# Europos Sąjungos C 99/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 99 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. kovo 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 99

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. kovo 15d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | EURONEST parlamentinė asamblėja |
| 2018/C 99/01 | EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties blogėjimo Padniestrės, Abchazijos, Pietų Osetijos, Krymo regionuose, taip pat Donetsko ir Luhansko srities dalyse | 1 |
| 2018/C 99/02 | EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl mirtinų autonominių ginklų sistemų | 3 |
| 2018/C 99/03 | EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl Rytų partnerystės ateities ir jungtinės kovos su hibridiniais iššūkiais ir grėsmėmis saugumui | 5 |
| 2018/C 99/04 | EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl glaudesnio Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimo siekiant įgyvendinti 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos | 7 |
| 2018/C 99/05 | EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl žiniasklaidos laisvės ir sąžiningos žiniasklaidos užtikrinimo ES ir Rytų Europos šalyse partnerėse | 12 |
| 2018/C 99/06 | EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl ekonomikos krizės poveikio jaunimo nedarbui ES ir Rytų partnerystės šalyse įveikimo | 18 |
| 2018/C 99/07 | EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl moterų padėties Rytų Europos partnerių darbo rinkoje | 24 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

EURONEST parlamentinė asamblėja

2018/C 99/01

EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties blogėjimo Padniestrės, Abchazijos, Pietų Osetijos, Krymo regionuose, taip pat Donetsko ir Luhansko srities dalyse

1

2018/C 99/02

EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl mirtinų autonominių ginklų sistemų

3

2018/C 99/03

EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl Rytų partnerystės ateities ir jungtinės kovos su hibridiniais iššūkiais ir grėsmėmis saugumui

5

2018/C 99/04

EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl glaudesnio Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimo siekiant įgyvendinti 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos

7

2018/C 99/05

EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl žiniasklaidos laisvės ir sąžiningos žiniasklaidos užtikrinimo ES ir Rytų Europos šalyse partnerėse

12

2018/C 99/06

EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl ekonomikos krizės poveikio jaunimo nedarbui ES ir Rytų partnerystės šalyse įveikimo

18

2018/C 99/07

EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliucija dėl moterų padėties Rytų Europos partnerių darbo rinkoje

24

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

EURONEST parlamentinė asamblėja

| 15.3.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 99/1

---

EURONEST PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS REZOLIUCIJA

dėl žmogaus teisių padėties blogėjimo Padniestrės, Abchazijos, Pietų Osetijos, Krymo regionuose, taip pat Donetsko ir Luhansko srities dalyse

(2018/C 99/01)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į savo ankstesnes rezoliucijas dėl demokratijos ateities, regioninio saugumo ir pilietinės visuomenės vaidmens, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo ankstesnes rezoliucijas dėl demokratijos ateities, regioninio saugumo ir pilietinės visuomenės vaidmens,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos, ypač į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (1), 2017 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl Krymo totorių bendruomenės vadovų Achtemo Čyjhozo, Ilmio Umerovo ir žurnalisto Mykolos Semenos atvejų (2), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, pirmiausia Krymo totorių, padėties Kryme (3) ir į 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl Ukrainos kalinių Rusijoje ir padėties Kryme (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos, ypač į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (1), 2017 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl Krymo totorių bendruomenės vadovų Achtemo Čyjhozo, Ilmio Umerovo ir žurnalisto Mykolos Semenos atvejų (2), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, pirmiausia Krymo totorių, padėties Kryme (3) ir į 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl Ukrainos kalinių Rusijoje ir padėties Kryme (4),

| — | atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2016 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2016 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešimą dėl žmogaus teisių padėties laikinai okupuotoje Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste (Ukraina), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešimą dėl žmogaus teisių padėties laikinai okupuotoje Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste (Ukraina),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į tarptautinę humanitarinę teisę, visų pirma į jos nuostatas dėl okupuotų teritorijų ir elgesio su civiliais gyventojais bei jų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarptautinę humanitarinę teisę, visų pirma į jos nuostatas dėl okupuotų teritorijų ir elgesio su civiliais gyventojais bei jų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 3 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių padėties blogėjimas Padniestrės, Abchazijos, Pietų Osetijos, Krymo regionuose, taip pat Donetsko ir Luhansko srities dalyse kelia itin didelį susirūpinimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių padėties blogėjimas Padniestrės, Abchazijos, Pietų Osetijos, Krymo regionuose, taip pat Donetsko ir Luhansko srities dalyse kelia itin didelį susirūpinimą;

| B. | kadangi šiose teritorijose gyvenantiems žmonėms nesuteikiama pakankamai galimybių naudotis teisine sistema arba jie visai neturi tokios galimybės; kadangi teisėtos valdžios institucijos negali patekti į šias vietoves, kad galėtų vykdyti teisingumą; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiose teritorijose gyvenantiems žmonėms nesuteikiama pakankamai galimybių naudotis teisine sistema arba jie visai neturi tokios galimybės; kadangi teisėtos valdžios institucijos negali patekti į šias vietoves, kad galėtų vykdyti teisingumą;

| C. | kadangi šiose teritorijose gyvenantys mokyklinio amžiaus vaikai dažnai negali pasinaudoti teise į švietimą jų gimtąja kalba; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiose teritorijose gyvenantys mokyklinio amžiaus vaikai dažnai negali pasinaudoti teise į švietimą jų gimtąja kalba;

| D. | kadangi vietos lygmeniu veikiančios valdžios institucijos ne itin ryžtingai siekia sudaryti vietos gyventojams galimybes veiksmingai naudotis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis; |
| --- | --- |

D.

kadangi vietos lygmeniu veikiančios valdžios institucijos ne itin ryžtingai siekia sudaryti vietos gyventojams galimybes veiksmingai naudotis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis;

| E. | kadangi Rusijos Federacijai tenka atsakomybė už žmogaus teisių pažeidimus, nes ji turi tiesioginės ar netiesioginės įtakos pokyčiams konflikto zonose, teikdama finansinę, karinę ir ekonominę pagalbą vietoje veikiančioms valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

E.

kadangi Rusijos Federacijai tenka atsakomybė už žmogaus teisių pažeidimus, nes ji turi tiesioginės ar netiesioginės įtakos pokyčiams konflikto zonose, teikdama finansinę, karinę ir ekonominę pagalbą vietoje veikiančioms valdžios institucijoms.

| F. | kadangi tose konflikto zonose gyvenantys žmonės nuolat patiria karinio konflikto ar tolesnio padėties blogėjimo grėsmę; |
| --- | --- |

F.

kadangi tose konflikto zonose gyvenantys žmonės nuolat patiria karinio konflikto ar tolesnio padėties blogėjimo grėsmę;

| 1. | griežtai smerkia prieštaraujančiųjų prorusiškam režimui persekiojimą ir bauginimą, nes tai padeda konflikto zonose kurtis vadinamosioms vietoje veikiančioms valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia prieštaraujančiųjų prorusiškam režimui persekiojimą ir bauginimą, nes tai padeda konflikto zonose kurtis vadinamosioms vietoje veikiančioms valdžios institucijoms;

| 2. | apgailestauja dėl to, kad šiuose regionuose gyvenantys piliečiai negali laisvai išvykti iš okupuotos teritorijos ar atvykti į ją ir daugeliu atveju negali sugrįžti į savo namus; pažymi, kad kai kuriais atvejais okupuotos teritorijos riba, ar vadinamoji siena, eina per kaimus arba vienos šeimos nuosavybę; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja dėl to, kad šiuose regionuose gyvenantys piliečiai negali laisvai išvykti iš okupuotos teritorijos ar atvykti į ją ir daugeliu atveju negali sugrįžti į savo namus; pažymi, kad kai kuriais atvejais okupuotos teritorijos riba, ar vadinamoji siena, eina per kaimus arba vienos šeimos nuosavybę;

| 3. | tvirtai remia konflikto zonose gyvenančius žmones ir primena, kad išsami ir visapusiška laisvosios prekybos erdvė (IVLPE) gali būti išplėsta, kad apimtų tas konflikto zonas, jeigu tik vadinamosios valdžios institucijos laikytųsi teisėtos centrinės valdžios įstatymų; patvirtina, kad bevizis režimas šiose šalyse taikomas visiems piliečiams, įskaitant gyvenančius konflikto zonose, jeigu tik įgyvendinami su biometriniais pasais susiję reikalavimai; |
| --- | --- |

3.

tvirtai remia konflikto zonose gyvenančius žmones ir primena, kad išsami ir visapusiška laisvosios prekybos erdvė (IVLPE) gali būti išplėsta, kad apimtų tas konflikto zonas, jeigu tik vadinamosios valdžios institucijos laikytųsi teisėtos centrinės valdžios įstatymų; patvirtina, kad bevizis režimas šiose šalyse taikomas visiems piliečiams, įskaitant gyvenančius konflikto zonose, jeigu tik įgyvendinami su biometriniais pasais susiję reikalavimai;

| 4. | ragina Komisiją remti projektus ir mainus, kuriais siekiama gerinti žmonių tarpusavio ryšius ir kuriais skatinama kurti taiką, spręsti konfliktus, susitaikyti bei plėtoti kultūrų dialogą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją remti projektus ir mainus, kuriais siekiama gerinti žmonių tarpusavio ryšius ir kuriais skatinama kurti taiką, spręsti konfliktus, susitaikyti bei plėtoti kultūrų dialogą;

| 5. | ragina rengti stebėjimo misiją siekiant stebėti žmogaus teisių padėti konflikto zonose; ragina tarptautinio lygmens žmogaus teisių stebėtojus, įskaitant specializuotas Jungtinių Tautų (JT), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ir Europos Tarybos struktūras ieškoti būdų, kaip gauti leidimą patekti į tas teritorijas; |
| --- | --- |

5.

ragina rengti stebėjimo misiją siekiant stebėti žmogaus teisių padėti konflikto zonose; ragina tarptautinio lygmens žmogaus teisių stebėtojus, įskaitant specializuotas Jungtinių Tautų (JT), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ir Europos Tarybos struktūras ieškoti būdų, kaip gauti leidimą patekti į tas teritorijas;

| 6. | griežtai smerkia įsigalėjusią sulaikytųjų perkėlimo į tolimus Rusijos regionus praktiką, nes tai didžiulė kliūtis jiems palaikyti ryšį su šeima, o žmogaus teisių organizacijos negali stebėti jų gerovės; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES vizito į Rusiją delegaciją atidžiai domėtis vykstančiais teismo procesais ir atkreipti dėmesį į elgesį su sulaikytaisiais; reiškia ypač didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie tai, kad už bausmę taikomas psichiatrinis gydymas; tikisi, kad ES delegacija, EIVT ir valstybių narių ambasados atidžiai stebės šiuos procesus ir stengsis susitikti su sulaikytaisiais iki proceso, jo metu ir jam pasibaigus; |
| --- | --- |

6.

griežtai smerkia įsigalėjusią sulaikytųjų perkėlimo į tolimus Rusijos regionus praktiką, nes tai didžiulė kliūtis jiems palaikyti ryšį su šeima, o žmogaus teisių organizacijos negali stebėti jų gerovės; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES vizito į Rusiją delegaciją atidžiai domėtis vykstančiais teismo procesais ir atkreipti dėmesį į elgesį su sulaikytaisiais; reiškia ypač didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie tai, kad už bausmę taikomas psichiatrinis gydymas; tikisi, kad ES delegacija, EIVT ir valstybių narių ambasados atidžiai stebės šiuos procesus ir stengsis susitikti su sulaikytaisiais iki proceso, jo metu ir jam pasibaigus;

| 7. | ragina Rusijos Federaciją, kuri turi tiesioginės ar netiesioginės įtakos vadinamosioms vietos valdžios institucijoms konflikto zonose, užtikrinti, kad būtų ginamos žmogaus teisės – ji prisiėmė šį įsipareigojimą pagal tarptautinę humanitarinę teisę; |
| --- | --- |

7.

ragina Rusijos Federaciją, kuri turi tiesioginės ar netiesioginės įtakos vadinamosioms vietos valdžios institucijoms konflikto zonose, užtikrinti, kad būtų ginamos žmogaus teisės – ji prisiėmė šį įsipareigojimą pagal tarptautinę humanitarinę teisę;

| 8. | ragina Europos Žmogaus Teisių Teismą teikti kuo didesnę pirmenybę visų iš šių konflikto zonų gautų ieškinių dėl teisių gynimo ir iš šių vietovių į Rusiją perkeltų sulaikytųjų atvejų nagrinėjimui, nes vadinamąja teismų sistema konflikto zonose, taip pat Rusijoje, šiais atvejais neužtikrinamos teisių gynimo priemonės. |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Žmogaus Teisių Teismą teikti kuo didesnę pirmenybę visų iš šių konflikto zonų gautų ieškinių dėl teisių gynimo ir iš šių vietovių į Rusiją perkeltų sulaikytųjų atvejų nagrinėjimui, nes vadinamąja teismų sistema konflikto zonose, taip pat Rusijoje, šiais atvejais neužtikrinamos teisių gynimo priemonės.

| 9. | remia Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos suverenumą, nepriklausomybę, vienybę ir teritorinį vientisumą, išlaikant jų tarptautiniu lygmeniu pripažintas sienas, ir pakartoja, kad smerkia Rusijos Federacijos neteisėtai įvykdytą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją, taip pat tai, kad Rusija vis dar yra okupavusi Gruzijos Abchazijos ir Pietų Osetijos regionus; |
| --- | --- |

9.

remia Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos suverenumą, nepriklausomybę, vienybę ir teritorinį vientisumą, išlaikant jų tarptautiniu lygmeniu pripažintas sienas, ir pakartoja, kad smerkia Rusijos Federacijos neteisėtai įvykdytą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją, taip pat tai, kad Rusija vis dar yra okupavusi Gruzijos Abchazijos ir Pietų Osetijos regionus;

| 10. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

10.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0018.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0382.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0043.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0087.

---

| 15.3.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 99/3

---

EURONEST PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS REZOLIUCIJA

dėl mirtinų autonominių ginklų sistemų

(2018/C 99/02)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į JT specialiojo pranešėjo neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais 2010 m. gegužės 28 d. ir 2013 m. rugsėjo 13 d. pranešimus dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo ir į JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais 2013 m. rugsėjo 18 d. pranešimą dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT specialiojo pranešėjo neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais 2010 m. gegužės 28 d. ir 2013 m. rugsėjo 13 d. pranešimus dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo ir į JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais 2013 m. rugsėjo 18 d. pranešimą dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo,

| — | atsižvelgdama į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono 2013 m. rugpjūčio 13 d. pareiškimą dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono 2013 m. rugpjūčio 13 d. pareiškimą dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo,

| — | atsižvelgdama į Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio kartu su Saugumo ir gynybos pakomitečiu 2013 m. balandžio 25 d. surengtą klausymą bepiločių orlaivių naudojimo poveikio žmogaus teisėms tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio kartu su Saugumo ir gynybos pakomitečiu 2013 m. balandžio 25 d. surengtą klausymą bepiločių orlaivių naudojimo poveikio žmogaus teisėms tema,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2013 m. gegužės 3 d. parengtą tyrimą „Bepiločių orlaivių ir žmogaus nevaldomų robotų naudojimo kare poveikis žmogaus teisėms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2013 m. gegužės 3 d. parengtą tyrimą „Bepiločių orlaivių ir žmogaus nevaldomų robotų naudojimo kare poveikis žmogaus teisėms“,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 19–20 d. Tarybos išvadas dėl pasirengimo kitos kartos Europos vidutinio aukščio ilgai skraidančių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų (RPAS) programai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 19–20 d. Tarybos išvadas dėl pasirengimo kitos kartos Europos vidutinio aukščio ilgai skraidančių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų (RPAS) programai,

| — | atsižvelgdama į JT Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų konferencijos sprendimą įsteigti Vyriausybių ekspertų grupę mirtinų autonominių ginklų sistemų klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų konferencijos sprendimą įsteigti Vyriausybių ekspertų grupę mirtinų autonominių ginklų sistemų klausimu,

| — | atsižvelgdama į atvirą robotikos ir dirbtinio intelekto bendrovių laišką, paskelbtą per Melburne vykusią Bendrą konferenciją dirbtinio intelekto klausimu (IJCAI 2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į atvirą robotikos ir dirbtinio intelekto bendrovių laišką, paskelbtą per Melburne vykusią Bendrą konferenciją dirbtinio intelekto klausimu (IJCAI 2017),

| A. | kadangi per pastaruosius dešimtmečius konfliktų zonose pradėti plačiai naudoti mirtini autonominiai ginklai (toliau – robotai žudikai); |
| --- | --- |

A.

kadangi per pastaruosius dešimtmečius konfliktų zonose pradėti plačiai naudoti mirtini autonominiai ginklai (toliau – robotai žudikai);

| B. | kadangi naudojant robotus žudikus didinama galimybė išvengti karių žūčių, taip mažinant karui trukdančias kliūtis; |
| --- | --- |

B.

kadangi naudojant robotus žudikus didinama galimybė išvengti karių žūčių, taip mažinant karui trukdančias kliūtis;

| C. | kadangi naudojant robotus žudikus vykdomos savavališkos mirties bausmės ekstrateritorinėse mirtinų operacijų zonose gyvenantiems taikiems gyventojams; |
| --- | --- |

C.

kadangi naudojant robotus žudikus vykdomos savavališkos mirties bausmės ekstrateritorinėse mirtinų operacijų zonose gyvenantiems taikiems gyventojams;

| D. | kadangi robotai žudikai nužudė labai daug taikių gyventojų, ypač konfliktų zonose; kadangi Ženevos konvencijų I papildomo protokolo 51 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad „prievartos aktai ar grasinimai, siekiant įbauginti civilius gyventojus, draudžiami“; |
| --- | --- |

D.

kadangi robotai žudikai nužudė labai daug taikių gyventojų, ypač konfliktų zonose; kadangi Ženevos konvencijų I papildomo protokolo 51 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad „prievartos aktai ar grasinimai, siekiant įbauginti civilius gyventojus, draudžiami“;

| E. | kadangi bepiločių orlaivių naudojimas tiesiogiai pažeidžia tarptautinės žmogaus teisių teisės principus; |
| --- | --- |

E.

kadangi bepiločių orlaivių naudojimas tiesiogiai pažeidžia tarptautinės žmogaus teisių teisės principus;

| F. | kadangi 116 robotikos ir dirbtinio intelekto bendrovių įkūrėjų iš 26 šalių pasirašė atvirą laišką, kuriame JT raginamos skubiai spręsti mirtinų autonominių ginklų klausimą ir uždrausti juos naudoti tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

F.

kadangi 116 robotikos ir dirbtinio intelekto bendrovių įkūrėjų iš 26 šalių pasirašė atvirą laišką, kuriame JT raginamos skubiai spręsti mirtinų autonominių ginklų klausimą ir uždrausti juos naudoti tarptautiniu mastu;

| G. | kadangi, Azerbaidžanui paraginus, Izraelio gynybos ministras laikinai sustabdė Izraelio ginklų gamintojo prekybos ir eksporto licencijas dėl to, kad buvo vykdomi bepiločių orlaivių išpuoliai prieš Kalnų Karabache esančius taikinius; |
| --- | --- |

G.

kadangi, Azerbaidžanui paraginus, Izraelio gynybos ministras laikinai sustabdė Izraelio ginklų gamintojo prekybos ir eksporto licencijas dėl to, kad buvo vykdomi bepiločių orlaivių išpuoliai prieš Kalnų Karabache esančius taikinius;

Asamblėja:

| 1. | pabrėžia, jog svarbu, kad visiškai autonomiški ginklai būtų kuriami, gaminami ir naudojami laikantis tarptautinės teisės sistemos nuostatų; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, jog svarbu, kad visiškai autonomiški ginklai būtų kuriami, gaminami ir naudojami laikantis tarptautinės teisės sistemos nuostatų;

| 2. | pabrėžia, kad svarbu Rytų partnerystės šalių forumuose formuoti politiką, kuria siekiama parengti reagavimo mechanizmus, pagal kuriuos ES valstybėse narėse ir Rytų partnerystės šalyse būtų užtikrinamas žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymasis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad svarbu Rytų partnerystės šalių forumuose formuoti politiką, kuria siekiama parengti reagavimo mechanizmus, pagal kuriuos ES valstybėse narėse ir Rytų partnerystės šalyse būtų užtikrinamas žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymasis;

| 3. | smerkia tikslines taikių gyventojų žudynes konfliktų zonose; |
| --- | --- |

3.

smerkia tikslines taikių gyventojų žudynes konfliktų zonose;

| 4. | ragina Rytų partnerystės šalis prisidėti prie skaidresnės politikos, už kurią atsiskaitoma, vykdymo, turint mintyje robotų žudikų naudojimą ekstrateritorinėse zonose; |
| --- | --- |

4.

ragina Rytų partnerystės šalis prisidėti prie skaidresnės politikos, už kurią atsiskaitoma, vykdymo, turint mintyje robotų žudikų naudojimą ekstrateritorinėse zonose;

| 5. | pabrėžia, kad svarbu Rytų partnerystės šalių konfliktų zonose sukurti tyrimo mechanizmus siekiant aptikti ir užkirsti kelią mechanizmams, pagal kuriuos sudaromos galimybės vykdyti savavališkus išpuolius prieš gretimose vietovėse gyvenančius taikius gyventojus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad svarbu Rytų partnerystės šalių konfliktų zonose sukurti tyrimo mechanizmus siekiant aptikti ir užkirsti kelią mechanizmams, pagal kuriuos sudaromos galimybės vykdyti savavališkus išpuolius prieš gretimose vietovėse gyvenančius taikius gyventojus;

| 6. | Ragina Rytų partnerystės šalis remti Vyriausybių ekspertų grupės mirtinų autonominių ginklų sistemų klausimu veiklą. |
| --- | --- |

6.

Ragina Rytų partnerystės šalis remti Vyriausybių ekspertų grupės mirtinų autonominių ginklų sistemų klausimu veiklą.

---

| 15.3.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 99/5

---

EURONEST PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS REZOLIUCIJA

dėl Rytų partnerystės ateities ir jungtinės kovos su hibridiniais iššūkiais ir grėsmėmis saugumui

(2018/C 99/03)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje bendromis ES ir jos rytinių partnerių – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos – pastangomis pradėta įgyvendinti Rytų partnerystė, ir į 2011 m. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo Varšuvoje, 2013 m. susitikimo Vilniuje ir 2015 m. susitikimo Rygoje bendras deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje bendromis ES ir jos rytinių partnerių – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos – pastangomis pradėta įgyvendinti Rytų partnerystė, ir į 2011 m. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo Varšuvoje, 2013 m. susitikimo Vilniuje ir 2015 m. susitikimo Rygoje bendras deklaracijas,

| — | atsižvelgdamas į EURONEST parlamentinės asamblėjos, Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo, Regionų komiteto ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) rekomendacijas ir veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EURONEST parlamentinės asamblėjos, Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo, Regionų komiteto ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) rekomendacijas ir veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) komunikatus dėl Europos kaimynystės politikos (EKP) ir į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl EKP ir Rytų partnerystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) komunikatus dėl Europos kaimynystės politikos (EKP) ir į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl EKP ir Rytų partnerystės,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas, ypač į 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų ir išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina ir į 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas, ypač į 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų ir išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina ir į 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo,

| — | atsižvelgdamas į Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos parlamentų bendrą pareiškimą ir į Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos parlamentų Europos integracijos komitetų pirmininkų bendrą pranešimą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos parlamentų bendrą pareiškimą ir į Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos parlamentų Europos integracijos komitetų pirmininkų bendrą pranešimą;

| A. | kadangi įtempta geopolitinė padėtis ES valstybėms narėms ir Rytų šalims partnerėms kelia naujus sudėtingus iššūkius – nuo ekonominių klausimų iki grėsmių saugumui; |
| --- | --- |

A.

kadangi įtempta geopolitinė padėtis ES valstybėms narėms ir Rytų šalims partnerėms kelia naujus sudėtingus iššūkius – nuo ekonominių klausimų iki grėsmių saugumui;

| B. | kadangi siekiant taikos ir klestėjimo visame žemyne, turi būti ginamos Europos vertybės, t. y. demokratijos viršenybė ir pagarba žmogaus teisėms; kadangi šalys partnerės įsipareigojo stiprinti savo santykius ir laikytis tarptautinės teisės ir pagrindinių bendrų vertybių siekiant intensyvesnio politinio dialogo; |
| --- | --- |

B.

kadangi siekiant taikos ir klestėjimo visame žemyne, turi būti ginamos Europos vertybės, t. y. demokratijos viršenybė ir pagarba žmogaus teisėms; kadangi šalys partnerės įsipareigojo stiprinti savo santykius ir laikytis tarptautinės teisės ir pagrindinių bendrų vertybių siekiant intensyvesnio politinio dialogo;

| C. | kadangi Rytų partnerystė yra strateginis EKP aspektas ir esminis žemyno stabilumo ir darnaus vystymosi elementas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Rytų partnerystė yra strateginis EKP aspektas ir esminis žemyno stabilumo ir darnaus vystymosi elementas;

| D. | kadangi ES ir jos šalių partnerių dvišaliai santykiai yra įvairių lygių ir Europos standartai nevienodai įtraukiami į šių šalių nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir jos šalių partnerių dvišaliai santykiai yra įvairių lygių ir Europos standartai nevienodai įtraukiami į šių šalių nacionalinės teisės aktus;

| E. | kadangi visiškai įsigaliojus asociacijos susitarimams, įskaitant išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę su Gruzija, Moldova ir Ukraina, buvo padaryta pastebima pažanga santykių su ES srityje ir šioms partnerėms renkantis europinę kryptį; |
| --- | --- |

E.

kadangi visiškai įsigaliojus asociacijos susitarimams, įskaitant išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę su Gruzija, Moldova ir Ukraina, buvo padaryta pastebima pažanga santykių su ES srityje ir šioms partnerėms renkantis europinę kryptį;

| F. | kadangi kai kurių ES rytinių partnerių nepriklausomybei, suverenitetui ir teritoriniam vientisumui tebekelia grėsmę neišspręsti regioniniai konfliktai, kuriuos aktyviai pratęsia Rusijos Federacija; kadangi šiuos konfliktus būtų galima išspręsti diplomatinėmis priemonėmis ir sąžiningu įsipareigojimu; |
| --- | --- |

F.

kadangi kai kurių ES rytinių partnerių nepriklausomybei, suverenitetui ir teritoriniam vientisumui tebekelia grėsmę neišspręsti regioniniai konfliktai, kuriuos aktyviai pratęsia Rusijos Federacija; kadangi šiuos konfliktus būtų galima išspręsti diplomatinėmis priemonėmis ir sąžiningu įsipareigojimu;

| G. | kadangi agresyvi ir ekspansyvi Rusijos politika susijusių šalių partnerių atžvilgiu lėmė neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją ir neteisėtą Abchazijos, Cchinvalio (Pietų Osetija) regiono ir kai kurių Donecko ir Luhansko apskričių rajonų okupaciją, pažeidžiant tarptautinę teisę ir dvišalius susitarimus bei Rusijos įsipareigojimus ir prievoles, susijusias su jos naryste tarptautinėse organizacijose; |
| --- | --- |

G.

kadangi agresyvi ir ekspansyvi Rusijos politika susijusių šalių partnerių atžvilgiu lėmė neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją ir neteisėtą Abchazijos, Cchinvalio (Pietų Osetija) regiono ir kai kurių Donecko ir Luhansko apskričių rajonų okupaciją, pažeidžiant tarptautinę teisę ir dvišalius susitarimus bei Rusijos įsipareigojimus ir prievoles, susijusias su jos naryste tarptautinėse organizacijose;

| H. | kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą ir neteisėta Krymo aneksija turi rimtų pasekmių visos Europos saugumui; kadangi šimtai Ukrainos piliečių laikinai okupuotose teritorijose buvo neteisėtai sulaikyti, areštuoti, nuteisti ir įkalinti Rusijos valdžios institucijų ir jų įgaliotinių ir tas skaičius nuolat auga; kadangi Ukrainoje yra beveik 1,8 mln. viduje perkeltų asmenų ir 5 mln. nuo konflikto nukentėjusių žmonių; |
| --- | --- |

H.

kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą ir neteisėta Krymo aneksija turi rimtų pasekmių visos Europos saugumui; kadangi šimtai Ukrainos piliečių laikinai okupuotose teritorijose buvo neteisėtai sulaikyti, areštuoti, nuteisti ir įkalinti Rusijos valdžios institucijų ir jų įgaliotinių ir tas skaičius nuolat auga; kadangi Ukrainoje yra beveik 1,8 mln. viduje perkeltų asmenų ir 5 mln. nuo konflikto nukentėjusių žmonių;

| 1. | ragina vieningai ir strategiškai reaguoti į Rusijos išprovokuotos sudėtingos geopolitinės padėties padarinius ir pasiūlyti veiksmingus mechanizmus, kuriais užsitęsusių konfliktų zonose galėtų būti atkurta taika; |
| --- | --- |

1.

ragina vieningai ir strategiškai reaguoti į Rusijos išprovokuotos sudėtingos geopolitinės padėties padarinius ir pasiūlyti veiksmingus mechanizmus, kuriais užsitęsusių konfliktų zonose galėtų būti atkurta taika;

| 2. | primena, kad tvirtai remia Ukrainos, Gruzijos ir Moldovos suverenumą ir teritorinį vientisumą nepažeidžiant tarptautiniu mastu pripažintų jų sienų; |
| --- | --- |

2.

primena, kad tvirtai remia Ukrainos, Gruzijos ir Moldovos suverenumą ir teritorinį vientisumą nepažeidžiant tarptautiniu mastu pripažintų jų sienų;

| 3. | smerkia žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimus šalių partnerių aneksuotose ir užimtose teritorijose; |
| --- | --- |

3.

smerkia žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimus šalių partnerių aneksuotose ir užimtose teritorijose;

| 4. | pabrėžia, kad Ukrainai, Gruzijai ir Moldovai skubiai reikia suteikti gynimo, teisinę ir finansinę paramą, kad jos galėtų išspręsti viduje perkeltų asmenų padėties klausimą; ragina nedelsiant paleisti Rusijos Federacijoje kalinamus Ukrainos politinius kalinius; ragina keistis kaliniais; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad Ukrainai, Gruzijai ir Moldovai skubiai reikia suteikti gynimo, teisinę ir finansinę paramą, kad jos galėtų išspręsti viduje perkeltų asmenų padėties klausimą; ragina nedelsiant paleisti Rusijos Federacijoje kalinamus Ukrainos politinius kalinius; ragina keistis kaliniais;

| 5. | dar kartą pabrėžia lankstumo ir individualaus požiūrio principus ir tai, kad bendradarbiavimo su ES mastą apibrėžia jos ir jos partnerių užmojai; |
| --- | --- |

5.

dar kartą pabrėžia lankstumo ir individualaus požiūrio principus ir tai, kad bendradarbiavimo su ES mastą apibrėžia jos ir jos partnerių užmojai;

| 6. | palankiai vertina tai, kad įsigaliojo asociacijos susitarimai, įskaitant išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę su Gruzija, Moldova ir Ukraina ir naują ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, taip pat tai, kad ES veda derybas su Azerbaidžanu dėl naujo bendrojo susitarimo; džiaugiasi, kad ES kritinio požiūrio politika Baltarusijos atžvilgiu tapo visapusiškesnė, be kita ko, apimanti ir ES ir Baltarusijos koordinavimo grupę, dialogą žmogaus teisių klausimais ir dialogą prekybos klausimais; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad įsigaliojo asociacijos susitarimai, įskaitant išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę su Gruzija, Moldova ir Ukraina ir naują ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, taip pat tai, kad ES veda derybas su Azerbaidžanu dėl naujo bendrojo susitarimo; džiaugiasi, kad ES kritinio požiūrio politika Baltarusijos atžvilgiu tapo visapusiškesnė, be kita ko, apimanti ir ES ir Baltarusijos koordinavimo grupę, dialogą žmogaus teisių klausimais ir dialogą prekybos klausimais;

| 7. | ragina siekti glaudžios politinės asociacijos ir ekonominės integracijos, įskaitant dalyvavimą ES programose, ir pripažįstant, kad asociacijos susitarimai su Gruzija, Moldova ir Ukraina nėra galutinis jų santykių su ES tikslas; ragina pripažinti jų europinius siekius; |
| --- | --- |

7.

ragina siekti glaudžios politinės asociacijos ir ekonominės integracijos, įskaitant dalyvavimą ES programose, ir pripažįstant, kad asociacijos susitarimai su Gruzija, Moldova ir Ukraina nėra galutinis jų santykių su ES tikslas; ragina pripažinti jų europinius siekius;

| 8. | ragina 2017 m. lapkričio 24 d. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime Briuselyje susitarti dėl naujų strateginių ilgalaikių tikslų siekiant sudaryti išsamią bendradarbiavimo darbotvarkę kitam dvejų metų laikotarpiui ir po jo; |
| --- | --- |

8.

ragina 2017 m. lapkričio 24 d. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime Briuselyje susitarti dėl naujų strateginių ilgalaikių tikslų siekiant sudaryti išsamią bendradarbiavimo darbotvarkę kitam dvejų metų laikotarpiui ir po jo;

| 9. | dar kartą pabrėžia savo pagrindinę poziciją, kad Briuselio deklaracijos projekte turėtų būti nurodyti šalių partnerių europiniai siekiai ir europinės krypties pasirinkimas, kaip teigiama asociacijos susitarimuose; |
| --- | --- |

9.

dar kartą pabrėžia savo pagrindinę poziciją, kad Briuselio deklaracijos projekte turėtų būti nurodyti šalių partnerių europiniai siekiai ir europinės krypties pasirinkimas, kaip teigiama asociacijos susitarimuose;

| 10. | pabrėžia, kad į Briuselio deklaracijos projektą turėtų būti įtraukti kiti strategiškai svarbūs elementai, kaip antai:






  — | tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir žmonių tarpusavio ryšių stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

10.

pabrėžia, kad į Briuselio deklaracijos projektą turėtų būti įtraukti kiti strategiškai svarbūs elementai, kaip antai:

—

tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir žmonių tarpusavio ryšių stiprinimas;

| — | energetinio saugumo stiprinimas; |
| --- | --- |

—

energetinio saugumo stiprinimas;

| — | skaitmeninių rinkų derinimas; |
| --- | --- |

—

skaitmeninių rinkų derinimas;

| — | į klientą orientuotos verslo paramos organizacijos ir naujos regioninės ekonominės diplomatijos sistemos intensyvesnei prekybai ir investicijoms skatinti visame regione nustatymas; |
| --- | --- |

—

į klientą orientuotos verslo paramos organizacijos ir naujos regioninės ekonominės diplomatijos sistemos intensyvesnei prekybai ir investicijoms skatinti visame regione nustatymas;

| — | tolesnis saugumo sektoriaus reformų skatinimas, integruoto sienų valdymo įgyvendinimas, organizuoto nusikalstamumo stabdymas, kova su hibridinėmis grėsmėmis, kova su terorizmu, radikalizacijos prevencija, kibernetinio saugumo didinimas ir nelaimių prevencijos stiprinimas; |
| --- | --- |

—

tolesnis saugumo sektoriaus reformų skatinimas, integruoto sienų valdymo įgyvendinimas, organizuoto nusikalstamumo stabdymas, kova su hibridinėmis grėsmėmis, kova su terorizmu, radikalizacijos prevencija, kibernetinio saugumo didinimas ir nelaimių prevencijos stiprinimas;

| — | kai tinkama, dialogo saugumo klausimais stiprinimas ir bendradarbiavimas bendros saugumo ir gynybos politikos srityje. |
| --- | --- |

—

kai tinkama, dialogo saugumo klausimais stiprinimas ir bendradarbiavimas bendros saugumo ir gynybos politikos srityje.

---

| 15.3.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 99/7

---

EURONEST PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS REZOLIUCIJA

dėl glaudesnio Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimo siekiant įgyvendinti 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos

(2018/C 99/04)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 21 ir 22 d. Rygoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 21 ir 22 d. Rygoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir jos Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir jos Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdama į Paryžiaus susitarimą ir Sprendimą Nr. 1/CP.21, priimtus per 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje vykusią 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Paryžiaus susitarimą ir Sprendimą Nr. 1/CP.21, priimtus per 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje vykusią 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma į 2030 m. JT darnaus vystymosi tikslą 7 „Įperkama ir švari energija“ ir į tikslą 13 „Klimato politika“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma į 2030 m. JT darnaus vystymosi tikslą 7 „Įperkama ir švari energija“ ir į tikslą 13 „Klimato politika“,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. kovo 22 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl netradicinės gavybos dujų ir jų galimo poveikio energijos rinkoms ES ir Rytų Europos šalyse partnerėse politikos rengimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 22 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl netradicinės gavybos dujų ir jų galimo poveikio energijos rinkoms ES ir Rytų Europos šalyse partnerėse politikos rengimo,

| — | atsižvelgdama į ES sudarytus asociacijos susitarimus su Gruzija, Moldova ir Ukraina, ypač nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES sudarytus asociacijos susitarimus su Gruzija, Moldova ir Ukraina, ypač nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje,

| — | atsižvelgdama į ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (CEPA), kuris buvo parafuotas susitarimas 2017 m. kovo 21 d., ypač į jo nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (CEPA), kuris buvo parafuotas susitarimas 2017 m. kovo 21 d., ypač į jo nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje,

| — | atsižvelgdamas į Vyšegrado grupės užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą dėl Rytų partnerystės, paremtą 2017 m. balandžio 12 d. Varšuvoje vykusio posėdžio rezultatais, kuriame numatytos narystės ES perspektyvos suinteresuotosioms Rytų partnerystės šalims; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vyšegrado grupės užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą dėl Rytų partnerystės, paremtą 2017 m. balandžio 12 d. Varšuvoje vykusio posėdžio rezultatais, kuriame numatytos narystės ES perspektyvos suinteresuotosioms Rytų partnerystės šalims;

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ir 2016 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Marakeše (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ir 2016 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Marakeše (1),

| — | atsižvelgdamas į ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių aplinkosaugos ministrų 2016 m. spalio 18 d. pareiškimą dėl aplinkos ir klimato kaitos įgyvendinant Rytų partnerystę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių aplinkosaugos ministrų 2016 m. spalio 18 d. pareiškimą dėl aplinkos ir klimato kaitos įgyvendinant Rytų partnerystę,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos teisės aktų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos teisės aktų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“,

| — | atsižvelgdama į Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) 2016 m. gruodžio 15 d. bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: daugiausia dėmesio pagrindiniams prioritetams ir rezultatams“ (SWD(2016)0467), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) 2016 m. gruodžio 15 d. bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: daugiausia dėmesio pagrindiniams prioritetams ir rezultatams“ (SWD(2016)0467),

| A. | kadangi Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje, vykusioje Paryžiuje 2015 m. gruodžio mėn., 193 pasirašiusios šalys pasiekė bendrą susitarimą, kuriame išdėstyti tikslai ir reagavimo į klimato kaitą mechanizmai, taip pat nustatyti privalomi įsipareigojimai; kadangi Paryžiuje ES įsipareigojo iki 2030 m. ne mažiau kaip 40 % sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, palyginti su 1990 m.; kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje, vykusioje Paryžiuje 2015 m. gruodžio mėn., 193 pasirašiusios šalys pasiekė bendrą susitarimą, kuriame išdėstyti tikslai ir reagavimo į klimato kaitą mechanizmai, taip pat nustatyti privalomi įsipareigojimai; kadangi Paryžiuje ES įsipareigojo iki 2030 m. ne mažiau kaip 40 % sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, palyginti su 1990 m.; kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.;

| B. | kadangi norint gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį Paryžiaus susitarimo šalys turi sumažinti jų energetikos sistemai būdingą taršos anglies dioksidu intensyvumą ir įgyvendinti plataus užmojo strategijas, kuriomis būtų skatinamas perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų rinkų pasaulio ekonomikoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi norint gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį Paryžiaus susitarimo šalys turi sumažinti jų energetikos sistemai būdingą taršos anglies dioksidu intensyvumą ir įgyvendinti plataus užmojo strategijas, kuriomis būtų skatinamas perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų rinkų pasaulio ekonomikoje;

| C. | kadangi 2015 m. Rygoje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo dalyviai dar kartą patvirtino savo ketinimą toliau stiprinti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą klimato kaitos ir energetikos srityje; kadangi, remiantis 2015 m. lapkričio mėn. atlikta Europos kaimynystės politikos peržiūra, ES ir Rytų Europos šalys partnerės daugiau dėmesio skyrė energetiniam saugumui ir veiksmams klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. Rygoje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo dalyviai dar kartą patvirtino savo ketinimą toliau stiprinti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą klimato kaitos ir energetikos srityje; kadangi, remiantis 2015 m. lapkričio mėn. atlikta Europos kaimynystės politikos peržiūra, ES ir Rytų Europos šalys partnerės daugiau dėmesio skyrė energetiniam saugumui ir veiksmams klimato kaitos srityje;

| D. | kadangi pagal Europos kaimynystės priemonę bei jos daugiamečio programavimo iki 2020 m. antrąjį etapą ES nustatė pagrindinius bendradarbiavimo energetikos srityje pagal Rytų partnerystės iniciatyvą prioritetus, vadovaudamasi prioritetais, nustatytais Rygoje ir 20 konkrečių tikslų, įgyvendintinų iki 2020 m., siūlomus Komisijos ir EIVT 2016 m. gruodžio 15 d. bendrame tarnybų darbiniame dokumente; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Europos kaimynystės priemonę bei jos daugiamečio programavimo iki 2020 m. antrąjį etapą ES nustatė pagrindinius bendradarbiavimo energetikos srityje pagal Rytų partnerystės iniciatyvą prioritetus, vadovaudamasi prioritetais, nustatytais Rygoje ir 20 konkrečių tikslų, įgyvendintinų iki 2020 m., siūlomus Komisijos ir EIVT 2016 m. gruodžio 15 d. bendrame tarnybų darbiniame dokumente;

| E. | kadangi ES sudarė energetikos sąjungos, kuri apimtų visą ES ir veiktų kaip saugios, tvarios, konkurencingos energijos visiems europiečiams užtikrinimo priemonė, pagrindus; kadangi energetikos sąjungos tikslai – integruoti Europos energetikos sektorių, spręsti suskaidytų energijos rinkų problemą pasitelkiant veiksmingesnį energijos politikos koordinavimą, leistų energijai laisvai cirkuliuoti per valstybių sienas, skatinti investicijas į naujus pajėgumus ir infrastruktūrą siekiant paįvairinti energijos tiekimą ir sumažinti namų ūkių išlaidas energijai, kurti naujas darbo vietas ir skatinti augimą; kadangi nustačiusi minėtus tikslus energetikos sąjunga remia ES įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą įgyvendinimą ir nustato nuoseklius būdus, kaip būtų galima ir pasiekti energetikos ir klimato politikos tikslų, ir užtikrinti visuotinį ir visa apimantį perėjimą prie konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES sudarė energetikos sąjungos, kuri apimtų visą ES ir veiktų kaip saugios, tvarios, konkurencingos energijos visiems europiečiams užtikrinimo priemonė, pagrindus; kadangi energetikos sąjungos tikslai – integruoti Europos energetikos sektorių, spręsti suskaidytų energijos rinkų problemą pasitelkiant veiksmingesnį energijos politikos koordinavimą, leistų energijai laisvai cirkuliuoti per valstybių sienas, skatinti investicijas į naujus pajėgumus ir infrastruktūrą siekiant paįvairinti energijos tiekimą ir sumažinti namų ūkių išlaidas energijai, kurti naujas darbo vietas ir skatinti augimą; kadangi nustačiusi minėtus tikslus energetikos sąjunga remia ES įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą įgyvendinimą ir nustato nuoseklius būdus, kaip būtų galima ir pasiekti energetikos ir klimato politikos tikslų, ir užtikrinti visuotinį ir visa apimantį perėjimą prie konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

| F. | kadangi Rytų Europos šalys partnerės susiduria su energijos paklausa, didėjančia didesniu greičiu nei ES vidurkis; kadangi jų ekonomika suvartoja kur kas daugiau energijos negu ES valstybės narės vidutiniškai ir kadangi toks energijos vartojimo neefektyvumas trukdo jų pastangoms spręsti klimato kaitos problemą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Rytų Europos šalys partnerės susiduria su energijos paklausa, didėjančia didesniu greičiu nei ES vidurkis; kadangi jų ekonomika suvartoja kur kas daugiau energijos negu ES valstybės narės vidutiniškai ir kadangi toks energijos vartojimo neefektyvumas trukdo jų pastangoms spręsti klimato kaitos problemą;

| G. | kadangi Rytų Europos šalys partnerės yra ankstyvame etape kalbant apie perėjimą prie laisvosios rinkos ir rinka pagrįstos kainodaros energetikos sektoriuose; kadangi tai, kad nevykdomos energijos reglamentavimo sistemų reformos ir trūksta privačiojo sektoriaus investicijų, apsunkina perėjimą prie laisvosios energijos rinkos; |
| --- | --- |

G.

kadangi Rytų Europos šalys partnerės yra ankstyvame etape kalbant apie perėjimą prie laisvosios rinkos ir rinka pagrįstos kainodaros energetikos sektoriuose; kadangi tai, kad nevykdomos energijos reglamentavimo sistemų reformos ir trūksta privačiojo sektoriaus investicijų, apsunkina perėjimą prie laisvosios energijos rinkos;

| H. | kadangi ES narystės perspektyvos suteikimas toms Rytų partnerystės šalims, kurios suinteresuotos tapti ES narėmis, reikalauja tiek politinės paramos, tiek projektų, kurie atitinka ES politikos sritis ir geriausią praktiką, įskaitant Paryžiaus susitarimą, skatinimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES narystės perspektyvos suteikimas toms Rytų partnerystės šalims, kurios suinteresuotos tapti ES narėmis, reikalauja tiek politinės paramos, tiek projektų, kurie atitinka ES politikos sritis ir geriausią praktiką, įskaitant Paryžiaus susitarimą, skatinimo;

Siekiant įvykdyti bendrus politinius tikslus ir įsipareigojimus

| 1. | pritaria Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos šalių nuomonėms, nes klimato kaita kelia grėsmę taikai, stabilumui, pasaulio ekonominei gerovei, skurdo mažinimui ir tvariam vystymuisi; palankiai vertina šalių įsipareigojimą vykdyti kolektyvinius veiksmus siekiant apriboti vidutinės temperatūros kilimą pasaulyje, kad jis būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir būtų išvengta didelio neigiamo klimato kaitos poveikio; |
| --- | --- |

1.

pritaria Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos šalių nuomonėms, nes klimato kaita kelia grėsmę taikai, stabilumui, pasaulio ekonominei gerovei, skurdo mažinimui ir tvariam vystymuisi; palankiai vertina šalių įsipareigojimą vykdyti kolektyvinius veiksmus siekiant apriboti vidutinės temperatūros kilimą pasaulyje, kad jis būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir būtų išvengta didelio neigiamo klimato kaitos poveikio;

| 2. | pareiškia esanti patenkinta, kad visos ES valstybės narės ir Rytų Europos šalys partnerės įsipareigojo vykdyti Paryžiaus susitarimą, ir ragina tų šalių, kurios dar neratifikavo susitarimo, valdžios institucijas kuo skubiau užbaigti ratifikavimo procesą; atkreipia dėmesį į numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus (angl. INDC), kuriuos pateikė ES valstybės narės, siekdamos sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; primygtinai ragina ES valstybių narių ir šalių partnerių Vyriausybes atnaujinti savo numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą ir JT Darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m.; atkreipia dėmesį nacionalinių energetikos ir klimato kaitos veiksmų planų svarbą programavimui, taip pat svarbu užtikrinti, kad atnaujinti numatomi nacionaliniu lygmeniu nustatyti veiksmai atitiktų Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų įgyvendinimą; pabrėžia, kad šalys privalo skaidriai stebėti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, apie juos pranešti ir tikrinti jų lygius; |
| --- | --- |

2.

pareiškia esanti patenkinta, kad visos ES valstybės narės ir Rytų Europos šalys partnerės įsipareigojo vykdyti Paryžiaus susitarimą, ir ragina tų šalių, kurios dar neratifikavo susitarimo, valdžios institucijas kuo skubiau užbaigti ratifikavimo procesą; atkreipia dėmesį į numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus (angl. INDC), kuriuos pateikė ES valstybės narės, siekdamos sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; primygtinai ragina ES valstybių narių ir šalių partnerių Vyriausybes atnaujinti savo numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą ir JT Darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m.; atkreipia dėmesį nacionalinių energetikos ir klimato kaitos veiksmų planų svarbą programavimui, taip pat svarbu užtikrinti, kad atnaujinti numatomi nacionaliniu lygmeniu nustatyti veiksmai atitiktų Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų įgyvendinimą; pabrėžia, kad šalys privalo skaidriai stebėti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, apie juos pranešti ir tikrinti jų lygius;

| 3. | mano, kad norint įgyvendinti Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus Susitarimo šalims reikės atlikti esminius ir struktūrinius ekonomikos ir energetikos sistemų pokyčius, įskaitant laipsnišką perėjimą prie įvairesnio energijos rūšių derinio, atsinaujinančios energijos šaltinių skatinimą ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą visuose sektoriuose, įskaitant transporto ir statybos sektorius; |
| --- | --- |

3.

mano, kad norint įgyvendinti Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus Susitarimo šalims reikės atlikti esminius ir struktūrinius ekonomikos ir energetikos sistemų pokyčius, įskaitant laipsnišką perėjimą prie įvairesnio energijos rūšių derinio, atsinaujinančios energijos šaltinių skatinimą ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą visuose sektoriuose, įskaitant transporto ir statybos sektorius;

| 4. | pabrėžia svarbų atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros ir padidinto energijos vartojimo efektyvumo vaidmenį mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį visuose energetikos sektoriuose ir taip prisidedant prie atskirų šalių įsipareigojimų vykdymo pagal Paryžiaus susitarimą; mano, kad politika, kuria siekiama skatinti atsinaujinančios energijos šaltinius ir energijos efektyvumą, – tai ekonomikos augimo ir užimtumo varomoji jėga; ragina Europos Komisiją, ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių valdžios institucijas stiprinti integruotą priemonių, kuriomis skatinama daugiau naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, sistemą suteikiant papildomų paskatų taupyti energiją visuose ekonomikos sektoriuose, ypač pastatų ir transporto; taip pat ragina integruoti atsinaujinančius energijos išteklius ir energijos vartojimo efektyvumo politiką į visas sritis, susijusias su energijos gamyba, transportavimu, paskirstymu ir saugojimu; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia svarbų atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros ir padidinto energijos vartojimo efektyvumo vaidmenį mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį visuose energetikos sektoriuose ir taip prisidedant prie atskirų šalių įsipareigojimų vykdymo pagal Paryžiaus susitarimą; mano, kad politika, kuria siekiama skatinti atsinaujinančios energijos šaltinius ir energijos efektyvumą, – tai ekonomikos augimo ir užimtumo varomoji jėga; ragina Europos Komisiją, ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių valdžios institucijas stiprinti integruotą priemonių, kuriomis skatinama daugiau naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, sistemą suteikiant papildomų paskatų taupyti energiją visuose ekonomikos sektoriuose, ypač pastatų ir transporto; taip pat ragina integruoti atsinaujinančius energijos išteklius ir energijos vartojimo efektyvumo politiką į visas sritis, susijusias su energijos gamyba, transportavimu, paskirstymu ir saugojimu;

| 5. | pabrėžia, kad norint integruoti didelius elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių energijos šaltinių, kiekius, laipsniškai decentralizuoti elektros energijos gamybą iš tokių šaltinių bei alternatyvaus kuro, taip pat suteikti vartotojams galimybę dalyvauti, pavyzdžiui, reaguojant į paklausą, reikia modernizuoti tinklus, įskaitant regioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuris padėtų užtikrinti jų sąveiką; ragina Komisiją ir Rytų Europos šalių partnerių valdžios institucijas sudaryti sąlygas tinklų sujungimo infrastruktūros ir pažangiųjų elektros energijos tinklų plėtrai; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad norint integruoti didelius elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių energijos šaltinių, kiekius, laipsniškai decentralizuoti elektros energijos gamybą iš tokių šaltinių bei alternatyvaus kuro, taip pat suteikti vartotojams galimybę dalyvauti, pavyzdžiui, reaguojant į paklausą, reikia modernizuoti tinklus, įskaitant regioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuris padėtų užtikrinti jų sąveiką; ragina Komisiją ir Rytų Europos šalių partnerių valdžios institucijas sudaryti sąlygas tinklų sujungimo infrastruktūros ir pažangiųjų elektros energijos tinklų plėtrai;

| 6. | pritaria rinkos dėsniais grindžiamai energetikos politikai, grindžiamai atvira ir sąžininga energijos tiekėjų konkurencija ir rinkos skaidrumu; pabrėžia, kad ES energetikos sąjunga suteikia galimybę sukurti visos Europos energijos rinką, kurioje Rytų Europos partnerėms tenka svarbus vaidmuo; ragina Komisiją ir Rytų Europos partnerių valdžios institucijas nuolat persvarstyti rinkos taisykles ir atitinkamai siūlyti jų pakeitimus, kad būtų galima sukurti palankesnę aplinką investicijoms į atsinaujinančiuosius energijos išteklius reaguojant į rinkos nepakankamumą ir efektyvaus energijos vartojimo projektus; pabrėžia, kad svarbu sukurti paskatas atsinaujinančiųjų energijos išteklių vystymui, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos atsinaujinantiesiems energijos ištekliams ir iškastiniam kurui, ir ilgainiui panaikinti subsidijas energijos gamybai iš tradicinių šaltinių, kurios iškraipo energijos rinkas; |
| --- | --- |

6.

pritaria rinkos dėsniais grindžiamai energetikos politikai, grindžiamai atvira ir sąžininga energijos tiekėjų konkurencija ir rinkos skaidrumu; pabrėžia, kad ES energetikos sąjunga suteikia galimybę sukurti visos Europos energijos rinką, kurioje Rytų Europos partnerėms tenka svarbus vaidmuo; ragina Komisiją ir Rytų Europos partnerių valdžios institucijas nuolat persvarstyti rinkos taisykles ir atitinkamai siūlyti jų pakeitimus, kad būtų galima sukurti palankesnę aplinką investicijoms į atsinaujinančiuosius energijos išteklius reaguojant į rinkos nepakankamumą ir efektyvaus energijos vartojimo projektus; pabrėžia, kad svarbu sukurti paskatas atsinaujinančiųjų energijos išteklių vystymui, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos atsinaujinantiesiems energijos ištekliams ir iškastiniam kurui, ir ilgainiui panaikinti subsidijas energijos gamybai iš tradicinių šaltinių, kurios iškraipo energijos rinkas;

| 7. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti patrauklią verslo aplinką ir tinkamą reglamentavimo sistemą siekiant paskatinti privatųjį sektorių investuoti į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, energijos perdavimo infrastruktūrą ir tarpvalstybinę prekybą elektros energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti patrauklią verslo aplinką ir tinkamą reglamentavimo sistemą siekiant paskatinti privatųjį sektorių investuoti į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, energijos perdavimo infrastruktūrą ir tarpvalstybinę prekybą elektros energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių;

| 8. | ragina su ES asocijuotųjų šalių partnerių valdžios institucijas paspartinti savo teisės aktų suderinimą su ES teisės aktais klimato kaitos ir energetikos srityse, kaip numatyta asociacijos susitarimuose; atsižvelgdama į tai, pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su Energijos bendrija, Komisija ir ES valstybėmis narėmis, siekiant sukurti išankstines sąlygas teisiniu, instituciniu, finansiniu, ekonominiu ir technologiniu aspektais, siekiant užtikrinti laipsnišką perėjimą prie anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi; palankiai vertina tai, kad neseniai įstojus Gruzijai Energijos bendrija išsiplėtė, tačiau kartu pabrėžė, kad būtina visiškai laikytis narystės joje nuostatų; palankiai vertina tai, kad Baltarusija pateikė paraišką dėl stebėtojos statuso šioje organizacijoje; |
| --- | --- |

8.

ragina su ES asocijuotųjų šalių partnerių valdžios institucijas paspartinti savo teisės aktų suderinimą su ES teisės aktais klimato kaitos ir energetikos srityse, kaip numatyta asociacijos susitarimuose; atsižvelgdama į tai, pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su Energijos bendrija, Komisija ir ES valstybėmis narėmis, siekiant sukurti išankstines sąlygas teisiniu, instituciniu, finansiniu, ekonominiu ir technologiniu aspektais, siekiant užtikrinti laipsnišką perėjimą prie anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi; palankiai vertina tai, kad neseniai įstojus Gruzijai Energijos bendrija išsiplėtė, tačiau kartu pabrėžė, kad būtina visiškai laikytis narystės joje nuostatų; palankiai vertina tai, kad Baltarusija pateikė paraišką dėl stebėtojos statuso šioje organizacijoje;

| 9. | ragina Komisiją didinti paramą ir pagalbą gebėjimų stiprinimo srityje toms Rytų Europos partnerėms, kurios dalyvauja įgyvendinant priemones, kurios daro poveikį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją didinti paramą ir pagalbą gebėjimų stiprinimo srityje toms Rytų Europos partnerėms, kurios dalyvauja įgyvendinant priemones, kurios daro poveikį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui;

| 10. | ragina Komisiją ir ES valstybių narių valdžios institucijas padėti Rytų Europos šalims partnerėms, kurias domina galimybė tapti ES nare, parengti nacionalinius energetikos ir klimato kaitos planus 2021–2030 m. laikotarpiui, kartu nustatant jų finansavimo šaltinius, ir sudaryti palankesnes sąlygas jiems įgyvendinti; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir ES valstybių narių valdžios institucijas padėti Rytų Europos šalims partnerėms, kurias domina galimybė tapti ES nare, parengti nacionalinius energetikos ir klimato kaitos planus 2021–2030 m. laikotarpiui, kartu nustatant jų finansavimo šaltinius, ir sudaryti palankesnes sąlygas jiems įgyvendinti;

| 11. | pabrėžia dujoms tenkantį pagrindinį vaidmenį pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio energetikos sistemų Europoje ir jų papildomumą su atsinaujinančiąja energija; šiuo atžvilgiu mano, kad energijos šaltinių ir tiekimo maršrutų, įskaitant maršrutus su reversinio dujų tiekimo galimybe, diversifikavimas yra labai svarbūs ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių energijos saugumui ir jų gebėjimui įvykdyti įsipareigojimus pagal klimato kaitos politiką; pabrėžia decentralizuoto vidinio energijos tiekimo vaidmenį; palankiai vertina tai, kad buvo pradėtos plėtoti arba toliau plėtojamos pietinio dujų koridoriaus dujotiekių jungtys ir srautai priešinga kryptimi, taip pat nauji įrenginiai, leidžiantys importuoti ir (arba) eksportuoti suskystintas gamtines dujas, įskaitant gamtinių dujų gavybą iš tradicinių ir netradicinių šaltinių; atkreipia dėmesį į tai, kad nauji maršrutai neturėtų didinti priklausomybės nuo dominuojančią padėtį užimančių dujų tiekėjų ar pakenkti regiono energetinio saugumui ir ES energetikos sąjungos strategijai; pabrėžia, kad visuose naujuose dujotiekio infrastruktūros elementuose, esančiuose jūroje ir sausumoje, turi būti laikomasi aplinkos apsaugos taisyklių ir pagrindinių principų, įtvirtintų atitinkamuose ES teisės aktuose; pabrėžia, kad povandeninio dujotiekio „Nord Stream 2“ statyba turės neigiamą poveikį regioninėms dujų rinkoms ir, visų pirma, pakenks Ukrainos dujų perdavimo sistemai; ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres toliau nagrinėti regiono tranzito potencialą ir susilaikyti nuo dalyvavimo projektuose, kurie prieštarautų įsipareigojimams pagal Energijos bendrijos sutartį ir ES asociacijos susitarimams su Gruzija, Moldova ir Ukraina; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia dujoms tenkantį pagrindinį vaidmenį pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio energetikos sistemų Europoje ir jų papildomumą su atsinaujinančiąja energija; šiuo atžvilgiu mano, kad energijos šaltinių ir tiekimo maršrutų, įskaitant maršrutus su reversinio dujų tiekimo galimybe, diversifikavimas yra labai svarbūs ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių energijos saugumui ir jų gebėjimui įvykdyti įsipareigojimus pagal klimato kaitos politiką; pabrėžia decentralizuoto vidinio energijos tiekimo vaidmenį; palankiai vertina tai, kad buvo pradėtos plėtoti arba toliau plėtojamos pietinio dujų koridoriaus dujotiekių jungtys ir srautai priešinga kryptimi, taip pat nauji įrenginiai, leidžiantys importuoti ir (arba) eksportuoti suskystintas gamtines dujas, įskaitant gamtinių dujų gavybą iš tradicinių ir netradicinių šaltinių; atkreipia dėmesį į tai, kad nauji maršrutai neturėtų didinti priklausomybės nuo dominuojančią padėtį užimančių dujų tiekėjų ar pakenkti regiono energetinio saugumui ir ES energetikos sąjungos strategijai; pabrėžia, kad visuose naujuose dujotiekio infrastruktūros elementuose, esančiuose jūroje ir sausumoje, turi būti laikomasi aplinkos apsaugos taisyklių ir pagrindinių principų, įtvirtintų atitinkamuose ES teisės aktuose; pabrėžia, kad povandeninio dujotiekio „Nord Stream 2“ statyba turės neigiamą poveikį regioninėms dujų rinkoms ir, visų pirma, pakenks Ukrainos dujų perdavimo sistemai; ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres toliau nagrinėti regiono tranzito potencialą ir susilaikyti nuo dalyvavimo projektuose, kurie prieštarautų įsipareigojimams pagal Energijos bendrijos sutartį ir ES asociacijos susitarimams su Gruzija, Moldova ir Ukraina;

| 12. | laikosi nuomonės, kad kiekviena valstybė gali savarankiškai rinktis savo energijos rūšių derinį; vis dėlto dar kartą ragina Baltarusijos valdžios institucijas nutraukti Astravo atominės elektrinės statybą ir tolesnę Chacislavo kreidos kasyklos plėtrą, kol nebus atvirai ir skaidriai atliktas iš tikrųjų nepriklausomas jų plėtros ir eksploatavimo poveikio aplinkai vertinimas, visapusiškai laikantis aukščiausių tarptautinių branduolinės saugos ir aplinkos apsaugos standartų; taip pat ragina įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus į vertinimo procesą, siekiant užtikrinti, kad nebūtų daromi kompromisai aplinkos apsaugos ir branduolinės saugos sąskaita; ragina atitinkamas ES valstybes nares ir Rytų Europos partneres toliau taikyti savo atominių elektrinių ir jų įrangos saugos priemones, laikantis tarptautinių standartų, visų pirma laikantis Tarptautinės atominės energijos agentūros saugos pranešimų, ir stiprinti tinkamas saugumo sistemas branduolinėse jėgainėse; |
| --- | --- |

12.

laikosi nuomonės, kad kiekviena valstybė gali savarankiškai rinktis savo energijos rūšių derinį; vis dėlto dar kartą ragina Baltarusijos valdžios institucijas nutraukti Astravo atominės elektrinės statybą ir tolesnę Chacislavo kreidos kasyklos plėtrą, kol nebus atvirai ir skaidriai atliktas iš tikrųjų nepriklausomas jų plėtros ir eksploatavimo poveikio aplinkai vertinimas, visapusiškai laikantis aukščiausių tarptautinių branduolinės saugos ir aplinkos apsaugos standartų; taip pat ragina įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus į vertinimo procesą, siekiant užtikrinti, kad nebūtų daromi kompromisai aplinkos apsaugos ir branduolinės saugos sąskaita; ragina atitinkamas ES valstybes nares ir Rytų Europos partneres toliau taikyti savo atominių elektrinių ir jų įrangos saugos priemones, laikantis tarptautinių standartų, visų pirma laikantis Tarptautinės atominės energijos agentūros saugos pranešimų, ir stiprinti tinkamas saugumo sistemas branduolinėse jėgainėse;

Stiprinti bendradarbiavimą formuojant energetikos politiką ir pratęsti sėkmingas programas

| 13. | palankiai vertina bendrą ES ir Rytų Europos šalių partnerių įsipareigojimą stiprinti bendradarbiavimą aplinkos ir klimato kaitos srityje ir skatinti tvarų ir integracinį ekonomikos augimą, kaip dar kartą patvirtinta deklaracijoje, priimtoje per pirmąjį Rytų partnerystės ministrų susitikimą 2016 m. spalio 18 d., kuris buvo skirtas šiems klausimams; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina bendrą ES ir Rytų Europos šalių partnerių įsipareigojimą stiprinti bendradarbiavimą aplinkos ir klimato kaitos srityje ir skatinti tvarų ir integracinį ekonomikos augimą, kaip dar kartą patvirtinta deklaracijoje, priimtoje per pirmąjį Rytų partnerystės ministrų susitikimą 2016 m. spalio 18 d., kuris buvo skirtas šiems klausimams;

| 14. | pritaria Rytų partnerystės prioritetams energetikos srityje iki 2020 m., kaip nustatyta Europos kaimynystės priemonės daugiamečio programavimo antrajame etape; mano, kad šie prioritetai atitinka Paryžiaus susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

14.

pritaria Rytų partnerystės prioritetams energetikos srityje iki 2020 m., kaip nustatyta Europos kaimynystės priemonės daugiamečio programavimo antrajame etape; mano, kad šie prioritetai atitinka Paryžiaus susitarimo tikslus;

| 15. | pabrėžia mokslinių tyrimų ir inovacijų klimato kaitos ir energetikos politikos srityje svarbą; ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres plėtoti bendradarbiavimą efektyviai išteklius naudojančių ir mažataršių technologijų, jų perdavimo ir inovacijų srityse, kad būtų padidintas jų ekonomikos gebėjimas prisitaikyti; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia mokslinių tyrimų ir inovacijų klimato kaitos ir energetikos politikos srityje svarbą; ragina ES ir Rytų Europos šalis partneres plėtoti bendradarbiavimą efektyviai išteklius naudojančių ir mažataršių technologijų, jų perdavimo ir inovacijų srityse, kad būtų padidintas jų ekonomikos gebėjimas prisitaikyti;

| 16. | pabrėžia, kad Rytų Europos partnerėms svarbu stiprinti diplomatijos energetikos srityje vaidmenį, kad būtų skatinama politika ir programos, švarios energijos technologijos, dalijimasis įgyta patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais, ir finansinio paketo panaudojimas investicijoms už ES ribų; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad Rytų Europos partnerėms svarbu stiprinti diplomatijos energetikos srityje vaidmenį, kad būtų skatinama politika ir programos, švarios energijos technologijos, dalijimasis įgyta patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais, ir finansinio paketo panaudojimas investicijoms už ES ribų;

| 17. | palankiai vertina Rytų Europos partnerių pastangas, kuriomis siekiama įvairinti energijos šaltinius, pavyzdžiui, Moldova sėkmingai įgyvendino ES finansuojamą „Energijos ir biomasės projektą“, kuris prisidėjo prie to, kad padidėjo atsinaujinančiosios energijos gamybos apimtis ir šalyje buvo diversifikuotas energijos tiekimas; palankiai vertina Gruzijos ir Ukrainos pastangas, kuriomis siekiama stiprinti energijos vartojimo efektyvumo priemones būsto sektoriuose, taip pat Armėnijos pastangas siekiant vystyti alternatyvius energijos šaltinius; džiaugiasi Azerbaidžano pastangomis siekiant priimti naujus teisės aktus, taip pat pakeisti pasenusias technologijas ir įrangą šiuolaikinėmis, siekiant įgyvendinti 2015 m. Paryžiaus klimato kaitos susitarimo tikslus ir laikytis kitų tarptautinių standartų; pabrėžia, kad nuo konfliktų nukentėjusiose teritorijose Rytų Europos šalyse partnerėse reikėtų tinkamai vykdyti tarptautinius Vyriausybinius ir nevyriausybinius projektus aplinkosaugos srityje, nepaisant politinės padėties, kad būtų užtikrinta gyventojų interesų aplinkos apsaugos srityje apsauga; pabrėžia, kad konkreti politika, įgyvendinama pagal Rytų partnerystę, turėtų būti įtrauki šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina Rytų Europos partnerių pastangas, kuriomis siekiama įvairinti energijos šaltinius, pavyzdžiui, Moldova sėkmingai įgyvendino ES finansuojamą „Energijos ir biomasės projektą“, kuris prisidėjo prie to, kad padidėjo atsinaujinančiosios energijos gamybos apimtis ir šalyje buvo diversifikuotas energijos tiekimas; palankiai vertina Gruzijos ir Ukrainos pastangas, kuriomis siekiama stiprinti energijos vartojimo efektyvumo priemones būsto sektoriuose, taip pat Armėnijos pastangas siekiant vystyti alternatyvius energijos šaltinius; džiaugiasi Azerbaidžano pastangomis siekiant priimti naujus teisės aktus, taip pat pakeisti pasenusias technologijas ir įrangą šiuolaikinėmis, siekiant įgyvendinti 2015 m. Paryžiaus klimato kaitos susitarimo tikslus ir laikytis kitų tarptautinių standartų; pabrėžia, kad nuo konfliktų nukentėjusiose teritorijose Rytų Europos šalyse partnerėse reikėtų tinkamai vykdyti tarptautinius Vyriausybinius ir nevyriausybinius projektus aplinkosaugos srityje, nepaisant politinės padėties, kad būtų užtikrinta gyventojų interesų aplinkos apsaugos srityje apsauga; pabrėžia, kad konkreti politika, įgyvendinama pagal Rytų partnerystę, turėtų būti įtrauki šiuo atžvilgiu;

| 18. | palankiai vertina neseniai įvykdytą Rytų Europos energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkos apsaugos partnerystės (E5P) išplėtimą, apimantį visas Rytų Europos šalis partneres, kurio tikslas – sparčiau įgyvendinti svarbius projektus energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos srityje; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina neseniai įvykdytą Rytų Europos energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkos apsaugos partnerystės (E5P) išplėtimą, apimantį visas Rytų Europos šalis partneres, kurio tikslas – sparčiau įgyvendinti svarbius projektus energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos srityje;

| 19. | tvirtai remia įsipareigojimą 2016–2020 m. laikotarpiui, prisiimtą pagal Rytų merų paktą (CoM-East), kuris jungia tūkstančius vietos ir regionų valdžios institucijų, kartu dirbančių siekiant įgyvendinti ES klimato ir energetikos politikos tikslus; ragina Rytų Europos partnerių savivaldybes įgyvendinti veiksmų planus tvarios energetikos ir kovos su klimato kaita srityje, panaudojant finansinę paramą, teikiamą pagal Rytų merų paktą, ir kartu ieškoti būdų, kaip padidinti investicijas, pvz., pasitelkiant projektų telkimo metodą ir kitos techninės pagalbos teikimą; |
| --- | --- |

19.

tvirtai remia įsipareigojimą 2016–2020 m. laikotarpiui, prisiimtą pagal Rytų merų paktą (CoM-East), kuris jungia tūkstančius vietos ir regionų valdžios institucijų, kartu dirbančių siekiant įgyvendinti ES klimato ir energetikos politikos tikslus; ragina Rytų Europos partnerių savivaldybes įgyvendinti veiksmų planus tvarios energetikos ir kovos su klimato kaita srityje, panaudojant finansinę paramą, teikiamą pagal Rytų merų paktą, ir kartu ieškoti būdų, kaip padidinti investicijas, pvz., pasitelkiant projektų telkimo metodą ir kitos techninės pagalbos teikimą;

| 20. | palankiai vertina tai, kad iniciatyva „EU4Energy“ buvo išplėsta ir dabar apima visas Rytų Europos partneres. Ja siekiama pagerinti teisinę ir reguliavimo aplinką, sudaryti investicijoms palankesnę aplinką, taip pat prisidėti prie bendradarbiavimo vykdant pagrindinius infrastruktūros projektus; remia ES finansuojamą „Clima East“ politikos projektą, pagal kurį teikiama parama Rytų Europos partnerių veiksmams įgyvendinant politiką klimato kaitos srityje, taip pat glaudžiam šešių partnerių aplinkos, ekologijos ir gamtos apsaugos ministerijų bendradarbiavimui su Komisija siekiant įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad iniciatyva „EU4Energy“ buvo išplėsta ir dabar apima visas Rytų Europos partneres. Ja siekiama pagerinti teisinę ir reguliavimo aplinką, sudaryti investicijoms palankesnę aplinką, taip pat prisidėti prie bendradarbiavimo vykdant pagrindinius infrastruktūros projektus; remia ES finansuojamą „Clima East“ politikos projektą, pagal kurį teikiama parama Rytų Europos partnerių veiksmams įgyvendinant politiką klimato kaitos srityje, taip pat glaudžiam šešių partnerių aplinkos, ekologijos ir gamtos apsaugos ministerijų bendradarbiavimui su Komisija siekiant įgyvendinti Paryžiaus susitarimą;

| 21. | palankiai vertina ES ir Rytų Europos partnerių bendradarbiavimą siekiant užtikrinti dujų tiekimą, visų pirma gamtinių dujų srautų priešinga kryptimi pajėgumus į Ukrainą iš Vengrijos, Lenkijos ir Slovakijos, taip pat iš Rumunijos į Moldovą; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina ES ir Rytų Europos partnerių bendradarbiavimą siekiant užtikrinti dujų tiekimą, visų pirma gamtinių dujų srautų priešinga kryptimi pajėgumus į Ukrainą iš Vengrijos, Lenkijos ir Slovakijos, taip pat iš Rumunijos į Moldovą;

| 22. | ragina ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres geriau įgyvendinti anksčiau pasiektus susitarimus dėl gamtinių dujų srautų priešinga kryptimi pajėgumų didinimo iš Bulgarijos ir Graikijos per Rumuniją į Ukrainą; |
| --- | --- |

22.

ragina ES valstybes nares ir Rytų Europos šalis partneres geriau įgyvendinti anksčiau pasiektus susitarimus dėl gamtinių dujų srautų priešinga kryptimi pajėgumų didinimo iš Bulgarijos ir Graikijos per Rumuniją į Ukrainą;

| 23. | pritaria tam, kad finansinės priemonės būtų derinamos su politika ir planais, kuriuos skatina ES, Rytų Europos šalys partnerės ir tarptautinės bei regioninės organizacijos, įskaitant finansų įstaigas, bankus ir paramos teikėjus iš atskirų šalių, kad būtų skatinamas anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymas; |
| --- | --- |

23.

pritaria tam, kad finansinės priemonės būtų derinamos su politika ir planais, kuriuos skatina ES, Rytų Europos šalys partnerės ir tarptautinės bei regioninės organizacijos, įskaitant finansų įstaigas, bankus ir paramos teikėjus iš atskirų šalių, kad būtų skatinamas anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymas;

| 24. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingam Komisijos nariui, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių Vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

24.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingam Komisijos nariui, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių Vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0383.

---

| 15.3.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 99/12

---

EURONEST PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS REZOLIUCIJA

dėl žiniasklaidos laisvės ir sąžiningos žiniasklaidos užtikrinimo ES ir Rytų Europos šalyse partnerėse

(2018/C 99/05)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 21–22 d. Rygoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 21–22 d. Rygoje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnį, taip pat atitinkamą Europos žmogaus teisių teismo praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnį, taip pat atitinkamą Europos žmogaus teisių teismo praktiką,

| — | atsižvelgdama į ES ir Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos asociacijos susitarimus, visų pirma nuostatas dėl bendradarbiavimo žiniasklaidos, audiovizualinės politikos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos atstovų mokymo srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos asociacijos susitarimus, visų pirma nuostatas dėl bendradarbiavimo žiniasklaidos, audiovizualinės politikos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos atstovų mokymo srityse,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl ES strateginės komunikacijos, siekiant neutralizuoti prieš ją nukreiptą trečiųjų šalių propagandą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl ES strateginės komunikacijos, siekiant neutralizuoti prieš ją nukreiptą trečiųjų šalių propagandą (1),

| — | atsižvelgdama į ESBO specialiojo įgaliotinio žiniasklaidos laisvės klausimais ESBO nuolatinei tarybai teikiamus reguliariuosius pranešimus dėl žiniasklaidos laisvės pakitimų ESBO regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ESBO specialiojo įgaliotinio žiniasklaidos laisvės klausimais ESBO nuolatinei tarybai teikiamus reguliariuosius pranešimus dėl žiniasklaidos laisvės pakitimų ESBO regione,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: daugiausia dėmesio pagrindiniams prioritetams ir rezultatams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: daugiausia dėmesio pagrindiniams prioritetams ir rezultatams“,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir EIVT bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė – 20 tikslų iki 2020 m.: svarbiausia pagrindiniai prioritetai ir apčiuopiami rezultatai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir EIVT bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė – 20 tikslų iki 2020 m.: svarbiausia pagrindiniai prioritetai ir apčiuopiami rezultatai“,

| — | atsižvelgdama į parafuotą ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, kuris turi būti pasirašytas 2017 m. lapkričio mėn. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į parafuotą ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, kuris turi būti pasirašytas 2017 m. lapkričio mėn. Briuselyje,

| — | atsižvelgdama į gerai žinomų tarptautinių žurnalistų organizacijų pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į gerai žinomų tarptautinių žurnalistų organizacijų pranešimus,

| A. | kadangi Rytų partnerystė grindžiama įsipareigojimu laikytis tarptautinės teisės principų ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms principus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rytų partnerystė grindžiama įsipareigojimu laikytis tarptautinės teisės principų ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms principus;

| B. | kadangi 2015 m. Rygoje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo metu visi dalyviai pabrėžė svarbų žiniasklaidos vaidmenį demokratinėje visuomenėje ir patvirtino savo nuolatinę paramą žiniasklaidos laisvei pagal Bendros deklaracijos 16 straipsnį; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. Rygoje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo metu visi dalyviai pabrėžė svarbų žiniasklaidos vaidmenį demokratinėje visuomenėje ir patvirtino savo nuolatinę paramą žiniasklaidos laisvei pagal Bendros deklaracijos 16 straipsnį;

| C. | kadangi žiniasklaidos laisvės apsauga yra nustatyta Europos Tarybos sistemoje, remiantis EŽTK; kadangi žiniasklaidos laisvės klausimai yra svarbi Rytų Europos šalių partnerių įgyvendinamų demokratinių ir teisinių reformų dalis ir dėl šios priežasties jie yra itin svarbūs ES ir jos partnerių politiniam dialogui; |
| --- | --- |

C.

kadangi žiniasklaidos laisvės apsauga yra nustatyta Europos Tarybos sistemoje, remiantis EŽTK; kadangi žiniasklaidos laisvės klausimai yra svarbi Rytų Europos šalių partnerių įgyvendinamų demokratinių ir teisinių reformų dalis ir dėl šios priežasties jie yra itin svarbūs ES ir jos partnerių politiniam dialogui;

| D. | kadangi ES valstybės narės ir šalys partnerės įvairiais lygmenimis susiduria su iššūkiais ir problemomis žiniasklaidos laisvės, spaudos ir skaitmeninės žiniasklaidos ekonomikos srityse; kadangi bendros problemos apima: netinkamą teisėkūrą, netinkamą kovos su terorizmu teisės aktų taikymą, žiniasklaidos priemonių nuosavybės teisių sutelkimą, ekonominiu požiūriu dominuojančių pozicijų laikymąsi žiniasklaidos rinkose, politinio elito nepakantumą kritikai, nedemokratišką ir politiniais motyvais grindžiamą informacijos erdvės kontrolę ir reguliavimą, pliuralizmo ribojimą, taip pat žodžio laisvės ribojimą ir trikdymą interneto žiniasklaidoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES valstybės narės ir šalys partnerės įvairiais lygmenimis susiduria su iššūkiais ir problemomis žiniasklaidos laisvės, spaudos ir skaitmeninės žiniasklaidos ekonomikos srityse; kadangi bendros problemos apima: netinkamą teisėkūrą, netinkamą kovos su terorizmu teisės aktų taikymą, žiniasklaidos priemonių nuosavybės teisių sutelkimą, ekonominiu požiūriu dominuojančių pozicijų laikymąsi žiniasklaidos rinkose, politinio elito nepakantumą kritikai, nedemokratišką ir politiniais motyvais grindžiamą informacijos erdvės kontrolę ir reguliavimą, pliuralizmo ribojimą, taip pat žodžio laisvės ribojimą ir trikdymą interneto žiniasklaidoje;

| E. | kadangi pagal Europos kaimynystės priemonę 2014–2020 m. laikotarpiui, ES siekia stiprinti žiniasklaidos bendradarbiavimą su Rytų Europos partneriais ir skiria finansavimą šiam tikslui; kadangi šiuo tikslu ES jau finansavo kelis projektus, visų pirma projektus, kuriais siekiama patobulinti žiniasklaidos teisės aktus, stebėti žodžio laisvės ir teisės gauti informacijos padėtį ir padėti gerinti žiniasklaidos darbuotojų profesinius įgūdžius; kadangi gerai veikianti žiniasklaidos aplinka, grindžiama pliuralizmo ir tarpusavio sąveikos principais, yra viena iš demokratiškos, stabilios, klestinčios ir atsparios visuomenės sąlygų; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Europos kaimynystės priemonę 2014–2020 m. laikotarpiui, ES siekia stiprinti žiniasklaidos bendradarbiavimą su Rytų Europos partneriais ir skiria finansavimą šiam tikslui; kadangi šiuo tikslu ES jau finansavo kelis projektus, visų pirma projektus, kuriais siekiama patobulinti žiniasklaidos teisės aktus, stebėti žodžio laisvės ir teisės gauti informacijos padėtį ir padėti gerinti žiniasklaidos darbuotojų profesinius įgūdžius; kadangi gerai veikianti žiniasklaidos aplinka, grindžiama pliuralizmo ir tarpusavio sąveikos principais, yra viena iš demokratiškos, stabilios, klestinčios ir atsparios visuomenės sąlygų;

| F. | kadangi pagal EŽTK 10 straipsnio 2 dalį, žodžio laisvė taip pat reiškia pareigas ir atsakomybę ir jai gali būti taikomi formalumai, sąlygos, apribojimai ar sankcijos, kaip nustatyta teisės aktuose; kadangi toks teisinis pagrindas demokratinėje visuomenėje reikalingas siekiant užkirsti kelią viešosios tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams, apsaugoti sveikatą ar moralę, kitų asmenų reputaciją ar teises, užkirsti kelią konfidencialiai gautos informacijos atskleidimui arba išlaikyti teismų autoritetą ir nešališkumą, taip pat užtikrinti nacionalinį saugumą, pagrindines teises, teritorinį vientisumą ir visuomenės saugą; kadangi šie apribojimai vis dėlto turi būti taikomi tik tais atvejais, kai jie yra absoliučiai būtini, o taikomos priemonės turi būti proporcingos; kadangi jokios priemonės, kurių imamasi siekiant apsaugoti Vyriausybę arba instituciją nuo kritikos, neturėtų būti laikomos teisėtomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal EŽTK 10 straipsnio 2 dalį, žodžio laisvė taip pat reiškia pareigas ir atsakomybę ir jai gali būti taikomi formalumai, sąlygos, apribojimai ar sankcijos, kaip nustatyta teisės aktuose; kadangi toks teisinis pagrindas demokratinėje visuomenėje reikalingas siekiant užkirsti kelią viešosios tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams, apsaugoti sveikatą ar moralę, kitų asmenų reputaciją ar teises, užkirsti kelią konfidencialiai gautos informacijos atskleidimui arba išlaikyti teismų autoritetą ir nešališkumą, taip pat užtikrinti nacionalinį saugumą, pagrindines teises, teritorinį vientisumą ir visuomenės saugą; kadangi šie apribojimai vis dėlto turi būti taikomi tik tais atvejais, kai jie yra absoliučiai būtini, o taikomos priemonės turi būti proporcingos; kadangi jokios priemonės, kurių imamasi siekiant apsaugoti Vyriausybę arba instituciją nuo kritikos, neturėtų būti laikomos teisėtomis;

| G. | kadangi didžiausią grėsmę žiniasklaidos laisvei kelia susidorojimas su žurnalistais, žiniasklaidos darbuotojais ir tinklaraštininkais ir smurtas prieš juos, įskaitant žmogžudystes, pagrobimą, užpuolimus, savavališką kalinimą, bauginimą, priekabiavimą ir įrangos konfiskavimą, taip pat nebaudžiamumas už šiuos nusikaltimus; kadangi pastaraisiais metais fizinis žurnalistų saugumas Rytų partnerystės šalyse, visų pirma konflikto regionuose, tapo dar problematiškesnis nei anksčiau; |
| --- | --- |

G.

kadangi didžiausią grėsmę žiniasklaidos laisvei kelia susidorojimas su žurnalistais, žiniasklaidos darbuotojais ir tinklaraštininkais ir smurtas prieš juos, įskaitant žmogžudystes, pagrobimą, užpuolimus, savavališką kalinimą, bauginimą, priekabiavimą ir įrangos konfiskavimą, taip pat nebaudžiamumas už šiuos nusikaltimus; kadangi pastaraisiais metais fizinis žurnalistų saugumas Rytų partnerystės šalyse, visų pirma konflikto regionuose, tapo dar problematiškesnis nei anksčiau;

| H. | kadangi smurtas, kuriuo siekiama užtildyti disidentines ir nepatogias nuomones, įskaitant baisius nusikaltimus, pavyzdžiui, užsakytas žurnalistų žmogžudystes ir pagrobimus, kurie šokiravo žiniasklaidos bendruomenę, kelia pavojų pagrindinėms Europos laisvėms ir labai kenkia žiniasklaidos laisvei atgrasydamas nuo žodžio laisvės ir skatina vidinę cenzūrą; kadangi, pavyzdžiui, 2015 m. teroro išpuolis satyrinio žurnalo „Charlie Hebdo“ redakcijoje Paryžiuje ir televizijos žurnalisto Pavel Sheremet nužudymas 2016 m. Kijeve šokiravo žiniasklaidos bendruomenę ir paskatino pasipiktinimo bangą visame pasaulyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi smurtas, kuriuo siekiama užtildyti disidentines ir nepatogias nuomones, įskaitant baisius nusikaltimus, pavyzdžiui, užsakytas žurnalistų žmogžudystes ir pagrobimus, kurie šokiravo žiniasklaidos bendruomenę, kelia pavojų pagrindinėms Europos laisvėms ir labai kenkia žiniasklaidos laisvei atgrasydamas nuo žodžio laisvės ir skatina vidinę cenzūrą; kadangi, pavyzdžiui, 2015 m. teroro išpuolis satyrinio žurnalo „Charlie Hebdo“ redakcijoje Paryžiuje ir televizijos žurnalisto Pavel Sheremet nužudymas 2016 m. Kijeve šokiravo žiniasklaidos bendruomenę ir paskatino pasipiktinimo bangą visame pasaulyje;

| I. | kadangi bendradarbiavimas su tarptautinėmis žurnalistų organizacijomis, parama iš įvairių fondų, rekomendacijos ir prisiimti įsipareigojimai, susiję su Rytų Europos šalių partnerių narystės ESBO ir Europos Taryboje įsipareigojimais, atliko teigiamą vaidmenį skatinant žiniasklaidos laisvę ir kuriant šiuolaikines žiniasklaidos priemones šalyse partnerėse; kadangi iniciatyvos didinti žurnalistų profesionalumą, užtikrinti tinkamą žiniasklaidos darbuotojų mokymą ir gerinti žiniasklaidos savireguliavimo priemones, kad jos tinkamai veiktų, taip pat gali padėti kurti demokratiškesnę visuomenę, pagrįstą aktyvesniu piliečių dalyvavimu ir pagarba teisinei valstybei; |
| --- | --- |

I.

kadangi bendradarbiavimas su tarptautinėmis žurnalistų organizacijomis, parama iš įvairių fondų, rekomendacijos ir prisiimti įsipareigojimai, susiję su Rytų Europos šalių partnerių narystės ESBO ir Europos Taryboje įsipareigojimais, atliko teigiamą vaidmenį skatinant žiniasklaidos laisvę ir kuriant šiuolaikines žiniasklaidos priemones šalyse partnerėse; kadangi iniciatyvos didinti žurnalistų profesionalumą, užtikrinti tinkamą žiniasklaidos darbuotojų mokymą ir gerinti žiniasklaidos savireguliavimo priemones, kad jos tinkamai veiktų, taip pat gali padėti kurti demokratiškesnę visuomenę, pagrįstą aktyvesniu piliečių dalyvavimu ir pagarba teisinei valstybei;

| J. | kadangi tiriamosios žurnalistikos skatinimas yra naudinga priemonė tobulinant gerą valdymą ir kovojant su korupcija; kadangi, priešingai, plačiai paplitusi korupcija ir nuolatiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai daro neigiamą poveikį žiniasklaidos aplinkai, mažina žiniasklaidos subjektų patikimumą ir neleidžia jai teikti patikimos, kokybiškos informacijos ir nešališkos analizės; |
| --- | --- |

J.

kadangi tiriamosios žurnalistikos skatinimas yra naudinga priemonė tobulinant gerą valdymą ir kovojant su korupcija; kadangi, priešingai, plačiai paplitusi korupcija ir nuolatiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai daro neigiamą poveikį žiniasklaidos aplinkai, mažina žiniasklaidos subjektų patikimumą ir neleidžia jai teikti patikimos, kokybiškos informacijos ir nešališkos analizės;

| K. | kadangi skaitmeninės ekonomikos vystymas turi neišnaudotą socialinio ir ekonominio vystymosi, taip pat augimo ir darbo vietų kūrimo ES žiniasklaidos sektoriuose ES ir šalyse partnerėse potencialą; kadangi iššūkius, kurių kyla stengiantis suderinti skaitmenines rinkas, ES ir Rytų partnerystės šalys turėtų atremti kartu; |
| --- | --- |

K.

kadangi skaitmeninės ekonomikos vystymas turi neišnaudotą socialinio ir ekonominio vystymosi, taip pat augimo ir darbo vietų kūrimo ES žiniasklaidos sektoriuose ES ir šalyse partnerėse potencialą; kadangi iššūkius, kurių kyla stengiantis suderinti skaitmenines rinkas, ES ir Rytų partnerystės šalys turėtų atremti kartu;

| L. | kadangi nacionalinės valdžios institucijos susiduria su sunkumais kontroliuodamos internete plačiai paplitusį neteisėtą turinį, pavyzdžiui, terorizmo propagandą, rasistinę ir ksenofobinę medžiagą, neapykantą kurstančias kalbas, atvirą seksualinę medžiagą ir smurto, diskriminacijos ir priešiškumo kurstymą; kadangi šiam sektoriui jau taikomi teisės aktai dėl šmeižimo ir garbės bei orumo įžeidimo; kadangi dabar intensyviai diskutuojama dėl būtinybės griežčiau reguliuoti socialinius tinklus; |
| --- | --- |

L.

kadangi nacionalinės valdžios institucijos susiduria su sunkumais kontroliuodamos internete plačiai paplitusį neteisėtą turinį, pavyzdžiui, terorizmo propagandą, rasistinę ir ksenofobinę medžiagą, neapykantą kurstančias kalbas, atvirą seksualinę medžiagą ir smurto, diskriminacijos ir priešiškumo kurstymą; kadangi šiam sektoriui jau taikomi teisės aktai dėl šmeižimo ir garbės bei orumo įžeidimo; kadangi dabar intensyviai diskutuojama dėl būtinybės griežčiau reguliuoti socialinius tinklus;

| M. | kadangi Rusijos valstybės kontroliuojamos žiniasklaidos priemonės vykdė sisteminę dezinformacijos ir propagandos kampaniją Europos žemyne siekdamos sumenkinti Europos vertybes, manipuliuoti viešąja nuomone ir kištis į ES valstybių narių ir šalių partnerių vidaus politiką; kadangi reaguodama į tai ES parengė veiksmų planą dėl strateginės komunikacijos ir pagal šią iniciatyvą įsteigė ES strateginės komunikacijos darbo grupę; |
| --- | --- |

M.

kadangi Rusijos valstybės kontroliuojamos žiniasklaidos priemonės vykdė sisteminę dezinformacijos ir propagandos kampaniją Europos žemyne siekdamos sumenkinti Europos vertybes, manipuliuoti viešąja nuomone ir kištis į ES valstybių narių ir šalių partnerių vidaus politiką; kadangi reaguodama į tai ES parengė veiksmų planą dėl strateginės komunikacijos ir pagal šią iniciatyvą įsteigė ES strateginės komunikacijos darbo grupę;

| N. | kadangi mokymas tinkamai naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir skaitmeniniai įgūdžiai įgalina piliečius kritiškai vertinti žiniasklaidą ir atpažinti propagandą ir melagingas naujienas; |
| --- | --- |

N.

kadangi mokymas tinkamai naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir skaitmeniniai įgūdžiai įgalina piliečius kritiškai vertinti žiniasklaidą ir atpažinti propagandą ir melagingas naujienas;

| O. | kadangi dokumente „20 tikslų iki 2020 m.“ piliečiams nustatomi konkretūs ir apčiuopiami rezultatai remiantis esamais ES ir Rytų Europos šalių partnerių įsipareigojimais, įskaitant strateginės komunikacijos ir paramos nepriklausomai žiniasklaidai sritį; |
| --- | --- |

O.

kadangi dokumente „20 tikslų iki 2020 m.“ piliečiams nustatomi konkretūs ir apčiuopiami rezultatai remiantis esamais ES ir Rytų Europos šalių partnerių įsipareigojimais, įskaitant strateginės komunikacijos ir paramos nepriklausomai žiniasklaidai sritį;

Žiniasklaidos laisvės, sąžiningos žiniasklaidos ir pliuralizmo įsipareigojimo vykdymas ir kova su negatyviomis tendencijomis

| 1. | dar kartą patvirtina, kad pagrindinė valstybių pareiga užtikrinti nuomonės ir žodžio laisvę ir kad žiniasklaidos ir žodžio laisvė yra pagrindinės teisės, kurias reikia propaguoti ir apsaugoti demokratinėje visuomenėje; ragina ES institucijas ir šalių partnerių Vyriausybes tęsti politinį dialogą dėl demokratijos ir žmogaus teisių klausimų pirmenybę teikiant tiems klausimams, kurie yra susiję su žiniasklaidos laisve, sąžininga žiniasklaida, pliuralizmu ir teise gauti informacijos; šiuo požiūriu palankiai vertina bandymus šalyse partnerėse apsaugoti žodžio laisvę ir užtikrinti žiniasklaidos laisvę; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina, kad pagrindinė valstybių pareiga užtikrinti nuomonės ir žodžio laisvę ir kad žiniasklaidos ir žodžio laisvė yra pagrindinės teisės, kurias reikia propaguoti ir apsaugoti demokratinėje visuomenėje; ragina ES institucijas ir šalių partnerių Vyriausybes tęsti politinį dialogą dėl demokratijos ir žmogaus teisių klausimų pirmenybę teikiant tiems klausimams, kurie yra susiję su žiniasklaidos laisve, sąžininga žiniasklaida, pliuralizmu ir teise gauti informacijos; šiuo požiūriu palankiai vertina bandymus šalyse partnerėse apsaugoti žodžio laisvę ir užtikrinti žiniasklaidos laisvę;

| 2. | reiškia paramą gyvybingai žiniasklaidos aplinkai, suteikiančiai galimybę dalytis informacija ir įvairiomis nuomonėmis ir grindžiamai subalansuotu viešųjų ir privačių žiniasklaidos priemonių deriniu, įskaitant skaitmeninio transliavimo paslaugas, socialinius tinklus ir internetines informacijos sklaidos priemones; |
| --- | --- |

2.

reiškia paramą gyvybingai žiniasklaidos aplinkai, suteikiančiai galimybę dalytis informacija ir įvairiomis nuomonėmis ir grindžiamai subalansuotu viešųjų ir privačių žiniasklaidos priemonių deriniu, įskaitant skaitmeninio transliavimo paslaugas, socialinius tinklus ir internetines informacijos sklaidos priemones;

| 3. | smerkia smurtą prieš žurnalistus ir jų bauginimą, kaip didžiausias grėsmes žiniasklaidos laisvei; ragina valstybes nares ir šalis partneres užtikrinti žurnalistų saugą ir nepriklausomumą ir užtikrinti, kad teisinėmis priemonėmis, įskaitant nusikalstamų veikų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą, nebūtų piktnaudžiaujama siekiant trukdyti žurnalistams laisvai dirbti, juos įbauginti arba jiems daryti įtaką; apgailestaudamas pažymi, kad su išpuoliais prieš žurnalistus susiję nusikalstamų veikų tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas neretai vykdomi lėtai ir netinkamai, jei jie apskritai užbaigiami; nurodo, kad vykdomosios ir teisminės valdžios institucijos dalijasi atsakomybe už pagarbos žiniasklaidos laisvei ir sąžiningai žiniasklaidai išsaugojimą ir nebaudžiamumo už nusikalstamus išpuolius ir veiką prieš žurnalistus išvengimą; |
| --- | --- |

3.

smerkia smurtą prieš žurnalistus ir jų bauginimą, kaip didžiausias grėsmes žiniasklaidos laisvei; ragina valstybes nares ir šalis partneres užtikrinti žurnalistų saugą ir nepriklausomumą ir užtikrinti, kad teisinėmis priemonėmis, įskaitant nusikalstamų veikų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą, nebūtų piktnaudžiaujama siekiant trukdyti žurnalistams laisvai dirbti, juos įbauginti arba jiems daryti įtaką; apgailestaudamas pažymi, kad su išpuoliais prieš žurnalistus susiję nusikalstamų veikų tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas neretai vykdomi lėtai ir netinkamai, jei jie apskritai užbaigiami; nurodo, kad vykdomosios ir teisminės valdžios institucijos dalijasi atsakomybe už pagarbos žiniasklaidos laisvei ir sąžiningai žiniasklaidai išsaugojimą ir nebaudžiamumo už nusikalstamus išpuolius ir veiką prieš žurnalistus išvengimą;

| 4. | ragina stiprinti bendradarbiavimą saugumo pajėgų mokymo apie žmogaus teises, žodžio laisvę ir žurnalistų saugą ir tam skirtų programų srityje; mano, kad sąvoka „žurnalistas“ turėtų būti suprantama plačiau, įtraukiant ir tinklaraštininkus; ragina ES stiprinti paramą žurnalistų ir žiniasklaidos specialistų organizacijoms valstybėse narėse ir šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

4.

ragina stiprinti bendradarbiavimą saugumo pajėgų mokymo apie žmogaus teises, žodžio laisvę ir žurnalistų saugą ir tam skirtų programų srityje; mano, kad sąvoka „žurnalistas“ turėtų būti suprantama plačiau, įtraukiant ir tinklaraštininkus; ragina ES stiprinti paramą žurnalistų ir žiniasklaidos specialistų organizacijoms valstybėse narėse ir šalyse partnerėse;

| 5. | atkreipia dėmesį į privačių žiniasklaidos priemonių sutelkimo keleto savininkų rankose keliamą grėsmę; nurodo, kad horizontalusis sutelkimas trukdo žiniasklaidos pliuralizmui, o vertikalusis – neleidžia į žiniasklaidos rinkas patekti naujiems konkurentams; mano, kad už žiniasklaidos rinkos reguliavimą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos turėtų atidžiai stebėti tokius sutelkimo procesus ir, prireikus, priimti sprendimą dėl priemonių ar sankcijų siekiant išvengti veiksmų, kurie užtikrintų dominuojančias pozicijas arba apribotų pliuralizmą; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į privačių žiniasklaidos priemonių sutelkimo keleto savininkų rankose keliamą grėsmę; nurodo, kad horizontalusis sutelkimas trukdo žiniasklaidos pliuralizmui, o vertikalusis – neleidžia į žiniasklaidos rinkas patekti naujiems konkurentams; mano, kad už žiniasklaidos rinkos reguliavimą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos turėtų atidžiai stebėti tokius sutelkimo procesus ir, prireikus, priimti sprendimą dėl priemonių ar sankcijų siekiant išvengti veiksmų, kurie užtikrintų dominuojančias pozicijas arba apribotų pliuralizmą;

| 6. | ragina ES ir šalis partneres užtikrinti, kad nacionalinės mažumos galėtų naudotis informacija savo gimtąja kalba; |
| --- | --- |

6.

ragina ES ir šalis partneres užtikrinti, kad nacionalinės mažumos galėtų naudotis informacija savo gimtąja kalba;

| 7. | yra susirūpinusi, kad dėl kitų Vyriausybių politinių interesų bus ribojama viešoji ir privati žiniasklaida, įskaitant transliuotojus, arba bus bandoma jai daryti įtaką; ragina Vyriausybes nesikišti ar nebandyti daryti įtakos viešosios žiniasklaidos redakcinei politikai ir užtikrinti privačios žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumą; šiuo tikslu rekomenduoja nacionaliniu lygiu sukurti ir išsaugoti duomenų apie tiesioginių ir tarpvalstybinių savininkų ir žiniasklaidos palūkanų normų gavėjų registrus, su kuriais galėtų susipažinti visuomenė; |
| --- | --- |

7.

yra susirūpinusi, kad dėl kitų Vyriausybių politinių interesų bus ribojama viešoji ir privati žiniasklaida, įskaitant transliuotojus, arba bus bandoma jai daryti įtaką; ragina Vyriausybes nesikišti ar nebandyti daryti įtakos viešosios žiniasklaidos redakcinei politikai ir užtikrinti privačios žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumą; šiuo tikslu rekomenduoja nacionaliniu lygiu sukurti ir išsaugoti duomenų apie tiesioginių ir tarpvalstybinių savininkų ir žiniasklaidos palūkanų normų gavėjų registrus, su kuriais galėtų susipažinti visuomenė;

| 8. | remia šaltinių apsaugą ir konfidencialumą kaip žurnalistams suteiktą ir Europos žmogaus teisių teismo praktikoje pripažintą teisę; mano, kad mėginimai įbauginti žurnalistus, kad jie atskleistų savo informacijos šaltinius, įskaitant teismines priemones, prieštarauja žiniasklaidos vaidmeniui atliekant tiriamąjį darbą viešojo intereso klausimais, pavyzdžiui, nusikalstamos veikos, korupcijos arba viešųjų pažeidimų atveju; |
| --- | --- |

8.

remia šaltinių apsaugą ir konfidencialumą kaip žurnalistams suteiktą ir Europos žmogaus teisių teismo praktikoje pripažintą teisę; mano, kad mėginimai įbauginti žurnalistus, kad jie atskleistų savo informacijos šaltinius, įskaitant teismines priemones, prieštarauja žiniasklaidos vaidmeniui atliekant tiriamąjį darbą viešojo intereso klausimais, pavyzdžiui, nusikalstamos veikos, korupcijos arba viešųjų pažeidimų atveju;

| 9. | ragina ne vieną valstybę narę ir šalis partneres reformuoti savo žiniasklaidos teisės aktus atsižvelgiant į tarptautinę teisę ir siekiant užtikrinti, kad jie nepažeistų pagrindinių laisvių; ragina atitinkamas Vyriausybes apsvarstyti galimybę iš dalies pakeisti savo žiniasklaidos teisės aktus remiantis pagrįstais tikslais ir Europos Tarybos Venecijos komisijos konsultacijų išvadomis; |
| --- | --- |

9.

ragina ne vieną valstybę narę ir šalis partneres reformuoti savo žiniasklaidos teisės aktus atsižvelgiant į tarptautinę teisę ir siekiant užtikrinti, kad jie nepažeistų pagrindinių laisvių; ragina atitinkamas Vyriausybes apsvarstyti galimybę iš dalies pakeisti savo žiniasklaidos teisės aktus remiantis pagrįstais tikslais ir Europos Tarybos Venecijos komisijos konsultacijų išvadomis;

| 10. | mano, kad pasiūlymai dėl naujų kovos su terorizmu teisės aktų reaguojant į neseniai praūžusią teroristinių išpuolių bangą Europoje turėtų būti suformuluoti taip, kad būtų suderinta būtinybė stiprinti nacionalinį saugumą su poreikiu neriboti žodžio laisvės ar neįvesti žiniasklaidos cenzūros; smerkia piktnaudžiavimą teismine valdžia siekiant apriboti žiniasklaidos laisvę; laikosi nuomonės, kad bet koks žodžio laisvės ribojimas padorumo arba privatumo apsaugos vardan turėtų būti taikomas visoms žiniasklaidos priemonėms ir kad šiuo pagrindu informacijai internete neturėtų būti taikomi diskriminaciniai teisiniai apribojimai; smerkia bet kokį sužeistų ar nužudytų žmonių atvaizdų naudojimą žiniasklaidoje politiniais sumetimais; |
| --- | --- |

10.

mano, kad pasiūlymai dėl naujų kovos su terorizmu teisės aktų reaguojant į neseniai praūžusią teroristinių išpuolių bangą Europoje turėtų būti suformuluoti taip, kad būtų suderinta būtinybė stiprinti nacionalinį saugumą su poreikiu neriboti žodžio laisvės ar neįvesti žiniasklaidos cenzūros; smerkia piktnaudžiavimą teismine valdžia siekiant apriboti žiniasklaidos laisvę; laikosi nuomonės, kad bet koks žodžio laisvės ribojimas padorumo arba privatumo apsaugos vardan turėtų būti taikomas visoms žiniasklaidos priemonėms ir kad šiuo pagrindu informacijai internete neturėtų būti taikomi diskriminaciniai teisiniai apribojimai; smerkia bet kokį sužeistų ar nužudytų žmonių atvaizdų naudojimą žiniasklaidoje politiniais sumetimais;

| 11. | ragina Komisiją visapusiškai naudotis visais esamais mechanizmais pagal Europos kaimynystės priemonę, ypač Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone, siekiant remti žiniasklaidos laisvę šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją visapusiškai naudotis visais esamais mechanizmais pagal Europos kaimynystės priemonę, ypač Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone, siekiant remti žiniasklaidos laisvę šalyse partnerėse;

| 12. | atkreipia dėmesį į įvairias ES iniciatyvas, įskaitant Žiniasklaidos pliuralizmo observatoriją, kurių tikslas – nustatyti galimą grėsmę žiniasklaidos pliuralizmui valstybėse narėse; ragina prie šių iniciatyvų prisijungti šalių partnerių, visų pirma pasirašiusiųjų asociacijos susitarimus su ES, nacionalines valdžios institucijas; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į įvairias ES iniciatyvas, įskaitant Žiniasklaidos pliuralizmo observatoriją, kurių tikslas – nustatyti galimą grėsmę žiniasklaidos pliuralizmui valstybėse narėse; ragina prie šių iniciatyvų prisijungti šalių partnerių, visų pirma pasirašiusiųjų asociacijos susitarimus su ES, nacionalines valdžios institucijas;

Žiniasklaidos teisės aktai – ekonominių ir teisinių sistemų, kuriose veikia žiniasklaida, gerinimas

| 13. | mano, kad žiniasklaidos teisės aktuose pirmiausia turėtų būti nustatytos garantijos ir sąlygos, kurios užtikrintų žiniasklaidos veiklos vykdymą atsižvelgiant į pagrindines laisves ir neribojant žiniasklaidos nepriklausomumo; mano, kad žiniasklaidos rinkų reguliavimas taip pat turėtų tarnauti piliečių interesams, visų pirma žodžio laisvei bei teisei naudotis informacija, užtikrinant žiniasklaidos ekonominį tvarumą; be to, mano, kad transliuojančios žiniasklaidos nepriklausomumas geriausiai užtikrinamas tada, kai ją reguliuoja nepriklausomas organas; |
| --- | --- |

13.

mano, kad žiniasklaidos teisės aktuose pirmiausia turėtų būti nustatytos garantijos ir sąlygos, kurios užtikrintų žiniasklaidos veiklos vykdymą atsižvelgiant į pagrindines laisves ir neribojant žiniasklaidos nepriklausomumo; mano, kad žiniasklaidos rinkų reguliavimas taip pat turėtų tarnauti piliečių interesams, visų pirma žodžio laisvei bei teisei naudotis informacija, užtikrinant žiniasklaidos ekonominį tvarumą; be to, mano, kad transliuojančios žiniasklaidos nepriklausomumas geriausiai užtikrinamas tada, kai ją reguliuoja nepriklausomas organas;

| 14. | pabrėžia, kad viešoji žiniasklaida turėtų likti nešališka, ji neturėtų būti Vyriausybių politiškai kontroliuojama ar tapti propagandos įrankiu; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad viešoji žiniasklaida turėtų likti nešališka, ji neturėtų būti Vyriausybių politiškai kontroliuojama ar tapti propagandos įrankiu;

| 15. | palankiai vertina pagal Rytų partnerystę įgyvendinamus bendradarbiavimo projektus, kuriais siekiama sustiprinti nepriklausomą žiniasklaidą, padidinti profesionalaus pranešimų rengimo standartus ir žurnalistų etiką, visų pirma organizuojant žurnalistikos mokymus ir tinklaveikos veiklą; pabrėžia, kad šalys partnerės turėtų veiksmingiau naudotis šiam sektoriui skirtomis ES programomis; ragina aktyviau bendradarbiauti ir palaikyti partnerystės ryšius žiniasklaidos sektoriuje ir užtikrinti, kad toks bendradarbiavimas apimtų naudingų skaitmeninės žiniasklaidos platformų kūrimui svarbius klausimus; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina pagal Rytų partnerystę įgyvendinamus bendradarbiavimo projektus, kuriais siekiama sustiprinti nepriklausomą žiniasklaidą, padidinti profesionalaus pranešimų rengimo standartus ir žurnalistų etiką, visų pirma organizuojant žurnalistikos mokymus ir tinklaveikos veiklą; pabrėžia, kad šalys partnerės turėtų veiksmingiau naudotis šiam sektoriui skirtomis ES programomis; ragina aktyviau bendradarbiauti ir palaikyti partnerystės ryšius žiniasklaidos sektoriuje ir užtikrinti, kad toks bendradarbiavimas apimtų naudingų skaitmeninės žiniasklaidos platformų kūrimui svarbius klausimus;

| 16. | rekomenduoja, kad EP, valstybių narių ir šalių partnerių nacionalinių parlamentų nariai aktyviau keistųsi žiniomis ir patirtimi siekiant rengti projektus, iš dalies pakeisti arba pritaikyti teisės aktus žiniasklaidos klausimais; palankiai vertina vertingą Europos Tarybos pagalbą šalių partnerių teisės aktų leidėjams siekiant reformuoti žiniasklaidos teisės aktus; |
| --- | --- |

16.

rekomenduoja, kad EP, valstybių narių ir šalių partnerių nacionalinių parlamentų nariai aktyviau keistųsi žiniomis ir patirtimi siekiant rengti projektus, iš dalies pakeisti arba pritaikyti teisės aktus žiniasklaidos klausimais; palankiai vertina vertingą Europos Tarybos pagalbą šalių partnerių teisės aktų leidėjams siekiant reformuoti žiniasklaidos teisės aktus;

| 17. | reiškia savo susirūpinimą dėl naudojimosi socialiniais tinklais skleidžiant neapykantą ir smurtą kurstančias kalbas ir ragina valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis pritaikyti ir atnaujinti savo teisės aktus, kad būtų užtikrinta, jog vykstančios skaitmeninės permainos neviršytų įstatymo ribų; mano, kad itin svarbus bendradarbiavimas su internetinėmis platformomis ir pirmaujančiomis žiniasklaidos įmonėmis; |
| --- | --- |

17.

reiškia savo susirūpinimą dėl naudojimosi socialiniais tinklais skleidžiant neapykantą ir smurtą kurstančias kalbas ir ragina valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis pritaikyti ir atnaujinti savo teisės aktus, kad būtų užtikrinta, jog vykstančios skaitmeninės permainos neviršytų įstatymo ribų; mano, kad itin svarbus bendradarbiavimas su internetinėmis platformomis ir pirmaujančiomis žiniasklaidos įmonėmis;

| 18. | ragina kompetentingas ES ir šalių partnerių nacionalines institucijas rengti viešus dialogus dėl naujų įstatymų, darančių tiesioginį poveikį žodžio ir žiniasklaidos laisvei, o į projektų rengimo procesą įtraukti pilietinę visuomenę ir konsultacijas su profesionaliomis žiniasklaidos organizacijomis; |
| --- | --- |

18.

ragina kompetentingas ES ir šalių partnerių nacionalines institucijas rengti viešus dialogus dėl naujų įstatymų, darančių tiesioginį poveikį žodžio ir žiniasklaidos laisvei, o į projektų rengimo procesą įtraukti pilietinę visuomenę ir konsultacijas su profesionaliomis žiniasklaidos organizacijomis;

| 19. | palankiai vertina principą vykdyti teisėkūros reformas, kuriomis siekiama sukurti arba stiprinti sąžiningą ir nešališką konkurenciją žiniasklaidos rinkose, ir užkirsti kelią sutelkimo procesams ir tam, kad valstybei priklausytų žiniasklaidos sektoriai, arba ji juose dominuotų, įskaitant leidybos ir platinimo tinklus; rekomenduoja rengti teisės aktų projektus užtikrinant skaidrią žiniasklaidos nuosavybės struktūrą ir finansavimo priemones; rekomenduoja, kad audiovizualinės žiniasklaidos sektorių reglamentuojantys įstatymai sumažintų galimybes atsirasti monopoliams, kai vienas fizinis arba juridinis asmuo įsigyja keletą belaidžio transliavimo licencijų; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina principą vykdyti teisėkūros reformas, kuriomis siekiama sukurti arba stiprinti sąžiningą ir nešališką konkurenciją žiniasklaidos rinkose, ir užkirsti kelią sutelkimo procesams ir tam, kad valstybei priklausytų žiniasklaidos sektoriai, arba ji juose dominuotų, įskaitant leidybos ir platinimo tinklus; rekomenduoja rengti teisės aktų projektus užtikrinant skaidrią žiniasklaidos nuosavybės struktūrą ir finansavimo priemones; rekomenduoja, kad audiovizualinės žiniasklaidos sektorių reglamentuojantys įstatymai sumažintų galimybes atsirasti monopoliams, kai vienas fizinis arba juridinis asmuo įsigyja keletą belaidžio transliavimo licencijų;

| 20. | ragina Komisiją ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes bendradarbiauti rengiant naujas priemones, skirtas skatinti tarpvalstybinį spaudos ir skaitmeninės žiniasklaidos bendradarbiavimą ir susivienijimus ES ir jos kaimyninėse šalyse siekiant remti kokybiško informacinio turinio gamybą ir propaguoti kalbų įvairovę; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes bendradarbiauti rengiant naujas priemones, skirtas skatinti tarpvalstybinį spaudos ir skaitmeninės žiniasklaidos bendradarbiavimą ir susivienijimus ES ir jos kaimyninėse šalyse siekiant remti kokybiško informacinio turinio gamybą ir propaguoti kalbų įvairovę;

| 21. | remia šalių partnerių įstatymų dėl garbės ir orumo įžeidimo pakeitimus, kuriais panaikinami baudžiamieji įstatymai dėl garbės ir orumo įžeidimo ir nustatomos pagrįstos moralinės žalos atlyginimo ribos; |
| --- | --- |

21.

remia šalių partnerių įstatymų dėl garbės ir orumo įžeidimo pakeitimus, kuriais panaikinami baudžiamieji įstatymai dėl garbės ir orumo įžeidimo ir nustatomos pagrįstos moralinės žalos atlyginimo ribos;

Visuomenės pasitikėjimo žiniasklaida didinimas ir žurnalistų profesionalumas

| 22. | palankiai vertina dideles ES ir šalių partnerių pastangas užtikrinti atsakingos ir kokybiškos žurnalistikos išsaugojimą ir plėtrą, paramą žiniasklaidos savireguliavimo sistemoms, žurnalistų etikos standartų propagavimą ir žurnalistų profesinio lavinimo galimybių sudarymą; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina dideles ES ir šalių partnerių pastangas užtikrinti atsakingos ir kokybiškos žurnalistikos išsaugojimą ir plėtrą, paramą žiniasklaidos savireguliavimo sistemoms, žurnalistų etikos standartų propagavimą ir žurnalistų profesinio lavinimo galimybių sudarymą;

| 23. | tačiau nurodo, kad visuomenės pasitikėjimas žiniasklaida išlieka nedidelis, ir pabrėžia gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis, skaidrumo, susijusio su ekonominiais žiniasklaidos ir politinės bei ekonominės aplinkos ryšiais, žurnalistų profesinės etikos ugdymo, žiniasklaidos turinio kokybės, kaip svarbių, piliečių pasitikėjimą lemiančių veiksnių, svarbą; rekomenduoja dėti daugiau pastangų kuriant jauniems žurnalistams skirtas mokymo ir mentorystės programas ir užtikrinti didesnį pagal Rytų partnerystės sistemą jauniems žiniasklaidos specialistams skiriamų premijų matomumą; |
| --- | --- |

23.

tačiau nurodo, kad visuomenės pasitikėjimas žiniasklaida išlieka nedidelis, ir pabrėžia gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis, skaidrumo, susijusio su ekonominiais žiniasklaidos ir politinės bei ekonominės aplinkos ryšiais, žurnalistų profesinės etikos ugdymo, žiniasklaidos turinio kokybės, kaip svarbių, piliečių pasitikėjimą lemiančių veiksnių, svarbą; rekomenduoja dėti daugiau pastangų kuriant jauniems žurnalistams skirtas mokymo ir mentorystės programas ir užtikrinti didesnį pagal Rytų partnerystės sistemą jauniems žiniasklaidos specialistams skiriamų premijų matomumą;

| 24. | ragina žurnalistų profesines asociacijas didinti visuomenės informuotumą apie atvejus, kai žurnalistų arba žiniasklaidos leidėjų elgesys akivaizdžiai prieštaravo jų moralinei atsakomybei; |
| --- | --- |

24.

ragina žurnalistų profesines asociacijas didinti visuomenės informuotumą apie atvejus, kai žurnalistų arba žiniasklaidos leidėjų elgesys akivaizdžiai prieštaravo jų moralinei atsakomybei;

Remiantis visapusiška pagarba žmogaus teisėms ir žodžio laisvei stiprinamas bendradarbiavimas įgyvendinant kovos su propaganda priemones pagal Rytų partnerystę

| 25. | smerkia propagandos ir dezinformacijos, taip pat konfrontacijos politiką, kuri gali kurstyti smurtą ir neapykantą bei skatinti netoleranciją ir diskriminaciją; |
| --- | --- |

25.

smerkia propagandos ir dezinformacijos, taip pat konfrontacijos politiką, kuri gali kurstyti smurtą ir neapykantą bei skatinti netoleranciją ir diskriminaciją;

| 26. | smerkia Rusijos Vyriausybės politiką, kuria siekiama daryti įtaką viešajai nuomonei visame Europos žemyne, diskredituoti ES ir sukiršinti valstybes nares bei Rytų partnerystės šalis naudojantis valstybės kontroliuojamomis žiniasklaidos priemonėmis melagingų naujienų ir iškraipytų faktų srautams kurti; |
| --- | --- |

26.

smerkia Rusijos Vyriausybės politiką, kuria siekiama daryti įtaką viešajai nuomonei visame Europos žemyne, diskredituoti ES ir sukiršinti valstybes nares bei Rytų partnerystės šalis naudojantis valstybės kontroliuojamomis žiniasklaidos priemonėmis melagingų naujienų ir iškraipytų faktų srautams kurti;

| 27. | ragina kompetentingas ES institucijų, valstybių narių ir šalių partnerių valdžios institucijas imtis visų reikiamų priemonių sumažinti pirmiau minėtą riziką ir apsaugoti savo žiniasklaidą nuo kibernetinių išpuolių arba įsilaužimų pabrėžia būtinybę atidžiai stebėti, koks išorės spaudimas daromas ES ir šalių partnerių žiniasklaidai; tačiau yra labai susirūpinusi dėl tam tikrų radikalių priemonių, pavyzdžiui, tam tikrų televizijos kanalų ir tinklalapių uždarymo ar blokavimo arba nepagrįsto prieigos draudimo žurnalistams; |
| --- | --- |

27.

ragina kompetentingas ES institucijų, valstybių narių ir šalių partnerių valdžios institucijas imtis visų reikiamų priemonių sumažinti pirmiau minėtą riziką ir apsaugoti savo žiniasklaidą nuo kibernetinių išpuolių arba įsilaužimų pabrėžia būtinybę atidžiai stebėti, koks išorės spaudimas daromas ES ir šalių partnerių žiniasklaidai; tačiau yra labai susirūpinusi dėl tam tikrų radikalių priemonių, pavyzdžiui, tam tikrų televizijos kanalų ir tinklalapių uždarymo ar blokavimo arba nepagrįsto prieigos draudimo žurnalistams;

| 28. | palankiai vertina ES veiksmų planą dėl strateginės komunikacijos ir tai, kad Komisija ir EIVT išskyrė geresnę, aiškesnę, konkrečiai pritaikytą strateginę komunikaciją kaip vieną iš dvidešimties svarbiausių Rytų partnerystės programos prioritetų, kurie turi būti pristatyti per kitą aukščiausiojo lygio susitikimą 2017 m. lapkričio mėn. |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina ES veiksmų planą dėl strateginės komunikacijos ir tai, kad Komisija ir EIVT išskyrė geresnę, aiškesnę, konkrečiai pritaikytą strateginę komunikaciją kaip vieną iš dvidešimties svarbiausių Rytų partnerystės programos prioritetų, kurie turi būti pristatyti per kitą aukščiausiojo lygio susitikimą 2017 m. lapkričio mėn.

| 29. | pabrėžia, kad šias pastangas reikia dėti remiantis visapusiška pagarba žmogaus teisėms ir žodžio laisvei; todėl rekomenduoja daugiausia dėmesio skirti žiniasklaidos atsparumo propagandai ir išorės spaudimui didinimui ir priemonių, skirtų nustatyti manipuliacinį komunikacijos turinį, kūrimui; mano, kad geriausias kovos su propaganda būdas yra propaguoti faktais pagrįstą, aukštos kokybės informaciją; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad šias pastangas reikia dėti remiantis visapusiška pagarba žmogaus teisėms ir žodžio laisvei; todėl rekomenduoja daugiausia dėmesio skirti žiniasklaidos atsparumo propagandai ir išorės spaudimui didinimui ir priemonių, skirtų nustatyti manipuliacinį komunikacijos turinį, kūrimui; mano, kad geriausias kovos su propaganda būdas yra propaguoti faktais pagrįstą, aukštos kokybės informaciją;

| 30. | remia iniciatyvas kurti ES finansuojamus tarpvalstybinius faktų tikrintojų, tiriamosios žurnalistikos atstovų ir tyrėjų tinklus, kurie nagrinėtų priešiškas pastangas daryti įtaką viešajai nuomonei, tokiu būdu suteikiant politiką formuojantiems asmenims faktinį pagrindą, kaip atsakyti į priešišką dezinformaciją; |
| --- | --- |

30.

remia iniciatyvas kurti ES finansuojamus tarpvalstybinius faktų tikrintojų, tiriamosios žurnalistikos atstovų ir tyrėjų tinklus, kurie nagrinėtų priešiškas pastangas daryti įtaką viešajai nuomonei, tokiu būdu suteikiant politiką formuojantiems asmenims faktinį pagrindą, kaip atsakyti į priešišką dezinformaciją;

| 31. | remia nevyriausybines ES ir šalių partnerių stebėjimo ir priežiūros organizacijas, kurios populiarina kritinį mastymą ir gebėjimą naudotis skaitmeninėmis ir žiniasklaidos priemonėmis ir kurios kovoja su konspiracijos teorijų ir dezinformacijos sklaida; |
| --- | --- |

31.

remia nevyriausybines ES ir šalių partnerių stebėjimo ir priežiūros organizacijas, kurios populiarina kritinį mastymą ir gebėjimą naudotis skaitmeninėmis ir žiniasklaidos priemonėmis ir kurios kovoja su konspiracijos teorijų ir dezinformacijos sklaida;

| 32. | ragina ES parengti tvirtą, aiškią ir specialiai pritaikytą strateginę komunikaciją, skirtą didinti Rytų partnerystės šalių piliečių supratimą apie ES ir jos patikimumą ir ES piliečių supratimą apie Rytų partnerystės šalis; |
| --- | --- |

32.

ragina ES parengti tvirtą, aiškią ir specialiai pritaikytą strateginę komunikaciją, skirtą didinti Rytų partnerystės šalių piliečių supratimą apie ES ir jos patikimumą ir ES piliečių supratimą apie Rytų partnerystės šalis;

| 33. | griežtai smerkia žurnalistų grobimą, netinkamą elgesį su jais ir jų žudymą konflikto zonose ir neteisėtai okupuotoje Ukrainos teritorijoje (Kryme ir kai kuriose Donecko ir Luhansko regionų dalyse); pabrėžia būtinybę atsisakyti nusikalstamos veikos prieš žurnalistus nebaudžiamumo praktikos ir už ją atsakingus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

33.

griežtai smerkia žurnalistų grobimą, netinkamą elgesį su jais ir jų žudymą konflikto zonose ir neteisėtai okupuotoje Ukrainos teritorijoje (Kryme ir kai kuriose Donecko ir Luhansko regionų dalyse); pabrėžia būtinybę atsisakyti nusikalstamos veikos prieš žurnalistus nebaudžiamumo praktikos ir už ją atsakingus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 34. | ragina šalis partneres įgyvendinti programas, remiančias žiniasklaidos pliuralizmą ir nepriklausomumą siekiant užtikrinti žmonių prieigą prie informacijos ir didinti visuomenės paramą ES; |
| --- | --- |

34.

ragina šalis partneres įgyvendinti programas, remiančias žiniasklaidos pliuralizmą ir nepriklausomumą siekiant užtikrinti žmonių prieigą prie informacijos ir didinti visuomenės paramą ES;

| 35. | nurodo, kad kiekviena Rytų partnerystės šalis susiduria su konkrečiais iššūkiais ir kad ataskaitos įgyvendinimas taptų veiksmingesnis atlikus kiekvienos šalies konkretų vertinimą; |
| --- | --- |

35.

nurodo, kad kiekviena Rytų partnerystės šalis susiduria su konkrečiais iššūkiais ir kad ataskaitos įgyvendinimas taptų veiksmingesnis atlikus kiekvienos šalies konkretų vertinimą;

| 36. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingam Komisijos nariui, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų Partnerystės šalių Vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

36.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingam Komisijos nariui, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų Partnerystės šalių Vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0441.

---

| 15.3.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 99/18

---

EURONEST PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS REZOLIUCIJA

dėl ekonomikos krizės poveikio jaunimo nedarbui ES ir Rytų partnerystės šalyse įveikimo

(2018/C 99/06)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į Europos kaimynystės politikos (EKP) raidą nuo 2004 m., ypač į Komisijos pažangos ataskaitas dėl EKP įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos kaimynystės politikos (EKP) raidą nuo 2004 m., ypač į Komisijos pažangos ataskaitas dėl EKP įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 18 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Europos kaimynystės politikos peržiūra“ ir 2015 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 18 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Europos kaimynystės politikos peržiūra“ ir 2015 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 22 d. Rygoje priimtą Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 22 d. Rygoje priimtą Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos tarnybų ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą darbo dokumentą „Rytų partnerystė: daugiausia dėmesio pagrindiniams prioritetams ir rezultatams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos tarnybų ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą darbo dokumentą „Rytų partnerystė: daugiausia dėmesio pagrindiniams prioritetams ir rezultatams“,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio mėn. Komisijos paskelbtą Rytų partnerystės jaunimo politikos analitinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio mėn. Komisijos paskelbtą Rytų partnerystės jaunimo politikos analitinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl įgūdžių ugdymo politikos kovai su jaunimo nedarbu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl įgūdžių ugdymo politikos kovai su jaunimo nedarbu (1),

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo mėn. Komisijos paskelbtą programos „Erasmus“ poveikio vertinimo tyrimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo mėn. Komisijos paskelbtą programos „Erasmus“ poveikio vertinimo tyrimą,

| — | atsižvelgdama į tai, kad 2016 m. rugsėjo 19 d. Komisija paskelbė apie naują pagalbos paketą – 79,8 milijono EUR socialiniam ir ekonominiam vystymuisi ir MVĮ, jaunimo įsidarbinamumui ir ryšiams skatinti Rytų partnerystės šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į tai, kad 2016 m. rugsėjo 19 d. Komisija paskelbė apie naują pagalbos paketą – 79,8 milijono EUR socialiniam ir ekonominiam vystymuisi ir MVĮ, jaunimo įsidarbinamumui ir ryšiams skatinti Rytų partnerystės šalyse,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. vasario 10–11 d. Rygoje vykusio antrojo Rytų partnerystės jaunimo forumo, kuriame buvo kalbama apie jaunimo užimtumą ir tarpsektorinį bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje, rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. vasario 10–11 d. Rygoje vykusio antrojo Rytų partnerystės jaunimo forumo, kuriame buvo kalbama apie jaunimo užimtumą ir tarpsektorinį bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje, rezultatus,

| — | atsižvelgdama į savo 2013 m. gegužės 28 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu ir socialine atskirtimi Rytų šalyse partnerėse (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2013 m. gegužės 28 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu ir socialine atskirtimi Rytų šalyse partnerėse (2),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Bendros 2015 m. Tarybos ir Komisijos ataskaitos dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) įgyvendinimo projektas“ (COM(2015)0429), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Bendros 2015 m. Tarybos ir Komisijos ataskaitos dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) įgyvendinimo projektas“ (COM(2015)0429),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 14–15 d. Jerevane vykusioje Europos aukštojo mokslo erdvės (angl. EHEA) ministrų konferencijoje priimtą Jerevano ministrų komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 14–15 d. Jerevane vykusioje Europos aukštojo mokslo erdvės (angl. EHEA) ministrų konferencijoje priimtą Jerevano ministrų komunikatą,

| — | atsižvelgdama į 1960 m. UNESCO konvenciją dėl kovos su diskriminacija švietimo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1960 m. UNESCO konvenciją dėl kovos su diskriminacija švietimo srityje,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ypač į 8 tikslą, kuriuo Vyriausybės ir kiti veikėjai raginami „skatinti ilgalaikį, įtraukų ir darnų ekonomikos augimą, visišką ir produktyvų užimtumą ir deramą darbą visiems“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ypač į 8 tikslą, kuriuo Vyriausybės ir kiti veikėjai raginami „skatinti ilgalaikį, įtraukų ir darnų ekonomikos augimą, visišką ir produktyvų užimtumą ir deramą darbą visiems“,

| — | atsižvelgdama į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaraciją dėl socialinio teisingumo siekiant sąžiningos globalizacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaraciją dėl socialinio teisingumo siekiant sąžiningos globalizacijos,

| A. | kadangi šiandien gyvena gausiausia jaunimo karta žmonijos istorijoje – planetoje yra 1,8 milijardo jaunų žmonių, iš kurių apie 85 % gyvena besiformuojančios rinkos ir besivystančiose ekonomikose arba nestabiliose valstybėse; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiandien gyvena gausiausia jaunimo karta žmonijos istorijoje – planetoje yra 1,8 milijardo jaunų žmonių, iš kurių apie 85 % gyvena besiformuojančios rinkos ir besivystančiose ekonomikose arba nestabiliose valstybėse;

| B. | kadangi tik 40 % dar vieno milijardo jaunuolių, kurie kitą dešimtmetį įsilies į darbo rinką, turėtų gauti šiuo metu egzistuojančias darbo vietas ir kadangi dėl šios priežasties pasaulio ekonomikai reikės per artimiausius 10 metų sukurti 600 milijonų naujų darbo vietų – po penkis milijonus darbo vietų kiekvieną mėnesį – tiesiog tam, kad būtų galima neatsilikti nuo prognozuojamo jaunimo užimtumo lygio; |
| --- | --- |

B.

kadangi tik 40 % dar vieno milijardo jaunuolių, kurie kitą dešimtmetį įsilies į darbo rinką, turėtų gauti šiuo metu egzistuojančias darbo vietas ir kadangi dėl šios priežasties pasaulio ekonomikai reikės per artimiausius 10 metų sukurti 600 milijonų naujų darbo vietų – po penkis milijonus darbo vietų kiekvieną mėnesį – tiesiog tam, kad būtų galima neatsilikti nuo prognozuojamo jaunimo užimtumo lygio;

| C. | kadangi per pastaruosius dešimt metų jaunimas ypač skaudžiai nukentėjo nuo finansų ir ekonomikos krizės; kadangi pasaulinis jaunimo nedarbo lygis kyla ir 2016 m. pasiekė istorines 13 % aukštumas (išaugęs nuo 12,9 % 2015 m.), kuriose jis turėtų išsilaikyti ir 2017 m.; kadangi dėl šios priežasties 2016 m. pasaulyje darbo neturinčių jaunuolių skaičius išaugo puse milijono ir pasiekė 71 milijoną ir, tikėtina, kad toks lygis išliks 2017 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi per pastaruosius dešimt metų jaunimas ypač skaudžiai nukentėjo nuo finansų ir ekonomikos krizės; kadangi pasaulinis jaunimo nedarbo lygis kyla ir 2016 m. pasiekė istorines 13 % aukštumas (išaugęs nuo 12,9 % 2015 m.), kuriose jis turėtų išsilaikyti ir 2017 m.; kadangi dėl šios priežasties 2016 m. pasaulyje darbo neturinčių jaunuolių skaičius išaugo puse milijono ir pasiekė 71 milijoną ir, tikėtina, kad toks lygis išliks 2017 m.;

| D. | kadangi darnaus vystymosi tikslų pasiekti nepavyks, jeigu nebus sprendžiamos problemos, su kuriomis visuose pasaulio kraštuose susiduria darbo ieškantys jaunuoliai; |
| --- | --- |

D.

kadangi darnaus vystymosi tikslų pasiekti nepavyks, jeigu nebus sprendžiamos problemos, su kuriomis visuose pasaulio kraštuose susiduria darbo ieškantys jaunuoliai;

| E. | kadangi 2016 m. rugpjūčio mėn. ES daugiau kaip 4,2 milijono jaunuolių (t. y. 15–24 m. amžiaus žmonių) neturėjo darbo, kai kuriose valstybėse narėse ilgalaikis jaunimo nedarbas tebėra pernelyg aukštas; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2016 m. rugpjūčio mėn. ES daugiau kaip 4,2 milijono jaunuolių (t. y. 15–24 m. amžiaus žmonių) neturėjo darbo, kai kuriose valstybėse narėse ilgalaikis jaunimo nedarbas tebėra pernelyg aukštas;

| F. | kadangi Pasaulio banko tyrimai rodo, kad, kitaip nei kituose regionuose, krizės poveikis nedarbui Europoje ir Vidurinėje Azijoje užsitęsė ir nedarbo lygis nesugrįžo į prieš krizę buvusį lygį; |
| --- | --- |

F.

kadangi Pasaulio banko tyrimai rodo, kad, kitaip nei kituose regionuose, krizės poveikis nedarbui Europoje ir Vidurinėje Azijoje užsitęsė ir nedarbo lygis nesugrįžo į prieš krizę buvusį lygį;

| G. | kadangi jaunimo nedarbo lygis Rytų partnerystės šalyse dėl šių šalių nacionalinių darbo rinkų skirtumų labai skiriasi ir 2015 m. svyravo nuo 5 % iki 33 %; |
| --- | --- |

G.

kadangi jaunimo nedarbo lygis Rytų partnerystės šalyse dėl šių šalių nacionalinių darbo rinkų skirtumų labai skiriasi ir 2015 m. svyravo nuo 5 % iki 33 %;

| H. | kadangi perspektyvių užimtumo galimybių trūkumas dažnai yra pagrindinis veiksnys, kuris trukdo jaunuoliams aktyviai ieškoti darbo; kadangi jaunimo nedarbo lygis vis tiek išlieka aukštas ir pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką tampa vis sunkiau, vis daugiau jaunų žmonių (2015 m. – daugiau kaip 6,6 milijono 15–24 m. amžiaus žmonių) patenka į nesimokančio ir nedirbančio (NEET) jaunimo kategoriją, o tai yra tokia padėtis, kurioje atsidūrus susiduriama su kvalifikacijos praradimo, nepakankamo užimtumo ir sunkumų rizika; |
| --- | --- |

H.

kadangi perspektyvių užimtumo galimybių trūkumas dažnai yra pagrindinis veiksnys, kuris trukdo jaunuoliams aktyviai ieškoti darbo; kadangi jaunimo nedarbo lygis vis tiek išlieka aukštas ir pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką tampa vis sunkiau, vis daugiau jaunų žmonių (2015 m. – daugiau kaip 6,6 milijono 15–24 m. amžiaus žmonių) patenka į nesimokančio ir nedirbančio (NEET) jaunimo kategoriją, o tai yra tokia padėtis, kurioje atsidūrus susiduriama su kvalifikacijos praradimo, nepakankamo užimtumo ir sunkumų rizika;

| I. | kadangi nėra reikiamos kvalifikacijos darbuotojų esamoms darbo vietoms užpildyti ir švietimo bei mokymo neatitiktis yra svarbus jaunimo nedarbo veiksnys; kadangi šiandienos jaunimas, nors ir labiau išsilavinęs ir kvalifikuotesnis už ankstesnes kartas, susiduria su didelėmis struktūrinėmis kliūtimis, trukdančiomis susirasti kokybišką pagal ES ir nacionalinius standartus darbo vietą; kadangi jaunimo užimtumo krizės Europoje sureguliuoti neįmanoma efektyviai ir tvariai nekuriant darbo vietų; |
| --- | --- |

I.

kadangi nėra reikiamos kvalifikacijos darbuotojų esamoms darbo vietoms užpildyti ir švietimo bei mokymo neatitiktis yra svarbus jaunimo nedarbo veiksnys; kadangi šiandienos jaunimas, nors ir labiau išsilavinęs ir kvalifikuotesnis už ankstesnes kartas, susiduria su didelėmis struktūrinėmis kliūtimis, trukdančiomis susirasti kokybišką pagal ES ir nacionalinius standartus darbo vietą; kadangi jaunimo užimtumo krizės Europoje sureguliuoti neįmanoma efektyviai ir tvariai nekuriant darbo vietų;

| J. | kadangi veiksmingos profesinio orientavimo programos daro teigiamą poveikį ekonominiams ir socialiniams rezultatams; kadangi darbo ieškantys jaunuoliai ir absolventai turėtų daugiau naudotis profesinio orientavimo ir informacinėmis paslaugomis, kurios, savo ruožtu, turėtų būti geriau parengtos, kad atitiktų į darbo rinką ateinančio jaunimo lūkesčius; |
| --- | --- |

J.

kadangi veiksmingos profesinio orientavimo programos daro teigiamą poveikį ekonominiams ir socialiniams rezultatams; kadangi darbo ieškantys jaunuoliai ir absolventai turėtų daugiau naudotis profesinio orientavimo ir informacinėmis paslaugomis, kurios, savo ruožtu, turėtų būti geriau parengtos, kad atitiktų į darbo rinką ateinančio jaunimo lūkesčius;

| K. | kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra vienos svarbiausių jaunimo darbo vietų kūrėjų ir sukuria gerokai daugiau kaip 80 % visų darbo vietų, todėl atlieka svarbią funkciją darbo rinkoje apskritai, nes joms tenka lemiamas vaidmuo pereinant prie naujos ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

K.

kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra vienos svarbiausių jaunimo darbo vietų kūrėjų ir sukuria gerokai daugiau kaip 80 % visų darbo vietų, todėl atlieka svarbią funkciją darbo rinkoje apskritai, nes joms tenka lemiamas vaidmuo pereinant prie naujos ir tvarios ekonomikos;

| L. | kadangi bet kokia su įgūdžiais, kompetencijomis ir švietimu susijusi politika turi būti pirmiausia grindžiama teisėmis, jaunimui reikia suteikti pasirinkimą ir jį įgalėti; kadangi norint, kad tokia politika būtų sėkminga, nepaprastai svarbu, kad patys jauni žmonės, kartu su švietimo įstaigomis ir įmonėmis ar mokymo paslaugų teikėjais, patys dalyvautų joje kaip svarbūs suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

L.

kadangi bet kokia su įgūdžiais, kompetencijomis ir švietimu susijusi politika turi būti pirmiausia grindžiama teisėmis, jaunimui reikia suteikti pasirinkimą ir jį įgalėti; kadangi norint, kad tokia politika būtų sėkminga, nepaprastai svarbu, kad patys jauni žmonės, kartu su švietimo įstaigomis ir įmonėmis ar mokymo paslaugų teikėjais, patys dalyvautų joje kaip svarbūs suinteresuotieji subjektai;

| M. | kadangi ankstyva integracija, investicijos į švietimą ir mokymą, praktinių įgūdžių ir dualinės profesinio mokymo sistemos, kuri derina darbo patirtį ir studijas, akcentavimas buvo svarbios priemonės, leidusios tam tikroms valstybėms narėms įgyti didesnį nei kitų atsparumą jaunimo nedarbo kilimui krizės metu; |
| --- | --- |

M.

kadangi ankstyva integracija, investicijos į švietimą ir mokymą, praktinių įgūdžių ir dualinės profesinio mokymo sistemos, kuri derina darbo patirtį ir studijas, akcentavimas buvo svarbios priemonės, leidusios tam tikroms valstybėms narėms įgyti didesnį nei kitų atsparumą jaunimo nedarbo kilimui krizės metu;

| N. | kadangi Europos mokymo fondas atlieka svarbų vaidmenį sudarydamas sąlygas profesinio rengimo, mokymo ir užimtumo sistemų reformoms Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos mokymo fondas atlieka svarbų vaidmenį sudarydamas sąlygas profesinio rengimo, mokymo ir užimtumo sistemų reformoms Rytų partnerystės šalyse;

| O. | kadangi ypatingą dėmesį reikia skirti nesimokantiems ir nedirbantiems (NEET) jaunuoliams, nes šiai grupei priklausančių asmenų padėtis net ir spartaus ekonomikos augimo laikotarpiais dažnai yra nepastovi – jie dirba laikiną darbą, yra bedarbiai ir (arba) ekonomiškai neaktyvūs; kadangi ES jaunimo užimtumo iniciatyva, kuri buvo sukurta 2013 m. vasario mėn. Europos Vadovų Tarybos sprendimu ir kurią iš dalies finansuoja Europos socialinis fondas, tapo sėkminga ES kovos su jaunimo, ypač nesimokančių ir nedirbančių jaunuolių tikslinės grupės, nedarbu priemone; |
| --- | --- |

O.

kadangi ypatingą dėmesį reikia skirti nesimokantiems ir nedirbantiems (NEET) jaunuoliams, nes šiai grupei priklausančių asmenų padėtis net ir spartaus ekonomikos augimo laikotarpiais dažnai yra nepastovi – jie dirba laikiną darbą, yra bedarbiai ir (arba) ekonomiškai neaktyvūs; kadangi ES jaunimo užimtumo iniciatyva, kuri buvo sukurta 2013 m. vasario mėn. Europos Vadovų Tarybos sprendimu ir kurią iš dalies finansuoja Europos socialinis fondas, tapo sėkminga ES kovos su jaunimo, ypač nesimokančių ir nedirbančių jaunuolių tikslinės grupės, nedarbu priemone;

| P. | kadangi Europoje nesimokančių ir nedirbančių jaunuolių rodiklis yra ypač aukštas tarp jaunų moterų ir kadangi dėl šios priežasties ypatingą dėmesį reikia skirti lyčių aspektui; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europoje nesimokančių ir nedirbančių jaunuolių rodiklis yra ypač aukštas tarp jaunų moterų ir kadangi dėl šios priežasties ypatingą dėmesį reikia skirti lyčių aspektui;

| Q. | kadangi, kaip teigiama Komisijos 2014 m. programos „Erasmus“ poveikio tyrime, užsienyje įgūdžių ir patirties per „Erasmus“ programą įgiję jaunieji absolventai turi daug geresnes galimybes ir yra labiau kvalifikuoti, palyginti su tais, kurie nėra praleidę laiko užsienyje; kadangi pameistriams skirta programa „Leonardo“ susilaukė panašios sėkmės; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, kaip teigiama Komisijos 2014 m. programos „Erasmus“ poveikio tyrime, užsienyje įgūdžių ir patirties per „Erasmus“ programą įgiję jaunieji absolventai turi daug geresnes galimybes ir yra labiau kvalifikuoti, palyginti su tais, kurie nėra praleidę laiko užsienyje; kadangi pameistriams skirta programa „Leonardo“ susilaukė panašios sėkmės;

| R. | kadangi „Erasmus“ atšaka „Erasmus“ jauniesiems verslininkams“ suteikia verslininkyste besidomintiems jaunuoliams progą pasimokyti ir įgyti patirties dirbant su patyrusiais verslininkais, kurie vadovauja smulkiam verslui kitose programoje dalyvaujančiose šalyse; |
| --- | --- |

R.

kadangi „Erasmus“ atšaka „Erasmus“ jauniesiems verslininkams“ suteikia verslininkyste besidomintiems jaunuoliams progą pasimokyti ir įgyti patirties dirbant su patyrusiais verslininkais, kurie vadovauja smulkiam verslui kitose programoje dalyvaujančiose šalyse;

| S. | kadangi tvariai kurti kokybiškas darbo vietas įmanoma investuojant, pavyzdžiui, į žaliąsias darbo vietas, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, energiją tausojantį būstą, energijos vartojimo efektyvumą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, informacines technologijas ir kitus inovatyvius sektorius, kurie pajėgūs įdarbinti didelį jaunuolių skaičių; |
| --- | --- |

S.

kadangi tvariai kurti kokybiškas darbo vietas įmanoma investuojant, pavyzdžiui, į žaliąsias darbo vietas, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, energiją tausojantį būstą, energijos vartojimo efektyvumą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, informacines technologijas ir kitus inovatyvius sektorius, kurie pajėgūs įdarbinti didelį jaunuolių skaičių;

| T. | kadangi vėlyvas įsiliejimas į darbo rinką ir ilgi nedarbo laikotarpiai turi neigiamos įtakos jaunuolių karjeros perspektyvoms, darbo užmokesčiui, sveikatai ir socialiniam mobilumui; |
| --- | --- |

T.

kadangi vėlyvas įsiliejimas į darbo rinką ir ilgi nedarbo laikotarpiai turi neigiamos įtakos jaunuolių karjeros perspektyvoms, darbo užmokesčiui, sveikatai ir socialiniam mobilumui;

| U. | kadangi jaunimas yra Europos ekonomikos vertybė ir numatant ateities poreikius jam reikėtų padėti įgyti darbo rinkai reikalingus įgūdžius, įskaitant programavimo ir e. įgūdžius, kurie yra būtini ekonominei veiklai 21-ame amžiuje; |
| --- | --- |

U.

kadangi jaunimas yra Europos ekonomikos vertybė ir numatant ateities poreikius jam reikėtų padėti įgyti darbo rinkai reikalingus įgūdžius, įskaitant programavimo ir e. įgūdžius, kurie yra būtini ekonominei veiklai 21-ame amžiuje;

| V. | kadangi didelis nedarbas ir dykinėjimas, ypač jaunų žmonių, tebėra vienas grėsmingiausių iššūkių, su kuriais susiduria Rytų Europos šalys, ribojantis jų perspektyvas pasiekti aukštesnius gyvenimo lygio standartus ir ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

V.

kadangi didelis nedarbas ir dykinėjimas, ypač jaunų žmonių, tebėra vienas grėsmingiausių iššūkių, su kuriais susiduria Rytų Europos šalys, ribojantis jų perspektyvas pasiekti aukštesnius gyvenimo lygio standartus ir ekonomikos augimą;

| W. | kadangi aukštas nedarbo lygis verčia darbo ieškančius jaunuolius ne savo noru imtis nepopuliaraus neoficialaus, ne visą darbo dieną trunkančio ar mažai apmokamo darbo; |
| --- | --- |

W.

kadangi aukštas nedarbo lygis verčia darbo ieškančius jaunuolius ne savo noru imtis nepopuliaraus neoficialaus, ne visą darbo dieną trunkančio ar mažai apmokamo darbo;

| X. | kadangi su nedarbo, skurdo ar pažeidžiamų užimtumo formų perspektyva susiduriantys jaunuoliai geresnio išsilavinimo ir darbo galimybių linkę ieškoti užsienyje; kadangi jaunimo migracija stabdo Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių socialinę sanglaudą ir ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

X.

kadangi su nedarbo, skurdo ar pažeidžiamų užimtumo formų perspektyva susiduriantys jaunuoliai geresnio išsilavinimo ir darbo galimybių linkę ieškoti užsienyje; kadangi jaunimo migracija stabdo Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių socialinę sanglaudą ir ekonomikos augimą;

| Y. | kadangi yra didelis atotrūkis tarp daugumos vaikinų ir merginų darbo rinkos rodiklių, ypač pereinant į suaugusiųjų pasaulį; kadangi šis atotrūkis gali byloti apie nelygias galimybes ir atspindėti giliai įsišaknijusią socialinę ekonominę ir kultūrinę diskriminaciją, kuri neproporcingai veikia moteris; |
| --- | --- |

Y.

kadangi yra didelis atotrūkis tarp daugumos vaikinų ir merginų darbo rinkos rodiklių, ypač pereinant į suaugusiųjų pasaulį; kadangi šis atotrūkis gali byloti apie nelygias galimybes ir atspindėti giliai įsišaknijusią socialinę ekonominę ir kultūrinę diskriminaciją, kuri neproporcingai veikia moteris;

| Z. | kadangi iš migrantų šeimų kilusių jaunuolių užimtumo, išsilavinimo ir profesinio pasirengimo rodikliai yra žemesni; |
| --- | --- |

Z.

kadangi iš migrantų šeimų kilusių jaunuolių užimtumo, išsilavinimo ir profesinio pasirengimo rodikliai yra žemesni;

| 1. | pabrėžia, kad tvarios ekonomikos, švietimo ir jaunimo užimtumo sistemos yra svarbūs ES ir Rytų partnerystės šalių prioritetai ir kad partneriai yra pasiryžę imtis konkrečių iniciatyvų integracijai ir įsidarbinamumui darbo rinkoje skatinti, ypač jaunimo užimtumo srityje; pakartoja, kad šalių partnerių parlamentai ne kartą užimtumą, švietimą ir mokymą iškėlė kaip aukščiausius valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių politinius prioritetus; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad tvarios ekonomikos, švietimo ir jaunimo užimtumo sistemos yra svarbūs ES ir Rytų partnerystės šalių prioritetai ir kad partneriai yra pasiryžę imtis konkrečių iniciatyvų integracijai ir įsidarbinamumui darbo rinkoje skatinti, ypač jaunimo užimtumo srityje; pakartoja, kad šalių partnerių parlamentai ne kartą užimtumą, švietimą ir mokymą iškėlė kaip aukščiausius valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių politinius prioritetus;

| 2. | šiuo požiūriu palankiai vertina ES ir Rytų Europos partnerių iniciatyvas parengti jaunimo strategijas ir teisės aktus, skirtus švietimui ir mokymui, užimtumui, verslumui, socialinei įtraukčiai ir aktyviam dalyvavimui pilietinėje visuomenėje; ragina ES ir Rytų šalis partneres gerinti esamų jaunimo strategijų ir teisės aktų įgyvendinimą; ragina abi šalis nustatyti įtraukių švietimo sistemų, užtikrinančių lygybę, nediskriminavimą ir pilietines kompetencijas, kokybinius tikslus ir lyginamuosius kriterijus; |
| --- | --- |

2.

šiuo požiūriu palankiai vertina ES ir Rytų Europos partnerių iniciatyvas parengti jaunimo strategijas ir teisės aktus, skirtus švietimui ir mokymui, užimtumui, verslumui, socialinei įtraukčiai ir aktyviam dalyvavimui pilietinėje visuomenėje; ragina ES ir Rytų šalis partneres gerinti esamų jaunimo strategijų ir teisės aktų įgyvendinimą; ragina abi šalis nustatyti įtraukių švietimo sistemų, užtikrinančių lygybę, nediskriminavimą ir pilietines kompetencijas, kokybinius tikslus ir lyginamuosius kriterijus;

| 3. | ragina ES ir Rytų Europos partnerius pasirinkti teisėmis paremtą kovos su jaunimo nedarbu strategiją, kuri akcentuotų kokybiškas darbo vietas ir jaunuolių, kaip suinteresuotųjų subjektų, dalyvavimą politikos formavimo procese; |
| --- | --- |

3.

ragina ES ir Rytų Europos partnerius pasirinkti teisėmis paremtą kovos su jaunimo nedarbu strategiją, kuri akcentuotų kokybiškas darbo vietas ir jaunuolių, kaip suinteresuotųjų subjektų, dalyvavimą politikos formavimo procese;

| 4. | ragina ES ir Rytų Europos partnerius aktyviai keistis patirtimi darbo vietų kūrimo, jaunimo dalyvavimo jiems skirtoje politikoje, ekonominių, socialinių ir žmogaus teisių apsaugos darbe ir jaunimo nedarbo problemos sprendimo srityse; |
| --- | --- |

4.

ragina ES ir Rytų Europos partnerius aktyviai keistis patirtimi darbo vietų kūrimo, jaunimo dalyvavimo jiems skirtoje politikoje, ekonominių, socialinių ir žmogaus teisių apsaugos darbe ir jaunimo nedarbo problemos sprendimo srityse;

| 5. | ragina ES aktyviau bendradarbiauti su tarptautinėmis finansų institucijomis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis privačiojo sektoriaus vystymosi klausimais ir dėl iniciatyvų, kurios skatina integracinį augimą ir užimtumą ir kurios gerina piliečių gyvenimo sąlygas, kaip raginta 2015 m. Europos kaimynystės politikos peržiūroje; |
| --- | --- |

5.

ragina ES aktyviau bendradarbiauti su tarptautinėmis finansų institucijomis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis privačiojo sektoriaus vystymosi klausimais ir dėl iniciatyvų, kurios skatina integracinį augimą ir užimtumą ir kurios gerina piliečių gyvenimo sąlygas, kaip raginta 2015 m. Europos kaimynystės politikos peržiūroje;

| 6. | pabrėžia, kad sumažinus mokyklos nebaigiančių asmenų rodiklį Europos ekonomika ir Rytų Europos partnerių ekonomika kasmet sulauktų tūkstančių aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad sumažinus mokyklos nebaigiančių asmenų rodiklį Europos ekonomika ir Rytų Europos partnerių ekonomika kasmet sulauktų tūkstančių aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų;

| 7. | pabrėžia, kad reikia kovoti su mokyklos nebaigimo reiškiniu, kuris gali tapti pirmuoju žingsniu kelyje į visą gyvenimą patiriamą skurdą, „paliekantį randus pačioje jaunystėje“ ir prisidedančiu prie nedarbo; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad reikia kovoti su mokyklos nebaigimo reiškiniu, kuris gali tapti pirmuoju žingsniu kelyje į visą gyvenimą patiriamą skurdą, „paliekantį randus pačioje jaunystėje“ ir prisidedančiu prie nedarbo;

| 8. | pabrėžia, kad reikia spręsti socialinės paramos, įskaitant nedarbo pašalpas, prašančiųjų diskriminavimo dėl amžiaus problemą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad reikia spręsti socialinės paramos, įskaitant nedarbo pašalpas, prašančiųjų diskriminavimo dėl amžiaus problemą;

| 9. | pabrėžia, jog reikia skatinti politiką, kuri pagerintų perėjimą iš neoficialaus užimtumo į kokybiškas darbo vietas, taip pat būtinybę kurti perėjimo iš švietimo ir mokymo sistemos į darbą strategijas; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, jog reikia skatinti politiką, kuri pagerintų perėjimą iš neoficialaus užimtumo į kokybiškas darbo vietas, taip pat būtinybę kurti perėjimo iš švietimo ir mokymo sistemos į darbą strategijas;

| 10. | pabrėžia, jog svarbu suteikti paramą jauniems tėvams, visų pirma jaunoms motinoms, tuo užtikrinant jiems galimybę uždirbti pragyvenimui ir toliau mokytis ir dirbti pagal savo galimybes tuo metu, kai jie atlieka priežiūros pareigas; pabrėžia, kad ankstyva parama ir investicijos yra svarbios norint išvengti viso gyvenimo pajamų praradimo; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, jog svarbu suteikti paramą jauniems tėvams, visų pirma jaunoms motinoms, tuo užtikrinant jiems galimybę uždirbti pragyvenimui ir toliau mokytis ir dirbti pagal savo galimybes tuo metu, kai jie atlieka priežiūros pareigas; pabrėžia, kad ankstyva parama ir investicijos yra svarbios norint išvengti viso gyvenimo pajamų praradimo;

| 11. | mano, kad norint įgyvendinti jaunimo nedarbo sumažinimo tikslą labai svarbu siekti daugiau ir lygių galimybių jaunimui, remti socialinę įtrauktį, lyčių lygybę ir solidarumą ir kovoti su visų formų diskriminacija, ypač dėl lyties, rasės ar etninės kilmės ir negalios; |
| --- | --- |

11.

mano, kad norint įgyvendinti jaunimo nedarbo sumažinimo tikslą labai svarbu siekti daugiau ir lygių galimybių jaunimui, remti socialinę įtrauktį, lyčių lygybę ir solidarumą ir kovoti su visų formų diskriminacija, ypač dėl lyties, rasės ar etninės kilmės ir negalios;

| 12. | mano, kad Rytų partnerystės šalių parlamentai ir Europos Parlamentas turėtų būti įtraukti į strategijas, kuriomis remiantis rengiamos, įgyvendinamos, stebimos ir vertinamos atitinkamos iniciatyvos jaunimo užimtumui remti visais lygmenimis, ir kad EURONEST parlamentinė asamblėja prie šių pastangų galėtų vertingai prisidėti; |
| --- | --- |

12.

mano, kad Rytų partnerystės šalių parlamentai ir Europos Parlamentas turėtų būti įtraukti į strategijas, kuriomis remiantis rengiamos, įgyvendinamos, stebimos ir vertinamos atitinkamos iniciatyvos jaunimo užimtumui remti visais lygmenimis, ir kad EURONEST parlamentinė asamblėja prie šių pastangų galėtų vertingai prisidėti;

| 13. | ragina valstybes nares aktyviau keistis su Rytų partnerystės šalimis teigiama patirtimi, įgyta kuriant darbo galimybes jauniems žmonėms; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares aktyviau keistis su Rytų partnerystės šalimis teigiama patirtimi, įgyta kuriant darbo galimybes jauniems žmonėms;

| 14. | ragina Rytų šalis partneres dalyvauti įvairiose ES jaunimo programose, įskaitant „Erasmus+“, Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir Jaunimo garantiją, „EU4Youth“, dvišales ir regionines profesinio rengimo ir mokymo programas ir „Creative Europe“ programą, taip pat tarptautines jaunimo programas, pavyzdžiui, „Solution for Youth Employment“ (S4YE); mano, kad besimokantis jaunimas ir pameistriai, kurie įgyja įgūdžius ir patirtį užsienyje, turi daug geresnes galimybes ir geresnius įgūdžius palyginti su tais, kurie visai nėra praleidę laiko užsienyje; |
| --- | --- |

14.

ragina Rytų šalis partneres dalyvauti įvairiose ES jaunimo programose, įskaitant „Erasmus+“, Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir Jaunimo garantiją, „EU4Youth“, dvišales ir regionines profesinio rengimo ir mokymo programas ir „Creative Europe“ programą, taip pat tarptautines jaunimo programas, pavyzdžiui, „Solution for Youth Employment“ (S4YE); mano, kad besimokantis jaunimas ir pameistriai, kurie įgyja įgūdžius ir patirtį užsienyje, turi daug geresnes galimybes ir geresnius įgūdžius palyginti su tais, kurie visai nėra praleidę laiko užsienyje;

| 15. | ragina didinti tokių ES jaunimo programų, įskaitant Europos jaunimo garantiją, finansavimą, užtikrinant siūlomo mokymo ir darbo vietų pridėtinę vertę ir kokybę; prašo apsvarstyti galimybę padidinti dalyvavimo tokiose programose amžiaus ribą, kadangi iš tiesų daugelis baigusių mokslus ir į darbo rinką ateinančių asmenų yra bebaigią trečią dešimtmetį; |
| --- | --- |

15.

ragina didinti tokių ES jaunimo programų, įskaitant Europos jaunimo garantiją, finansavimą, užtikrinant siūlomo mokymo ir darbo vietų pridėtinę vertę ir kokybę; prašo apsvarstyti galimybę padidinti dalyvavimo tokiose programose amžiaus ribą, kadangi iš tiesų daugelis baigusių mokslus ir į darbo rinką ateinančių asmenų yra bebaigią trečią dešimtmetį;

| 16. | ragina Rytų partnerystės šalių Vyriausybes užtikrinti, kad jų švietimo sistemos (bendroji, profesinio rengimo ir aukštojo mokslo) deramai parengtų mokinius ir studentus jų profesinei veiklai, ir garantuoti glaudų švietimo sektoriaus, socialinių tarnybų atstovų, darbdavių ir besimokančiųjų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

16.

ragina Rytų partnerystės šalių Vyriausybes užtikrinti, kad jų švietimo sistemos (bendroji, profesinio rengimo ir aukštojo mokslo) deramai parengtų mokinius ir studentus jų profesinei veiklai, ir garantuoti glaudų švietimo sektoriaus, socialinių tarnybų atstovų, darbdavių ir besimokančiųjų bendradarbiavimą;

| 17. | ragina Rytų partnerystės šalių ir valstybių narių Vyriausybes užtikrinti, kad mergaitės ir jaunos moterys būtų skatinamos studijuoti gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos dalykus, kad šiose srityse atsirastų daugiau moterų; |
| --- | --- |

17.

ragina Rytų partnerystės šalių ir valstybių narių Vyriausybes užtikrinti, kad mergaitės ir jaunos moterys būtų skatinamos studijuoti gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos dalykus, kad šiose srityse atsirastų daugiau moterų;

| 18. | pabrėžia, kad švietimas ir rengimas yra nepaprastai svarbūs puoselėjant įtrauktį ir lygybę, todėl taip pat reikėtų akcentuoti neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu per mobilumo programas, kurios įgyvendinamos atsižvelgiant į Europos ar nacionalines kvalifikacijų programas, įgytų įgūdžių pripažinimą; ragina valstybes nares skatinti ir remti jaunų pameistrių profesinio mobilumo galimybes, kad jie galėtų savo įgūdžius ugdyti kontaktuodami su kitomis mokymo sistemomis; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad švietimas ir rengimas yra nepaprastai svarbūs puoselėjant įtrauktį ir lygybę, todėl taip pat reikėtų akcentuoti neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu per mobilumo programas, kurios įgyvendinamos atsižvelgiant į Europos ar nacionalines kvalifikacijų programas, įgytų įgūdžių pripažinimą; ragina valstybes nares skatinti ir remti jaunų pameistrių profesinio mobilumo galimybes, kad jie galėtų savo įgūdžius ugdyti kontaktuodami su kitomis mokymo sistemomis;

| 19. | pabrėžia, kad sklandus perėjimas iš švietimo į užimtumo sritį turėtų būti skatinamas susiejant teorinį išsilavinimą su praktika ir užtikrinant kokybiškas stažuotes, kokios numatytos Europos stažuočių ir pameistrystės kokybės chartijoje, taip pat pripažįstant formaliojo ir neformaliojo mokymosi būdu ar vykdant savanorišką veiklą įgytas kvalifikacijas; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad sklandus perėjimas iš švietimo į užimtumo sritį turėtų būti skatinamas susiejant teorinį išsilavinimą su praktika ir užtikrinant kokybiškas stažuotes, kokios numatytos Europos stažuočių ir pameistrystės kokybės chartijoje, taip pat pripažįstant formaliojo ir neformaliojo mokymosi būdu ar vykdant savanorišką veiklą įgytas kvalifikacijas;

| 20. | pabrėžia, kad dvišalių išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių (IVLPE) sukūrimas su Ukraina, Gruzija ir Moldova suteikia labai reikalingą priemonę šiuolaikiškam, skaidriam ir nuspėjamam suderinimui prekybos ir reguliavimo srityse, taip pat siekiant tiesioginių užsienio investicijų, kuriomis būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir ilgalaikis augimas; taip pat pripažįsta, kad Rytų partnerystės šalys gali pasukti kitokiais keliais, kad sustiprintų savo ekonominius ir prekybos ryšius su ES ir su savo kaimynėmis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad dvišalių išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių (IVLPE) sukūrimas su Ukraina, Gruzija ir Moldova suteikia labai reikalingą priemonę šiuolaikiškam, skaidriam ir nuspėjamam suderinimui prekybos ir reguliavimo srityse, taip pat siekiant tiesioginių užsienio investicijų, kuriomis būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir ilgalaikis augimas; taip pat pripažįsta, kad Rytų partnerystės šalys gali pasukti kitokiais keliais, kad sustiprintų savo ekonominius ir prekybos ryšius su ES ir su savo kaimynėmis;

| 21. | šiuo požiūriu teigiamai vertina faktą, kad asociacijos susitarimai, įskaitant dvišalius IVLPE, tarp ES ir Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos, įpareigoja ES ir Rytų šalis partneres stiprinti savo žmonių tarpusavio ryšius, taip pat bendradarbiavimu ir mainais mokslo ir technologijų, verslo, jaunimo, švietimo ir kultūros srityse; pakartoja, kad bendradarbiavimas yra lemiamas bet kokioms pastangoms atgaivinti augimą ir remti verslumą, investicijas ir darbo vietų kūrimą regione; ragina valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis ieškoti galimybių kurti mišrias užimtumo ir stipendijų programas jaunimui daug žadančiuose regiono ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

21.

šiuo požiūriu teigiamai vertina faktą, kad asociacijos susitarimai, įskaitant dvišalius IVLPE, tarp ES ir Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos, įpareigoja ES ir Rytų šalis partneres stiprinti savo žmonių tarpusavio ryšius, taip pat bendradarbiavimu ir mainais mokslo ir technologijų, verslo, jaunimo, švietimo ir kultūros srityse; pakartoja, kad bendradarbiavimas yra lemiamas bet kokioms pastangoms atgaivinti augimą ir remti verslumą, investicijas ir darbo vietų kūrimą regione; ragina valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis ieškoti galimybių kurti mišrias užimtumo ir stipendijų programas jaunimui daug žadančiuose regiono ekonomikos sektoriuose;

| 22. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į judėjimo laisvę Rytų partnerystės šalyse, darbo jėgos mobilumas turėtų būti jaunų žmonių galimybė užsidirbti pragyvenimui užsienyje, o ne būtinybė; pabrėžia, kad mobilumas kelia įvairių iššūkių, pabrėžia, kad jaunimas taip pat turi turėti galimybę dirbti savo paties regionuose ir šalyse; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į judėjimo laisvę Rytų partnerystės šalyse, darbo jėgos mobilumas turėtų būti jaunų žmonių galimybė užsidirbti pragyvenimui užsienyje, o ne būtinybė; pabrėžia, kad mobilumas kelia įvairių iššūkių, pabrėžia, kad jaunimas taip pat turi turėti galimybę dirbti savo paties regionuose ir šalyse;

| 23. | pabrėžia, kad „protų nutekėjimas“, kai kvalifikuoti jaunuoliai palieka savo šalis, daro neigiamą poveikį, ypač mažesnėse šalyse, kuriose aukštos kvalifikacijos darbuotojai yra ypač vertingi; ragina ES ir Rytų šalis partneres kartu spręsti dirbančio jaunimo migracijos iš Rytų partnerystės šalių į ES klausimą, skatinant žiedinę migraciją ir užtikrinant galimybes jaunimui sugrįžti į gimtąsias šalis ieškoti tvaraus kokybiško darbo savo pasirinktoje vietoje; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad „protų nutekėjimas“, kai kvalifikuoti jaunuoliai palieka savo šalis, daro neigiamą poveikį, ypač mažesnėse šalyse, kuriose aukštos kvalifikacijos darbuotojai yra ypač vertingi; ragina ES ir Rytų šalis partneres kartu spręsti dirbančio jaunimo migracijos iš Rytų partnerystės šalių į ES klausimą, skatinant žiedinę migraciją ir užtikrinant galimybes jaunimui sugrįžti į gimtąsias šalis ieškoti tvaraus kokybiško darbo savo pasirinktoje vietoje;

| 24. | ragina ES prireikus perorientuoti savo santykius su Europos partneriais remiantis bendrais interesais ir pastarųjų nuopelnais, ypač, kai tai susiję su ekonomikos vystymusi, akcentuojant jaunimo užimtumą; taip pat ragina ES padėti Rytų partnerystės šalims paspartinti savo pramonės politikos reformą, siekiant paskatinti perėjimą prie konkurencingos žinių ekonomikos; |
| --- | --- |

24.

ragina ES prireikus perorientuoti savo santykius su Europos partneriais remiantis bendrais interesais ir pastarųjų nuopelnais, ypač, kai tai susiję su ekonomikos vystymusi, akcentuojant jaunimo užimtumą; taip pat ragina ES padėti Rytų partnerystės šalims paspartinti savo pramonės politikos reformą, siekiant paskatinti perėjimą prie konkurencingos žinių ekonomikos;

| 25. | ragina Komisiją visapusiškai panaudoti visas turimas Europos kaimynystės priemonės galimybes, pirmiausia skirtas jaunimui, paremiant darbo vietų kūrimą Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją visapusiškai panaudoti visas turimas Europos kaimynystės priemonės galimybes, pirmiausia skirtas jaunimui, paremiant darbo vietų kūrimą Rytų partnerystės šalyse;

| 26. | pažymi, kad ES lėšos gali tapti išskirtine augimo skatinimo ir žmonių galimybių plėtojimo priemone; ragina skirti daugiau finansavimo informacijos apie ES finansines priemones sklaidai ir žinių bei įgūdžių, kurių reikia lėšoms panaudoti ir projektams parengti ir valdyti, įvairovės padidinimui universitetuose ir verslo sluoksniuose; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad ES lėšos gali tapti išskirtine augimo skatinimo ir žmonių galimybių plėtojimo priemone; ragina skirti daugiau finansavimo informacijos apie ES finansines priemones sklaidai ir žinių bei įgūdžių, kurių reikia lėšoms panaudoti ir projektams parengti ir valdyti, įvairovės padidinimui universitetuose ir verslo sluoksniuose;

| 27. | pabrėžia, kad reikia stiprinti privačiojo sektoriaus vaidmenį kuriant darbo vietas; todėl ragina Rytų partnerystės šalių valdžios institucijas parengti paskatas privačioms įmonėms kurti darbo vietas, pavyzdžiui, sušvelninant galiojančius administracinius ir finansinius įmonių steigimo ir valdymo reikalavimus supaprastinant procedūras ir užtikrinant, kad startuoliams būtų lengviau gauti kreditą, rizikos kapitalo ir mikrofinansavimą; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad reikia stiprinti privačiojo sektoriaus vaidmenį kuriant darbo vietas; todėl ragina Rytų partnerystės šalių valdžios institucijas parengti paskatas privačioms įmonėms kurti darbo vietas, pavyzdžiui, sušvelninant galiojančius administracinius ir finansinius įmonių steigimo ir valdymo reikalavimus supaprastinant procedūras ir užtikrinant, kad startuoliams būtų lengviau gauti kreditą, rizikos kapitalo ir mikrofinansavimą;

| 28. | pabrėžia, kad reikia plėtoti jaunų žmonių savarankišką darbą, didinti prieigą prie lengvatinių paskolų ir ugdyti verslumo įgūdžius; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad reikia plėtoti jaunų žmonių savarankišką darbą, didinti prieigą prie lengvatinių paskolų ir ugdyti verslumo įgūdžius;

| 29. | pabrėžia, kad nors įmonės, įskaitant MVĮ, ir atlieka svarbų vaidmenį mokant jaunimą profesinio gyvenimo įgūdžių, jaunimą reikia mokyti verslumo plačiausia įmanoma prasme; todėl ragina į mokyklų programas įtraukti profesinių įgūdžių, kurių reikia verslui steigti ir valdyti, mokymą; taip pat ragina puoselėti universaliąsias verslumo kompetencijas, įgūdžius ir žinias, kurias geriausiai suteikia praktinė ir realaus gyvenimo patirtis; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad nors įmonės, įskaitant MVĮ, ir atlieka svarbų vaidmenį mokant jaunimą profesinio gyvenimo įgūdžių, jaunimą reikia mokyti verslumo plačiausia įmanoma prasme; todėl ragina į mokyklų programas įtraukti profesinių įgūdžių, kurių reikia verslui steigti ir valdyti, mokymą; taip pat ragina puoselėti universaliąsias verslumo kompetencijas, įgūdžius ir žinias, kurias geriausiai suteikia praktinė ir realaus gyvenimo patirtis;

| 30. | ragina Rytų partnerystės šalių Vyriausybes parengti išsamias nacionalines užimtumo strategijas, kuriose daug dėmesio būtų skiriama jaunimui, kaip rekomenduojama TDO deklaracijoje dėl socialinio teisingumo siekiant sąžiningos globalizacijos; ragina jas sustiprinti valstybines užimtumo agentūras, prireikus transformuojant jas į centrines įstaigas, kurios galėtų teikti būtiną paramą jaunimui, sukurti bendrą darbo neturinčių asmenų registrą ir parengti visuotinį pagrindą sektoriniams veiksmų planams, kurie siūlomi atitinkamų Vyriausybių pateikiamuose užimtumo priemonių rinkiniuose; |
| --- | --- |

30.

ragina Rytų partnerystės šalių Vyriausybes parengti išsamias nacionalines užimtumo strategijas, kuriose daug dėmesio būtų skiriama jaunimui, kaip rekomenduojama TDO deklaracijoje dėl socialinio teisingumo siekiant sąžiningos globalizacijos; ragina jas sustiprinti valstybines užimtumo agentūras, prireikus transformuojant jas į centrines įstaigas, kurios galėtų teikti būtiną paramą jaunimui, sukurti bendrą darbo neturinčių asmenų registrą ir parengti visuotinį pagrindą sektoriniams veiksmų planams, kurie siūlomi atitinkamų Vyriausybių pateikiamuose užimtumo priemonių rinkiniuose;

| 31. | pabrėžia, kad ES turi konsultuotis su partneriais dėl darbo grupės, kuri spręstų jaunimo užimtumo ir įsidarbinamumo klausimus Rytų partnerystės šalyse, sukūrimo, kaip siūlyta 2015 m. ES kaimynystės politikos peržiūroje; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad ES turi konsultuotis su partneriais dėl darbo grupės, kuri spręstų jaunimo užimtumo ir įsidarbinamumo klausimus Rytų partnerystės šalyse, sukūrimo, kaip siūlyta 2015 m. ES kaimynystės politikos peržiūroje;

| 32. | ragina ES ir valstybes nares kurti naujas sąjungas su privačiu sektoriumi ir tarptautinėmis finansų įstaigomis, siekiant paremti augimo, darbo vietų kūrimo ir jaunimo strategijas, atsižvelgiant į ES kaimynystės politikos peržiūrą, taip pat apsvarstant partnerystę su Pasaulio banko remiama įvairių suinteresuotųjų subjektų koalicija „Solutions for Youth Employment“ (SY4E); |
| --- | --- |

32.

ragina ES ir valstybes nares kurti naujas sąjungas su privačiu sektoriumi ir tarptautinėmis finansų įstaigomis, siekiant paremti augimo, darbo vietų kūrimo ir jaunimo strategijas, atsižvelgiant į ES kaimynystės politikos peržiūrą, taip pat apsvarstant partnerystę su Pasaulio banko remiama įvairių suinteresuotųjų subjektų koalicija „Solutions for Youth Employment“ (SY4E);

| 33. | atkreipia dėmesį į ES atliekamą įgūdžių poreikių prognozavimo darbą, ypač kai jis susijęs su žaliosiomis darbo vietomis ir informacinėmis ir ryšių technologijomis, ir mano, kad įgūdžių suderinimas su turimomis ar numatomomis darbo galimybėmis turėtų išlikti svarbiausiu ES ir Rytų šalių partnerių prioritetu; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į ES atliekamą įgūdžių poreikių prognozavimo darbą, ypač kai jis susijęs su žaliosiomis darbo vietomis ir informacinėmis ir ryšių technologijomis, ir mano, kad įgūdžių suderinimas su turimomis ar numatomomis darbo galimybėmis turėtų išlikti svarbiausiu ES ir Rytų šalių partnerių prioritetu;

| 34. | pabrėžia, kad bendradarbiavimo stiprinimas jaunimo ir studentų mainų ir naujų stipendijų ir mokymo programų kūrimo srityje, taip pat galimybių dalyvauti „Erasmus+“ programoje pagerinimas užtikrintų įgūdžių ugdymą ir leistų Rytų partnerystės šalių jaunimui susipažinti su ES ir atvirkščiai, suteikiant jaunuoliams geresnes galimybes ir padedant įsidarbinti; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad bendradarbiavimo stiprinimas jaunimo ir studentų mainų ir naujų stipendijų ir mokymo programų kūrimo srityje, taip pat galimybių dalyvauti „Erasmus+“ programoje pagerinimas užtikrintų įgūdžių ugdymą ir leistų Rytų partnerystės šalių jaunimui susipažinti su ES ir atvirkščiai, suteikiant jaunuoliams geresnes galimybes ir padedant įsidarbinti;

| 35. | ragina ES ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes skatinti, remti ir reformuoti verslo aplinką; pabrėžia ugdymo, pasitelkiant verslumą ir MVĮ, svarbą; pakartoja, kad šis sektorius sukuria daugybę darbo galimybių, taip pat ir jaunimui; |
| --- | --- |

35.

ragina ES ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes skatinti, remti ir reformuoti verslo aplinką; pabrėžia ugdymo, pasitelkiant verslumą ir MVĮ, svarbą; pakartoja, kad šis sektorius sukuria daugybę darbo galimybių, taip pat ir jaunimui;

| 36. | ragina ES ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes suderinti skaitmeninę aplinką ir remti pastangas įgyvendinti skaitmeninę ekonomiką, kuri labiau tiktų jų bendradarbiavimui; pabrėžia, kad tokia ekonomika kurtų darbo vietas, taip pat ir jauniems žmonėms; |
| --- | --- |

36.

ragina ES ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes suderinti skaitmeninę aplinką ir remti pastangas įgyvendinti skaitmeninę ekonomiką, kuri labiau tiktų jų bendradarbiavimui; pabrėžia, kad tokia ekonomika kurtų darbo vietas, taip pat ir jauniems žmonėms;

| 37. | ragina ES ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes skatinti žemės ūkį; pabrėžia tikrą šio sektoriaus svarbą; pabrėžia, kad kaimo vietovėse būtinas modernizavimas ir įvairinimas, jeigu norima sukurti darbo vietų ir pritraukti jaunimo, kuris prisidėtų prie šio sektoriaus vystymosi ir augimo; |
| --- | --- |

37.

ragina ES ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes skatinti žemės ūkį; pabrėžia tikrą šio sektoriaus svarbą; pabrėžia, kad kaimo vietovėse būtinas modernizavimas ir įvairinimas, jeigu norima sukurti darbo vietų ir pritraukti jaunimo, kuris prisidėtų prie šio sektoriaus vystymosi ir augimo;

| 38. | pabrėžia, kad norint įvertinti švietimo kokybę ir suteikti jaunimui įgūdžių (kvalifikacijų), kurių reikia darbo rinkai, reikia nuolat rengti jaunimo užimtumo užbaigus mokslą lygiui skirtus tyrimus ir apklausas (taip pat ir pagal specialybę), taip pat reikėtų apibrėžti rodiklius, kurie leistų paaiškinti gautų duomenų pobūdį; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad norint įvertinti švietimo kokybę ir suteikti jaunimui įgūdžių (kvalifikacijų), kurių reikia darbo rinkai, reikia nuolat rengti jaunimo užimtumo užbaigus mokslą lygiui skirtus tyrimus ir apklausas (taip pat ir pagal specialybę), taip pat reikėtų apibrėžti rodiklius, kurie leistų paaiškinti gautų duomenų pobūdį;

| 39. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT), valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

39.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT), valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0008.

(2)  http://www.euronest.europarl.europa.eu/euronest/webdav/site/mySite/shared/general_documents/third_ordinary_session_2013/Resolutions/resolution_soc_28052013_en.pdf.

---

| 15.3.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 99/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 99/24

---

EURONEST PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS REZOLIUCIJA

dėl moterų padėties Rytų Europos partnerių darbo rinkoje

(2018/C 99/07)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime (2013 m. lapkričio 28–29 d., Vilnius) priimtą bendrą deklaraciją „Rytų partnerystė. Kelias tolyn“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime (2013 m. lapkričio 28–29 d., Vilnius) priimtą bendrą deklaraciją „Rytų partnerystė. Kelias tolyn“,

| — | atsižvelgdama į bendrąją deklaraciją, paskelbtą per 2011 m. rugsėjo 29–30 d. Varšuvoje vykusį Rytų partnerystės valstybių aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrąją deklaraciją, paskelbtą per 2011 m. rugsėjo 29–30 d. Varšuvoje vykusį Rytų partnerystės valstybių aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse (1),

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Europos kaimynystės politika: siekis stiprinti partnerystę. Europos Parlamento pozicija dėl 2012 m. pažangos ataskaitų“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Europos kaimynystės politika: siekis stiprinti partnerystę. Europos Parlamento pozicija dėl 2012 m. pažangos ataskaitų“ (2),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą,

| A. | kadangi, anot Prahos pareiškimo, partnerystė grindžiama įsipareigojimais laikytis tarptautinės teisės principų ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; kadangi Rygos pareiškime lyčių lygybė nurodoma kaip „daug žadanti nauja bendradarbiavimo sritis“; |
| --- | --- |

A.

kadangi, anot Prahos pareiškimo, partnerystė grindžiama įsipareigojimais laikytis tarptautinės teisės principų ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; kadangi Rygos pareiškime lyčių lygybė nurodoma kaip „daug žadanti nauja bendradarbiavimo sritis“;

| B. | kadangi didesnis šalių partnerių diferencijavimas ir jų atsakomybė už rezultatus – pagrindiniai persvarstytos Europos kaimynystės politikos principai, pagal kuriuos atsižvelgiama į konkrečią kiekvienos šalies padėtį; |
| --- | --- |

B.

kadangi didesnis šalių partnerių diferencijavimas ir jų atsakomybė už rezultatus – pagrindiniai persvarstytos Europos kaimynystės politikos principai, pagal kuriuos atsižvelgiama į konkrečią kiekvienos šalies padėtį;

| C. | kadangi turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į uždavinį užtikrinti lyčių lygybę ir įgalėti visas moteris ir mergaites, įtvirtintą penktajame iš darnaus vystymosi tikslų, patvirtintų 2016–2030 m. laikotarpiui JT aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais, vykusiame 2015 m. rugsėjo 25–27 d. JT būstinėje Niujorke; |
| --- | --- |

C.

kadangi turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į uždavinį užtikrinti lyčių lygybę ir įgalėti visas moteris ir mergaites, įtvirtintą penktajame iš darnaus vystymosi tikslų, patvirtintų 2016–2030 m. laikotarpiui JT aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais, vykusiame 2015 m. rugsėjo 25–27 d. JT būstinėje Niujorke;

| D. | kadangi vyrų ir moterų lygybė yra įtvirtinta visų Rytų Europos partnerių konstitucijose ir teisės sistemose ir visos šios šalys yra be išlygų ratifikavusios daugumą šios srities svarbiausių tarptautinių konvencijų; |
| --- | --- |

D.

kadangi vyrų ir moterų lygybė yra įtvirtinta visų Rytų Europos partnerių konstitucijose ir teisės sistemose ir visos šios šalys yra be išlygų ratifikavusios daugumą šios srities svarbiausių tarptautinių konvencijų;

| E. | kadangi visos Rytų Europos partnerės yra parengusios strategijas, programas ar veiksmų planus moterų padėčiai gerinti; |
| --- | --- |

E.

kadangi visos Rytų Europos partnerės yra parengusios strategijas, programas ar veiksmų planus moterų padėčiai gerinti;

| F. | kadangi vertikalioji ir horizontalioji moterų užimtumo segregacija Rytų Europos partnerių darbo rinkose ir toliau giliai įsišaknijusi jų kultūrinėse ir socialinėse normose; kadangi moterims taip pat tenka vadinamosios „antrosios pamainos“ neapmokamo namų ruošos darbo našta; |
| --- | --- |

F.

kadangi vertikalioji ir horizontalioji moterų užimtumo segregacija Rytų Europos partnerių darbo rinkose ir toliau giliai įsišaknijusi jų kultūrinėse ir socialinėse normose; kadangi moterims taip pat tenka vadinamosios „antrosios pamainos“ neapmokamo namų ruošos darbo našta;

| G. | kadangi stereotipai gali turėti neigiamo poveikio tam, kokį vaidmenį moterys gali atlikti, ir jie gali atsispindėti švietimo bei mokymo pasirinkimuose ir išlikti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi stereotipai gali turėti neigiamo poveikio tam, kokį vaidmenį moterys gali atlikti, ir jie gali atsispindėti švietimo bei mokymo pasirinkimuose ir išlikti darbo rinkoje;

| H. | kadangi, nors esama didelių skirtumų tarp Rytų Europos partnerių smurto prieš moteris paplitimo srityje, rodiklis yra palyginti aukštas; kadangi etninėms mažumoms, pvz., romų bendruomenei, priklausančios moterys patiria daug didesnę smurto riziką; kadangi romų mergaitės ir moterys patiria dvejopą diskriminaciją dėl savo lyties ir etninės kilmės, kurią parodo žemesnis jų išsilavinimo lygis, daug didesnis nedarbo lygis ir prastesnė sveikata, palyginti su likusiais gyventojais; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors esama didelių skirtumų tarp Rytų Europos partnerių smurto prieš moteris paplitimo srityje, rodiklis yra palyginti aukštas; kadangi etninėms mažumoms, pvz., romų bendruomenei, priklausančios moterys patiria daug didesnę smurto riziką; kadangi romų mergaitės ir moterys patiria dvejopą diskriminaciją dėl savo lyties ir etninės kilmės, kurią parodo žemesnis jų išsilavinimo lygis, daug didesnis nedarbo lygis ir prastesnė sveikata, palyginti su likusiais gyventojais;

| I. | kadangi nuo konflikto pradžios Ukrainoje daugiau kaip 1,5 mln. žmonių, iš kurių du trečdaliai yra moterys ir vaikai, buvo perkelti šalies viduje ir jiems sunku gauti sveikatos priežiūros paslaugų, būstą ir darbą; kadangi Moldovoje gyvenančios romų mergaitės dėl vaikų ir ankstyvų santuokų, neplanuotų nėštumų ir įsipareigojimų prižiūrėti vaikus mokykloje praleidžia vidutiniškai mažiau nei ketverius metus, palyginti su ne romų mergaitėmis, kurios mokykloje praleidžia 11 metų; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo konflikto pradžios Ukrainoje daugiau kaip 1,5 mln. žmonių, iš kurių du trečdaliai yra moterys ir vaikai, buvo perkelti šalies viduje ir jiems sunku gauti sveikatos priežiūros paslaugų, būstą ir darbą; kadangi Moldovoje gyvenančios romų mergaitės dėl vaikų ir ankstyvų santuokų, neplanuotų nėštumų ir įsipareigojimų prižiūrėti vaikus mokykloje praleidžia vidutiniškai mažiau nei ketverius metus, palyginti su ne romų mergaitėmis, kurios mokykloje praleidžia 11 metų;

| J. | kadangi ES ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios siekti, kad moterų ir mergaičių žmogaus teisės būtų apsaugotos, įgyvendinamos ir būtų sudarytos galimybės šiomis teisėmis naudotis; kadangi lyčių lygybė ir toliau yra horizontalusis prioritetas pagal Europos kaimynystės politiką ir Europos kaimynystės priemonę ir kadangi persvarstyta Europos kaimynystės politika turėtų apimti tvirtesnę paramą pilietinei visuomenei ir pagal šią priemonę vėl turėtų būti skiriamas dėmesys lyčių lygybės svarbai; kadangi pilietinė visuomenė atlieka labai reikšmingą vaidmenį siekiant lyčių lygybės Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios siekti, kad moterų ir mergaičių žmogaus teisės būtų apsaugotos, įgyvendinamos ir būtų sudarytos galimybės šiomis teisėmis naudotis; kadangi lyčių lygybė ir toliau yra horizontalusis prioritetas pagal Europos kaimynystės politiką ir Europos kaimynystės priemonę ir kadangi persvarstyta Europos kaimynystės politika turėtų apimti tvirtesnę paramą pilietinei visuomenei ir pagal šią priemonę vėl turėtų būti skiriamas dėmesys lyčių lygybės svarbai; kadangi pilietinė visuomenė atlieka labai reikšmingą vaidmenį siekiant lyčių lygybės Rytų partnerystės šalyse;

Lyčių lygybė: teisės normų sistema

| 1. | pabrėžia, kad visos valstybės narės ir visos Rytų Europos partnerės pasirašė ir ratifikavo JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW); |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad visos valstybės narės ir visos Rytų Europos partnerės pasirašė ir ratifikavo JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW);

| 2. | primena, kad nors III dalyje (10–14 straipsniuose) apibrėžiamos ekonominės ir socialinės moterų teisės, tačiau Konvencijos 11 straipsnis yra konkrečiai skirtas užimtumui: teisei į vienodas užimtumo galimybes, laisvą profesijos pasirinkimą, paaukštinimą tarnyboje, darbo vietos garantiją ir visą tarnybos teikiamą naudą ir su ja susijusias sąlygas, profesinį mokymą, vienodą atlygį, socialinę apsaugą, ir motinystės atostogas, bei draudimui atleisti iš darbo dėl nėštumo; |
| --- | --- |

2.

primena, kad nors III dalyje (10–14 straipsniuose) apibrėžiamos ekonominės ir socialinės moterų teisės, tačiau Konvencijos 11 straipsnis yra konkrečiai skirtas užimtumui: teisei į vienodas užimtumo galimybes, laisvą profesijos pasirinkimą, paaukštinimą tarnyboje, darbo vietos garantiją ir visą tarnybos teikiamą naudą ir su ja susijusias sąlygas, profesinį mokymą, vienodą atlygį, socialinę apsaugą, ir motinystės atostogas, bei draudimui atleisti iš darbo dėl nėštumo;

| 3. | toliau pabrėžia, kad Europos Sąjungos (ES) sutarties 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje įtvirtinama lyčių lygybė kaip vienas pagrindinių principų, kuriais pagrįsta ES; primena, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnyje reikalaujama, kad moterų ir vyrų lygybė būtų užtikrinta visose srityse, įskaitant priėmimą į darbą, darbą ir atlyginimą; |
| --- | --- |

3.

toliau pabrėžia, kad Europos Sąjungos (ES) sutarties 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje įtvirtinama lyčių lygybė kaip vienas pagrindinių principų, kuriais pagrįsta ES; primena, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnyje reikalaujama, kad moterų ir vyrų lygybė būtų užtikrinta visose srityse, įskaitant priėmimą į darbą, darbą ir atlyginimą;

| 4. | primena, kad Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje pabrėžiama, kad Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą; |
| --- | --- |

4.

primena, kad Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje pabrėžiama, kad Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą;

| 5. | pabrėžia, kad ES parengtas lyčių lygybės acquis yra svarbus ir susijęs veiksnys šioje srityje; pabrėžia, kad tai apima tiek teisės aktus, tiek ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką lyčių lygybės klausimais; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad ES parengtas lyčių lygybės acquis yra svarbus ir susijęs veiksnys šioje srityje; pabrėžia, kad tai apima tiek teisės aktus, tiek ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką lyčių lygybės klausimais;

| 6. | kartu yra tvirtai įsitikinęs, kad tiek ES, tiek Rytų Europos partnerėse dar galima kai ką pagerinti lyčių lygybės klausimais ir, kad keitimasis gerosios praktikos pavyzdžiais galėtų būti naudingas visiems; |
| --- | --- |

6.

kartu yra tvirtai įsitikinęs, kad tiek ES, tiek Rytų Europos partnerėse dar galima kai ką pagerinti lyčių lygybės klausimais ir, kad keitimasis gerosios praktikos pavyzdžiais galėtų būti naudingas visiems;

Tendencijos Rytų Europos partnerėse

| 7. | supranta, kad moterų padėtis Rytų Europos partnerių darbo rinkose skiriasi nacionaliniu arba vietos lygiu; vis dėlto mano, kad galima nustatyti kai kurias bendras tendencijas, pavyzdžiui, palyginti nedidelis vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumas, aukštas moterų išsilavinimo lygis arba moterų koncentracija konkrečiuose ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

7.

supranta, kad moterų padėtis Rytų Europos partnerių darbo rinkose skiriasi nacionaliniu arba vietos lygiu; vis dėlto mano, kad galima nustatyti kai kurias bendras tendencijas, pavyzdžiui, palyginti nedidelis vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumas, aukštas moterų išsilavinimo lygis arba moterų koncentracija konkrečiuose ekonomikos sektoriuose;

| 8. | primena, kad Pasaulio ekonomikos forumo ataskaitos dėl lyčių nelygybės pasaulyje ir jo parengto Dalyvavimo ekonominėje veikloje ir galimybių subindekso, kuriuo matuojamas kelių veiksnių vidurkis, įskaitant dalyvavimą darbo rinkoje arba lygybę darbo užmokesčio srityje, duomenimis Rytų Europos partnerių įvertis yra nuo 66 (Armėnija) iki 74 balų (Moldova) – taigi labiau homogeniška grupė nei ES šalys, kurių įvertis nuo 67 (Vengrija) iki 85 (Suomija) balų; |
| --- | --- |

8.

primena, kad Pasaulio ekonomikos forumo ataskaitos dėl lyčių nelygybės pasaulyje ir jo parengto Dalyvavimo ekonominėje veikloje ir galimybių subindekso, kuriuo matuojamas kelių veiksnių vidurkis, įskaitant dalyvavimą darbo rinkoje arba lygybę darbo užmokesčio srityje, duomenimis Rytų Europos partnerių įvertis yra nuo 66 (Armėnija) iki 74 balų (Moldova) – taigi labiau homogeniška grupė nei ES šalys, kurių įvertis nuo 67 (Vengrija) iki 85 (Suomija) balų;

| 9. | todėl palankiai vertina gana aukštą moterų integracijos į darbo rinką lygį Rytų partnerystės šalyse, kuris, tikėtina, yra susijęs su jų bendra istorine patirtimi; tačiau apgailestauja, kad per pastaruosius dešimtmečius moterų dalyvavimas darbo rinkoje, atrodo, sumažėjo šalyse partnerėse vykstant sugrįžimo prie ankstesnių tradicijų procesui; |
| --- | --- |

9.

todėl palankiai vertina gana aukštą moterų integracijos į darbo rinką lygį Rytų partnerystės šalyse, kuris, tikėtina, yra susijęs su jų bendra istorine patirtimi; tačiau apgailestauja, kad per pastaruosius dešimtmečius moterų dalyvavimas darbo rinkoje, atrodo, sumažėjo šalyse partnerėse vykstant sugrįžimo prie ankstesnių tradicijų procesui;

| 10. | pabrėžia, kad nors Rytų Europos partnerėse išlieka tam tikrų skirtumų, tačiau standartizuotos oficialios statistikos trūkumas gali prisidėti prie to, kad išlieka paslėptų skirtumų, pavyzdžiui, de facto neaktyvumas (atskyrimas nuo darbo rinkos) ir ilgose motinystės atostogose esančių moterų ir į ankstyvąją pensiją išėjusių skurdas; nurodo, kad, panašiai, gali egzistuoti ir kitų skirtumų, susijusių su darbo vietos garantijų skirtumais, arba darbo teisių laikymusi ir atlyginimais, visų pirma tarp oficialaus ir neoficialaus bei privataus ir viešojo sektorių; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad nors Rytų Europos partnerėse išlieka tam tikrų skirtumų, tačiau standartizuotos oficialios statistikos trūkumas gali prisidėti prie to, kad išlieka paslėptų skirtumų, pavyzdžiui, de facto neaktyvumas (atskyrimas nuo darbo rinkos) ir ilgose motinystės atostogose esančių moterų ir į ankstyvąją pensiją išėjusių skurdas; nurodo, kad, panašiai, gali egzistuoti ir kitų skirtumų, susijusių su darbo vietos garantijų skirtumais, arba darbo teisių laikymusi ir atlyginimais, visų pirma tarp oficialaus ir neoficialaus bei privataus ir viešojo sektorių;

| 11. | apgailestauja, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir toliau yra didelis ir gali siekti net 50 %, nepaisant to, kad kai kuriose Rytų partnerystės šalyse daugiau moterų nei vyrų įgyja universitetinį išsilavinimą, tačiau moterys patiria nemažai kultūrinių ir sociologinių kliūčių siekdamos vadovaujamų pareigų, kaip dažnai nutinka ir ES; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir toliau yra didelis ir gali siekti net 50 %, nepaisant to, kad kai kuriose Rytų partnerystės šalyse daugiau moterų nei vyrų įgyja universitetinį išsilavinimą, tačiau moterys patiria nemažai kultūrinių ir sociologinių kliūčių siekdamos vadovaujamų pareigų, kaip dažnai nutinka ir ES;

| 12. | pabrėžia, kad moterų verslumui gali papildomai kliudyti stereotipai, ribotos galimybės gauti kapitalo ir ribota prieiga prie tinklų, korupcija ir kartais didelė reguliavimo našta; mano, kad, kaip ir ES, moterims taip pat tenka vadinamosios „antrosios pamainos“ neapmokamo namų ruošos darbo našta, kurią, kai kuriais atvejais pagilino socialinės apsaugos sistemų panaikinimas pereinant prie rinkos ekonomikos; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad moterų verslumui gali papildomai kliudyti stereotipai, ribotos galimybės gauti kapitalo ir ribota prieiga prie tinklų, korupcija ir kartais didelė reguliavimo našta; mano, kad, kaip ir ES, moterims taip pat tenka vadinamosios „antrosios pamainos“ neapmokamo namų ruošos darbo našta, kurią, kai kuriais atvejais pagilino socialinės apsaugos sistemų panaikinimas pereinant prie rinkos ekonomikos;

| 13. | toliau pabrėžia, kad dėl nedarbo, nepakankamo užimtumo, mažų garantijų ir nepakankamai apmokamų darbo vietų moterims gali kilti ilgalaikio skurdo pavojus; baiminasi, kad tai gali paskatinti neteisėtą migraciją ir moterų tapimą neteisėtai žmones gabenančių asmenų ir prekiautojų žmonėmis aukomis; ypač pabrėžia, kad pažeidžiamų gyventojų grupėms, pavyzdžiui, romų tautybės moterims kyla didesnis pavojus ir, kad tik nedaug prekybos žmonėmis aukomis tapusių romų moterų ir vaikų praneša apie prekiautojus žmonėmis valdžios institucijoms ir pasinaudoja prekybos žmonėmis prevencijos ir aukų apsaugos paslaugomis; |
| --- | --- |

13.

toliau pabrėžia, kad dėl nedarbo, nepakankamo užimtumo, mažų garantijų ir nepakankamai apmokamų darbo vietų moterims gali kilti ilgalaikio skurdo pavojus; baiminasi, kad tai gali paskatinti neteisėtą migraciją ir moterų tapimą neteisėtai žmones gabenančių asmenų ir prekiautojų žmonėmis aukomis; ypač pabrėžia, kad pažeidžiamų gyventojų grupėms, pavyzdžiui, romų tautybės moterims kyla didesnis pavojus ir, kad tik nedaug prekybos žmonėmis aukomis tapusių romų moterų ir vaikų praneša apie prekiautojus žmonėmis valdžios institucijoms ir pasinaudoja prekybos žmonėmis prevencijos ir aukų apsaugos paslaugomis;

| 14. | pabrėžia, kad įvairių kategorijų migrantėms iš Rytų Europos partnerių, kurios dirba mažai apmokamus darbus ir kurios, kitaip nei profesionalūs darbuotojai migrantai darbo vietos valstybėje, niekada neįgis teisės į nuolatinę gyvenamąją vietą arba pilietybę, gali grėsti didelis išnaudojimo ir diskriminacijos pavojus; baiminasi, kad dėl to gali kilti rimtų problemų, susijusių su galimybėmis pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, nes jos neturi teisės į draudimą ar nacionalines sveikatos sistemas, arba joms gali tekti mokėti pernelyg dideles įmokas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad įvairių kategorijų migrantėms iš Rytų Europos partnerių, kurios dirba mažai apmokamus darbus ir kurios, kitaip nei profesionalūs darbuotojai migrantai darbo vietos valstybėje, niekada neįgis teisės į nuolatinę gyvenamąją vietą arba pilietybę, gali grėsti didelis išnaudojimo ir diskriminacijos pavojus; baiminasi, kad dėl to gali kilti rimtų problemų, susijusių su galimybėmis pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, nes jos neturi teisės į draudimą ar nacionalines sveikatos sistemas, arba joms gali tekti mokėti pernelyg dideles įmokas;

ES ir Rytų Europos partnerių bendradarbiavimas šioje srityje

| 15. | palankiai vertina tai, kad tarp Europos kaimynystės politikos 2014–2020 m. strateginių prioritetų lyčių lygybė buvo pabrėžiama kaip su visomis sritimis susijęs klausimas, kuris turi būti sprendžiamas vykdant visą svarbią veiklą ir į šią veiklą integruotas; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad tarp Europos kaimynystės politikos 2014–2020 m. strateginių prioritetų lyčių lygybė buvo pabrėžiama kaip su visomis sritimis susijęs klausimas, kuris turi būti sprendžiamas vykdant visą svarbią veiklą ir į šią veiklą integruotas;

| 16. | taip pat palankiai vertina tai, kad visoms Rytų partnerystės šalims (išskyrus Baltarusiją) skirtuose EKP veiksmų planuose sprendžiami lyčių lygybės klausimai siekiant laipsniškai pereiti prie ES standartų; |
| --- | --- |

16.

taip pat palankiai vertina tai, kad visoms Rytų partnerystės šalims (išskyrus Baltarusiją) skirtuose EKP veiksmų planuose sprendžiami lyčių lygybės klausimai siekiant laipsniškai pereiti prie ES standartų;

| 17. | daug tikisi iš to, kad į visus asociacijos susitarimus su Ukraina, Moldova ir Gruzija įtraukti straipsniai dėl lyčių lygybės ir išvardijamos ES direktyvos, su kuriomis šalys turėtų suderinti savo teisės aktus per artimiausius keletą metų; pabrėžia tokiu būdu bendrame Europos žemyno aquis įtvirtintų konkrečių teisių – dėl vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje, dėl vaikų priežiūros atostogų, dėl skatinimo gerinti nėščių darbuotojų sveikatą ir saugą darbe bei dėl socialinės apsaugos klausimų – vertę; |
| --- | --- |

17.

daug tikisi iš to, kad į visus asociacijos susitarimus su Ukraina, Moldova ir Gruzija įtraukti straipsniai dėl lyčių lygybės ir išvardijamos ES direktyvos, su kuriomis šalys turėtų suderinti savo teisės aktus per artimiausius keletą metų; pabrėžia tokiu būdu bendrame Europos žemyno aquis įtvirtintų konkrečių teisių – dėl vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje, dėl vaikų priežiūros atostogų, dėl skatinimo gerinti nėščių darbuotojų sveikatą ir saugą darbe bei dėl socialinės apsaugos klausimų – vertę;

| 18. | tačiau pabrėžia, kad tokių elementų pasigendama partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose, dėl kurių praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio pabaigoje Komisija vedė derybas su Armėnija ir Azerbaidžanu; palankiai vertina parafuotą ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, kuris bus pasirašytas 2017 m. lapkričio mėn. Briuselyje, ir vykstančias derybas dėl ES ir Azerbaidžano visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimo, ir tikisi, kad į naujus susitarimus bus integruotas lyčių aspektas; |
| --- | --- |

18.

tačiau pabrėžia, kad tokių elementų pasigendama partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose, dėl kurių praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio pabaigoje Komisija vedė derybas su Armėnija ir Azerbaidžanu; palankiai vertina parafuotą ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, kuris bus pasirašytas 2017 m. lapkričio mėn. Briuselyje, ir vykstančias derybas dėl ES ir Azerbaidžano visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimo, ir tikisi, kad į naujus susitarimus bus integruotas lyčių aspektas;

| 19. | primena, kad šiuo metu Rytų partnerystės erdvėje pasitelkiant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę ir Europos kaimynystės priemonę finansuojami konkretūs moterų įgalėjimo ir lyčių lygybės skatinimo projektai ir, kad ES regioninės pagalbos paskirtis – skatinti moterų verslumą rengiant nacionalinę politiką, remiančią moterų verslininkių ir moterų vadovaujamų MVĮ asociacijas, bei teikiant konsultavimo ir kuravimo pagalbą; |
| --- | --- |

19.

primena, kad šiuo metu Rytų partnerystės erdvėje pasitelkiant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę ir Europos kaimynystės priemonę finansuojami konkretūs moterų įgalėjimo ir lyčių lygybės skatinimo projektai ir, kad ES regioninės pagalbos paskirtis – skatinti moterų verslumą rengiant nacionalinę politiką, remiančią moterų verslininkių ir moterų vadovaujamų MVĮ asociacijas, bei teikiant konsultavimo ir kuravimo pagalbą;

Žvilgsnis į ateitį: galimi prioritetai įgyvendinant tolesnius veiksmus

| 20. | ragina ES ir Rytų Europos partneres aiškiai pripažinti lyčių lygybę pagrindine bendra vertybe, o jos užtikrinimą laikyti savo bendradarbiavimo tikslu; pabrėžia, kad nors daugelis uždavinių savo pobūdžiu yra panašūs ir ES, ir jos partnerėse, politinis postūmis gali prisidėti prie to, kad tarp Rytų partnerystės politinių prioritetų moterų teisėms ir lyčių lygybei būtų suteikta didesnė svarba; |
| --- | --- |

20.

ragina ES ir Rytų Europos partneres aiškiai pripažinti lyčių lygybę pagrindine bendra vertybe, o jos užtikrinimą laikyti savo bendradarbiavimo tikslu; pabrėžia, kad nors daugelis uždavinių savo pobūdžiu yra panašūs ir ES, ir jos partnerėse, politinis postūmis gali prisidėti prie to, kad tarp Rytų partnerystės politinių prioritetų moterų teisėms ir lyčių lygybei būtų suteikta didesnė svarba;

| 21. | pabrėžia, kad pagrindinės vertybės, tokios kaip vienodas ekonominis savarankiškumas, vienodas užmokestis už tą patį darbą arba už vienodos vertės darbą ir lygybė priimant sprendimus turėtų būti pripažinti pagrindiniais principais ir bendrais prioritetais; ragina Rytų Europos partneres apsvarstyti galimybę taikyti profesinio ir asmeninio gyvenimo suderinimo priemones siekiant pašalinti kliūtis moterų užimtumui ir sumažinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą; taip pat pabrėžia, kad turėtų būti persvarstytos pasenusios teisės nuostatos, pagal kurias draudžiama įdarbinti moteris dirbti tam tikrą darbą, nes jomis nepagrįstai apribojamos moterų galimybės užsiimti tam tikrų profesijų veikla bei dirbti tam tikrą darbą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad pagrindinės vertybės, tokios kaip vienodas ekonominis savarankiškumas, vienodas užmokestis už tą patį darbą arba už vienodos vertės darbą ir lygybė priimant sprendimus turėtų būti pripažinti pagrindiniais principais ir bendrais prioritetais; ragina Rytų Europos partneres apsvarstyti galimybę taikyti profesinio ir asmeninio gyvenimo suderinimo priemones siekiant pašalinti kliūtis moterų užimtumui ir sumažinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą; taip pat pabrėžia, kad turėtų būti persvarstytos pasenusios teisės nuostatos, pagal kurias draudžiama įdarbinti moteris dirbti tam tikrą darbą, nes jomis nepagrįstai apribojamos moterų galimybės užsiimti tam tikrų profesijų veikla bei dirbti tam tikrą darbą;

| 22. | tvirtai ragina imtis visų rūšių veiksmų, kuriais siekiama didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, pavyzdžiui, veiksmingo esamos teisinės sistemos įgyvendinimo, moterų ir vyrų lygybės skatinimo, priemonių moterų verslumui skatinti, informuotumo apie jų padėtį didinimo kampanijų, geresnio duomenų rinkimo, jų vertinimo ir stebėsenos siekiant pasiūlyti konkrečiai parengtas priemones, ir paramos moterų tinklams ir vietos lygmens organizacijoms; atkreipia dėmesį į tai, kad naujas moterų galimybes gali sutvirtinti skaitmeninimo ir bendro vartojimo ekonomikos vystymasis Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

22.

tvirtai ragina imtis visų rūšių veiksmų, kuriais siekiama didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, pavyzdžiui, veiksmingo esamos teisinės sistemos įgyvendinimo, moterų ir vyrų lygybės skatinimo, priemonių moterų verslumui skatinti, informuotumo apie jų padėtį didinimo kampanijų, geresnio duomenų rinkimo, jų vertinimo ir stebėsenos siekiant pasiūlyti konkrečiai parengtas priemones, ir paramos moterų tinklams ir vietos lygmens organizacijoms; atkreipia dėmesį į tai, kad naujas moterų galimybes gali sutvirtinti skaitmeninimo ir bendro vartojimo ekonomikos vystymasis Rytų partnerystės šalyse;

| 23. | pabrėžia būtinybę formuluoti lyčių aspekto paisančią, teisėmis grindžiamą politiką, paremtą lygybės ir nediskriminavimo principais, siekiant reguliuoti ir administruoti visus migracijos aspektus ir etapus, ir sudaryti dirbančioms migrantėms sąlygas patekti į užsienio darbo rinką, tokiu būdu skatinant saugią migraciją ir užtikrinant dirbančių migrančių teisių apsaugą; ragina Rytų Europos partneres kurti išsamias socialines ir ekonomines, psichologines ir teisines paslaugas, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas į savo kilmės šalis sugrįžusių moterų reintegracijai, arba prižiūrėti šių paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia būtinybę formuluoti lyčių aspekto paisančią, teisėmis grindžiamą politiką, paremtą lygybės ir nediskriminavimo principais, siekiant reguliuoti ir administruoti visus migracijos aspektus ir etapus, ir sudaryti dirbančioms migrantėms sąlygas patekti į užsienio darbo rinką, tokiu būdu skatinant saugią migraciją ir užtikrinant dirbančių migrančių teisių apsaugą; ragina Rytų Europos partneres kurti išsamias socialines ir ekonomines, psichologines ir teisines paslaugas, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas į savo kilmės šalis sugrįžusių moterų reintegracijai, arba prižiūrėti šių paslaugų teikimą;

| 24. | mano, kad stiprinant tėvo vaidmenį auklėjant vaikus galima sudaryti sąlygas lengviau pasiekti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą tiek vyrams, tiek ir moterims, ir ją pagerinti; nurodo, kad reikėtų skatinti, kad atostogas vienodai imtų visų kategorijų darbuotojai vyrai ir moterys, siekiant pagerinti moterų galimybes patekti į darbo rinką ir įsitvirtinti joje; pabrėžia, kad paramos vaikų išlaikymui sistemų, įskaitant šeimos išmokas ir išmokas vaikui, turėtų pakakti moterims išlaikyti atskirus namų ūkius; |
| --- | --- |

24.

mano, kad stiprinant tėvo vaidmenį auklėjant vaikus galima sudaryti sąlygas lengviau pasiekti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą tiek vyrams, tiek ir moterims, ir ją pagerinti; nurodo, kad reikėtų skatinti, kad atostogas vienodai imtų visų kategorijų darbuotojai vyrai ir moterys, siekiant pagerinti moterų galimybes patekti į darbo rinką ir įsitvirtinti joje; pabrėžia, kad paramos vaikų išlaikymui sistemų, įskaitant šeimos išmokas ir išmokas vaikui, turėtų pakakti moterims išlaikyti atskirus namų ūkius;

| 25. | pabrėžia, kad visų susijusių šalių parlamentarai galėtų daugiau dėmesio skirti su lyties aspektu susijusių klausimų kontrolei; būtų galima daugiau dėmesio skirti ES aquis įgyvendinimui, pavyzdžiui, užtikrinant tinkamą susijusių direktyvų įgyvendinimą trijose šalyse, pasirašiusiose asociacijų susitarimus su ES (Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje), kartu užtikrinant ir tai, kad valstybės narės glaudžiai stebėtų vykstančias derybas, kuriomis siekiama pakeisti pasenusius partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus, kad būtų užtikrintas panašių nuostatų integravimas į „naujos kartos“ tekstus; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad visų susijusių šalių parlamentarai galėtų daugiau dėmesio skirti su lyties aspektu susijusių klausimų kontrolei; būtų galima daugiau dėmesio skirti ES aquis įgyvendinimui, pavyzdžiui, užtikrinant tinkamą susijusių direktyvų įgyvendinimą trijose šalyse, pasirašiusiose asociacijų susitarimus su ES (Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje), kartu užtikrinant ir tai, kad valstybės narės glaudžiai stebėtų vykstančias derybas, kuriomis siekiama pakeisti pasenusius partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus, kad būtų užtikrintas panašių nuostatų integravimas į „naujos kartos“ tekstus;

| 26. | pabrėžia, kad, nors lyčių lygybė yra horizontalusis Europos kaimynystės politikos ir Europos kaimynystės priemonės principas, reikėtų siekti tikslesnių ir išmatuojamų tikslų, taip pat atsižvelgiant į naują 2016–2020 m. vystymosi programos Lyčių lygybės veiksmų planą; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad, nors lyčių lygybė yra horizontalusis Europos kaimynystės politikos ir Europos kaimynystės priemonės principas, reikėtų siekti tikslesnių ir išmatuojamų tikslų, taip pat atsižvelgiant į naują 2016–2020 m. vystymosi programos Lyčių lygybės veiksmų planą;

| 27. | ragina pagal persvarstytą Europos kaimynystės politiką konkrečioms šalims skirtose ataskaitose didžiausią dėmesį skirti su šalimis partnerėmis sutartiems prioritetams, įskaitant dėmesį lyčių lygybei; siūlo, siekiant šių tikslų, rinkti suderintus duomenis apie moterų padėtį Rytų Europos partnerėse įgyvendinant Europos kaimynystės priemonę ir, visų pirma, taikant lyčių lygybės indeksą, kurį parengė Europos lyčių lygybės institutas; |
| --- | --- |

27.

ragina pagal persvarstytą Europos kaimynystės politiką konkrečioms šalims skirtose ataskaitose didžiausią dėmesį skirti su šalimis partnerėmis sutartiems prioritetams, įskaitant dėmesį lyčių lygybei; siūlo, siekiant šių tikslų, rinkti suderintus duomenis apie moterų padėtį Rytų Europos partnerėse įgyvendinant Europos kaimynystės priemonę ir, visų pirma, taikant lyčių lygybės indeksą, kurį parengė Europos lyčių lygybės institutas;

| 28. | pabrėžia, kad ES turėtų dėti daugiau pastangų padėti partnerėms, atsižvelgiant į jų strategijas, programas ar veiksmų planus moterų padėčiai gerinti, ir teikti savo praktines žinias, susijusias su darbo teisės aktų dėl lyčių lygybės koregavimu ir su moterų dalyvavimo darbo rinkoje ir sprendimų priėmime didinimu; taip pat pabrėžia, kad į nacionalinius veiksmų planus, rengiamus pagal Europos kaimynystės politiką, būtina skubiai integruoti lyčių aspektą, kaip strategiją siekiant įgyvendinti lyčių lygybę ir imtis pozityvių veiksmų; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad ES turėtų dėti daugiau pastangų padėti partnerėms, atsižvelgiant į jų strategijas, programas ar veiksmų planus moterų padėčiai gerinti, ir teikti savo praktines žinias, susijusias su darbo teisės aktų dėl lyčių lygybės koregavimu ir su moterų dalyvavimo darbo rinkoje ir sprendimų priėmime didinimu; taip pat pabrėžia, kad į nacionalinius veiksmų planus, rengiamus pagal Europos kaimynystės politiką, būtina skubiai integruoti lyčių aspektą, kaip strategiją siekiant įgyvendinti lyčių lygybę ir imtis pozityvių veiksmų;

| 29. | mano, kad įmanoma padidinti moterų skaičių sprendimų priėmimo procese, visų pirma, politiniu lygmeniu, keičiant politinę kultūrą Rytų Europos partnerėse ir taikant geriausią Europos praktiką partijų steigimo srityje; |
| --- | --- |

29.

mano, kad įmanoma padidinti moterų skaičių sprendimų priėmimo procese, visų pirma, politiniu lygmeniu, keičiant politinę kultūrą Rytų Europos partnerėse ir taikant geriausią Europos praktiką partijų steigimo srityje;

| 30. | pabrėžia, kad reikia veiksmingai įgyvendinti šias strategijas, programas ar veiksmų planus ir kasmet Rytų Europos partnerių nacionaliniams parlamentams ir EURONEST parlamentinei asamblėjai pateikti stebėsenos ataskaitas; ragina lyčių aspektui skirtus papildomus renginius organizuoti kartu su Rytų partnerystės aukščiausio lygio susitikimais siekiant užtikrinti politinį matomumą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia veiksmingai įgyvendinti šias strategijas, programas ar veiksmų planus ir kasmet Rytų Europos partnerių nacionaliniams parlamentams ir EURONEST parlamentinei asamblėjai pateikti stebėsenos ataskaitas; ragina lyčių aspektui skirtus papildomus renginius organizuoti kartu su Rytų partnerystės aukščiausio lygio susitikimais siekiant užtikrinti politinį matomumą;

| 31. | ragina moterų teisių ir lyčių lygybės klausimus sistemingai įtraukti į visus reguliariai organizuojamus politinius dialogus ir dialogus žmogaus teisių klausimais ir pasiūlyti, kokių veiksmų imtis; |
| --- | --- |

31.

ragina moterų teisių ir lyčių lygybės klausimus sistemingai įtraukti į visus reguliariai organizuojamus politinius dialogus ir dialogus žmogaus teisių klausimais ir pasiūlyti, kokių veiksmų imtis;

| 32. | ragina valstybes nares užmegzti tvirtesnius dvišalius ir daugiašalius ryšius su Rytų Europos partnerėmis ir aktyviai teikti pereinamojo laikotarpio pagalbą, techninę paramą bei dalytis patirtimi; mano, kad netoli Rytų Europos partnerių esančios valstybės narės galėtų atlikti svarbų vaidmenį padėdamos stiprinti ryšius ir įtraukdamos kitas valstybes nares į partnerystes; pabrėžia moterų profesinio rengimo ir mokymo svarbą; ragina didinti investicijas, kuriomis remiamas moterų įdarbinimas kokybiškose darbo vietose, ypač tuose sektoriuose ir pareigose, kuriuose moterų yra per mažai; |
| --- | --- |

32.

ragina valstybes nares užmegzti tvirtesnius dvišalius ir daugiašalius ryšius su Rytų Europos partnerėmis ir aktyviai teikti pereinamojo laikotarpio pagalbą, techninę paramą bei dalytis patirtimi; mano, kad netoli Rytų Europos partnerių esančios valstybės narės galėtų atlikti svarbų vaidmenį padėdamos stiprinti ryšius ir įtraukdamos kitas valstybes nares į partnerystes; pabrėžia moterų profesinio rengimo ir mokymo svarbą; ragina didinti investicijas, kuriomis remiamas moterų įdarbinimas kokybiškose darbo vietose, ypač tuose sektoriuose ir pareigose, kuriuose moterų yra per mažai;

| 33. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento Pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių ir Rytų Europos partnerių Vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

33.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento Pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių ir Rytų Europos partnerių Vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0487.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0446.

---