnega časa, stabilne delovne pogoje in socialno zaščito ter omogočiti „pametno“ delo za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; poudarja, da je pomembno uvesti digitalno infrastrukturo na podeželskih območjih, da bodo lahko izkoristila številne priložnosti digitalne agende, na primer delo na daljavo; |
| --- | --- |

62.

vztraja, da moramo, če želimo izkoristiti priložnosti digitalizacije delovnih mest, ustvariti varno in prožno ureditev delovnega časa, stabilne delovne pogoje in socialno zaščito ter omogočiti „pametno“ delo za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; poudarja, da je pomembno uvesti digitalno infrastrukturo na podeželskih območjih, da bodo lahko izkoristila številne priložnosti digitalne agende, na primer delo na daljavo;

| 63. | poudarja, kako pomembni so močni in neodvisni socialni partnerji ter dejanski socialni dialog; vztraja, da je treba socialne partnerje po potrebi vključiti v razpravo o morebitnih nacionalnih reformah na področju reguliranih poklicev; |
| --- | --- |

63.

poudarja, kako pomembni so močni in neodvisni socialni partnerji ter dejanski socialni dialog; vztraja, da je treba socialne partnerje po potrebi vključiti v razpravo o morebitnih nacionalnih reformah na področju reguliranih poklicev;

| 64. | poudarja, kako pomemben je socialni dialog v zvezi s priložnostmi in spremembami pri zaposlovanju, ki jih prinaša enotni trg. |
| --- | --- |

64.

poudarja, kako pomemben je socialni dialog v zvezi s priložnostmi in spremembami pri zaposlovanju, ki jih prinaša enotni trg.

Močnejši enotni trg

| 65. | poziva Komisijo, naj poglobi svoje delo na področju izvrševanja; poudarja, da je veliko ukrepov že sprejetih, a se še ne izvršujejo ustrezno, kar slabi enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu; poleg tega poudarja, da je bilo po podatkih, ki jih je Komisija posredovala sredi leta 2015, na področju enotnega trga v teku približno 1 090 postopkov za ugotavljanje kršitev; poziva Komisijo, naj za boljši prenos, uporabo in izvrševanje zakonodaje na področju enotnega trga zagotovi, da imajo upravno usklajevanje, sodelovanje in izvrševanje prednost na vseh ravneh (na ravni EU, med državami članicami ter nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi organi), in sicer z dobro ciljno usmerjenimi izvršilnimi ukrepi na podlagi preglednih in objektivnih meril, in tako zagotovi obravnavo gospodarsko najpomembnejših primerov neupravičenih ali nesorazmernih ovir; meni, da je v zvezi z nacionalnimi ukrepi oziroma izvajanjem zgodnje posredovanje lahko učinkovitejše in zagotovi boljše rezultate kot postopki za ugotavljanje kršitev; kljub temu poudarja, da mora Komisija v primeru neučinkovitosti zgodnjega posredovanja uporabiti vse razpoložljive ukrepe, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, da zagotovi celovito izvajanje zakonodaje na enotnem trgu; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj poglobi svoje delo na področju izvrševanja; poudarja, da je veliko ukrepov že sprejetih, a se še ne izvršujejo ustrezno, kar slabi enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu; poleg tega poudarja, da je bilo po podatkih, ki jih je Komisija posredovala sredi leta 2015, na področju enotnega trga v teku približno 1 090 postopkov za ugotavljanje kršitev; poziva Komisijo, naj za boljši prenos, uporabo in izvrševanje zakonodaje na področju enotnega trga zagotovi, da imajo upravno usklajevanje, sodelovanje in izvrševanje prednost na vseh ravneh (na ravni EU, med državami članicami ter nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi organi), in sicer z dobro ciljno usmerjenimi izvršilnimi ukrepi na podlagi preglednih in objektivnih meril, in tako zagotovi obravnavo gospodarsko najpomembnejših primerov neupravičenih ali nesorazmernih ovir; meni, da je v zvezi z nacionalnimi ukrepi oziroma izvajanjem zgodnje posredovanje lahko učinkovitejše in zagotovi boljše rezultate kot postopki za ugotavljanje kršitev; kljub temu poudarja, da mora Komisija v primeru neučinkovitosti zgodnjega posredovanja uporabiti vse razpoložljive ukrepe, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, da zagotovi celovito izvajanje zakonodaje na enotnem trgu;

| 66. | pozdravlja namen strategije, da bi vzpostavili kulturo skladnosti in stalno nična toleranca do kršitev predpisov enotnega trga; poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo, ali morajo biti pristojnosti Komisije v okviru postopkov za ugotavljanje kršitev usklajene s pristojnostmi v okviru politike konkurence; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja namen strategije, da bi vzpostavili kulturo skladnosti in stalno nična toleranca do kršitev predpisov enotnega trga; poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo, ali morajo biti pristojnosti Komisije v okviru postopkov za ugotavljanje kršitev usklajene s pristojnostmi v okviru politike konkurence;

| 67. | poziva Komisijo, naj dodatno podpre države članice pri ustvarjanju močne kulture izpolnjevanja pravil in izvrševanja, vključno s spodbujanjem in širjenjem informacijskega sistema za notranji trg (IMI), z razvojem načrtov izvrševanja za novo pomembno zakonodajo, pripravo dialogov o skladnosti z državami članicami in usposabljanja za nacionalne uradnike, ki so odgovorni za izvrševanje, ter spodbujanjem učinkovitejšega usklajevanja med nacionalnimi regulativnimi organi; poziva države članice, naj se v celoti zavežejo izvajanju in uveljavljanju zakonodaje EU ter uporabi načela vzajemnega priznavanja; poudarja, da sta glede razdrobljenost enotnega trga, ki ustvarja ovire v ekonomskih dejavnostih in pri izbiri potrošnikov, pravilno izvrševanje in boljša regulacija bistvenega pomena in morata zajemati vse poslovne sektorje ter veljati tako za obstoječo kot prihodnjo zakonodajo; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj dodatno podpre države članice pri ustvarjanju močne kulture izpolnjevanja pravil in izvrševanja, vključno s spodbujanjem in širjenjem informacijskega sistema za notranji trg (IMI), z razvojem načrtov izvrševanja za novo pomembno zakonodajo, pripravo dialogov o skladnosti z državami članicami in usposabljanja za nacionalne uradnike, ki so odgovorni za izvrševanje, ter spodbujanjem učinkovitejšega usklajevanja med nacionalnimi regulativnimi organi; poziva države članice, naj se v celoti zavežejo izvajanju in uveljavljanju zakonodaje EU ter uporabi načela vzajemnega priznavanja; poudarja, da sta glede razdrobljenost enotnega trga, ki ustvarja ovire v ekonomskih dejavnostih in pri izbiri potrošnikov, pravilno izvrševanje in boljša regulacija bistvenega pomena in morata zajemati vse poslovne sektorje ter veljati tako za obstoječo kot prihodnjo zakonodajo;

| 68. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo nepotrebne omejitve na enotnem trgu, ki jih ne upravičujejo pomembni razlogi, ki se nanašajo na javni interes, po potrebi predložijo zamisli o načinih soočanja s temi izzivi in poročajo o tem leta 2017; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo nepotrebne omejitve na enotnem trgu, ki jih ne upravičujejo pomembni razlogi, ki se nanašajo na javni interes, po potrebi predložijo zamisli o načinih soočanja s temi izzivi in poročajo o tem leta 2017;

| 69. | poziva države članice, naj dosledno in skladno prenesejo pravila notranjega trga ter naj v celoti in pravilno izvajajo njegova pravila in zakonodajo; poudarja, da zahteve po dodatnih testih in registracijah, nepriznavanje certifikatov in standardov, teritorialne omejitve dobave in podobni ukrepi ustvarjajo dodatne stroške za potrošnike in trgovce na drobno, s tem pa omejujejo morebitno koristnost enotnega trga za evropske državljane; poziva tudi Komisijo, naj za zagotovitev boljšega upravljanja izvaja ustrezno politiko do tistih držav članic, ki pravil notranjega trga ne uporabljajo pravilno, to pa naj, kjer je primerno, izvaja s postopki za ugotavljanje kršitev in s pospeševanjem teh postopkov s hitrim pristopom; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice, naj dosledno in skladno prenesejo pravila notranjega trga ter naj v celoti in pravilno izvajajo njegova pravila in zakonodajo; poudarja, da zahteve po dodatnih testih in registracijah, nepriznavanje certifikatov in standardov, teritorialne omejitve dobave in podobni ukrepi ustvarjajo dodatne stroške za potrošnike in trgovce na drobno, s tem pa omejujejo morebitno koristnost enotnega trga za evropske državljane; poziva tudi Komisijo, naj za zagotovitev boljšega upravljanja izvaja ustrezno politiko do tistih držav članic, ki pravil notranjega trga ne uporabljajo pravilno, to pa naj, kjer je primerno, izvaja s postopki za ugotavljanje kršitev in s pospeševanjem teh postopkov s hitrim pristopom;

| 70. | ugotavlja, da sta za enotnejše izvajanje veljavne zakonodaje za enotni trg nujna dosledna enotna uporaba in ustrezno izvrševanje pravil EU, skupaj z rednim spremljanjem in ocenjevanjem na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov, izvajanjem primerjalnih analiz in izmenjavo dobre prakse; opozarja, da je treba v celoti in dosledno prenesti ter izvajati evropska pravila glede delovanja enotnega trga v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da sta za enotnejše izvajanje veljavne zakonodaje za enotni trg nujna dosledna enotna uporaba in ustrezno izvrševanje pravil EU, skupaj z rednim spremljanjem in ocenjevanjem na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov, izvajanjem primerjalnih analiz in izmenjavo dobre prakse; opozarja, da je treba v celoti in dosledno prenesti ter izvajati evropska pravila glede delovanja enotnega trga v vseh državah članicah;

| 71. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja, da bi zelo zgodaj ugotovili, ali države članice kršijo zakonodajo EU, in naj zavzame odločno stališče glede zakonodajnih ukrepov, sprejetih ali obravnavanih v nacionalnih parlamentih, ki bi lahko povečali razdrobljenost enotnega trga; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja, da bi zelo zgodaj ugotovili, ali države članice kršijo zakonodajo EU, in naj zavzame odločno stališče glede zakonodajnih ukrepov, sprejetih ali obravnavanih v nacionalnih parlamentih, ki bi lahko povečali razdrobljenost enotnega trga;

| 72. | poudarja, da sta zavezanost in pripravljenost držav članic za ustrezno izvajanje zakonodaje EU bistvenega pomena za uspešnost enotnega trga; poziva države članice, naj odstranijo neupravičene in nesorazmerne ovire za enotni trg ter se vzdržijo diskriminatornih in protekcionističnih ukrepov za spodbujanje zaposlovanja, rasti in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da sta zavezanost in pripravljenost držav članic za ustrezno izvajanje zakonodaje EU bistvenega pomena za uspešnost enotnega trga; poziva države članice, naj odstranijo neupravičene in nesorazmerne ovire za enotni trg ter se vzdržijo diskriminatornih in protekcionističnih ukrepov za spodbujanje zaposlovanja, rasti in konkurenčnosti;

| 73. | ugotavlja, da imajo države članice ključno vlogo pri dobrem upravljanju in ustreznem delovanju enotnega trga, zato morajo skupaj izvajati proaktivno lastništvo in upravljanje enotnega trga ter ustvarjati nov politični zagon prek konsolidiranih poročil o stanju na enotnem trgu, rednih tematskih razprav na srečanjih Sveta za konkurenčnost, posebnih letnih srečanj Evropskega sveta in vključitve enotnega trga kot temelja upravljanja v evropski semester; |
| --- | --- |

73.

ugotavlja, da imajo države članice ključno vlogo pri dobrem upravljanju in ustreznem delovanju enotnega trga, zato morajo skupaj izvajati proaktivno lastništvo in upravljanje enotnega trga ter ustvarjati nov politični zagon prek konsolidiranih poročil o stanju na enotnem trgu, rednih tematskih razprav na srečanjih Sveta za konkurenčnost, posebnih letnih srečanj Evropskega sveta in vključitve enotnega trga kot temelja upravljanja v evropski semester;

| 74. | ponovno izjavlja, da bi EU lahko pripravila svoj sklop znanstveno podprtih neodvisnih kazalnikov o stopnji povezanosti enotnega trga, ki bi ga objavili kot del letnega pregleda rasti, in poziva k sprejetju strateškega dokumenta predsednikov nekaterih organov EU – Poročila petih predsednikov –, ki bo vseboval načrt za dosego resničnega enotnega trga; |
| --- | --- |

74.

ponovno izjavlja, da bi EU lahko pripravila svoj sklop znanstveno podprtih neodvisnih kazalnikov o stopnji povezanosti enotnega trga, ki bi ga objavili kot del letnega pregleda rasti, in poziva k sprejetju strateškega dokumenta predsednikov nekaterih organov EU – Poročila petih predsednikov –, ki bo vseboval načrt za dosego resničnega enotnega trga;

| 75. | poudarja, da mora Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov Parlamenta okrepiti vezi z nacionalnimi parlamenti, da se uskladijo in obravnavajo vprašanja v zvezi s prenosom in izvajanjem pravil enotnega trga; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da mora Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov Parlamenta okrepiti vezi z nacionalnimi parlamenti, da se uskladijo in obravnavajo vprašanja v zvezi s prenosom in izvajanjem pravil enotnega trga;

| 76. | poudarja, da je treba okrepiti mrežo SOLVIT, zlasti z boljšim povezovanjem SOLVIT, CHAP, EU Pilot in Evropske podjetniške mreže, da se poenostavi širši okvir postopkov pritožb EU in da se zviša stopnja ozaveščenosti državljanov ter malih in srednjih podjetij o mreži in njeni praktični vlogi pri reševanju težav tolmačenja v povezavi z enotnim trgom; meni, da bi morala Komisija upoštevati podatke o vprašanjih, postavljenih prek mreže SOLVIT, ko bo preučevala, kako določiti prednostne naloge za izvršilne ukrepe; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja na področju pomoči državam članicam pri reševanju najtežavnejših primerov; poziva države članice, naj ustrezno opremijo in primerno umestijo svoja nacionalna središča SOLVIT, da bi ta lahko uresničevala svojo vlogo; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da je treba okrepiti mrežo SOLVIT, zlasti z boljšim povezovanjem SOLVIT, CHAP, EU Pilot in Evropske podjetniške mreže, da se poenostavi širši okvir postopkov pritožb EU in da se zviša stopnja ozaveščenosti državljanov ter malih in srednjih podjetij o mreži in njeni praktični vlogi pri reševanju težav tolmačenja v povezavi z enotnim trgom; meni, da bi morala Komisija upoštevati podatke o vprašanjih, postavljenih prek mreže SOLVIT, ko bo preučevala, kako določiti prednostne naloge za izvršilne ukrepe; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja na področju pomoči državam članicam pri reševanju najtežavnejših primerov; poziva države članice, naj ustrezno opremijo in primerno umestijo svoja nacionalna središča SOLVIT, da bi ta lahko uresničevala svojo vlogo;

| 77. | poudarja, da je preglednost nacionalnih pravil nujno orodje za omogočanje čezmejne trgovine na enotnem trgu in da pomaga pri prepoznavanju netarifnih ovir; spodbuja države članice, naj z namenom povečanja obsega trgovine, ki bo koristno za vse, zagotovijo lažjo spletno dostopnost svojih pravil v več kot enem jeziku; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je preglednost nacionalnih pravil nujno orodje za omogočanje čezmejne trgovine na enotnem trgu in da pomaga pri prepoznavanju netarifnih ovir; spodbuja države članice, naj z namenom povečanja obsega trgovine, ki bo koristno za vse, zagotovijo lažjo spletno dostopnost svojih pravil v več kot enem jeziku;

| 78. | ugotavlja, da je pomembno spodbujati mobilnost z usposabljanjem, pripravništvi, spretnostmi in zaposljivostjo prek programov, kot sta Erasmus+ in EURES, ki milijonom Evropejcev ponujajo priložnosti za pridobitev koristnih izkušenj; |
| --- | --- |

78.

ugotavlja, da je pomembno spodbujati mobilnost z usposabljanjem, pripravništvi, spretnostmi in zaposljivostjo prek programov, kot sta Erasmus+ in EURES, ki milijonom Evropejcev ponujajo priložnosti za pridobitev koristnih izkušenj;

| 79. | obžaluje, da številne države članice načela vzajemnega priznavanja ne uporabljajo ustrezno; v zvezi s tem pričakuje predlog Komisije v okviru krepitve enotnega trga za blago, saj bo medsebojno priznavanje izboljšal z ukrepi za večjo ozaveščenost, ter zagotavljanja boljšega izvajanja in izvrševanja s pregledom uredbe o vzajemnem priznavanju, med drugim za izboljšanje orodij za reševanje sporov, ki nastajajo zaradi neustreznega izvajanja ali uporabe načela medsebojnega priznavanja; poudarja, da bi se, če bi pristojni organi po vsej EU ustrezno uporabljali načelo vzajemnega priznavanja, podjetja lahko osredotočila samo na poslovanje in spodbujanje rasti EU ter jim ne bi bilo treba odpravljati številnih ovir, ki nastanejo zaradi nespoštovanja vzajemnega priznavanja med državami članicami; |
| --- | --- |

79.

obžaluje, da številne države članice načela vzajemnega priznavanja ne uporabljajo ustrezno; v zvezi s tem pričakuje predlog Komisije v okviru krepitve enotnega trga za blago, saj bo medsebojno priznavanje izboljšal z ukrepi za večjo ozaveščenost, ter zagotavljanja boljšega izvajanja in izvrševanja s pregledom uredbe o vzajemnem priznavanju, med drugim za izboljšanje orodij za reševanje sporov, ki nastajajo zaradi neustreznega izvajanja ali uporabe načela medsebojnega priznavanja; poudarja, da bi se, če bi pristojni organi po vsej EU ustrezno uporabljali načelo vzajemnega priznavanja, podjetja lahko osredotočila samo na poslovanje in spodbujanje rasti EU ter jim ne bi bilo treba odpravljati številnih ovir, ki nastanejo zaradi nespoštovanja vzajemnega priznavanja med državami članicami;

| 80. | meni tudi, da bi Komisija morala biti bolj proaktivna pri opredeljevanju sektorjev z velikim potencialom za čezmejno trgovanje in digitalizacijo, v katerih bi se lahko uporabljalo načelo vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

80.

meni tudi, da bi Komisija morala biti bolj proaktivna pri opredeljevanju sektorjev z velikim potencialom za čezmejno trgovanje in digitalizacijo, v katerih bi se lahko uporabljalo načelo vzajemnega priznavanja;

| 81. | poziva Komisijo, naj pojasni delovanje predlaganih informacijskih orodij za trg in pravno podlago za takšna orodja; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo, naj pojasni delovanje predlaganih informacijskih orodij za trg in pravno podlago za takšna orodja;

| 82. | ponovno poziva, naj Svet čim prej sprejme sveženj ukrepov za varnost proizvodov in nadzor trga, in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem v celoti prevzame svojo vlogo spodbujanja rešitev; poudarja pomen ustreznih informacij na maloprodajnih proizvodih, zlasti oznake države porekla, ki je bistvena za varstvo potrošnikov in okrepitev boja proti ponarejanju; |
| --- | --- |

82.

ponovno poziva, naj Svet čim prej sprejme sveženj ukrepov za varnost proizvodov in nadzor trga, in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem v celoti prevzame svojo vlogo spodbujanja rešitev; poudarja pomen ustreznih informacij na maloprodajnih proizvodih, zlasti oznake države porekla, ki je bistvena za varstvo potrošnikov in okrepitev boja proti ponarejanju;

| 83. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo kazni za ponarejanje in zagotovijo polno izvajanje veljavne evropske zakonodaje na tem področju; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo kazni za ponarejanje in zagotovijo polno izvajanje veljavne evropske zakonodaje na tem področju;

| 84. | poudarja, da regulativne razlike med državami članicami v zvezi z različnimi zahtevami o označevanju ali kakovosti nepotrebno ovirajo dejavnosti dobaviteljev blaga in varstvo potrošnikov; poudarja, da ima okoljsko označevanje dodano vrednost; poziva Komisijo, naj oceni, katere oznake so bistvene za zagotavljanje informacij za potrošnike in katere ne, ter naj razmisli o uvedbi zavezujočega sistema za zagotavljanje ključnih informacij za obrtne in industrijske proizvode, kot je pohištvo, ki bo deloval na ravni EU, da bi potrošnikom podali ključne informacije in zagotovili enako kakovost proizvodov v različnih državah članicah; meni, da bi takšna pobuda koristila potrošnikom, industrijskim sektorjem in trgovinskim subjektom, saj bi zagotovila preglednost, ustrezno priznavanje evropskih izdelkov in usklajena pravila za subjekte na enotnem trgu; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da regulativne razlike med državami članicami v zvezi z različnimi zahtevami o označevanju ali kakovosti nepotrebno ovirajo dejavnosti dobaviteljev blaga in varstvo potrošnikov; poudarja, da ima okoljsko označevanje dodano vrednost; poziva Komisijo, naj oceni, katere oznake so bistvene za zagotavljanje informacij za potrošnike in katere ne, ter naj razmisli o uvedbi zavezujočega sistema za zagotavljanje ključnih informacij za obrtne in industrijske proizvode, kot je pohištvo, ki bo deloval na ravni EU, da bi potrošnikom podali ključne informacije in zagotovili enako kakovost proizvodov v različnih državah članicah; meni, da bi takšna pobuda koristila potrošnikom, industrijskim sektorjem in trgovinskim subjektom, saj bi zagotovila preglednost, ustrezno priznavanje evropskih izdelkov in usklajena pravila za subjekte na enotnem trgu;

| 85. | poudarja, da je treba na področju enotnega trga za storitve izboljšati čezmejno opravljanje storitev, vendar pri tem paziti, da ne bi spodbujali socialnega dampinga; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno in učinkovitejšo uporabo direktive o storitvah, hkrati pa naj preprečijo prakso čezmernega prenašanja; pozdravlja predlog Komisije za izboljšanje obveščanja v skladu z direktivo o storitvah, saj je sedanji postopek neučinkovit in nepregleden; meni, da bi obveščanje moralo potekati bolj zgodaj v zakonodajnem postopku, da bi se omogočile pravočasne povratne informacije deležnikov in držav članic ter da bi čim bolj zmanjšali zamude pri sprejemanju nove zakonodaje; se strinja, da bi postopke obveščanja iz Direktive (EU) 2015/1535 razširili na vse sektorje, ki niso zajeti s to direktivo; zavrača vsakršno zahtevo glede razširitve področja uporabe direktive o storitvah; poziva Komisijo, naj se posveti bremenom v zvezi z razdrobljenim bančnim sektorjem v Evropi, ki nerezidentom, zlasti malim in srednjim podjetjem, povzroča težave pri odpiranju bančnega računa v drugi državi članici; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je treba na področju enotnega trga za storitve izboljšati čezmejno opravljanje storitev, vendar pri tem paziti, da ne bi spodbujali socialnega dampinga; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno in učinkovitejšo uporabo direktive o storitvah, hkrati pa naj preprečijo prakso čezmernega prenašanja; pozdravlja predlog Komisije za izboljšanje obveščanja v skladu z direktivo o storitvah, saj je sedanji postopek neučinkovit in nepregleden; meni, da bi obveščanje moralo potekati bolj zgodaj v zakonodajnem postopku, da bi se omogočile pravočasne povratne informacije deležnikov in držav članic ter da bi čim bolj zmanjšali zamude pri sprejemanju nove zakonodaje; se strinja, da bi postopke obveščanja iz Direktive (EU) 2015/1535 razširili na vse sektorje, ki niso zajeti s to direktivo; zavrača vsakršno zahtevo glede razširitve področja uporabe direktive o storitvah; poziva Komisijo, naj se posveti bremenom v zvezi z razdrobljenim bančnim sektorjem v Evropi, ki nerezidentom, zlasti malim in srednjim podjetjem, povzroča težave pri odpiranju bančnega računa v drugi državi članici;

| 86. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za poenostavitev in poenotenje postopka za čezmejno opravljanje storitev, da bi mala in srednja podjetja bolje vključili na notranji trg; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za poenostavitev in poenotenje postopka za čezmejno opravljanje storitev, da bi mala in srednja podjetja bolje vključili na notranji trg;

| 87. | opozarja, da so v členu 16(1) direktive o storitvah in sodni praksi Sodišča Evropske unije jasno opredeljene zahteve glede sorazmerne ureditve; opominja, da dejstvo, da določena država članica sprejema manj stroge predpise kot druga, ne pomeni, da so njeni predpisi nesorazmerni in zato nezdružljivi s pravom Unije; ponavlja, da so predpisi, ki otežujejo in ovirajo čezmejne storitve ter zmanjšujejo njihovo privlačnost, združljivi z zahtevami notranjega trga le, če služijo nujnim razlogom v splošnem interesu ter so za to resnično primerni in ne ogrožajo svobode opravljanja storitev bolj, kot je to potrebno zaradi zaščite zastavljenih ciljev splošnega pomena; |
| --- | --- |

87.

opozarja, da so v členu 16(1) direktive o storitvah in sodni praksi Sodišča Evropske unije jasno opredeljene zahteve glede sorazmerne ureditve; opominja, da dejstvo, da določena država članica sprejema manj stroge predpise kot druga, ne pomeni, da so njeni predpisi nesorazmerni in zato nezdružljivi s pravom Unije; ponavlja, da so predpisi, ki otežujejo in ovirajo čezmejne storitve ter zmanjšujejo njihovo privlačnost, združljivi z zahtevami notranjega trga le, če služijo nujnim razlogom v splošnem interesu ter so za to resnično primerni in ne ogrožajo svobode opravljanja storitev bolj, kot je to potrebno zaradi zaščite zastavljenih ciljev splošnega pomena;

| 88. | poudarja, da je treba zagotoviti dosledno oceno sorazmernosti regulativnih zahtev in omejitev za storitve; je seznanjen s predlogom Komisije o uvedbi potnega lista za storitve, s katerim bi v ključnih gospodarskih sektorjih, kot so poslovne storitve, olajšali razvoj in mobilnost podjetij na enotnem trgu; meni, da bi morali s to pobudo poenostaviti upravne postopke za ponudnike storitev, ki želijo delovati čezmejno, in organe, ter obravnavati upravne ovire, ki tem podjetjem preprečujejo vstop na trg v drugi državi članici; poziva, naj se morebitni potni list za storitve vključi v vrsto horizontalnih orodij za podpiranje zakonodaje o notranjem trgu, kot so informacijski sistem za notranji trg (IMI) ali enotne kontaktne točke, ki so bile v direktivi o storitvah predvidene kot enotni vmesnik med organi za izvajanje vseh potrebnih upravnih postopkov v zvezi s čezmejnimi storitvenimi dejavnostmi; poudarja, da uvedba potnega lista za storitve ne sme oslabiti ali razveljaviti sodne prakse, ki jo je razvilo Sodišče Evropske unije v zvezi s pomembnimi razlogi, ki se nanašajo na javni interes, na podlagi katerih je mogoče upravičiti predpise, ki omejujejo čezmejno zagotavljanje storitev; vendar poudarja, da potni list za storitve ne bi bil potreben, če bi se direktiva o storitvah ustrezno izvajala in uveljavljala; poudarja, da to ne sme vključevati uvedbe načela izvorne države; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da je treba zagotoviti dosledno oceno sorazmernosti regulativnih zahtev in omejitev za storitve; je seznanjen s predlogom Komisije o uvedbi potnega lista za storitve, s katerim bi v ključnih gospodarskih sektorjih, kot so poslovne storitve, olajšali razvoj in mobilnost podjetij na enotnem trgu; meni, da bi morali s to pobudo poenostaviti upravne postopke za ponudnike storitev, ki želijo delovati čezmejno, in organe, ter obravnavati upravne ovire, ki tem podjetjem preprečujejo vstop na trg v drugi državi članici; poziva, naj se morebitni potni list za storitve vključi v vrsto horizontalnih orodij za podpiranje zakonodaje o notranjem trgu, kot so informacijski sistem za notranji trg (IMI) ali enotne kontaktne točke, ki so bile v direktivi o storitvah predvidene kot enotni vmesnik med organi za izvajanje vseh potrebnih upravnih postopkov v zvezi s čezmejnimi storitvenimi dejavnostmi; poudarja, da uvedba potnega lista za storitve ne sme oslabiti ali razveljaviti sodne prakse, ki jo je razvilo Sodišče Evropske unije v zvezi s pomembnimi razlogi, ki se nanašajo na javni interes, na podlagi katerih je mogoče upravičiti predpise, ki omejujejo čezmejno zagotavljanje storitev; vendar poudarja, da potni list za storitve ne bi bil potreben, če bi se direktiva o storitvah ustrezno izvajala in uveljavljala; poudarja, da to ne sme vključevati uvedbe načela izvorne države;

| 89. | pozdravlja močno osredotočenost na vlogo storitev na enotnem trgu ter zagotavljanje, da strokovnjaki in storitvena podjetja, zlasti trgovci na drobno, niso omejeni zgolj na svoje nacionalne trge; poudarja, da bo nadaljnja širitev programov za poklicne potne liste in potne liste za storitve osrednjega pomena pri preprečevanju nepotrebnega upravnega bremena držav članic, ki naše državljane odvrača od čezmejnega dela in trgovanja; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja močno osredotočenost na vlogo storitev na enotnem trgu ter zagotavljanje, da strokovnjaki in storitvena podjetja, zlasti trgovci na drobno, niso omejeni zgolj na svoje nacionalne trge; poudarja, da bo nadaljnja širitev programov za poklicne potne liste in potne liste za storitve osrednjega pomena pri preprečevanju nepotrebnega upravnega bremena držav članic, ki naše državljane odvrača od čezmejnega dela in trgovanja;

| 90. | ponovno poudarja, kako pomembno je odpravljanje ovir (vključno z jezikovnimi in upravnimi ovirami ter ovirami, ki jih povzroča pomanjkanje informacij), ki omejujejo poslovni potencial spletne čezmejne trgovine in spodkopavajo zaupanje potrošnikov v enotni trg; poudarja, da je pomembno odpraviti omejitve pri opravljanju maloprodajnih dejavnosti, kot so urejanje odpiralnega časa trgovin, davki, ki se nanašajo posebej na maloprodajo in so selektivni, ter nesorazmerne zahtevanje informacij od podjetij; |
| --- | --- |

90.

ponovno poudarja, kako pomembno je odpravljanje ovir (vključno z jezikovnimi in upravnimi ovirami ter ovirami, ki jih povzroča pomanjkanje informacij), ki omejujejo poslovni potencial spletne čezmejne trgovine in spodkopavajo zaupanje potrošnikov v enotni trg; poudarja, da je pomembno odpraviti omejitve pri opravljanju maloprodajnih dejavnosti, kot so urejanje odpiralnega časa trgovin, davki, ki se nanašajo posebej na maloprodajo in so selektivni, ter nesorazmerne zahtevanje informacij od podjetij;

| 91. | priznava pristojnosti lokalnih organov v zvezi z urbanističnim načrtovanjem; vseeno poudarja, da se urbanistično načrtovanje ne bi smelo uporabiti kot izgovor, da se zaobide pravica do svobodnega ustanavljanja; v zvezi s tem opozarja na pomen pravilnega izvajanja direktive o storitvah; poziva države članice, naj odpravijo ovire za prosti pretok in odprejo svoje trge, da bi spodbudile konkurenčnost in raznolikost trgovin, ki je nujna, da bi se ohranila privlačnost nakupovalnih območij – zlasti v mestnih središčih; |
| --- | --- |

91.

priznava pristojnosti lokalnih organov v zvezi z urbanističnim načrtovanjem; vseeno poudarja, da se urbanistično načrtovanje ne bi smelo uporabiti kot izgovor, da se zaobide pravica do svobodnega ustanavljanja; v zvezi s tem opozarja na pomen pravilnega izvajanja direktive o storitvah; poziva države članice, naj odpravijo ovire za prosti pretok in odprejo svoje trge, da bi spodbudile konkurenčnost in raznolikost trgovin, ki je nujna, da bi se ohranila privlačnost nakupovalnih območij – zlasti v mestnih središčih;

| 92. | poudarja, da je sektor trgovine na drobno in debelo največji poslovni sektor v Evropi; meni, da mora biti zmanjševanje nepotrebnih regulativnih upravnih in praktičnih ovir za trgovino na drobno na prvem mestu; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da je sektor trgovine na drobno in debelo največji poslovni sektor v Evropi; meni, da mora biti zmanjševanje nepotrebnih regulativnih upravnih in praktičnih ovir za trgovino na drobno na prvem mestu;

| 93. | poziva Komisijo in države članice, naj sektorju trgovine na drobno namenijo največjo politično težo kot enemu od stebrov enotnega trga, vključno z digitalnim enotnim trgom, in naj odpravijo regulativne, upravne in praktične ovire, ki ovirajo začetek, razvoj in neprekinjenost poslovanja, trgovcem na drobno pa otežujejo polno izkoriščanje prednosti notranjega trga; meni, da bi morala tržna zakonodaja na področju trgovine na drobno temeljiti na dokazih, pri čemer bi morali upoštevati potrebe tega sektorja; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo in države članice, naj sektorju trgovine na drobno namenijo največjo politično težo kot enemu od stebrov enotnega trga, vključno z digitalnim enotnim trgom, in naj odpravijo regulativne, upravne in praktične ovire, ki ovirajo začetek, razvoj in neprekinjenost poslovanja, trgovcem na drobno pa otežujejo polno izkoriščanje prednosti notranjega trga; meni, da bi morala tržna zakonodaja na področju trgovine na drobno temeljiti na dokazih, pri čemer bi morali upoštevati potrebe tega sektorja;

| 94. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo nepotrebne omejitve za ustanovitev maloprodajnih podjetij na enotnem trgu, ki jih ne upravičujejo pomembni razlogi, ki se nanašajo na javni interes, ter, pripravijo predloge za reševanje teh težav, kjer je to potrebno, in o tem poročajo spomladi 2017; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo nepotrebne omejitve za ustanovitev maloprodajnih podjetij na enotnem trgu, ki jih ne upravičujejo pomembni razlogi, ki se nanašajo na javni interes, ter, pripravijo predloge za reševanje teh težav, kjer je to potrebno, in o tem poročajo spomladi 2017;

| 95. | meni, da različni pristopi k urejanju področja storitev svobodnih poklicev sami po sebi ne ovirajo poglabljanja notranjega trga; poudarja, da so lahko predpisi v zvezi z dostopom do poklicev in njihovim opravljanjem pomembni za zaščito ciljev splošnega pomena in varstvo potrošnikov ter da je njihovo ocenjevanje smiselno le v ustreznem nacionalnem okviru; |
| --- | --- |

95.

meni, da različni pristopi k urejanju področja storitev svobodnih poklicev sami po sebi ne ovirajo poglabljanja notranjega trga; poudarja, da so lahko predpisi v zvezi z dostopom do poklicev in njihovim opravljanjem pomembni za zaščito ciljev splošnega pomena in varstvo potrošnikov ter da je njihovo ocenjevanje smiselno le v ustreznem nacionalnem okviru;

| 96. | se strinja s Komisijo, da velik del regulacije držav članic na področju dostopa do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja ni v sorazmerju s potrebami in ustvarja ovire, ki preprečujejo dostop do opravljanja poklicev; |
| --- | --- |

96.

se strinja s Komisijo, da velik del regulacije držav članic na področju dostopa do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja ni v sorazmerju s potrebami in ustvarja ovire, ki preprečujejo dostop do opravljanja poklicev;

| 97. | meni, da je treba začasno čezmejno izvajanje storitev, vključno s poklicnimi storitvami, obravnavati kot ključni element za notranji trg, ker se tako ustvarjajo delovna mesta ter zagotavljajo visokokakovostni proizvodi in storitve državljanom EU; zato meni, da so redne smernice, ki upoštevajo različne gospodarske, geografske in socialne razmere vseh držav članic, uporaben instrument za države članice; |
| --- | --- |

97.

meni, da je treba začasno čezmejno izvajanje storitev, vključno s poklicnimi storitvami, obravnavati kot ključni element za notranji trg, ker se tako ustvarjajo delovna mesta ter zagotavljajo visokokakovostni proizvodi in storitve državljanom EU; zato meni, da so redne smernice, ki upoštevajo različne gospodarske, geografske in socialne razmere vseh držav članic, uporaben instrument za države članice;

| 98. | pozdravlja ponovno osredotočenost na regulirane in svobodne poklice v Evropi v okviru nedavne strategije za enotni trg, ki predstavljajo pomemben dejavnik rasti in zaposlovanja na enotnem trgu; poziva Komisijo, naj predloži konkretne ukrepe, s katerimi bi udejanjili priporočila delovne skupine Evropske komisije o akcijskem načrtu za svobodne poklice; |
| --- | --- |

98.

pozdravlja ponovno osredotočenost na regulirane in svobodne poklice v Evropi v okviru nedavne strategije za enotni trg, ki predstavljajo pomemben dejavnik rasti in zaposlovanja na enotnem trgu; poziva Komisijo, naj predloži konkretne ukrepe, s katerimi bi udejanjili priporočila delovne skupine Evropske komisije o akcijskem načrtu za svobodne poklice;

| 99. | pozdravlja zakonodajni predlog Komisije za odpravo regulativnih ovir, ki omejujejo dostop do nekaterih poklicev, kot pomemben korak k odpiranju enotnega trga in spodbujanju rasti zaposlovanja; |
| --- | --- |

99.

pozdravlja zakonodajni predlog Komisije za odpravo regulativnih ovir, ki omejujejo dostop do nekaterih poklicev, kot pomemben korak k odpiranju enotnega trga in spodbujanju rasti zaposlovanja;

| 100. | podpira pobudo Komisije, da pregleda regulirane poklice, vendar poudarja, da je pri posredovanju vedno treba vzdrževati visoke standarde kakovosti za zaposlitev in storitve, dobre kvalifikacije in varnost potrošnikov; |
| --- | --- |

100.

podpira pobudo Komisije, da pregleda regulirane poklice, vendar poudarja, da je pri posredovanju vedno treba vzdrževati visoke standarde kakovosti za zaposlitev in storitve, dobre kvalifikacije in varnost potrošnikov;

| 101. | meni, da bi podjetja brez konkurenčnih profesionalnih in poslovnih storitev po vsej EU le stežka ostala konkurenčna in ohranila delovna mesta ter ustvarjala nova; |
| --- | --- |

101.

meni, da bi podjetja brez konkurenčnih profesionalnih in poslovnih storitev po vsej EU le stežka ostala konkurenčna in ohranila delovna mesta ter ustvarjala nova;

| 102. | poudarja, da neučinkovite storitve dostave, zlasti v zvezi z zadnjim kilometrom dostave, pomenijo veliko oviro za čezmejno prodajo v EU; poudarja, da so dostopne, cenovno sprejemljive, učinkovite in visokokakovostne storitve dostave ključni pogoj za uspešen enotni trg; poziva Komisijo, naj pripravi celovit akcijski načrt za dostavo paketov in opredeli cilje, ki naj se na tem trgu dosežejo do konca leta 2020; poziva Komisijo, naj pri čezmejni dostavi nameni več pozornosti odpravi ovir, s katerimi se soočajo gospodarski subjekti; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da neučinkovite storitve dostave, zlasti v zvezi z zadnjim kilometrom dostave, pomenijo veliko oviro za čezmejno prodajo v EU; poudarja, da so dostopne, cenovno sprejemljive, učinkovite in visokokakovostne storitve dostave ključni pogoj za uspešen enotni trg; poziva Komisijo, naj pripravi celovit akcijski načrt za dostavo paketov in opredeli cilje, ki naj se na tem trgu dosežejo do konca leta 2020; poziva Komisijo, naj pri čezmejni dostavi nameni več pozornosti odpravi ovir, s katerimi se soočajo gospodarski subjekti;

| 103. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi poenostavili in pospešili postopke za priznanje poklicnih kvalifikacij, tudi z omogočanjem in spodbujanjem uvedbe skupnih okvirov za usposabljanje, pri čemer bi v celoti spoštovali načelo subsidiarnosti; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo izobraževanje in usposabljanje na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi današnji in prihodnji delavci pridobili ustrezne e-spretnosti; |
| --- | --- |

103.

poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi poenostavili in pospešili postopke za priznanje poklicnih kvalifikacij, tudi z omogočanjem in spodbujanjem uvedbe skupnih okvirov za usposabljanje, pri čemer bi v celoti spoštovali načelo subsidiarnosti; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo izobraževanje in usposabljanje na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi današnji in prihodnji delavci pridobili ustrezne e-spretnosti;

| 104. | pozdravlja dejstvo, da ta strategija obravnava visoko stopnjo brezposelnosti v EU, vendar obžaluje, da ne vključuje natančnih korakov in ukrepov, ki bi ljudem pomagali najti zaposlitev, kot so izboljšanje standardov za izobraževanje in usposabljanje, doseganje ciljev vseživljenjskega učenja in boj proti neskladjem med ponudbo znanj in spretnosti ter podvprašanjem po njih ter kvalifikacije delavcev in strokovnjakov; meni, da je samoumevno, da se enotni trg zaradi digitalizacije različnih dejavnosti hitro spreminja, poleg tega pa bo za nova delovna mesta potreben drugačen sklop spretnosti in kvalifikacij; |
| --- | --- |

104.

pozdravlja dejstvo, da ta strategija obravnava visoko stopnjo brezposelnosti v EU, vendar obžaluje, da ne vključuje natančnih korakov in ukrepov, ki bi ljudem pomagali najti zaposlitev, kot so izboljšanje standardov za izobraževanje in usposabljanje, doseganje ciljev vseživljenjskega učenja in boj proti neskladjem med ponudbo znanj in spretnosti ter podvprašanjem po njih ter kvalifikacije delavcev in strokovnjakov; meni, da je samoumevno, da se enotni trg zaradi digitalizacije različnih dejavnosti hitro spreminja, poleg tega pa bo za nova delovna mesta potreben drugačen sklop spretnosti in kvalifikacij;

| 105. | izraža neodobravanje, ker Komisija v okviru strategije za enotni trg ni sprejela posebnih ukrepov za obravnavo potreb invalidnih oseb in potrošnikov, starejših in ljudi, ki živijo na podeželskih in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

105.

izraža neodobravanje, ker Komisija v okviru strategije za enotni trg ni sprejela posebnih ukrepov za obravnavo potreb invalidnih oseb in potrošnikov, starejših in ljudi, ki živijo na podeželskih in oddaljenih območjih;

| 106. | meni, da je načelo enakega plačila za enako delo na istem delovnem mestu, ki ga zagovarja predsednik Komisije Juncker, pomembno orodje za boj proti izkrivljanju trga; |
| --- | --- |

106.

meni, da je načelo enakega plačila za enako delo na istem delovnem mestu, ki ga zagovarja predsednik Komisije Juncker, pomembno orodje za boj proti izkrivljanju trga;

Pravičnejši enotni trg

| 107. | poudarja, da bi resničen enotni trg moral zagotavljati koristi in zaščito za državljane, potrošnike in podjetja, kar zadeva višjo kakovost, večjo izbiro, primerne cene ter varnost blaga in storitev; poudarja, da neupravičena diskriminacija prejemnikov storitev (potrošnikov in podjetnikov) na podlagi državljanstva ali stalnega prebivališča, ki ne temelji na objektivnih ali preverljivih merilih, tako v spletnem kot nespletnem okolju, na enotnem trgu ni sprejemljiva; vendar meni, da obveznost za podjetja, da opravljajo prodajo po vsej EU, ni izvedljiva; |
| --- | --- |

107.

poudarja, da bi resničen enotni trg moral zagotavljati koristi in zaščito za državljane, potrošnike in podjetja, kar zadeva višjo kakovost, večjo izbiro, primerne cene ter varnost blaga in storitev; poudarja, da neupravičena diskriminacija prejemnikov storitev (potrošnikov in podjetnikov) na podlagi državljanstva ali stalnega prebivališča, ki ne temelji na objektivnih ali preverljivih merilih, tako v spletnem kot nespletnem okolju, na enotnem trgu ni sprejemljiva; vendar meni, da obveznost za podjetja, da opravljajo prodajo po vsej EU, ni izvedljiva;

| 108. | poziva Komisijo, naj pospeši pripravo zakonodajnega predloga za obravnavo neupravičenega geografskega blokiranja in drugih neupravičenih oblik diskriminacije, ki jih izvajajo upravljavci trga; poziva Komisijo, naj določi učinkovita merila za oceno neupravičenosti geografskega blokiranja; poudarja, da mora biti v okviru vsakega takšnega predloga spoštovano temeljno načelo svobode trgovine; poudarja tudi, da bi bilo treba v predlogu Komisije upoštevati načelo sorazmernosti, zlasti za mala in mikro podjetja; ugotavlja, da morajo upravljavci trga pogosto izvesti izbiro trga, da lahko delujejo v okviru razmer na trgu; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisijo, naj pospeši pripravo zakonodajnega predloga za obravnavo neupravičenega geografskega blokiranja in drugih neupravičenih oblik diskriminacije, ki jih izvajajo upravljavci trga; poziva Komisijo, naj določi učinkovita merila za oceno neupravičenosti geografskega blokiranja; poudarja, da mora biti v okviru vsakega takšnega predloga spoštovano temeljno načelo svobode trgovine; poudarja tudi, da bi bilo treba v predlogu Komisije upoštevati načelo sorazmernosti, zlasti za mala in mikro podjetja; ugotavlja, da morajo upravljavci trga pogosto izvesti izbiro trga, da lahko delujejo v okviru razmer na trgu;

| 109. | se strinja, da potrošniki pri kupovanju blaga in storitev na enotnem trgu potrebujejo pregledne informacije ter sklop sodobnih in trdnih pravic za zaščito svojih interesov; meni, da bi moral vsak pregled, vsaka združitev ali konsolidacija direktiv potrošniškega prava zagotavljati resnično visoko stopnjo varnosti potrošnikov in izvršljivih pravic in pri tem upoštevati sedanjo dobro prakso iz nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

109.

se strinja, da potrošniki pri kupovanju blaga in storitev na enotnem trgu potrebujejo pregledne informacije ter sklop sodobnih in trdnih pravic za zaščito svojih interesov; meni, da bi moral vsak pregled, vsaka združitev ali konsolidacija direktiv potrošniškega prava zagotavljati resnično visoko stopnjo varnosti potrošnikov in izvršljivih pravic in pri tem upoštevati sedanjo dobro prakso iz nacionalne zakonodaje;

| 110. | poziva Komisijo, naj preuči sedanje pravne negotovosti, ki vplivajo na potrošnike, in jih po potrebi odpravi, tako da pravnemu okviru pravic potrošnikov doda pojasnilo ali ga dopolni; ponovno poudarja, da je zavezan načelu prožne harmonizacije predlagane zakonodaje EU, ki se nanaša na potrošnike, in temu, da se načelo popolne harmonizacije uporabi samo, če se vzpostavi zelo visoka stopnja varstva potrošnikov in zagotovijo nedvomne prednosti za potrošnike; |
| --- | --- |

110.

poziva Komisijo, naj preuči sedanje pravne negotovosti, ki vplivajo na potrošnike, in jih po potrebi odpravi, tako da pravnemu okviru pravic potrošnikov doda pojasnilo ali ga dopolni; ponovno poudarja, da je zavezan načelu prožne harmonizacije predlagane zakonodaje EU, ki se nanaša na potrošnike, in temu, da se načelo popolne harmonizacije uporabi samo, če se vzpostavi zelo visoka stopnja varstva potrošnikov in zagotovijo nedvomne prednosti za potrošnike;

| 111. | poudarja, da podjetja socialnega gospodarstva predstavljajo raznovrstnost poslovnih modelov, ki je ključnega pomena za visokokonkurenčen in pravičen enotni trg; poziva Komisijo, naj socialno gospodarstvo vključi v politike enotnega trga in naj razvije evropski akcijski načrt za podjetja socialnega gospodarstva, da se sprosti poln potencial za trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

111.

poudarja, da podjetja socialnega gospodarstva predstavljajo raznovrstnost poslovnih modelov, ki je ključnega pomena za visokokonkurenčen in pravičen enotni trg; poziva Komisijo, naj socialno gospodarstvo vključi v politike enotnega trga in naj razvije evropski akcijski načrt za podjetja socialnega gospodarstva, da se sprosti poln potencial za trajnostno in vključujočo rast;

Sklepne ugotovitve

| 112. | poziva Komisijo, naj zakonodajalcem hitro predloži načrtovane zakonodajne predloge in pobude, ob upoštevanju zgoraj navedenih predlogov in po ustreznem posvetovanju z deležniki in oceni učinka, da bo zagotovila njihovo pravočasno sprejetje; |
| --- | --- |

112.

poziva Komisijo, naj zakonodajalcem hitro predloži načrtovane zakonodajne predloge in pobude, ob upoštevanju zgoraj navedenih predlogov in po ustreznem posvetovanju z deležniki in oceni učinka, da bo zagotovila njihovo pravočasno sprejetje;

o

o o

| 113. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

113.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0069.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0580.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0009.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0012.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 26. maj 2016

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/128

---

P8_TA(2016)0231

Zahteva za odvzem imunitete Gianluci Buonannu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o zahtevi za odvzem imunitete Gianluci Buonannu (2016/2003(IMM))

(2018/C 076/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je dne 20. novembra 2015 posredoval namestnik javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju, Italiji, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. decembra 2015, da se od telekomunikacijskih podjetij pridobijo podatki o telefonskem prometu številke, ki jo uporablja Gianluca Buonanno, in sicer v povezavi s kazenskim postopkom, ki je bil pred rednim sodiščem v Vercelliju sprožen v imenu Gianluce Buonanna v zvezi s telefonskimi grožnjami, ki naj bi jih 14. aprila 2015 od neznanega klicatelja prejel na svoj mobilni telefon (Ref. št. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je dne 20. novembra 2015 posredoval namestnik javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju, Italiji, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. decembra 2015, da se od telekomunikacijskih podjetij pridobijo podatki o telefonskem prometu številke, ki jo uporablja Gianluca Buonanno, in sicer v povezavi s kazenskim postopkom, ki je bil pred rednim sodiščem v Vercelliju sprožen v imenu Gianluce Buonanna v zvezi s telefonskimi grožnjami, ki naj bi jih 14. aprila 2015 od neznanega klicatelja prejel na svoj mobilni telefon (Ref. št. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44),

| — | po zaslišanju Gianluce Buonanna v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zaslišanju Gianluce Buonanna v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 68 ustave Italijanske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 68 ustave Italijanske republike,

| — | ob upoštevanju člena 4 italijanskega zakona št. 140 z dne 20. junija 2003 o sprejetju določb za izvajanje člena 68 ustave in v zvezi s pregonom oseb na visokih državnih funkcijah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4 italijanskega zakona št. 140 z dne 20. junija 2003 o sprejetju določb za izvajanje člena 68 ustave in v zvezi s pregonom oseb na visokih državnih funkcijah (2),

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0180/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0180/2016),

| A. | ker je namestnik javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju posredoval zahtevo za odobritev, da se od telekomunikacijskih podjetij pridobijo podatki o telefonskem prometu številke, ki jo uporablja v Italiji izvoljeni poslanec Evropskega parlamenta Gianluca Buonanno, v zvezi s kazenskim postopkom, ki je bil v njegovem imenu sprožen pred rednim sodiščem v Vercelliju v zvezi s telefonskimi grožnjami, ki naj bi jih 14. aprila 2015 od neznanega klicatelja prejel na svoj mobilni telefon; |
| --- | --- |

A.

ker je namestnik javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju posredoval zahtevo za odobritev, da se od telekomunikacijskih podjetij pridobijo podatki o telefonskem prometu številke, ki jo uporablja v Italiji izvoljeni poslanec Evropskega parlamenta Gianluca Buonanno, v zvezi s kazenskim postopkom, ki je bil v njegovem imenu sprožen pred rednim sodiščem v Vercelliju v zvezi s telefonskimi grožnjami, ki naj bi jih 14. aprila 2015 od neznanega klicatelja prejel na svoj mobilni telefon;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države članice imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države članice imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker člen 68 ustave Italijanske republike določa, da pri poslancu brez odobritve skupščine, katere član je, ni mogoče izvesti osebne preiskave ali preiskave na domu, niti se ga ne sme aretirati ali mu drugače odvzeti prostosti, niti pridržati, razen ob izvršitvi pravnomočne sodbe ali če je poslanec zaloten pri storitvi kaznivega dejanja (in flagrante delicto), za katerega je prijetje obvezno. Tako dovoljenje je obvezno tudi za spremljanje pogovorov ali komunikacij poslanca ali za zaseg njegovih elektronskih sporočil; |
| --- | --- |

C.

ker člen 68 ustave Italijanske republike določa, da pri poslancu brez odobritve skupščine, katere član je, ni mogoče izvesti osebne preiskave ali preiskave na domu, niti se ga ne sme aretirati ali mu drugače odvzeti prostosti, niti pridržati, razen ob izvršitvi pravnomočne sodbe ali če je poslanec zaloten pri storitvi kaznivega dejanja (in flagrante delicto), za katerega je prijetje obvezno. Tako dovoljenje je obvezno tudi za spremljanje pogovorov ali komunikacij poslanca ali za zaseg njegovih elektronskih sporočil;

| D. | ker člen 4 zakona št. 140 z dne 20. junija 2003 o sprejetju določb za izvajanje člena 68 ustave in v zvezi s pregonom oseb na visokih državnih funkcijah med drugim določa, da mora pristojni organ za pridobitev podatkov o telefonskem prometu poslanca zaprositi za odobritev skupščino, katere član je poslanec; |
| --- | --- |

D.

ker člen 4 zakona št. 140 z dne 20. junija 2003 o sprejetju določb za izvajanje člena 68 ustave in v zvezi s pregonom oseb na visokih državnih funkcijah med drugim določa, da mora pristojni organ za pridobitev podatkov o telefonskem prometu poslanca zaprositi za odobritev skupščino, katere član je poslanec;

| E. | ker zahteva za odvzem imunitete Gianluci Buonannu zadeva dostop preiskovalnih organov do evidence telefonskih pogovorov poslančevega mobilnega telefona na datum, ko zatrjuje, da je prejel telefonske grožnje; |
| --- | --- |

E.

ker zahteva za odvzem imunitete Gianluci Buonannu zadeva dostop preiskovalnih organov do evidence telefonskih pogovorov poslančevega mobilnega telefona na datum, ko zatrjuje, da je prejel telefonske grožnje;

| F. | ker v svoji zahtevi po odvzemu imunitete namestnik javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju priznava, da ni jasno, ali ta poslanski privilegij velja tudi za primere, kjer je poslanec domnevna žrtev kaznivega dejanja; ker kljub temu ugotavlja, da bi po najboljši razlagi nacionalne zakonodaje privilegij moral za poslance veljati ne glede na njihov procesni položaj; ker pa v prid svojemu sklepu ne navaja ustrezne nacionalne sodne prakse; |
| --- | --- |

F.

ker v svoji zahtevi po odvzemu imunitete namestnik javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju priznava, da ni jasno, ali ta poslanski privilegij velja tudi za primere, kjer je poslanec domnevna žrtev kaznivega dejanja; ker kljub temu ugotavlja, da bi po najboljši razlagi nacionalne zakonodaje privilegij moral za poslance veljati ne glede na njihov procesni položaj; ker pa v prid svojemu sklepu ne navaja ustrezne nacionalne sodne prakse;

| G. | ker Evropski parlament ni pristojen za razlago nacionalnih pravil o privilegijih in imunitetah poslancev; ker se zdi pomembno opozoriti, da je namen člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije predvsem zagotoviti neodvisnost poslancev Parlamenta, s tem da se med zasedanji Parlamenta prepreči izvrševanje pritiskov, ki zajemajo grožnje glede odvzema prostosti ali sodnih postopkov, na poslance; ker je v tem primeru nedvomno jasno, da nad zadevnim poslancem ni bil izvršen pritisk, saj je kazenski postopek povezan z domnevnimi telefonskimi grožnjami, ki jih je kot žrtev prijavil poslanec sam; |
| --- | --- |

G.

ker Evropski parlament ni pristojen za razlago nacionalnih pravil o privilegijih in imunitetah poslancev; ker se zdi pomembno opozoriti, da je namen člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije predvsem zagotoviti neodvisnost poslancev Parlamenta, s tem da se med zasedanji Parlamenta prepreči izvrševanje pritiskov, ki zajemajo grožnje glede odvzema prostosti ali sodnih postopkov, na poslance; ker je v tem primeru nedvomno jasno, da nad zadevnim poslancem ni bil izvršen pritisk, saj je kazenski postopek povezan z domnevnimi telefonskimi grožnjami, ki jih je kot žrtev prijavil poslanec sam;

| H. | ker je na podlagi navedenega razvidno, da namestniku javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju ni bilo treba zahtevati odobritve Evropskega parlamenta za pridobitev podatkov o telefonskem prometu Gianluce Buonanna na dan 14. aprila 2015; |
| --- | --- |

H.

ker je na podlagi navedenega razvidno, da namestniku javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju ni bilo treba zahtevati odobritve Evropskega parlamenta za pridobitev podatkov o telefonskem prometu Gianluce Buonanna na dan 14. aprila 2015;

| I. | ker se kljub navedenemu zdi primerno, da se zaradi zagotavljanja pravne varnosti ad cautelam ugodi zahtevi za odobritev, ki jo je posredoval namestnik javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju; |
| --- | --- |

I.

ker se kljub navedenemu zdi primerno, da se zaradi zagotavljanja pravne varnosti ad cautelam ugodi zahtevi za odobritev, ki jo je posredoval namestnik javnega tožilca rednega sodišča v Vercelliju;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Gianluci Buonannu; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame imuniteto Gianluci Buonannu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje namestniku javnega tožilca splošnega sodišča v Vercelliju, Italiji, in Gianluci Buonannu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje namestniku javnega tožilca splošnega sodišča v Vercelliju, Italiji, in Gianluci Buonannu.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrman in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Legge n. 140, disposizioni per l’attuazione dell’articolo 68 della Costituzione nonché in materia di processi penali nei confronti delle alte cariche dello Stato, z dne 20. junija 2003 (GURI No 142, z dne 21. junija 2003).

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 10. maj 2016

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/130

---

P8_TA(2016)0205

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: prehodne določbe za nekatere določbe carinskega zakonika Unije, kadar zadevni elektronski sistemi še ne delujejo

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje Delegirani uredbi Komisije z dne 8. aprila 2016 o popravku Delegirane uredbe (EU) 2016/341 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere določbe carinskega zakonika Unije, kadar zadevni elektronski sistemi še ne delujejo, in o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 – (2016/2656(DEA))

(2018/C 076/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2016)2002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2016)2002),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 11. marca 2016, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 11. marca 2016, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov predsedniku konference predsednikov odborov z dne 21. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1), zlasti členov 278, 279 in 284(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1), zlasti členov 278, 279 in 284(5),

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 28. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 28. aprila 2016,

| A. | ker se je po sprejetju Delegirane uredbe (EU) 2016/341 (2) ugotovilo, da so bili iz Priloge 12 v delu o poenostavitvah napačno izpuščeni nekateri obrazci, kar bo imelo hude negativne posledice za carinske organe in trgovce, če ne bodo dodani pred 1. majem 2016, ko se bodo začele uporabljati zadevne določbe carinskega zakonika Unije in njegove izvedbene določbe; |
| --- | --- |

A.

ker se je po sprejetju Delegirane uredbe (EU) 2016/341 (2) ugotovilo, da so bili iz Priloge 12 v delu o poenostavitvah napačno izpuščeni nekateri obrazci, kar bo imelo hude negativne posledice za carinske organe in trgovce, če ne bodo dodani pred 1. majem 2016, ko se bodo začele uporabljati zadevne določbe carinskega zakonika Unije in njegove izvedbene določbe;

| B. | ker so bile v isti Prilogi 12 v delu o poenostavitvah ugotovljene nekatere napake tudi v zvezi z uporabljeno terminologijo v obrazcih in ker bi lahko te napake, če ne bodo popravljene, vplivale na pravno jasnost in ustreznost carinskega zakonika Unije in njegovih izvedbenih določb; |
| --- | --- |

B.

ker so bile v isti Prilogi 12 v delu o poenostavitvah ugotovljene nekatere napake tudi v zvezi z uporabljeno terminologijo v obrazcih in ker bi lahko te napake, če ne bodo popravljene, vplivale na pravno jasnost in ustreznost carinskega zakonika Unije in njegovih izvedbenih določb;

| C. | ker bi zato Delegirana uredba (EU) 2016/341 morala biti ustrezno popravljena, tako da se v Prilogo 12 v del o poenostavitvah vključijo manjkajoči obrazci, v istem delu priloge pa se zamenjajo obstoječi obrazci; |
| --- | --- |

C.

ker bi zato Delegirana uredba (EU) 2016/341 morala biti ustrezno popravljena, tako da se v Prilogo 12 v del o poenostavitvah vključijo manjkajoči obrazci, v istem delu priloge pa se zamenjajo obstoječi obrazci;

| D. | ker se mora delegirana uredba začeti uporabljati s 1. majem 2016, da bi zagotovili neovirano delovanje carinske unije in da ne bi prišlo do motenj v trgovinskih tokovih; |
| --- | --- |

D.

ker se mora delegirana uredba začeti uporabljati s 1. majem 2016, da bi zagotovili neovirano delovanje carinske unije in da ne bi prišlo do motenj v trgovinskih tokovih;

| E. | ker lahko delegirana uredba začne veljati šele po koncu obdobja, ki ga Parlament in Svet namenjata pregledom, če nobeden izmed njiju ne vloži ugovora ali če pred potekom tega obdobja oba obvestita Komisijo, da ne bosta vložila ugovora; ker je v členu 284(5) Uredbe (EU) št. 952/2013 določeno, da obdobje pregledov traja dva meseca od dneva uradnega obvestila, torej traja do 9. junija 2016 in ga je mogoče podaljšati za dodatna dva meseca; |
| --- | --- |

E.

ker lahko delegirana uredba začne veljati šele po koncu obdobja, ki ga Parlament in Svet namenjata pregledom, če nobeden izmed njiju ne vloži ugovora ali če pred potekom tega obdobja oba obvestita Komisijo, da ne bosta vložila ugovora; ker je v členu 284(5) Uredbe (EU) št. 952/2013 določeno, da obdobje pregledov traja dva meseca od dneva uradnega obvestila, torej traja do 9. junija 2016 in ga je mogoče podaljšati za dodatna dva meseca;

| F. | ker pa je Komisija 11. marca 2016 iz nujnih razlogov prosila Parlament, naj delegirano uredbo odobri čim prej, in sicer še pred 1. majem 2016; |
| --- | --- |

F.

ker pa je Komisija 11. marca 2016 iz nujnih razlogov prosila Parlament, naj delegirano uredbo odobri čim prej, in sicer še pred 1. majem 2016;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 z dne 17. decembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere določbe carinskega zakonika Unije, kadar zadevni elektronski sistemi še ne delujejo, in o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 (UL L 69, 15.3.2016, str. 1).

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/132

---

P8_TA(2016)0206

Zaščita proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice EU ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2018/C 076/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0660), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0660),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0229/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0229/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0257/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0257/2015),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 230, 14.7.2015, str. 129.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0305

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1037.)

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/133 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/133

---

P8_TA(2016)0207

Zaščita proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice EU ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2018/C 076/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0667), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0667),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0232/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0232/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0256/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0256/2015),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije obravnavani predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije obravnavani predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0309

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1036.)

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/134 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/134

---

P8_TA(2016)0208

Partnerstvo o trajnostnem ribištvu med EU in Republiko Liberijo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo ter njegovega protokola o izvajanju (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 076/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13015/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13015/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo (13014/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu med Evropsko unijo in Republiko Liberijo (13014/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0402/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0402/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0142/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0142/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma in njegovega protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma in njegovega protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Liberije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Liberije.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/135

---

P8_TA(2016)0209

Sporazum med EU in Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju: ribolovne možnosti in finančni prispevek ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za štiri leta (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 076/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12773/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12773/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za obdobje štirih let (12776/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za obdobje štirih let (12776/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a) drugega pododstavka členom 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a) drugega pododstavka členom 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0354/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0147/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0147/2016),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Mavretanije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Mavretanije.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/136

---

P8_TA(2016)0210

Sporazum o sodelovanju s Korejo na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za civilno uporabo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za civilno uporabo (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 076/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05977/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05977/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za civilno uporabo (11516/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za civilno uporabo (11516/2006),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 172 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0116/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 172 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0116/2016),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2), člena 108(7) in člena 50(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2), člena 108(7) in člena 50(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0065/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0065/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Koreje. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Koreje.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/137 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/137

---

P8_TA(2016)0212

Statistika glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb v zvezi s podelitvijo delegiranih in izvedbenih pooblastil Komisiji za sprejetje nekaterih ukrepov (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 076/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0379), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0379),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0038/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0038/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 5. decembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 5. decembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. februarja 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. februarja 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0227/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0227/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 31, 30.1.2015, str. 3.

---

P8_TC1-COD(2014)0194

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1013.)

---

Sreda, 11. maj 2016

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/138 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/138

---

P8_TA(2016)0214

Izjeme za trgovce z blagom ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede izjem za trgovce z blagom (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 076/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0648), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0648),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0403/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0403/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 3. marca 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 3. marca 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. marca 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. marca 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 in člena 50(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 in člena 50(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0064/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0064/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 130, 13.4.2016, str. 1.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0295

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede izjem za trgovce z blagom

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1014.)

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/139

---

P8_TA(2016)0215

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2018/C 076/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14957/2/2015 – C8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14957/2/2015 – C8-0130/2016),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0173),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0164/2016) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0164/2016)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 25.2.2014, P7_TA(2014)0121.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Sveta in Evropskega parlamenta o členu 44

Zagotavljanje harmoniziranega varstva podatkov na visoki ravni, ki zajema policijske in pravosodne dejavnosti v Uniji, je ključnega pomena za spoštovanje in zaščito temeljnih pravic državljanov Unije. Ker je pristojnost Unije in držav članic glede območja svobode, varnosti in pravice deljena, morajo nadzorni organi na nacionalni ravni in na ravni Unije nujno tesno in učinkovito sodelovati. Evropski parlament in Svet menita, da bi bilo treba po sprejetju predloga splošne uredbe o varstvu podatkov in direktive o varstvu podatkov za obdelavo podatkov v policijskem in pravosodnem sektorju, vključno z novim evropskim odborom za varstvo podatkov, ki bo ustanovljen v kratkem, in ob upoštevanju napovedanega pregleda Uredbe (ES) št. 45/2001 v prihodnje reorganizirati različne mehanizme za sodelovanje med Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in nacionalnimi nadzornimi organi na tem področju, vključno z odborom za sodelovanje, ustanovljenim s to uredbo, in sicer na tak način, da bi zagotovili učinkovitost in usklajenost ter se izognili nepotrebnemu podvajanju, brez poseganja v pravico Komisije do pobude.

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/141

---

P8_TA(2016)0216

Vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, usposabljanja, prostovoljnega dela, izmenjav učencev in dela varušk au pair ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair (prenovitev) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2018/C 076/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14958/2/2015 – C8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14958/2/2015 – C8-0131/2016),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja grškega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja grškega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. novembra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. novembra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0151),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0166/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0166/2016),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 341, 21.11.2013, str. 50.

(2)  UL C 114, 15.4.2014, str. 42.

(3)  Sprejeta besedila z dne 25.2.2014, P7_TA(2014)0122.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Komisije o razlogu za zavrnitev iz člena 20(2)(f)

Evropski parlament in Komisija si točko (f) člena 20(2) te direktive razlagata v smislu, da lahko države članice vlogo zavrnejo samo na podlagi posamične obravnave in ob upoštevanju posebnih okoliščin, v katerih se je znašel državljan tretje države, načela sorazmernosti ter na podlagi dokazov ali resnih in objektivnih razlogov. Komisija bo zagotovila, da bodo države članice pri prenosu direktive izvajale to določbo v skladu s to razlago in bo v okviru svojih obveznosti iz člena 39 o tem obvestila Parlament in Svet.

Evropski parlament in Komisija menita, da vključitev te določbe v to direktivo ne bi smela pomeniti precedensa za prihodnje pravne instrumente za migracije.

---

Četrtek, 12. maj 2016

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/143

---

P8_TA(2016)0221

Obvezna avtomatična izmenjava podatkov na področju obdavčenja *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2018/C 076/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0025), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0025),

| — | ob upoštevanju členov 113 in 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 113 in 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0030/2016),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0157/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0157/2016),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V zadnjih letih je izziv, ki ga predstavljajo davčne goljufije in davčne utaje, znatno večji, za Unijo in na globalni ravni pa vzbuja veliko zaskrbljenost. Avtomatična izmenjava podatkov je pri tem pomembno orodje in Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. decembra 2012, ki vsebuje Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, poudarila potrebo po odločnem spodbujanju avtomatične izmenjave podatkov kot prihodnjega evropskega in mednarodnega standarda preglednosti in izmenjave podatkov v davčnih zadevah. Evropski svet je 22. maja 2013 v svojih sklepih pozval k razširitvi avtomatične izmenjave podatkov na ravni Unije in na svetovni ravni, da bi preprečili davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V zadnjih letih je izziv, ki ga predstavljajo davčne goljufije in davčne utaje, znatno večji, za Unijo in na globalni ravni pa vzbuja veliko zaskrbljenost. Avtomatična izmenjava podatkov je pri tem pomembno orodje in Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. decembra 2012, ki vsebuje Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, poudarila potrebo po odločnem spodbujanju avtomatične izmenjave podatkov kot prihodnjega evropskega in mednarodnega standarda preglednosti in izmenjave podatkov v davčnih zadevah. Evropski svet je 22. maja 2013 v svojih sklepih pozval k razširitvi avtomatične izmenjave podatkov na ravni Unije in na svetovni ravni, da bi preprečili davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje.

| (1) | V zadnjih letih je izziv, ki ga predstavljajo davčne goljufije
  , izogibanje davkom
  in davčne utaje, znatno večji, za Unijo in na globalni ravni pa vzbuja veliko zaskrbljenost. Avtomatična izmenjava podatkov je pri tem pomembno orodje in Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. decembra 2012, ki vsebuje Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, poudarila potrebo po odločnem spodbujanju avtomatične izmenjave podatkov kot prihodnjega evropskega in mednarodnega standarda preglednosti in izmenjave podatkov v davčnih zadevah. Evropski svet je 22. maja 2013 v svojih sklepih pozval k razširitvi avtomatične izmenjave podatkov na ravni Unije in na svetovni ravni, da bi preprečili davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje. |
| --- | --- |

(1)

V zadnjih letih je izziv, ki ga predstavljajo davčne goljufije
  , izogibanje davkom
  in davčne utaje, znatno večji, za Unijo in na globalni ravni pa vzbuja veliko zaskrbljenost. Avtomatična izmenjava podatkov je pri tem pomembno orodje in Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. decembra 2012, ki vsebuje Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, poudarila potrebo po odločnem spodbujanju avtomatične izmenjave podatkov kot prihodnjega evropskega in mednarodnega standarda preglednosti in izmenjave podatkov v davčnih zadevah. Evropski svet je 22. maja 2013 v svojih sklepih pozval k razširitvi avtomatične izmenjave podatkov na ravni Unije in na svetovni ravni, da bi preprečili davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Skupine multinacionalnih podjetij so dejavne v različnih državah, zato lahko uporabijo prakse agresivnega davčnega načrtovanja, ki domačim podjetjem niso na voljo. Kadar te skupine uporabljajo tovrstne prakse, to običajno prizadene predvsem popolnoma domača mala in srednja podjetja, saj je
  njihova davčna obremenitev višja od obremenitve takih skupin
  .
  Po drugi strani pa
  lahko vse države članice utrpijo izgubo prihodkov in obstaja nevarnost, da se med
  državami
  razvije konkurenca za privabljanje skupin multinacionalnih podjetij tako, da se jim ponudijo dodatne davčne ugodnosti. To onemogoča pravilno delovanje notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Skupine multinacionalnih podjetij so dejavne v različnih državah, zato lahko uporabijo prakse agresivnega davčnega načrtovanja, ki domačim podjetjem niso na voljo. Kadar te skupine uporabljajo tovrstne prakse, to običajno prizadene predvsem popolnoma domača mala in srednja podjetja, saj je
  njihova davčna obremenitev višja od obremenitve takih skupin
  .
  Po drugi strani pa
  lahko vse države članice utrpijo izgubo prihodkov in obstaja nevarnost, da se med
  državami
  razvije konkurenca za privabljanje skupin multinacionalnih podjetij tako, da se jim ponudijo dodatne davčne ugodnosti. To onemogoča pravilno delovanje notranjega trga.

| (2) | Skupine multinacionalnih podjetij so dejavne v različnih državah, zato lahko uporabijo prakse agresivnega davčnega načrtovanja, ki domačim podjetjem niso na voljo. Kadar te skupine uporabljajo tovrstne prakse, to običajno prizadene predvsem popolnoma domača mala in srednja podjetja, saj
  običajno plačujejo dejansko davčno stopnjo, ki
  je
  veliko bližja zakonsko določenim davčnim stopnjam kot pri skupinah multinacionalnih podjetij, kar povzroča izkrivljanje in nepravilno delovanje notranjega trga ter izkrivljanje konkurence v škodo malih in srednjih podjetij
  .
  Da bi preprečili izkrivljanje konkurence, domača podjetja ne bi smela biti v slabšem položaju zaradi svoje velikosti ali ker ne trgujejo čezmejno. Poleg tega
  lahko vse države članice utrpijo izgubo prihodkov in obstaja nevarnost, da se med
  njimi
  razvije
  nepoštena
  konkurenca za privabljanje skupin multinacionalnih podjetij tako, da se jim ponudijo dodatne davčne ugodnosti. To onemogoča pravilno delovanje notranjega trga.
  V zvezi s tem je treba poudariti, da je za pravilno delovanje notranjega trga pristojna Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Skupine multinacionalnih podjetij so dejavne v različnih državah, zato lahko uporabijo prakse agresivnega davčnega načrtovanja, ki domačim podjetjem niso na voljo. Kadar te skupine uporabljajo tovrstne prakse, to običajno prizadene predvsem popolnoma domača mala in srednja podjetja, saj
  običajno plačujejo dejansko davčno stopnjo, ki
  je
  veliko bližja zakonsko določenim davčnim stopnjam kot pri skupinah multinacionalnih podjetij, kar povzroča izkrivljanje in nepravilno delovanje notranjega trga ter izkrivljanje konkurence v škodo malih in srednjih podjetij
  .
  Da bi preprečili izkrivljanje konkurence, domača podjetja ne bi smela biti v slabšem položaju zaradi svoje velikosti ali ker ne trgujejo čezmejno. Poleg tega
  lahko vse države članice utrpijo izgubo prihodkov in obstaja nevarnost, da se med
  njimi
  razvije
  nepoštena
  konkurenca za privabljanje skupin multinacionalnih podjetij tako, da se jim ponudijo dodatne davčne ugodnosti. To onemogoča pravilno delovanje notranjega trga.
  V zvezi s tem je treba poudariti, da je za pravilno delovanje notranjega trga pristojna Komisija.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Za Unijo je bistveno, da se davčni predpisi oblikujejo tako, da ne ogrožajo rasti ali naložb, da podjetij v Uniji ne potiskajo v neugoden konkurenčni položaj in ne povečujejo tveganja dvojnega obdavčevanja podjetij, poleg tega pa bi morali čim bolj zmanjšati njihove stroške in upravno breme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Za Unijo je bistveno, da se davčni predpisi oblikujejo tako, da ne ogrožajo rasti ali naložb, da podjetij v Uniji ne potiskajo v neugoden konkurenčni položaj in ne povečujejo tveganja dvojnega obdavčevanja podjetij, poleg tega pa bi morali čim bolj zmanjšati njihove stroške in upravno breme.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Davčni organi
  Unije
  potrebujejo celovite in ustrezne informacije o strukturi, politiki transfernih cen in notranjih transakcijah skupin multinacionalnih podjetij znotraj in zunaj Unije. Na podlagi teh informacij se bodo davčni organi lahko odzvali na škodljive davčne prakse s spremembami zakonodaje ali ustreznimi ocenami tveganja in davčnimi revizijami ter ugotovili, ali so družbe uporabljale prakse, s katerimi so umetno prenesli znatne zneske dohodkov v okolja z davčnimi ugodnostmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Davčni organi
  Unije
  potrebujejo celovite in ustrezne informacije o strukturi, politiki transfernih cen in notranjih transakcijah skupin multinacionalnih podjetij znotraj in zunaj Unije. Na podlagi teh informacij se bodo davčni organi lahko odzvali na škodljive davčne prakse s spremembami zakonodaje ali ustreznimi ocenami tveganja in davčnimi revizijami ter ugotovili, ali so družbe uporabljale prakse, s katerimi so umetno prenesli znatne zneske dohodkov v okolja z davčnimi ugodnostmi.

| (3) | Davčni organi
  držav članic
  potrebujejo celovite in ustrezne informacije o strukturi, politiki transfernih cen
  , davčnih poravnavah, davčnih posojilih
  in notranjih transakcijah skupin multinacionalnih podjetij znotraj in zunaj Unije. Na podlagi teh informacij se bodo davčni organi lahko odzvali na škodljive davčne prakse s spremembami zakonodaje ali ustreznimi ocenami tveganja in davčnimi revizijami ter ugotovili, ali so družbe uporabljale prakse, s katerimi so umetno prenesli znatne zneske dohodkov v okolja z davčnimi ugodnostmi.
  Do podatkov, ki jih izmenjujejo davčni organi držav članic, bi morala imeti dostop tudi Komisija, da bi zagotovila spoštovanje ustreznih pravil o konkurenci. Komisija bi morala te informacije obravnavati kot zaupne in sprejeti vse ustrezne ukrepe za njihovo zaščito. |
| --- | --- |

(3)

Davčni organi
  držav članic
  potrebujejo celovite in ustrezne informacije o strukturi, politiki transfernih cen
  , davčnih poravnavah, davčnih posojilih
  in notranjih transakcijah skupin multinacionalnih podjetij znotraj in zunaj Unije. Na podlagi teh informacij se bodo davčni organi lahko odzvali na škodljive davčne prakse s spremembami zakonodaje ali ustreznimi ocenami tveganja in davčnimi revizijami ter ugotovili, ali so družbe uporabljale prakse, s katerimi so umetno prenesli znatne zneske dohodkov v okolja z davčnimi ugodnostmi.
  Do podatkov, ki jih izmenjujejo davčni organi držav članic, bi morala imeti dostop tudi Komisija, da bi zagotovila spoštovanje ustreznih pravil o konkurenci. Komisija bi morala te informacije obravnavati kot zaupne in sprejeti vse ustrezne ukrepe za njihovo zaščito.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Večja preglednost v odnosu do davčnih organov
  bi skupine multinacionalnih podjetij lahko
  spodbudila
  , da bi
  opustile nekatere prakse in
  plačale
  pravičen delež davka
  v državi, v kateri so
  dobiček ustvarile
  . Večja preglednost za skupine multinacionalnih podjetij je zato bistveni del preprečevanja erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Večja preglednost v odnosu do davčnih organov
  bi skupine multinacionalnih podjetij lahko
  spodbudila
  , da bi
  opustile nekatere prakse in
  plačale
  pravičen delež davka
  v državi, v kateri so
  dobiček ustvarile
  . Večja preglednost za skupine multinacionalnih podjetij je zato bistveni del preprečevanja erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička.

| (4) | Z ustreznim obsegom informacij, ki bi si jih posredovali in izmenjevali nacionalni davčni organi držav članic in Komisija,
  bi skupine multinacionalnih podjetij lahko
  spodbudili
  , da bi
  dolgovani davek
  plačale v državi, v kateri so
  ustvarile vrednost. S tem bi tudi države članice izvajale večji pritisk druga na drugo, pozornost finančnih trgov pa bi se usmerila na fiskalno odgovornost multinacionalnih podjetij.
  Večja preglednost za skupine multinacionalnih podjetij
  , ki pa ne sme ovirati konkurenčnosti Unije,
  je zato bistveni del preprečevanja erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička
  ter končno tudi davčnega izogibanja
  . |
| --- | --- |

(4)

Z ustreznim obsegom informacij, ki bi si jih posredovali in izmenjevali nacionalni davčni organi držav članic in Komisija,
  bi skupine multinacionalnih podjetij lahko
  spodbudili
  , da bi
  dolgovani davek
  plačale v državi, v kateri so
  ustvarile vrednost. S tem bi tudi države članice izvajale večji pritisk druga na drugo, pozornost finančnih trgov pa bi se usmerila na fiskalno odgovornost multinacionalnih podjetij.
  Večja preglednost za skupine multinacionalnih podjetij
  , ki pa ne sme ovirati konkurenčnosti Unije,
  je zato bistveni del preprečevanja erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička
  ter končno tudi davčnega izogibanja
  .

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Skupine multinacionalnih podjetij bi morale v poročilu po posameznih državah vsako leto in za vsako jurisdikcijo, v kateri poslujejo, navesti višino prihodkov, dobiček pred davkom od dohodkov ter plačani in obračunani davek od dohodkov. Skupine multinacionalnih podjetij bi morale navesti tudi število zaposlenih, izkazani kapital, zadržani dobiček in opredmetena sredstva v vsaki jurisdikciji. Nazadnje bi morale skupine multinacionalnih podjetij opredeliti vse subjekte znotraj skupine, ki poslujejo v posameznih davčnih jurisdikcijah, in navesti poslovne dejavnosti, s katerimi se ukvarjajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Skupine multinacionalnih podjetij bi morale v poročilu po posameznih državah vsako leto in za vsako jurisdikcijo, v kateri poslujejo, navesti višino prihodkov, dobiček pred davkom od dohodkov ter plačani in obračunani davek od dohodkov. Skupine multinacionalnih podjetij bi morale navesti tudi število zaposlenih, izkazani kapital, zadržani dobiček in opredmetena sredstva v vsaki jurisdikciji. Nazadnje bi morale skupine multinacionalnih podjetij opredeliti vse subjekte znotraj skupine, ki poslujejo v posameznih davčnih jurisdikcijah, in navesti poslovne dejavnosti, s katerimi se ukvarjajo.

| (6) | Skupine multinacionalnih podjetij bi morale v poročilu po posameznih državah vsako leto in za vsako jurisdikcijo, v kateri poslujejo, navesti višino prihodkov, dobiček pred davkom od dohodkov ter plačani in obračunani davek od dohodkov
  , pa tudi davčne olajšave
  . Skupine multinacionalnih podjetij bi morale navesti tudi število zaposlenih, izkazani kapital, zadržani dobiček in opredmetena sredstva v vsaki jurisdikciji. Nazadnje bi morale skupine multinacionalnih podjetij opredeliti vse subjekte znotraj skupine, ki poslujejo v posameznih davčnih jurisdikcijah, in navesti poslovne dejavnosti, s katerimi se ukvarjajo. |
| --- | --- |

(6)

Skupine multinacionalnih podjetij bi morale v poročilu po posameznih državah vsako leto in za vsako jurisdikcijo, v kateri poslujejo, navesti višino prihodkov, dobiček pred davkom od dohodkov ter plačani in obračunani davek od dohodkov
  , pa tudi davčne olajšave
  . Skupine multinacionalnih podjetij bi morale navesti tudi število zaposlenih, izkazani kapital, zadržani dobiček in opredmetena sredstva v vsaki jurisdikciji. Nazadnje bi morale skupine multinacionalnih podjetij opredeliti vse subjekte znotraj skupine, ki poslujejo v posameznih davčnih jurisdikcijah, in navesti poslovne dejavnosti, s katerimi se ukvarjajo.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Za zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga mora EU zagotoviti pošteno konkurenco med skupinami multinacionalnih podjetij znotraj EU in tistimi zunaj EU, katerih en ali več subjektov se nahaja v EU. Obveznost poročanja bi morala veljati za obe vrsti skupin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Za zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga mora EU zagotoviti pošteno konkurenco med skupinami multinacionalnih podjetij znotraj EU in tistimi zunaj EU, katerih en ali več subjektov se nahaja v EU. Obveznost poročanja bi morala veljati za obe vrsti skupin.

| (8) | Za zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga mora
  Unija
  zagotoviti pošteno konkurenco med skupinami multinacionalnih podjetij znotraj EU in tistimi zunaj EU, katerih en ali več subjektov se nahaja v 
  Uniji
  . Obveznost poročanja bi morala veljati za obe vrsti skupin.
  V zvezi s tem bi morale biti države članice odgovorne, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti poročanja skupin multinacionalnih podjetij, na primer z uvedbo ukrepov za njihovo kaznovanje v primeru neporočanja. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga mora
  Unija
  zagotoviti pošteno konkurenco med skupinami multinacionalnih podjetij znotraj EU in tistimi zunaj EU, katerih en ali več subjektov se nahaja v 
  Uniji
  . Obveznost poročanja bi morala veljati za obe vrsti skupin.
  V zvezi s tem bi morale biti države članice odgovorne, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti poročanja skupin multinacionalnih podjetij, na primer z uvedbo ukrepov za njihovo kaznovanje v primeru neporočanja.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 9a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Države članice bi morale ohraniti ali zvišati raven človeških, tehničnih in finančnih virov, namenjenih avtomatični izmenjavi podatkov med davčnimi upravami in njihovi obdelavi na davčnih upravah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Države članice bi morale ohraniti ali zvišati raven človeških, tehničnih in finančnih virov, namenjenih avtomatični izmenjavi podatkov med davčnimi upravami in njihovi obdelavi na davčnih upravah.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Glede izmenjave podatkov med državami članicami Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS že zagotavlja obvezno avtomatično izmenjavo podatkov na številnih področjih. Njeno področje uporabe bi bilo treba razširiti tako, da bo določala obvezno avtomatično izmenjavo poročil po posameznih državah med državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Glede izmenjave podatkov med državami članicami Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS že zagotavlja obvezno avtomatično izmenjavo podatkov na številnih področjih. Njeno področje uporabe bi bilo treba razširiti tako, da bo določala obvezno avtomatično izmenjavo poročil po posameznih državah med državami članicami.

| (11) | Glede izmenjave podatkov med državami članicami Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS že zagotavlja obvezno avtomatično izmenjavo podatkov na številnih področjih. Njeno področje uporabe bi bilo treba razširiti tako, da bo določala obvezno avtomatično izmenjavo poročil po posameznih državah med državami članicami
  in posredovanje teh poročil Komisiji. Komisija bi morala poročila po posameznih državah uporabiti tudi za oceno skladnosti držav članic s pravili Unije o državni pomoči, saj so nepoštene davčne prakse na področju obdavčitve podjetij povezane tudi z državno pomočjo. |
| --- | --- |

(11)

Glede izmenjave podatkov med državami članicami Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS že zagotavlja obvezno avtomatično izmenjavo podatkov na številnih področjih. Njeno področje uporabe bi bilo treba razširiti tako, da bo določala obvezno avtomatično izmenjavo poročil po posameznih državah med državami članicami
  in posredovanje teh poročil Komisiji. Komisija bi morala poročila po posameznih državah uporabiti tudi za oceno skladnosti držav članic s pravili Unije o državni pomoči, saj so nepoštene davčne prakse na področju obdavčitve podjetij povezane tudi z državno pomočjo.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Obvezna avtomatična izmenjava poročil po posameznih državah med državami članicami bi morala v vsakem primeru vključevati sporočanje opredeljenega niza osnovnih podatkov, ki bi bil na voljo tistim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov skupine multinacionalnih podjetij rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote take skupine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Obvezna avtomatična izmenjava poročil po posameznih državah med državami članicami bi morala v vsakem primeru vključevati sporočanje opredeljenega niza osnovnih podatkov, ki bi bil na voljo tistim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov skupine multinacionalnih podjetij rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote take skupine.

| (12) | Obvezna avtomatična izmenjava poročil po posameznih državah med državami članicami
  in s Komisijo
  bi morala v vsakem primeru vključevati sporočanje opredeljenega niza osnovnih podatkov,
  ki bi moral temeljili na enotnih opredelitvah in
  bi bil na voljo tistim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov skupine multinacionalnih podjetij rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote take skupine. |
| --- | --- |

(12)

Obvezna avtomatična izmenjava poročil po posameznih državah med državami članicami
  in s Komisijo
  bi morala v vsakem primeru vključevati sporočanje opredeljenega niza osnovnih podatkov,
  ki bi moral temeljili na enotnih opredelitvah in
  bi bil na voljo tistim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov skupine multinacionalnih podjetij rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote take skupine.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Opredeliti
  je treba jezikovne zahteve za izmenjavo podatkov iz poročila po posameznih državah
  med državami članicami
  . Poleg tega je treba sprejeti
  praktične ureditve
  ,
  potrebne
  za posodobitev skupnega komunikacijskega omrežja. Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje členov 20(6) in 21(7), bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Opredeliti
  je treba jezikovne zahteve za izmenjavo podatkov iz poročila po posameznih državah
  med državami članicami
  . Poleg tega je treba sprejeti
  praktične ureditve
  ,
  potrebne
  za posodobitev skupnega komunikacijskega omrežja. Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje členov 20(6) in 21(7), bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.

| (16) | Določiti
  je treba jezikovne zahteve za izmenjavo podatkov iz poročila po posameznih državah
  med državami članicami in za sporočanje teh podatkov Komisiji
  . Poleg tega je treba sprejeti praktično ureditev, potrebno za posodobitev skupnega komunikacijskega omrežja
  in za preprečevanje podvajanja standardov, ki bi zvišalo upravne stroške za nosilce dejavnosti
  . Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje členov 20(6) in 21(7), bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(16)

Določiti
  je treba jezikovne zahteve za izmenjavo podatkov iz poročila po posameznih državah
  med državami članicami in za sporočanje teh podatkov Komisiji
  . Poleg tega je treba sprejeti praktično ureditev, potrebno za posodobitev skupnega komunikacijskega omrežja
  in za preprečevanje podvajanja standardov, ki bi zvišalo upravne stroške za nosilce dejavnosti
  . Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje členov 20(6) in 21(7), bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 18a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | Države članice bi na podlagi te direktive morale v letnem poročilu Komisiji navesti obseg dokumentacije v skladu s členom 8aa in točko 1 oddelka 2 Priloge III k tej direktivi ter seznam vseh jurisdikcij, v katerih so krovni matični subjekti subjektov v sestavi s sedežem v EU rezidenti, pa v njih niso bila predložena ali izmenjana popolna poročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

Države članice bi na podlagi te direktive morale v letnem poročilu Komisiji navesti obseg dokumentacije v skladu s členom 8aa in točko 1 oddelka 2 Priloge III k tej direktivi ter seznam vseh jurisdikcij, v katerih so krovni matični subjekti subjektov v sestavi s sedežem v EU rezidenti, pa v njih niso bila predložena ali izmenjana popolna poročila.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 18b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18b) | Zagotoviti bi bilo treba možnost, da se na podlagi te direktive informacije ne izmenjajo, če bi to povzročilo razkritje poslovne, industrijske ali poklicne tajnosti, poslovnega procesa ali informacij, katerih razkritje bi bilo v nasprotju z javnim redom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18b)

Zagotoviti bi bilo treba možnost, da se na podlagi te direktive informacije ne izmenjajo, če bi to povzročilo razkritje poslovne, industrijske ali poklicne tajnosti, poslovnega procesa ali informacij, katerih razkritje bi bilo v nasprotju z javnim redom.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 18c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18c) | Upoštevati bi bilo treba resolucijo Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom, poročilo Odbora za pravne zadeve Parlamenta o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev in Direktive 2013/34/EU glede določenih elementov izjave o upravljanju podjetij ter resolucijo Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18c)

Upoštevati bi bilo treba resolucijo Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom, poročilo Odbora za pravne zadeve Parlamenta o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev in Direktive 2013/34/EU glede določenih elementov izjave o upravljanju podjetij ter resolucijo Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Ker cilja te direktive, tj. učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in je ta cilj zaradi zahtevane enotnosti in učinkovitosti lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Ker cilja te direktive, tj. učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in je ta cilj zaradi zahtevane enotnosti in učinkovitosti lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (20) | Ker cilja te direktive, tj. učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami
  in s Komisijo
  pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in je ta cilj zaradi zahtevane enotnosti in učinkovitosti lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(20)

Ker cilja te direktive, tj. učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami
  in s Komisijo
  pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in je ta cilj zaradi zahtevane enotnosti in učinkovitosti lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 1 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | člen 1(1) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(-1)

1.   Ta direktiva določa pravila in postopke, v skladu s katerimi države članice sodelujejo med seboj z namenom izmenjave informacij, ki naj bi bile pomembne za izvajanje in uveljavljanje nacionalne zakonodaje držav članic v zvezi z davki iz člena 2.

„1.   Ta direktiva določa pravila in postopke, v skladu s katerimi države članice sodelujejo med seboj
  in s Komisijo
  z namenom izmenjave informacij, ki naj bi bile pomembne za izvajanje in uveljavljanje nacionalne zakonodaje držav članic v zvezi z davki iz člena 2.“

Sprememba 17

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka -a (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 3 – točka 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | člen 3(2) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(-a)

| (2) | „centralni urad za zvezo“ pomeni urad, ki je bil kot tak določen in katerega glavna odgovornost so stiki z drugimi državami članicami na področju upravnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(2)

„centralni urad za zvezo“ pomeni urad, ki je bil kot tak določen in katerega glavna odgovornost so stiki z drugimi državami članicami na področju upravnega sodelovanja;

| „(2) | ‚centralni urad za zvezo‘ pomeni: urad, ki je bil kot tak določen in katerega glavna odgovornost so stiki z drugimi državami članicami
  in Komisijo
  na področju upravnega sodelovanja;“ |
| --- | --- |

„(2)

‚centralni urad za zvezo‘ pomeni: urad, ki je bil kot tak določen in katerega glavna odgovornost so stiki z drugimi državami članicami
  in Komisijo
  na področju upravnega sodelovanja;“

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka a

Direktiva 2011/16/EU

Člen 3 – točka 9 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v členu 8(1) ter členih 8a in 8aa pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov drugi državi članici brez predhodnega zaprosila v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih; v členu 8(1) se izraz „podatki, ki so na voljo“ nanaša na podatke, ki so v davčnih spisih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

v členu 8(1) ter členih 8a in 8aa pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov drugi državi članici brez predhodnega zaprosila v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih; v členu 8(1) se izraz „podatki, ki so na voljo“ nanaša na podatke, ki so v davčnih spisih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici;

| (a) | v členu 8(1) ter členih 8a in 8aa pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov drugi državi članici
  in Komisiji
  brez predhodnega zaprosila v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih; v členu 8(1) se izraz „podatki, ki so na voljo“ nanaša na podatke, ki so v davčnih spisih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

v členu 8(1) ter členih 8a in 8aa pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov drugi državi članici
  in Komisiji
  brez predhodnega zaprosila v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih; v členu 8(1) se izraz „podatki, ki so na voljo“ nanaša na podatke, ki so v davčnih spisih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici;

in Komisiji

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1a (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 4 – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | člen 4(6) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

člen 4(6) se nadomesti z naslednjim:

6.   Če služba za zvezo ali pristojni uradnik pošlje ali prejme zaprosilo za sodelovanje ali odgovor na takšno zaprosilo, o tem obvesti centralni urad za zvezo svoje države članice v skladu s postopki, ki jih določi ta država članica.

„6.   Če služba za zvezo ali pristojni uradnik pošlje ali prejme zaprosilo za sodelovanje ali odgovor na takšno zaprosilo, o tem obvesti centralni urad za zvezo svoje države članice
  in Komisijo
  v skladu s postopki, ki jih določi ta država članica.“

in Komisijo

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1b (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 6 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | člen 6(2) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(1b)

(1b)

člen 6(2) se nadomesti z naslednjim:

2.   Zaprosilo iz člena 5 lahko vsebuje obrazloženo zaprosilo za posebno administrativno preiskavo. Če zaprošeni organ meni, da administrativna preiskava ni potrebna, takoj obvesti organ prosilec o razlogih za tako mnenje.

„2.   Zaprosilo iz člena 5 lahko vsebuje obrazloženo zaprosilo za posebno administrativno preiskavo. Če zaprošeni organ meni, da administrativna preiskava ni potrebna, takoj obvesti organ prosilec
  in Komisijo
  o razlogih za tako mnenje.“

in Komisijo

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1c (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8 – odstavek 1 – točka ea (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | v členu 8(1) se doda naslednja točka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1c)

(1c)

v členu 8(1) se doda naslednja točka:

| „(ea) | poročila po posameznih državah.“ |
| --- | --- |

„(ea)

„(ea)

poročila po posameznih državah.“

poročila po posameznih državah.“

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8aa – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pristojni organ države članice, ki je prejela poročilo po posameznih državah v skladu z odstavkom 1, na podlagi avtomatične izmenjave posreduje poročilo vsem drugim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij poročujočega subjekta rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote skupine, in sicer v roku iz odstavka 4. | 2.   Pristojni organ države članice, ki je prejela poročilo po posameznih državah v skladu z odstavkom 1, na podlagi avtomatične izmenjave
  čim prej
  posreduje poročilo vsem drugim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij poročujočega subjekta rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote skupine, in sicer v roku iz odstavka 4.
  Pristojni organ zadevne države članice mora poročilo po posameznih državah poslati tudi Komisiji, ki je odgovorna za centralni register teh poročil, ta pa je na voljo pristojnim službam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pristojni organ države članice, ki je prejela poročilo po posameznih državah v skladu z odstavkom 1, na podlagi avtomatične izmenjave posreduje poročilo vsem drugim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij poročujočega subjekta rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote skupine, in sicer v roku iz odstavka 4.

2.   Pristojni organ države članice, ki je prejela poročilo po posameznih državah v skladu z odstavkom 1, na podlagi avtomatične izmenjave
  čim prej
  posreduje poročilo vsem drugim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij poročujočega subjekta rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote skupine, in sicer v roku iz odstavka 4.
  Pristojni organ zadevne države članice mora poročilo po posameznih državah poslati tudi Komisiji, ki je odgovorna za centralni register teh poročil, ta pa je na voljo pristojnim službam.

čim prej

Pristojni organ zadevne države članice mora poročilo po posameznih državah poslati tudi Komisiji, ki je odgovorna za centralni register teh poročil, ta pa je na voljo pristojnim službam.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8aa – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zbirne podatke, ki se nanašajo na znesek prihodkov, dobiček (izgubo) pred davkom od dohodka, plačani in obračunani davek od dohodkov, izkazani
  kapitan
  , akumulirani zaslužek, število zaposlenih, opredmetena sredstva, razen denarja in denarnih ekvivalentov, glede na posamezno jurisdikcijo, v kateri deluje skupina multinacionalnih podjetij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zbirne podatke, ki se nanašajo na znesek prihodkov, dobiček (izgubo) pred davkom od dohodka, plačani in obračunani davek od dohodkov, izkazani
  kapitan
  , akumulirani zaslužek, število zaposlenih, opredmetena sredstva, razen denarja in denarnih ekvivalentov, glede na posamezno jurisdikcijo, v kateri deluje skupina multinacionalnih podjetij;

kapitan

| (a) | zbirne podatke, ki se nanašajo na znesek prihodkov, dobiček (izgubo) pred davkom od dohodka, plačani in obračunani davek od dohodkov, izkazani
  kapital
  , akumulirani zaslužek, število zaposlenih, opredmetena sredstva, razen denarja in denarnih ekvivalentov, glede na posamezno jurisdikcijo, v kateri deluje skupina multinacionalnih podjetij
  , prejete javne subvencije, vrednost sredstev in letni stroški njihovega vzdrževanja ter prodaje in nakupi, ki jih je opravila skupina
  ; |
| --- | --- |

(a)

zbirne podatke, ki se nanašajo na znesek prihodkov, dobiček (izgubo) pred davkom od dohodka, plačani in obračunani davek od dohodkov, izkazani
  kapital
  , akumulirani zaslužek, število zaposlenih, opredmetena sredstva, razen denarja in denarnih ekvivalentov, glede na posamezno jurisdikcijo, v kateri deluje skupina multinacionalnih podjetij
  , prejete javne subvencije, vrednost sredstev in letni stroški njihovega vzdrževanja ter prodaje in nakupi, ki jih je opravila skupina
  ;

kapital

, prejete javne subvencije, vrednost sredstev in letni stroški njihovega vzdrževanja ter prodaje in nakupi, ki jih je opravila skupina

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8aa – odstavek 3 – točka ba (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | prihodnjo evropsko davčno identifikacijsko številko skupine multinacionalnih podjetij iz akcijskega načrta Komisije iz leta 2012 za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

prihodnjo evropsko davčno identifikacijsko številko skupine multinacionalnih podjetij iz akcijskega načrta Komisije iz leta 2012 za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam.

prihodnjo evropsko davčno identifikacijsko številko skupine multinacionalnih podjetij iz akcijskega načrta Komisije iz leta 2012 za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1– točka 2

Člen 1 – odstavek 1– točka 2

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8aa – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Da se poveča preglednost za državljane, Komisija objavi povzetek poročil po posameznih državah v zbirni obliki na podlagi informacij iz centralnega registra teh poročil. Pri tem upošteva določbe člena 23a o zaupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Da se poveča preglednost za državljane, Komisija objavi povzetek poročil po posameznih državah v zbirni obliki na podlagi informacij iz centralnega registra teh poročil. Pri tem upošteva določbe člena 23a o zaupnosti.

4a.

Da se poveča preglednost za državljane, Komisija objavi povzetek poročil po posameznih državah v zbirni obliki na podlagi informacij iz centralnega registra teh poročil. Pri tem upošteva določbe člena 23a o zaupnosti.

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2a (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | uvodni del člena 9(1) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

uvodni del člena 9(1) se nadomesti z naslednjim:

1.   Pristojni organ vsake države članice sporoči informacije iz člena 1(1) pristojnemu organu katere koli druge zadevne države članice v katerem koli od naslednjih primerov:

„1.   Pristojni organ vsake države članice sporoči informacije iz člena 1(1) pristojnemu organu katere koli druge zadevne države članice
  in Komisiji
  v katerem koli od naslednjih primerov:“

in Komisiji

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2b (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 9 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | člen 9(2) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2b)

(2b)

člen 9(2) se nadomesti z naslednjim:

2.   Pristojni organi vsake države članice lahko pristojnim organom drugih držav članic sporočijo preko izmenjave na lastno pobudo kakršne koli podatke, s katerimi so seznanjeni in bi lahko koristili pristojnim organom drugih držav članic.

„2.   Pristojni organi vsake države članice lahko z izmenjavo na lastno pobudo pristojnim organom drugih držav članic
  in Komisiji
  sporočijo kakršne koli podatke, s katerimi so seznanjeni in bi lahko koristili pristojnim organom drugih držav članic.“

in Komisiji

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4a (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 23 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | člen 23(2) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

člen 23(2) se nadomesti z naslednjim:

2.   Države članice Komisiji sporočijo kakršne koli ustrezne informacije, ki so potrebne za oceno učinkovitosti upravnega sodelovanja v skladu s to direktivo pri preprečevanju davčnih utaj in izogibanju davkom.

„2.   Države članice Komisiji sporočijo kakršne koli ustrezne informacije, ki so potrebne za oceno učinkovitosti upravnega sodelovanja v skladu s to direktivo pri preprečevanju
  izogibanja davkom,
  davčnih utaj in
  davčnih goljufij
  .“

izogibanja davkom,

davčnih goljufij

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Direktiva 2011/16/EU

Člen 23 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice Komisiji sporočijo letno oceno učinkovitosti avtomatične izmenjave podatkov iz členov 8, 8a in 8aa ter dosežene praktične rezultate. Komisija z izvedbenimi akti sprejme obliko in pogoje sporočanja
  navedene
  letne ocene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 26(2).“; | 3.   Države članice Komisiji sporočijo letno oceno učinkovitosti avtomatične izmenjave podatkov iz členov 8, 8a in 8aa ter dosežene praktične rezultate.
  Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o teh rezultatih na ustrezen način, na primer v obliki letnega konsolidiranega poročila, ki vsebuje dosežke in učinke postopka poročanja.
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme obliko in pogoje sporočanja letne ocene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 26(2).“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice Komisiji sporočijo letno oceno učinkovitosti avtomatične izmenjave podatkov iz členov 8, 8a in 8aa ter dosežene praktične rezultate. Komisija z izvedbenimi akti sprejme obliko in pogoje sporočanja
  navedene
  letne ocene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 26(2).“;

navedene

3.   Države članice Komisiji sporočijo letno oceno učinkovitosti avtomatične izmenjave podatkov iz členov 8, 8a in 8aa ter dosežene praktične rezultate.
  Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o teh rezultatih na ustrezen način, na primer v obliki letnega konsolidiranega poročila, ki vsebuje dosežke in učinke postopka poročanja.
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme obliko in pogoje sporočanja letne ocene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 26(2).“;

Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o teh rezultatih na ustrezen način, na primer v obliki letnega konsolidiranega poročila, ki vsebuje dosežke in učinke postopka poročanja.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5a (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 23 – odstavek 3a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | V členu 23 se doda naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

V členu 23 se doda naslednji odstavek:

„3a.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži konsolidirano poročilo o letnih ocenah držav članic glede učinkovitosti avtomatične izmenjave podatkov ter o doseženih praktičnih rezultatih.“

„3a.

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži konsolidirano poročilo o letnih ocenah držav članic glede učinkovitosti avtomatične izmenjave podatkov ter o doseženih praktičnih rezultatih.“

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5b (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 23 – odstavek 3b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | v členu 23 se doda naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

v členu 23 se doda naslednji odstavek:

„3b.
     
  Če Komisija v svoji oceni učinka o posledicah javnega razkritja informacij po posameznih državah ugotovi, da ni negativnih posledic za skupine multinacionalnih podjetij, nemudoma predlaga zakonodajo, da bodo te informacije javno dostopne.“

„3b.

Če Komisija v svoji oceni učinka o posledicah javnega razkritja informacij po posameznih državah ugotovi, da ni negativnih posledic za skupine multinacionalnih podjetij, nemudoma predlaga zakonodajo, da bodo te informacije javno dostopne.“

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5c (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 24 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | člen 24(1) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5c)

(5c)

člen 24(1) se nadomesti z naslednjim:

1.   Če pristojni organ države članice iz tretje države prejme podatke, ki naj bi bili pomembni za izvajanje in uveljavljanje nacionalne zakonodaje te države članice o davkih iz člena 2, lahko navedeni organ, če je to dovoljeno na podlagi sporazuma s to tretjo državo, te podatke predloži pristojnim organom držav članic, ki bi jim ti podatki lahko koristili, in katerim koli organom, ki zanje zaprosijo.

„1.   Če pristojni organ države članice iz tretje države prejme podatke, ki naj bi bili pomembni za izvajanje in uveljavljanje nacionalne zakonodaje te države članice o davkih iz člena 2, lahko navedeni organ, če je to dovoljeno na podlagi sporazuma s to tretjo državo, te podatke predloži pristojnim organom držav članic, ki bi jim ti podatki lahko koristili, in katerim koli organom, ki zanje zaprosijo
  , ter Komisiji
  .“

, ter Komisiji

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7a (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 27a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7a)

(7a)

vstavi se naslednji člen:

„člen 27a

„člen 27a

Pregled

Pregled

Komisija pregleda učinkovitost te direktive najpozneje...
  [
  tri leta po datumu začetka veljavnosti te direktive].“

Komisija pregleda učinkovitost te direktive najpozneje...

tri leta po datumu začetka veljavnosti te direktive].“

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga – priloga III – oddelek II – odstavek 1 – pododstavek 2

Priloga – priloga III – oddelek II – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar je več kot en subjekt v sestavi iste skupine multinacionalnih podjetij rezident za davčne namene v Uniji in je izpolnjen en ali več pogojev iz točke (b), lahko skupina imenuje enega od subjektov v sestavi, da predloži poročilo po posameznih državah, ki ustreza zahtevam iz člena 8aa(1), v zvezi s katerim koli davčnim letom poročanja do roka iz člena 8aa(1) in obvesti državo članico, da želi s predložitvijo poročila izpolniti zahtevo po predložitvi za vse subjekte v sestavi skupine, ki so rezidenti za davčne namene v Uniji. Ta država članica v skladu s členom 8aa(2) posreduje prejeto poročilo po posameznih državah vsem drugim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila eden ali več subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij poročujočega subjekta rezident za davčne namene ali obdavčen glede na poslovne dejavnosti, ki jih opravlja prek stalne poslovne enote. | Kadar je več kot en subjekt v sestavi iste skupine multinacionalnih podjetij rezident za davčne namene v Uniji in je izpolnjen en ali več pogojev iz točke (b), lahko skupina imenuje enega od subjektov v sestavi
  , po možnosti tistega z največjim prometom
  , da predloži poročilo po posameznih državah, ki ustreza zahtevam iz člena 8aa(1), v zvezi s katerim koli davčnim letom poročanja do roka iz člena 8aa(1) in obvesti državo članico, da želi s predložitvijo poročila izpolniti zahtevo po predložitvi za vse subjekte v sestavi skupine, ki so rezidenti za davčne namene v Uniji. Ta država članica v skladu s členom 8aa(2) posreduje prejeto poročilo po posameznih državah vsem drugim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila eden ali več subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij poročujočega subjekta rezident za davčne namene ali obdavčen glede na poslovne dejavnosti, ki jih opravlja prek stalne poslovne enote. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar je več kot en subjekt v sestavi iste skupine multinacionalnih podjetij rezident za davčne namene v Uniji in je izpolnjen en ali več pogojev iz točke (b), lahko skupina imenuje enega od subjektov v sestavi, da predloži poročilo po posameznih državah, ki ustreza zahtevam iz člena 8aa(1), v zvezi s katerim koli davčnim letom poročanja do roka iz člena 8aa(1) in obvesti državo članico, da želi s predložitvijo poročila izpolniti zahtevo po predložitvi za vse subjekte v sestavi skupine, ki so rezidenti za davčne namene v Uniji. Ta država članica v skladu s členom 8aa(2) posreduje prejeto poročilo po posameznih državah vsem drugim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila eden ali več subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij poročujočega subjekta rezident za davčne namene ali obdavčen glede na poslovne dejavnosti, ki jih opravlja prek stalne poslovne enote.

Kadar je več kot en subjekt v sestavi iste skupine multinacionalnih podjetij rezident za davčne namene v Uniji in je izpolnjen en ali več pogojev iz točke (b), lahko skupina imenuje enega od subjektov v sestavi
  , po možnosti tistega z največjim prometom
  , da predloži poročilo po posameznih državah, ki ustreza zahtevam iz člena 8aa(1), v zvezi s katerim koli davčnim letom poročanja do roka iz člena 8aa(1) in obvesti državo članico, da želi s predložitvijo poročila izpolniti zahtevo po predložitvi za vse subjekte v sestavi skupine, ki so rezidenti za davčne namene v Uniji. Ta država članica v skladu s členom 8aa(2) posreduje prejeto poročilo po posameznih državah vsem drugim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila eden ali več subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij poročujočega subjekta rezident za davčne namene ali obdavčen glede na poslovne dejavnosti, ki jih opravlja prek stalne poslovne enote.

, po možnosti tistega z največjim prometom

---

Sreda, 26. maj 2016

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/158

---

P8_TA(2016)0229

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2015/010 FR/MoryGlobal

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga Francije – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

(2018/C 076/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0185 – C8-0136/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0185 – C8-0136/2016),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (Uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (Uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), in zlasti točke 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), in zlasti točke 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), in zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), in zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0182/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0182/2016),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bila Uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi kot 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bila Uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi kot 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Francija vložila vlogo EGF/2015/010 FR/MoryGlobal za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanja presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 49 NACE po reviziji 2 (kopenski promet in cevovodni transport) in v oddelek 52 (skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti), na celotnem ozemlju celinske Francije, in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 2 132 presežnih delavcev, upravičenih do prispevka iz ESPG; ker prošnja sledi prisilni likvidaciji podjetja MoryGlobal ter se navezuje na vlogo EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros; |
| --- | --- |

D.

ker je Francija vložila vlogo EGF/2015/010 FR/MoryGlobal za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanja presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 49 NACE po reviziji 2 (kopenski promet in cevovodni transport) in v oddelek 52 (skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti), na celotnem ozemlju celinske Francije, in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 2 132 presežnih delavcev, upravičenih do prispevka iz ESPG; ker prošnja sledi prisilni likvidaciji podjetja MoryGlobal ter se navezuje na vlogo EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros;

| E. | ker je bila vloga predložena na podlagi merila za pomoč iz člena 4(1)(a) Uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost; |
| --- | --- |

E.

ker je bila vloga predložena na podlagi merila za pomoč iz člena 4(1)(a) Uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) Uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Francija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 5 146 800 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 8 528 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) Uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Francija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 5 146 800 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 8 528 000 EUR;

| 2. | ugotavlja, da je Komisija spoštovala rok dvanajstih tednov od prejema vloge francoskih organov 19. novembra 2015, saj je oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek dokončala 7. aprila 2016 in jo še isti dan posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je Komisija spoštovala rok dvanajstih tednov od prejema vloge francoskih organov 19. novembra 2015, saj je oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek dokončala 7. aprila 2016 in jo še isti dan posredovala Parlamentu;

| 3. | meni, da je odpuščanje presežnih delavcev v podjetju MoryGlobal povezano s splošnim upadanjem fizične proizvodnje v Evropi, kar je privedlo do zmanjšanja količine, ki jo je treba prepeljati, in sprožilo cenovno vojno v sektorju cestnega prevoza blaga, zaradi česar so se v Franciji od leta 2007 v tem sektorju stalno zniževale marže in nastajale vrste izgub, čemur je sledil val stečajev, vključno s stečajem podjetja Mory-Ducros in pozneje podjetja MoryGlobal, ki je zaposlilo 2 107 nekdanjih delavcev podjetja Mory-Ducros; |
| --- | --- |

3.

meni, da je odpuščanje presežnih delavcev v podjetju MoryGlobal povezano s splošnim upadanjem fizične proizvodnje v Evropi, kar je privedlo do zmanjšanja količine, ki jo je treba prepeljati, in sprožilo cenovno vojno v sektorju cestnega prevoza blaga, zaradi česar so se v Franciji od leta 2007 v tem sektorju stalno zniževale marže in nastajale vrste izgub, čemur je sledil val stečajev, vključno s stečajem podjetja Mory-Ducros in pozneje podjetja MoryGlobal, ki je zaposlilo 2 107 nekdanjih delavcev podjetja Mory-Ducros;

| 4. | poudarja, da podpora iz ESPG za 2 513 nekdanjih delavcev podjetja Mory-Ducros, ki je bila odobrena aprila 2015 (4), znaša 6 052 200 EUR; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da podpora iz ESPG za 2 513 nekdanjih delavcev podjetja Mory-Ducros, ki je bila odobrena aprila 2015 (4), znaša 6 052 200 EUR;

| 5. | ugotavlja, da sta bili do zdaj za sektor kopenskega prometa in cevovodnega transporta vloženi dve drugi vlogi za sredstva iz ESPG: vloga EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros in vloga EGF/2011/001 AT/Spodnja in Zgornja Avstrija, ki temeljita na svetovni finančni in gospodarski krizi in se nanašata na 2 804 presežne delavce v tem sektorju; ugotavlja, da je več ukrepov v obeh vlogah podobnih; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da sta bili do zdaj za sektor kopenskega prometa in cevovodnega transporta vloženi dve drugi vlogi za sredstva iz ESPG: vloga EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros in vloga EGF/2011/001 AT/Spodnja in Zgornja Avstrija, ki temeljita na svetovni finančni in gospodarski krizi in se nanašata na 2 804 presežne delavce v tem sektorju; ugotavlja, da je več ukrepov v obeh vlogah podobnih;

| 6. | ugotavlja, da so začeli francoski organi prilagojene ukrepe za prizadete delavce izvajati 23. aprila 2015, precej pred odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so začeli francoski organi prilagojene ukrepe za prizadete delavce izvajati 23. aprila 2015, precej pred odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj;

| 7. | je zadovoljen, da je Francija, preden je zaprosila za dodatna sredstva iz ESPG, uvedla socialni načrt, v katerem je s sredstvi udeležena tudi družba MoryGlobal; ceni, da pomoč iz ESPG ne vključuje ukrepov iz člena 7(1)(b) Uredbe o ESPG, tj. nadomestil, temveč se osredotoča na ukrepe z dejansko dodano vrednostjo za ponovno zaposlitev odpuščenih delavcev v prihodnosti; |
| --- | --- |

7.

je zadovoljen, da je Francija, preden je zaprosila za dodatna sredstva iz ESPG, uvedla socialni načrt, v katerem je s sredstvi udeležena tudi družba MoryGlobal; ceni, da pomoč iz ESPG ne vključuje ukrepov iz člena 7(1)(b) Uredbe o ESPG, tj. nadomestil, temveč se osredotoča na ukrepe z dejansko dodano vrednostjo za ponovno zaposlitev odpuščenih delavcev v prihodnosti;

| 8. | ugotavlja, da so se iz ESPG sofinancirale prilagojene storitve, tj. svetovanje in usmerjanje za presežne delavce, ki ju zagotavlja skupina strokovnih svetovalcev in ki dopolnjujeta socialni načrt in Contrat de Sécurisation Professionnelle, ki ju financira Francija, da bi delavcem pomagala pri ponovnem zaposlovanju; ugotavlja, da trije izvajalci, ki upravljajo skupino svetovalcev, nudijo tudi storitve odpuščenim delavcem podjetja Mory-Ducros; pričakuje, da bodo Komisija in francoski organi dosledno sledili načelu, po katerem se plačila agencijam opravijo na podlagi doseženih rezultatov; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da so se iz ESPG sofinancirale prilagojene storitve, tj. svetovanje in usmerjanje za presežne delavce, ki ju zagotavlja skupina strokovnih svetovalcev in ki dopolnjujeta socialni načrt in Contrat de Sécurisation Professionnelle, ki ju financira Francija, da bi delavcem pomagala pri ponovnem zaposlovanju; ugotavlja, da trije izvajalci, ki upravljajo skupino svetovalcev, nudijo tudi storitve odpuščenim delavcem podjetja Mory-Ducros; pričakuje, da bodo Komisija in francoski organi dosledno sledili načelu, po katerem se plačila agencijam opravijo na podlagi doseženih rezultatov;

| 9. | ugotavlja, da je naloga pogodbenih izvajalcev (BPI, Sodie in AFPA Transitions) zagotavljati pomoč presežnim delavcem in jim pomagati poiskati rešitve, ki bi jim omogočale ostati na trgu dela in najti nova delovna mesta, s prilagojenimi storitvami, kot so skupna in individualna informativna srečanja, poklicni prehod in spremljanje na poti k novim zaposlitvam; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je naloga pogodbenih izvajalcev (BPI, Sodie in AFPA Transitions) zagotavljati pomoč presežnim delavcem in jim pomagati poiskati rešitve, ki bi jim omogočale ostati na trgu dela in najti nova delovna mesta, s prilagojenimi storitvami, kot so skupna in individualna informativna srečanja, poklicni prehod in spremljanje na poti k novim zaposlitvam;

| 10. | meni, da je tveganje dolgotrajne brezposelnosti in izključitve s trga dela, kar lahko privede tudi k socialni izključenosti, za delavce v starostnih skupini od 55 do 64 let večje; zato meni, da imajo ti delavci, ki predstavljajo več kot 19 % upravičencev, ki naj bi sodelovali v predlaganih ukrepih, posebne potrebe po prilagojenih storitvah v skladu s členom 7 Uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

10.

meni, da je tveganje dolgotrajne brezposelnosti in izključitve s trga dela, kar lahko privede tudi k socialni izključenosti, za delavce v starostnih skupini od 55 do 64 let večje; zato meni, da imajo ti delavci, ki predstavljajo več kot 19 % upravičencev, ki naj bi sodelovali v predlaganih ukrepih, posebne potrebe po prilagojenih storitvah v skladu s členom 7 Uredbe o ESPG;

| 11. | ugotavlja, da je bil po navedbah Francije usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s predstavniki upravičencev, ki bodo prejeli pomoč, in socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je bil po navedbah Francije usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s predstavniki upravičencev, ki bodo prejeli pomoč, in socialnimi partnerji;

| 12. | opozarja, da bilo treba v skladu s členom 7 Uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire. Pozdravlja, da je Francija dala vsa potrebna zagotovila, da bodo predlagani ukrepi dopolnili ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov, ter tako tvorili kombinirani ukrep za prilagoditev svetovnim izzivom in trajnostno gospodarsko rast, kot je poudarjeno v oceni o izvajanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v obdobju 2007–2014 (5); |
| --- | --- |

12.

opozarja, da bilo treba v skladu s členom 7 Uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire. Pozdravlja, da je Francija dala vsa potrebna zagotovila, da bodo predlagani ukrepi dopolnili ukrepe, ki se financirajo iz strukturnih skladov, ter tako tvorili kombinirani ukrep za prilagoditev svetovnim izzivom in trajnostno gospodarsko rast, kot je poudarjeno v oceni o izvajanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v obdobju 2007–2014 (5);

| 13. | ugotavlja, da pogodbeni izvajalci, ki upravljajo skupino svetovalcev, nudijo storitve tudi odpuščenim delavcem podjetja Mory-Ducros; poziva Komisijo, naj opravi oceno stroškovne učinkovitosti potekajoče podpore za delavce, ki so postali presežni v podjetju Mory-Ducros, saj je ta vloga nadaljevanje vloge EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, prilagojene storitve pa ponuja isti izvajalec; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da pogodbeni izvajalci, ki upravljajo skupino svetovalcev, nudijo storitve tudi odpuščenim delavcem podjetja Mory-Ducros; poziva Komisijo, naj opravi oceno stroškovne učinkovitosti potekajoče podpore za delavce, ki so postali presežni v podjetju Mory-Ducros, saj je ta vloga nadaljevanje vloge EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, prilagojene storitve pa ponuja isti izvajalec;

| 14. | je seznanjen z občutljivo naravo specifičnega trga dela, saj ima Francija v sektorju transporta največji delež dodane vrednosti v EU-28; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen z občutljivo naravo specifičnega trga dela, saj ima Francija v sektorju transporta največji delež dodane vrednosti v EU-28;

| 15. | ugotavlja, da so francoski organi potrdili, da se za predlagane ukrepe ne črpa finančna podpora iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije ter da se dopolnjujejo z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so francoski organi potrdili, da se za predlagane ukrepe ne črpa finančna podpora iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije ter da se dopolnjujejo z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov;

| 16. | ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG dopolnjuje nacionalne ukrepe in ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorne države članice ali podjetja; |
| --- | --- |

16.

ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG dopolnjuje nacionalne ukrepe in ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorne države članice ali podjetja;

| 17. | ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih; |
| --- | --- |

17.

ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih;

| 18. | znova poziva Komisijo, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

18.

znova poziva Komisijo, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG;

| 19. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

19.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Sklep (EU) 2015/738 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros iz Francije) (UL L 117, 8.5.2015, str. 47).

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/558763/EPRS_IDA (2016)558763_EN.pdf

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

(vloga, ki jo je podala Francija – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2016/989.)

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/162 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/162

---

P8_TA(2016)0230

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga Grčije – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

(2018/C 076/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0210 – C8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0210 – C8-0149/2016),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (Uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (Uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), in zlasti točke 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), in zlasti točke 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), in zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), in zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju petih predhodnih vlog ESPG, povezanih z maloprodajnim sektorjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petih predhodnih vlog ESPG, povezanih z maloprodajnim sektorjem,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2016/000 TA 2016 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2016/000 TA 2016 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (4),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0181/2016),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG) koristi delavcem, ki so bili odpuščeni iz malih in srednjih podjetij in multinacionalk, neodvisno od politik ali interesov, ki so privedli do sklepa o zaprtju, zlasti za slednje; ker bi se morali Uredba o ESPG in trgovinska politika Unije dodatno osredotočiti na to, kako ohraniti delovna mesta, proizvodnjo in strokovno znanje v Uniji; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG) koristi delavcem, ki so bili odpuščeni iz malih in srednjih podjetij in multinacionalk, neodvisno od politik ali interesov, ki so privedli do sklepa o zaprtju, zlasti za slednje; ker bi se morali Uredba o ESPG in trgovinska politika Unije dodatno osredotočiti na to, kako ohraniti delovna mesta, proizvodnjo in strokovno znanje v Uniji;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za delavce, ki jo potrebujejo, dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev ESPG; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za delavce, ki jo potrebujejo, dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev ESPG;

| C. | ker je Grčija vložila vlogo EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanj v gospodarskem sektorju v oddelku 47 NACE po reviziji 2 (trgovina na drobno, razen z motornimi vozili) v regijah na ravni 2 NUTS Osrednja Makedonija (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) in Tesalija (Θεσσαλία) (EL14), in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 557 odpuščenih delavcev in tudi 543 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in so mlajši od 30 let ter prihajajo iz istih regij; ker so bili delavci odpuščeni po stečaju in zaprtju podjetja Supermarket Larissa ABEE; |
| --- | --- |

C.

ker je Grčija vložila vlogo EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanj v gospodarskem sektorju v oddelku 47 NACE po reviziji 2 (trgovina na drobno, razen z motornimi vozili) v regijah na ravni 2 NUTS Osrednja Makedonija (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) in Tesalija (Θεσσαλία) (EL14), in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 557 odpuščenih delavcev in tudi 543 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in so mlajši od 30 let ter prihajajo iz istih regij; ker so bili delavci odpuščeni po stečaju in zaprtju podjetja Supermarket Larissa ABEE;

| D. | ker je bila vloga predložena na podlagi merila za pomoč iz člena 4(1)(a) Uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 delavcev podjetja v državi članici, vključno z delavci, ki so jih odpustili njegovi dobavitelji ali proizvajalci v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost; |
| --- | --- |

D.

ker je bila vloga predložena na podlagi merila za pomoč iz člena 4(1)(a) Uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 delavcev podjetja v državi članici, vključno z delavci, ki so jih odpustili njegovi dobavitelji ali proizvajalci v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) Uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Grčija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 6 468 000 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 10 780 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) Uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Grčija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 6 468 000 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 10 780 000 EUR;

| 2. | ugotavlja, da je finančni prispevek namenjen 557 presežnim delavcem, od katerih je 194 moških in 363 žensk; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je finančni prispevek namenjen 557 presežnim delavcem, od katerih je 194 moških in 363 žensk;

| 3. | ugotavlja, da naj bi bile tudi za 543 mladih, ki so mlajši od 30 let in niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo ter prihajajo iz iste regije, na voljo prilagojene storitve, kot je poklicno usmerjanje iz pobude za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da naj bi bile tudi za 543 mladih, ki so mlajši od 30 let in niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo ter prihajajo iz iste regije, na voljo prilagojene storitve, kot je poklicno usmerjanje iz pobude za zaposlovanje mladih;

| 4. | ugotavlja, da je Komisija spoštovala rok dvanajstih tednov od prejema vloge grških organov 26. novembra 2015, saj je oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek dokončala 14. aprila 2016, Parlament pa je obvestila 15. aprila 2016; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je Komisija spoštovala rok dvanajstih tednov od prejema vloge grških organov 26. novembra 2015, saj je oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek dokončala 14. aprila 2016, Parlament pa je obvestila 15. aprila 2016;

| 5. | ugotavlja, da naj bi v ukrepih poleg 557 odpuščenih delavcev sodelovalo tudi 543 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in so mlajši od 30 let ter prihajajo iz istih regij, prav tako pa naj bi bili deležni prilagojenih storitev, sofinanciranih iz ESPG; ugotavlja, da so grški organi za vključitev NEET v te ukrepe zaprosili zaradi pomanjkanja delovnih mest v regiji, če jih primerjamo z visokim številom iskalcev zaposlitve, saj je v Tesaliji 73,5 % brezposelnih oseb brezposelnih že več kot 12 mesecev (Eurostat); |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da naj bi v ukrepih poleg 557 odpuščenih delavcev sodelovalo tudi 543 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in so mlajši od 30 let ter prihajajo iz istih regij, prav tako pa naj bi bili deležni prilagojenih storitev, sofinanciranih iz ESPG; ugotavlja, da so grški organi za vključitev NEET v te ukrepe zaprosili zaradi pomanjkanja delovnih mest v regiji, če jih primerjamo z visokim številom iskalcev zaposlitve, saj je v Tesaliji 73,5 % brezposelnih oseb brezposelnih že več kot 12 mesecev (Eurostat);

| 6. | ugotavlja, da je bila posledica globoke recesije v grškem gospodarstvu upad porabe v gospodinjstvih in kupne moči, pri čemer je bil obseg trgovine na drobno z živili, pijačami in tobačnimi izdelki leta 2015 za več kot 30 % manjši od obsega v letu 2008 ob začetku krize; ugotavlja, da je prodaja v podjetju Supermarket Larissa sledila temu upadu; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je bila posledica globoke recesije v grškem gospodarstvu upad porabe v gospodinjstvih in kupne moči, pri čemer je bil obseg trgovine na drobno z živili, pijačami in tobačnimi izdelki leta 2015 za več kot 30 % manjši od obsega v letu 2008 ob začetku krize; ugotavlja, da je prodaja v podjetju Supermarket Larissa sledila temu upadu;

| 7. | zato ugotavlja, da podjetje Supermarket Larissa, zadruga manjših trgovin z živili, ki je bilo ustanovljeno leta 1986, je imelo 42 trgovin in je zaposlovalo 600 delavcev, ni moglo preseči izgub in je moralo svoje trgovine zapreti v drugem četrtletju leta 2014; opozarja, da tega niso mogli preprečiti niti varčevalni ukrepi, zlasti znižanje plač (-30 %), ponovno pogajanje o najemninah in prestavljanje datuma zapadlosti računov; ugotavlja, da je to stanje tudi posledica drastičnega zmanjšanja posojil podjetjem v času, ko kvantitativno rahljanje Evropske centralne banke ni uspelo oživiti posojil; ugotavlja, da je ta primer dramatična posledica nenehnega pritiska upnikov na Grčijo in evropskih varčevalnih politik; |
| --- | --- |

7.

zato ugotavlja, da podjetje Supermarket Larissa, zadruga manjših trgovin z živili, ki je bilo ustanovljeno leta 1986, je imelo 42 trgovin in je zaposlovalo 600 delavcev, ni moglo preseči izgub in je moralo svoje trgovine zapreti v drugem četrtletju leta 2014; opozarja, da tega niso mogli preprečiti niti varčevalni ukrepi, zlasti znižanje plač (-30 %), ponovno pogajanje o najemninah in prestavljanje datuma zapadlosti računov; ugotavlja, da je to stanje tudi posledica drastičnega zmanjšanja posojil podjetjem v času, ko kvantitativno rahljanje Evropske centralne banke ni uspelo oživiti posojil; ugotavlja, da je ta primer dramatična posledica nenehnega pritiska upnikov na Grčijo in evropskih varčevalnih politik;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da so grški organi prilagojene ukrepe za prizadete delavce začeli izvajati 26. februarja 2016, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da so grški organi prilagojene ukrepe za prizadete delavce začeli izvajati 26. februarja 2016, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj;

| 9. | ugotavlja tudi, da bodo ukrepi za podporo dohodku strogo omejeni na največ 35 % skupnih stroškov za usklajeni sveženj prilagojenih ukrepov, kakor je določeno v Uredbi o ESPG, in da so ti ukrepi pogojeni s tem, da upravičenci do pomoči dejavno iščejo zaposlitev oziroma se usposabljajo; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja tudi, da bodo ukrepi za podporo dohodku strogo omejeni na največ 35 % skupnih stroškov za usklajeni sveženj prilagojenih ukrepov, kakor je določeno v Uredbi o ESPG, in da so ti ukrepi pogojeni s tem, da upravičenci do pomoči dejavno iščejo zaposlitev oziroma se usposabljajo;

| 10. | ugotavlja, da je zadruga morala, četudi je uporabila nekatere varčevalne ukrepe, kot so znižanje plač, ponovno pogajanje o najemninah, prestavljanje datumov zapadlosti računov, ponudba cenejših izdelkov in zmanjšanje operativnih stroškov, začeti zapirati trgovine eno za drugo; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je zadruga morala, četudi je uporabila nekatere varčevalne ukrepe, kot so znižanje plač, ponovno pogajanje o najemninah, prestavljanje datumov zapadlosti računov, ponudba cenejših izdelkov in zmanjšanje operativnih stroškov, začeti zapirati trgovine eno za drugo;

| 11. | ugotavlja, da načrtovani ukrepi Grčije za odpuščene delavce in za NEET spadajo v naslednje kategorije: poklicno usmerjanje; usposabljanje, preusposabljanje in poklicno usposabljanje; prispevek za ustanovitev podjetja; nadomestilo za udeležbo in usposabljanje; nadomestilo za mobilnost; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da načrtovani ukrepi Grčije za odpuščene delavce in za NEET spadajo v naslednje kategorije: poklicno usmerjanje; usposabljanje, preusposabljanje in poklicno usposabljanje; prispevek za ustanovitev podjetja; nadomestilo za udeležbo in usposabljanje; nadomestilo za mobilnost;

| 12. | je seznanjen z razmeroma visokim zneskom (15 000 EUR), ki naj bi ga kot del prilagojenih storitev prejeli delavci oziroma NEET, ki bodo ustanovili svoje podjetje; hkrati ugotavlja, da ima veliko število presežnih delavcev podjetniške izkušnje, kar povečuje njihove možnosti za uspeh v tem sektorju; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen z razmeroma visokim zneskom (15 000 EUR), ki naj bi ga kot del prilagojenih storitev prejeli delavci oziroma NEET, ki bodo ustanovili svoje podjetje; hkrati ugotavlja, da ima veliko število presežnih delavcev podjetniške izkušnje, kar povečuje njihove možnosti za uspeh v tem sektorju;

| 13. | je seznanjen z možnostjo, da bodo nekatera nova podjetja prevzela obliko socialnih zadrug, in v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja grških oblasti za izboljšanje sektorja socialnega gospodarstva v Grčiji; |
| --- | --- |

13.

je seznanjen z možnostjo, da bodo nekatera nova podjetja prevzela obliko socialnih zadrug, in v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja grških oblasti za izboljšanje sektorja socialnega gospodarstva v Grčiji;

| 14. | ugotavlja, da je pomembno začeti izvajati informacijsko kampanjo, da bi dosegli NEET, ki bi bili lahko upravičeni do teh ukrepov; opozarja na svoje stališče, da je treba NEET pomagati na stalen in trajnosten način; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je pomembno začeti izvajati informacijsko kampanjo, da bi dosegli NEET, ki bi bili lahko upravičeni do teh ukrepov; opozarja na svoje stališče, da je treba NEET pomagati na stalen in trajnosten način;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen po dodatnih posvetovanjih s predstavniki upravičencev in socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen po dodatnih posvetovanjih s predstavniki upravičencev in socialnimi partnerji;

| 16. | opozarja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 Uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 Uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire;

| 17. | poudarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem, in pričakuje, da bo usposabljanje, ponujeno v okviru usklajenega svežnja, zadovoljilo potrebe tako delavcev kot poslovnega okolja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem, in pričakuje, da bo usposabljanje, ponujeno v okviru usklajenega svežnja, zadovoljilo potrebe tako delavcev kot poslovnega okolja;

| 18. | poziva Komisijo, naj zagotovi več podrobnosti v prihodnjih predlogih o sektorjih, ki imajo potencial za rast, in v ta namen zaposli ljudi, kakor tudi zbere utemeljene podatke o vplivu financiranja iz ESPG, vključno s kakovostjo delovnih mest in stopnjo ponovne vključitve na trg dela, dosežene s pomočjo ESPG; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj zagotovi več podrobnosti v prihodnjih predlogih o sektorjih, ki imajo potencial za rast, in v ta namen zaposli ljudi, kakor tudi zbere utemeljene podatke o vplivu financiranja iz ESPG, vključno s kakovostjo delovnih mest in stopnjo ponovne vključitve na trg dela, dosežene s pomočjo ESPG;

| 19. | ugotavlja, da so grški organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da so grški organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije;

| 20. | ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; ugotavlja, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih; |
| --- | --- |

20.

ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; ugotavlja, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih;

| 21. | ponavlja svoj poziv Komisiji, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

21.

ponavlja svoj poziv Komisiji, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG;

| 22. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

22.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0112.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

(vloga Grčije – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2016/990.)

---

| 28.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 76/166 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 76/166

---

P8_TA(2016)0232

Začasni ukrepi na področju mednarodne zaščite v korist Švedske *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Švedske v skladu s členom 9 Sklepa Sveta (EU) 2015/1523 in členom 9 Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 076/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0677), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0677),

| — | ob upoštevanju člena 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0017/2016),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0170/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0170/2016),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Švedska se sooča z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav na njeno ozemlje, ki je posledica drastičnih sprememb migracijskih tokov. Švedska je dne 8. decembra uradno zaprosila za odložitev njenih obveznosti iz sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Švedska se sooča z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav na njeno ozemlje, ki je posledica drastičnih sprememb migracijskih tokov. Švedska je dne 8. decembra uradno zaprosila za odložitev njenih obveznosti iz sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601.

| (5) | Švedska se sooča z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav na njeno ozemlje, ki je posledica drastičnih sprememb migracijskih tokov. Švedska je dne 8. decembra 2015 uradno zaprosila za odložitev njenih obveznosti iz sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601
  , saj se sooča z dvema izzivoma kot država prvega prihoda in namembna država
  . |
| --- | --- |

(5)

Švedska se sooča z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav na njeno ozemlje, ki je posledica drastičnih sprememb migracijskih tokov. Švedska je dne 8. decembra 2015 uradno zaprosila za odložitev njenih obveznosti iz sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601
  , saj se sooča z dvema izzivoma kot država prvega prihoda in namembna država
  .

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Na Švedskem je v letu 2015 daleč največ prosilcev za mednarodno zaščito na prebivalca v EU (11 503 prosilcev na milijon prebivalcev). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Na Švedskem je v letu 2015 daleč največ prosilcev za mednarodno zaščito na prebivalca v EU (11 503 prosilcev na milijon prebivalcev).

| (9) | Na Švedskem je
  bilo
  v letu 2015 daleč največ prosilcev za mednarodno zaščito na prebivalca v EU (11 503 prosilcev na milijon prebivalcev),
  marca 2016 pa je sprejela skupno 170 104 prosilcev, od tega 73 331 otrok, med njimi 36 181 mladoletnikov brez spremstva
  . |
| --- | --- |

(9)

Na Švedskem je
  bilo
  v letu 2015 daleč največ prosilcev za mednarodno zaščito na prebivalca v EU (11 503 prosilcev na milijon prebivalcev),
  marca 2016 pa je sprejela skupno 170 104 prosilcev, od tega 73 331 otrok, med njimi 36 181 mladoletnikov brez spremstva
  .

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Poleg tega se Švedska sooča s težkimi razmerami zaradi nedavnega občutnega porasta števila mladoletnikov brez spremstva – eden od štirih prosilcev navaja, da je mladoletnik brez spremstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Poleg tega se Švedska sooča s težkimi razmerami zaradi nedavnega občutnega porasta števila mladoletnikov brez spremstva – eden od štirih prosilcev navaja, da je mladoletnik brez spremstva.

| (10) | Poleg tega se Švedska sooča s težkimi razmerami zaradi nedavnega občutnega porasta števila mladoletnikov brez spremstva – eden od štirih prosilcev navaja, da je mladoletnik brez spremstva
  , ti pa imajo posebne potrebe in so zanje potrebna dodatna sredstva, da se jim zagotovi dostop do zdravstvene oskrbe, dostojne nastanitve in izobraževanja v skladu s predpisi Unije o azilu
  . |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega se Švedska sooča s težkimi razmerami zaradi nedavnega občutnega porasta števila mladoletnikov brez spremstva – eden od štirih prosilcev navaja, da je mladoletnik brez spremstva
  , ti pa imajo posebne potrebe in so zanje potrebna dodatna sredstva, da se jim zagotovi dostop do zdravstvene oskrbe, dostojne nastanitve in izobraževanja v skladu s predpisi Unije o azilu
  .

---