# Uradni list L 110/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 110 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5712. april 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 110

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5712. april 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/189/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 28. decembra 2012 o državni pomoči SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N); SA.30521 (MC 2/10); SA.26653 (C9/09); SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA.34927 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA.34928 (12 N-2, 12/C, 12/N), ki so jo Kraljevina Belgija, Francoska republika in Veliko vojvodstvo Luksemburg odobrili družbam Dexia, DBB/Belfius in DMA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9962)

   (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2014/189/EU

*

Sklep Komisije z dne 28. decembra 2012 o državni pomoči SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N); SA.30521 (MC 2/10); SA.26653 (C9/09); SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA.34927 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA.34928 (12 N-2, 12/C, 12/N), ki so jo Kraljevina Belgija, Francoska republika in Veliko vojvodstvo Luksemburg odobrili družbam Dexia, DBB/Belfius in DMA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9962)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9962)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 12.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 28. decembra 2012

o državni pomoči SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N); SA.30521 (MC 2/10); SA.26653 (C9/09); SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA.34927 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA.34928 (12 N-2, 12/C, 12/N), ki so jo Kraljevina Belgija, Francoska republika in Veliko vojvodstvo Luksemburg odobrili družbam Dexia, DBB/Belfius in DMA

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9962)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/189/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   POSTOPEK PRED SKLEPOM O POGOJNEM DOVOLJENJU

| (1) | Komisija je v odločitvi z dne 19. novembra 2008 (3) navedla, da ne bo vložila ugovora zoper nujna ukrepa v zvezi z likvidnostno pomočjo in jamstvom za nekatere obveznosti bančne skupine Dexia (v nadaljnjem besedilu: skupina Dexia) (4). Menila je namreč, da sta oba ukrepa združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU kot pomoč za reševanje podjetij v težavah, in ju je odobrila za šest mesecev od 3. oktobra 2008, pri čemer je pojasnila, da bo po tem obdobju morala pomoč ponovno proučiti kot strukturni ukrep. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v odločitvi z dne 19. novembra 2008 (3) navedla, da ne bo vložila ugovora zoper nujna ukrepa v zvezi z likvidnostno pomočjo in jamstvom za nekatere obveznosti bančne skupine Dexia (v nadaljnjem besedilu: skupina Dexia) (4). Menila je namreč, da sta oba ukrepa združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU kot pomoč za reševanje podjetij v težavah, in ju je odobrila za šest mesecev od 3. oktobra 2008, pri čemer je pojasnila, da bo po tem obdobju morala pomoč ponovno proučiti kot strukturni ukrep.

| (2) | Prvotni načrt prestrukturiranja skupine Dexia je Belgija Komisiji priglasila 16. februarja 2009, Francija 17. februarja 2009, Luksemburg pa 18. februarja 2009 (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice). |
| --- | --- |

(2)

Prvotni načrt prestrukturiranja skupine Dexia je Belgija Komisiji priglasila 16. februarja 2009, Francija 17. februarja 2009, Luksemburg pa 18. februarja 2009 (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice).

| (3) | Komisija se je 13. marca 2009 odločila, da bo začela postopek iz člena 108(2) PDEU glede vseh ukrepov pomoči, odobrenih skupini Dexia (5). |
| --- | --- |

(3)

Komisija se je 13. marca 2009 odločila, da bo začela postopek iz člena 108(2) PDEU glede vseh ukrepov pomoči, odobrenih skupini Dexia (5).

| (4) | Komisija je z odločitvijo z dne 30. oktobra 2009 (6) odobrila podaljšanje jamstva, in sicer do 28. februarja 2010 oziroma do sprejetja odločitve Komisije glede združljivosti ukrepov pomoči in načrta prestrukturiranja skupine Dexia. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z odločitvijo z dne 30. oktobra 2009 (6) odobrila podaljšanje jamstva, in sicer do 28. februarja 2010 oziroma do sprejetja odločitve Komisije glede združljivosti ukrepov pomoči in načrta prestrukturiranja skupine Dexia.

| (5) | Zadevne države članice so Komisiji 9. februarja 2010 poslale informacije o dodatnih ukrepih, načrtovanih za dopolnitev prvotnega načrta prestrukturiranja skupine Dexia. |
| --- | --- |

(5)

Zadevne države članice so Komisiji 9. februarja 2010 poslale informacije o dodatnih ukrepih, načrtovanih za dopolnitev prvotnega načrta prestrukturiranja skupine Dexia.

1.2   SKLEP O POGOJNEM DOVOLJENJU IN NADZOROVANJE NJEGOVEGA IZVAJANJA

| (6) | Komisija je s sklepom z dne 26. februarja 2010 (7) (v nadaljnjem besedilu: sklep o pogojnem dovoljenju) odobrila načrt prestrukturiranja skupine Dexia in preoblikovanje nujne pomoči v pomoč za prestrukturiranje, pod pogojem da se izpolnijo vsi zaveze in pogoji iz navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je s sklepom z dne 26. februarja 2010 (7) (v nadaljnjem besedilu: sklep o pogojnem dovoljenju) odobrila načrt prestrukturiranja skupine Dexia in preoblikovanje nujne pomoči v pomoč za prestrukturiranje, pod pogojem da se izpolnijo vsi zaveze in pogoji iz navedenega sklepa.

| (7) | Pomoč, dodeljena skupini Dexia od septembra 2008, ki jo je Komisija odobrila v sklepu o pogojnem dovoljenju, je obsegala:






  1. | dokapitalizacijo v skupni višini 6 milijard EUR, od česar se je lahko 5,2 milijarde EUR pripisalo Belgiji in Franciji, kar se je štelo kot pomoč (preostale 0,8 milijarde EUR ni pomenilo pomoči, saj se ni mogla pripisati zadevnim državam članicam); |
| --- | --- | --- |

(7)

Pomoč, dodeljena skupini Dexia od septembra 2008, ki jo je Komisija odobrila v sklepu o pogojnem dovoljenju, je obsegala:

1.

dokapitalizacijo v skupni višini 6 milijard EUR, od česar se je lahko 5,2 milijarde EUR pripisalo Belgiji in Franciji, kar se je štelo kot pomoč (preostale 0,8 milijarde EUR ni pomenilo pomoči, saj se ni mogla pripisati zadevnim državam članicam);

| 2. | jamstvo Belgije in Francije glede portfelja oslabljenih sredstev, katerega element pomoči je bil ocenjen na 3,2 milijarde EUR; |
| --- | --- |

2.

jamstvo Belgije in Francije glede portfelja oslabljenih sredstev, katerega element pomoči je bil ocenjen na 3,2 milijarde EUR;

| 3. | ukrep izredne likvidnostne pomoči Banque Nationale de Belgique (Nacionalna banka Belgije, v nadaljnjem besedilu: banka BNB), za katerega jamči Belgija, ki se je v osnovi črpala med oktobrom in novembrom 2008; |
| --- | --- |

3.

ukrep izredne likvidnostne pomoči Banque Nationale de Belgique (Nacionalna banka Belgije, v nadaljnjem besedilu: banka BNB), za katerega jamči Belgija, ki se je v osnovi črpala med oktobrom in novembrom 2008;

| 4. | jamstvo Belgije, Francije in Luksemburga glede refinanciranja skupine Dexia, ki bi znašalo največ 135 milijard EUR (8). |
| --- | --- |

4.

jamstvo Belgije, Francije in Luksemburga glede refinanciranja skupine Dexia, ki bi znašalo največ 135 milijard EUR (8).

| (8) | Za nadzorovanje pravilnega uresničevanja zavez in pogojev naj bi neodvisni skrbnik, ki bi deloval v imenu Komisije (v nadaljnjem besedilu: neodvisni skrbnik) in bi lahko opravil vse potrebne preglede, Komisiji vsakih šest mesecev predložil podrobno poročilo. |
| --- | --- |

(8)

Za nadzorovanje pravilnega uresničevanja zavez in pogojev naj bi neodvisni skrbnik, ki bi deloval v imenu Komisije (v nadaljnjem besedilu: neodvisni skrbnik) in bi lahko opravil vse potrebne preglede, Komisiji vsakih šest mesecev predložil podrobno poročilo.

| (9) | Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 30. novembra 2010 navedel, da niso bile izpolnjene naslednje tri zaveze:






  1. | obveznost, da se Komisiji vnaprej priglasi vsako izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali kapitala višjega drugega reda, izdane pred 1. februarjem 2010, kot je določeno v členu 2(2) sklepa o pogojnem dovoljenju; |
| --- | --- | --- |

(9)

Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 30. novembra 2010 navedel, da niso bile izpolnjene naslednje tri zaveze:

1.

obveznost, da se Komisiji vnaprej priglasi vsako izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali kapitala višjega drugega reda, izdane pred 1. februarjem 2010, kot je določeno v členu 2(2) sklepa o pogojnem dovoljenju;

| 2. | prepoved po točki 3 zavez, da skupina Dexia svojim strankam v javnem ali poljavnem sektorju (9) daje posojila po stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala („Risk Adjusted Return On Capital“ – RAROC), nižji od 10 %; |
| --- | --- |

2.

prepoved po točki 3 zavez, da skupina Dexia svojim strankam v javnem ali poljavnem sektorju (9) daje posojila po stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala („Risk Adjusted Return On Capital“ – RAROC), nižji od 10 %;

| 3. | obveznost po točki 13(c) zavez v povezavi z odstavkom 8 pogodbe o naročilu, da je kupec odvisne družbe AdInfo neodvisen od skupine Dexia ter da lahko odpravi izkrivljanje konkurence iz oddelka 4 Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju bank) (10). |
| --- | --- |

3.

obveznost po točki 13(c) zavez v povezavi z odstavkom 8 pogodbe o naročilu, da je kupec odvisne družbe AdInfo neodvisen od skupine Dexia ter da lahko odpravi izkrivljanje konkurence iz oddelka 4 Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju bank) (10).

| (10) | Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 29. aprila 2011 navedel, da poleg neizpolnjenih zavez, omenjenih v poročilu z dne 30. novembra 2010, niso bile izpolnjene tudi naslednje štiri zaveze:






  1. | skupina Dexia še vedno ni izpolnila pogojev iz člena 2(2) sklepa o pogojnem dovoljenju glede obveznosti, da se Komisiji vnaprej priglasi vsako izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali kapitala višjega drugega reda, izdane pred 1. februarjem 2010; |
| --- | --- | --- |

(10)

Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 29. aprila 2011 navedel, da poleg neizpolnjenih zavez, omenjenih v poročilu z dne 30. novembra 2010, niso bile izpolnjene tudi naslednje štiri zaveze:

1.

skupina Dexia še vedno ni izpolnila pogojev iz člena 2(2) sklepa o pogojnem dovoljenju glede obveznosti, da se Komisiji vnaprej priglasi vsako izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali kapitala višjega drugega reda, izdane pred 1. februarjem 2010;

| 2. | pri [80–150] (11) posojilih iz vzorca 2 805 posojil, sklenjenih med 1. julijem 2010 in 31. decembrom 2010, v skupni vrednosti več kot [0,5–1,5] milijarde EUR, je bila tveganju prilagojena donosnost kapitala nižja od 10 %, s čimer se je kršila točka 3 zavez; |
| --- | --- |

2.

pri [80–150] (11) posojilih iz vzorca 2 805 posojil, sklenjenih med 1. julijem 2010 in 31. decembrom 2010, v skupni vrednosti več kot [0,5–1,5] milijarde EUR, je bila tveganju prilagojena donosnost kapitala nižja od 10 %, s čimer se je kršila točka 3 zavez;

| 3. | količnik stabilnih virov financiranja 31. decembra 2010 ni presegel 40 %, kot se zahteva v točki 5(c) zavez; |
| --- | --- |

3.

količnik stabilnih virov financiranja 31. decembra 2010 ni presegel 40 %, kot se zahteva v točki 5(c) zavez;

| 4. | konsolidirana bilančna vsota skupine Dexia, prilagojena tako, da se je upoštevala sprememba tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, vključenih v bilanco stanja skupine Dexia, je 31. decembra 2010 za okrog [10–20] milijard EUR presegala zgornjo mejo [510–550] milijard EUR, določeno v točki 14(a) zavez in Prilogi II k sklepu o pogojnem dovoljenju. Bilančna vsota glavnega sektorja je na isti dan za okrog [10–20] milijard EUR presegala zgornjo mejo [390–410] milijard EUR, določeno v točki 14 zavez in Prilogi II k sklepu o pogojnem dovoljenju. |
| --- | --- |

4.

konsolidirana bilančna vsota skupine Dexia, prilagojena tako, da se je upoštevala sprememba tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, vključenih v bilanco stanja skupine Dexia, je 31. decembra 2010 za okrog [10–20] milijard EUR presegala zgornjo mejo [510–550] milijard EUR, določeno v točki 14(a) zavez in Prilogi II k sklepu o pogojnem dovoljenju. Bilančna vsota glavnega sektorja je na isti dan za okrog [10–20] milijard EUR presegala zgornjo mejo [390–410] milijard EUR, določeno v točki 14 zavez in Prilogi II k sklepu o pogojnem dovoljenju.

| (11) | Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 26. septembra 2011 navedel, da poleg neizpolnjenih zavez, omenjenih v poročilih z dne 30. novembra 2010 in 29. aprila 2011, nista bili izpolnjeni tudi naslednji dve zavezi:






  1. | pri [120–170] posojilih iz vzorca 1 455 posojil, sklenjenih med 1. januarjem 2011 in 30. junijem 2011, v skupni vrednosti več kot [0,5–1,5] milijarde EUR, je bila tveganju prilagojena donosnost kapitala nižja od 10 %, s čimer se je kršila točka 3 zavez; |
| --- | --- | --- |

(11)

Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 26. septembra 2011 navedel, da poleg neizpolnjenih zavez, omenjenih v poročilih z dne 30. novembra 2010 in 29. aprila 2011, nista bili izpolnjeni tudi naslednji dve zavezi:

1.

pri [120–170] posojilih iz vzorca 1 455 posojil, sklenjenih med 1. januarjem 2011 in 30. junijem 2011, v skupni vrednosti več kot [0,5–1,5] milijarde EUR, je bila tveganju prilagojena donosnost kapitala nižja od 10 %, s čimer se je kršila točka 3 zavez;

| 2. | družba Dexia Sabadell (12) je 28. februarja 2011 izvedla diskrecijsko možnost predčasnega izplačila za instrument drugega reda (13), s čimer je kršila točko 9(c) zavez. |
| --- | --- |

2.

družba Dexia Sabadell (12) je 28. februarja 2011 izvedla diskrecijsko možnost predčasnega izplačila za instrument drugega reda (13), s čimer je kršila točko 9(c) zavez.

| (12) | Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 22. maja 2012 navedel, da poleg neizpolnjenih zavez, omenjenih v poročilih z dne 30. novembra 2010, 29. aprila 2011 in 26. septembra 2011, niso bile izpolnjene tudi naslednje tri zaveze:






  1. | pri [50–100] posojilih iz vzorca 1 468 posojil, sklenjenih med 1. julijem 2011 in 31. decembrom 2011, v skupni vrednosti več kot [550–575] milijonov EUR, je bila tveganju prilagojena donosnost kapitala nižja od 10 %, s čimer se je kršila točka 3 zavez; |
| --- | --- | --- |

(12)

Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 22. maja 2012 navedel, da poleg neizpolnjenih zavez, omenjenih v poročilih z dne 30. novembra 2010, 29. aprila 2011 in 26. septembra 2011, niso bile izpolnjene tudi naslednje tri zaveze:

1.

pri [50–100] posojilih iz vzorca 1 468 posojil, sklenjenih med 1. julijem 2011 in 31. decembrom 2011, v skupni vrednosti več kot [550–575] milijonov EUR, je bila tveganju prilagojena donosnost kapitala nižja od 10 %, s čimer se je kršila točka 3 zavez;

| 2. | stopnja količnika stabilnih virov financiranja je 31. decembra 2011 znašala [30–< 45] %. Tako torej ni presegala 45 %, kot se zahteva v točki 5(c) zavez; |
| --- | --- |

2.

stopnja količnika stabilnih virov financiranja je 31. decembra 2011 znašala [30–< 45] %. Tako torej ni presegala 45 %, kot se zahteva v točki 5(c) zavez;

| 3. | družba Dexia Bank Denmark A/S, danska odvisna družba družbe Dexia BIL, do 31. decembra 2011 ni bila prodana, s čimer se je kršila točka 13(g)(ii) zavez. |
| --- | --- |

3.

družba Dexia Bank Denmark A/S, danska odvisna družba družbe Dexia BIL, do 31. decembra 2011 ni bila prodana, s čimer se je kršila točka 13(g)(ii) zavez.

| (13) | Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 5. oktobra 2012 o tem, kako uresničuje zaveze skupina Dexia (razen banke Dexia Banque Belgique (v nadaljnjem besedilu: banka DBB/Belfius, tj. odvisna družba, ki je popolnoma v lasti družbe Dexia SA) za celotno obdobje, ki ga zajema to poročilo, tj. od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012), navedel, da poleg neizpolnjenih zavez, omenjenih v poročilih z dne 30. novembra 2010, 29. aprila 2011, 26. septembra 2011 in 22. maja 2012, ni bila izpolnjena tudi zaveza v zvezi s tveganju prilagojeno donosnostjo kapitala, s čimer se je kršila točka 3 zavez. Pri [15–20] posojilih iz vzorca 218 posojil, sklenjenih med 1. januarjem 2012 in 30. junijem 2012, v skupni vrednosti več kot [100–125] milijonov EUR, je bila tveganju prilagojena donosnost kapitala nižja od 10 %. |
| --- | --- |

(13)

Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 5. oktobra 2012 o tem, kako uresničuje zaveze skupina Dexia (razen banke Dexia Banque Belgique (v nadaljnjem besedilu: banka DBB/Belfius, tj. odvisna družba, ki je popolnoma v lasti družbe Dexia SA) za celotno obdobje, ki ga zajema to poročilo, tj. od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012), navedel, da poleg neizpolnjenih zavez, omenjenih v poročilih z dne 30. novembra 2010, 29. aprila 2011, 26. septembra 2011 in 22. maja 2012, ni bila izpolnjena tudi zaveza v zvezi s tveganju prilagojeno donosnostjo kapitala, s čimer se je kršila točka 3 zavez. Pri [15–20] posojilih iz vzorca 218 posojil, sklenjenih med 1. januarjem 2012 in 30. junijem 2012, v skupni vrednosti več kot [100–125] milijonov EUR, je bila tveganju prilagojena donosnost kapitala nižja od 10 %.

| (14) | Skupina Dexia naj bi v skladu s sklepom o pogojnem dovoljenju do 31. oktobra 2012 prodala ali dala na borzo svoj 70-odstotni delež v italijanski odvisni družbi Dexia Crediop. Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 5. oktobra 2012 navedel, da skupina Dexia v prvi polovici leta 2012 ni zagotovila nobenih informacij o uresničitvi te zaveze. Vendar je bil neodvisni skrbnik na podlagi informacij iz prejšnjih poročil še vedno prepričan, da družba Crediop ni [...] in da zato ni bila [...] (14). |
| --- | --- |

(14)

Skupina Dexia naj bi v skladu s sklepom o pogojnem dovoljenju do 31. oktobra 2012 prodala ali dala na borzo svoj 70-odstotni delež v italijanski odvisni družbi Dexia Crediop. Neodvisni skrbnik je v svojem poročilu z dne 5. oktobra 2012 navedel, da skupina Dexia v prvi polovici leta 2012 ni zagotovila nobenih informacij o uresničitvi te zaveze. Vendar je bil neodvisni skrbnik na podlagi informacij iz prejšnjih poročil še vedno prepričan, da družba Crediop ni [...] in da zato ni bila [...] (14).

1.3   POSTOPKI PO SKLEPU O POGOJNEM DOVOLJENJU

| (15) | Skupina Dexia je imela od poletja 2011 dodatne težave. Zadevne države članice so zato izvedle dodatne ukrepe pomoči in načrtujejo sprejetje nove pomoči. |
| --- | --- |

(15)

Skupina Dexia je imela od poletja 2011 dodatne težave. Zadevne države članice so zato izvedle dodatne ukrepe pomoči in načrtujejo sprejetje nove pomoči.

1.3.1   Postopek v zvezi s prodajo in prestrukturiranjem banke DBB/Belfius

| (16) | Belgijski organi so Komisijo 7. oktobra 2011 uradno obvestili o tem, da si namerava Belgija pripojiti banko DBB/Belfius. Belgija je Komisijo 12. oktobra 2011 uradno obvestila o ukrepih, ki dopolnjujejo načrt prestrukturiranja, odobren s sklepom o pogojnem dovoljenju, in sicer v zvezi s tem, da bi si Belgija pripojila banko DBB/Belfius, tako da bi od družbe Dexia SA za 4 milijarde EUR kupila 100 % delnic te banke. |
| --- | --- |

(16)

Belgijski organi so Komisijo 7. oktobra 2011 uradno obvestili o tem, da si namerava Belgija pripojiti banko DBB/Belfius. Belgija je Komisijo 12. oktobra 2011 uradno obvestila o ukrepih, ki dopolnjujejo načrt prestrukturiranja, odobren s sklepom o pogojnem dovoljenju, in sicer v zvezi s tem, da bi si Belgija pripojila banko DBB/Belfius, tako da bi od družbe Dexia SA za 4 milijarde EUR kupila 100 % delnic te banke.

| (17) | Komisija je s sklepom z dne 17. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius) (15) začela formalni postopek preiskave ukrepa, s katerim bi skupina Dexia prodala banko DBB/Belfius, Belgija pa bi si jo pripojila. Ta ukrep se je nanašal na to, da bi si Belgija pripojila banko DBB/Belfius in njene odvisne družbe (16), razen družbe Dexia Asset Management (v nadaljnjem besedilu: družba DAM). Komisija se je zaradi ohranitve finančne stabilnosti tudi odločila, da ta ukrep začasno odobri. Zato je bil odobren za šest mesecev od sklepa o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius (tj. do 16. aprila 2012 in vključno s tem datumom) ali, če bi Belgija v šestih mesecih od datuma navedenega sklepa o začetku postopka predložila načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius, dokler Komisija ne bi sprejela končnega sklepa glede ukrepa. Banka DBB/Belfius je bila prodana 20. oktobra 2011. Družba, do tedaj znana kot Dexia Banque Belgique, je 1. marca 2012 uradno objavila svoje novo ime: družba Belfius (17). Družba DBB od tedaj ni imela več nobenih kapitalskih povezav s skupino Dexia. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je s sklepom z dne 17. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius) (15) začela formalni postopek preiskave ukrepa, s katerim bi skupina Dexia prodala banko DBB/Belfius, Belgija pa bi si jo pripojila. Ta ukrep se je nanašal na to, da bi si Belgija pripojila banko DBB/Belfius in njene odvisne družbe (16), razen družbe Dexia Asset Management (v nadaljnjem besedilu: družba DAM). Komisija se je zaradi ohranitve finančne stabilnosti tudi odločila, da ta ukrep začasno odobri. Zato je bil odobren za šest mesecev od sklepa o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius (tj. do 16. aprila 2012 in vključno s tem datumom) ali, če bi Belgija v šestih mesecih od datuma navedenega sklepa o začetku postopka predložila načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius, dokler Komisija ne bi sprejela končnega sklepa glede ukrepa. Banka DBB/Belfius je bila prodana 20. oktobra 2011. Družba, do tedaj znana kot Dexia Banque Belgique, je 1. marca 2012 uradno objavila svoje novo ime: družba Belfius (17). Družba DBB od tedaj ni imela več nobenih kapitalskih povezav s skupino Dexia.

| (18) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih tretjih strani. Posredovala jih je Belgiji in jo pozvala, naj o njih izrazi svoje stališče, Belgija pa ji je svoje pripombe poslala v dopisu z dne 19. aprila 2012. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih tretjih strani. Posredovala jih je Belgiji in jo pozvala, naj o njih izrazi svoje stališče, Belgija pa ji je svoje pripombe poslala v dopisu z dne 19. aprila 2012.

| (19) | Belgija je 17. aprila 2012 predložila načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius. Med 17. aprilom 2012 in 23. novembrom 2012 so bila organizirana številna srečanja in telefonske konference ter predložene dodatne informacije. |
| --- | --- |

(19)

Belgija je 17. aprila 2012 predložila načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius. Med 17. aprilom 2012 in 23. novembrom 2012 so bila organizirana številna srečanja in telefonske konference ter predložene dodatne informacije.

| (20) | Belgija je 26. novembra 2012 Komisijo uradno obvestila o končni različici načrta prestrukturiranja banke DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(20)

Belgija je 26. novembra 2012 Komisijo uradno obvestila o končni različici načrta prestrukturiranja banke DBB/Belfius.

| (21) | Belgija je 21. decembra 2012 Komisiji priglasila dopis z zavezami glede banke DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(21)

Belgija je 21. decembra 2012 Komisiji priglasila dopis z zavezami glede banke DBB/Belfius.

1.3.2   Postopek v zvezi s prestrukturiranjem/reševanjem skupine Dexia in jamstvom za refinanciranje

| (22) | Zadevne države članice so 18. oktobra 2011 Komisijo obvestile o sklopu novih morebitnih ukrepov za nov načrt reševanja ali razdelitve skupine Dexia. Belgija je v okviru tega sklopa novih ukrepov 21. oktobra 2011 Komisiji priglasila ukrep pomoči, ki bi ga banki DBB/Belfius v obliki izredne likvidnostne pomoči dodelila banka BNB. |
| --- | --- |

(22)

Zadevne države članice so 18. oktobra 2011 Komisijo obvestile o sklopu novih morebitnih ukrepov za nov načrt reševanja ali razdelitve skupine Dexia. Belgija je v okviru tega sklopa novih ukrepov 21. oktobra 2011 Komisiji priglasila ukrep pomoči, ki bi ga banki DBB/Belfius v obliki izredne likvidnostne pomoči dodelila banka BNB.

| (23) | Poleg tega so Belgija, Francija in Luksemburg v okviru tega sklopa novih ukrepov 14. decembra 2011 Komisiji priglasile predlog začasnega jamstva zadevnih držav članic za refinanciranje družbe Dexia SA in banke Dexia Crédit Local (v nadaljnjem besedilu: banka DCL). |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega so Belgija, Francija in Luksemburg v okviru tega sklopa novih ukrepov 14. decembra 2011 Komisiji priglasile predlog začasnega jamstva zadevnih držav članic za refinanciranje družbe Dexia SA in banke Dexia Crédit Local (v nadaljnjem besedilu: banka DCL).

| (24) | Komisija je zaradi ohranitve finančne stabilnosti s sklepom z dne 21. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začasni odobritvi) (18) začasno odobrila začasno jamstvo za refinanciranje, in sicer do 31. maja 2012. Komisija je s tem sklepom začela formalni postopek preiskave glede sklopa dodatnih ukrepov za prestrukturiranje skupine Dexia od sprejetja sklepa o pogojnem dovoljenju (vključno z začasnim jamstvom za refinanciranje), pri čemer je upoštevala dejstvo, da so začasno jamstvo za refinanciranje, pripojitev banke DBB/Belfius s strani Belgije ter neizpolnjene zaveze in pogoji iz sklepa o pogojnem dovoljenju pomenili znatne spremembe pogojev za prestrukturiranje skupine Dexia. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je zaradi ohranitve finančne stabilnosti s sklepom z dne 21. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začasni odobritvi) (18) začasno odobrila začasno jamstvo za refinanciranje, in sicer do 31. maja 2012. Komisija je s tem sklepom začela formalni postopek preiskave glede sklopa dodatnih ukrepov za prestrukturiranje skupine Dexia od sprejetja sklepa o pogojnem dovoljenju (vključno z začasnim jamstvom za refinanciranje), pri čemer je upoštevala dejstvo, da so začasno jamstvo za refinanciranje, pripojitev banke DBB/Belfius s strani Belgije ter neizpolnjene zaveze in pogoji iz sklepa o pogojnem dovoljenju pomenili znatne spremembe pogojev za prestrukturiranje skupine Dexia.

| (25) | Luksemburg je 23. marca 2012 Komisiji priglasil prodajo družbe Dexia Banque Internationale à Luxembourg (v nadaljnjem besedilu: družba Dexia BIL). V to prodajo niso bila vključena nekatera sredstva družbe Dexia BIL. Skupina vlagateljev iz Katarja Precision Capital SA naj bi pridobila 90-odstotni delež te družbe, ostalih 10 % pa Luksemburg. Komisija je s sklepom z dne 3. aprila 2012 (19) začela formalni postopek preiskave o prodaji družbe Dexia BIL. Komisija je s sklepom z dne 25. julija 2012 (20) odobrila prodajo družbe Dexia BIL. |
| --- | --- |

(25)

Luksemburg je 23. marca 2012 Komisiji priglasil prodajo družbe Dexia Banque Internationale à Luxembourg (v nadaljnjem besedilu: družba Dexia BIL). V to prodajo niso bila vključena nekatera sredstva družbe Dexia BIL. Skupina vlagateljev iz Katarja Precision Capital SA naj bi pridobila 90-odstotni delež te družbe, ostalih 10 % pa Luksemburg. Komisija je s sklepom z dne 3. aprila 2012 (19) začela formalni postopek preiskave o prodaji družbe Dexia BIL. Komisija je s sklepom z dne 25. julija 2012 (20) odobrila prodajo družbe Dexia BIL.

| (26) | Zadevne države članice so 21. in 22. marca 2012 Komisiji priglasile prvotni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia. |
| --- | --- |

(26)

Zadevne države članice so 21. in 22. marca 2012 Komisiji priglasile prvotni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia.

| (27) | Zadevne države članice so 25. maja 2012 Komisiji predložile prošnjo za podaljšanje obdobja izdaje začasnega jamstva za refinanciranje, in sicer do 30. septembra 2012. |
| --- | --- |

(27)

Zadevne države članice so 25. maja 2012 Komisiji predložile prošnjo za podaljšanje obdobja izdaje začasnega jamstva za refinanciranje, in sicer do 30. septembra 2012.

| (28) | Komisija je 31. maja 2012 sprejela dva sklepa. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je 31. maja 2012 sprejela dva sklepa.

| (29) | V prvem sklepu (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi postopka) se je Komisija odločila za razširitev formalnega postopka preiskave na vse dodatne ukrepe za prestrukturiranje skupine Dexia, da bi lahko proučila prvotni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia, ki so ga zadevne države članice predložile 21. in 22. marca 2012 (21). Zadevne države članice je prav tako pozvala, naj ji predložijo svoje pripombe in zagotovijo kakršne koli informacije o dokapitalizaciji skupine Dexia s strani družbe Arcofin, ki bi bile pomembne za ugotavljanje, ali bi bilo treba sklep o pogojnem dovoljenju razveljaviti ali ne (glej uvodni izjavi 41 in 42 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(29)

V prvem sklepu (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi postopka) se je Komisija odločila za razširitev formalnega postopka preiskave na vse dodatne ukrepe za prestrukturiranje skupine Dexia, da bi lahko proučila prvotni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia, ki so ga zadevne države članice predložile 21. in 22. marca 2012 (21). Zadevne države članice je prav tako pozvala, naj ji predložijo svoje pripombe in zagotovijo kakršne koli informacije o dokapitalizaciji skupine Dexia s strani družbe Arcofin, ki bi bile pomembne za ugotavljanje, ali bi bilo treba sklep o pogojnem dovoljenju razveljaviti ali ne (glej uvodni izjavi 41 in 42 v nadaljevanju).

| (30) | V drugem sklepu (v nadaljnjem besedilu: sklep o prvem podaljšanju jamstva) (22) je Komisija do sprejetja končnega sklepa o načrtu nadzorovanega reševanja skupine Dexia začasno odobrila prvo podaljšanje obdobja izdaje začasnega jamstva zadevnih držav članic za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL do 30. septembra 2012 ter obenem razširila formalni postopek preiskave vseh dodatnih ukrepov za prestrukturiranje skupine Dexia, začet s sklepom o začasni odobritvi za ta ukrep. |
| --- | --- |

(30)

V drugem sklepu (v nadaljnjem besedilu: sklep o prvem podaljšanju jamstva) (22) je Komisija do sprejetja končnega sklepa o načrtu nadzorovanega reševanja skupine Dexia začasno odobrila prvo podaljšanje obdobja izdaje začasnega jamstva zadevnih držav članic za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL do 30. septembra 2012 ter obenem razširila formalni postopek preiskave vseh dodatnih ukrepov za prestrukturiranje skupine Dexia, začet s sklepom o začasni odobritvi za ta ukrep.

| (31) | Zadevne države članice so 5. junija 2012 Komisijo uradno obvestile o povečanju zgornje meje jamstva, pri čemer najvišji znesek glavnice znaša 55 milijard EUR. Komisija je do sprejetja končnega sklepa o načrtu nadzorovanega reševanja skupine Dexia v sklepu z dne 6. junija 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep o povečanju zgornje meje jamstva) (23) začasno odobrila povečanje zgornje meje jamstva ter obenem razširila formalni postopek preiskave vseh dodatnih ukrepov za prestrukturiranje skupine Dexia, začet s sklepom o začasni odobritvi tega ukrepa. |
| --- | --- |

(31)

Zadevne države članice so 5. junija 2012 Komisijo uradno obvestile o povečanju zgornje meje jamstva, pri čemer najvišji znesek glavnice znaša 55 milijard EUR. Komisija je do sprejetja končnega sklepa o načrtu nadzorovanega reševanja skupine Dexia v sklepu z dne 6. junija 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep o povečanju zgornje meje jamstva) (23) začasno odobrila povečanje zgornje meje jamstva ter obenem razširila formalni postopek preiskave vseh dodatnih ukrepov za prestrukturiranje skupine Dexia, začet s sklepom o začasni odobritvi tega ukrepa.

| (32) | Zadevne države članice so 7. septembra 2012 Komisiji priglasile prošnjo za drugo podaljšanje obdobja izdaje začasnega jamstva za refinanciranje, in sicer do 31. januarja 2013 (pri čemer najvišji znesek glavnice zgornje meje jamstva znaša 55 milijard EUR). V svojem sklepu z dne 26. septembra 2012 (24) (v nadaljnjem besedilu: sklep o drugem podaljšanju jamstva) je Komisija do sprejetja končnega sklepa o načrtu nadzorovanega reševanja skupine Dexia začasno odobrila drugo podaljšanje obdobja izdaje začasnega jamstva zadevnih držav članic za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL do 31. januarja 2013 ter obenem razširila formalni postopek preiskave na ta ukrep. |
| --- | --- |

(32)

Zadevne države članice so 7. septembra 2012 Komisiji priglasile prošnjo za drugo podaljšanje obdobja izdaje začasnega jamstva za refinanciranje, in sicer do 31. januarja 2013 (pri čemer najvišji znesek glavnice zgornje meje jamstva znaša 55 milijard EUR). V svojem sklepu z dne 26. septembra 2012 (24) (v nadaljnjem besedilu: sklep o drugem podaljšanju jamstva) je Komisija do sprejetja končnega sklepa o načrtu nadzorovanega reševanja skupine Dexia začasno odobrila drugo podaljšanje obdobja izdaje začasnega jamstva zadevnih držav članic za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL do 31. januarja 2013 ter obenem razširila formalni postopek preiskave na ta ukrep.

| (33) | Belgija je 26. novembra 2012 Komisijo uradno obvestila o končni različici načrta prestrukturiranja banke DBB/Belfius. Ta država je 17. decembra 2012 priglasila pismo z zavezami glede prestrukturiranja banke DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(33)

Belgija je 26. novembra 2012 Komisijo uradno obvestila o končni različici načrta prestrukturiranja banke DBB/Belfius. Ta država je 17. decembra 2012 priglasila pismo z zavezami glede prestrukturiranja banke DBB/Belfius.

| (34) | Zadevne države članice so 14. decembra 2012 Komisiji priglasile nov načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia (v nadaljnjem besedilu: spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia), ki je nadomestil prvotni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia. |
| --- | --- |

(34)

Zadevne države članice so 14. decembra 2012 Komisiji priglasile nov načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia (v nadaljnjem besedilu: spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia), ki je nadomestil prvotni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia.

| (35) | Zadevne države članice so 14. decembra 2012 Komisiji priglasile memorandum z naslovom „Memorandum francoskih organov Evropski komisiji“ v zvezi s „pridružitvijo družbe Dexia Municipal Agency državi, hranilnici in posojilnici Caisse des Dépôts et Consignations ter banki LBP“ (v nadaljnjem besedilu: memorandum o odprodaji družbe DMA). |
| --- | --- |

(35)

Zadevne države članice so 14. decembra 2012 Komisiji priglasile memorandum z naslovom „Memorandum francoskih organov Evropski komisiji“ v zvezi s „pridružitvijo družbe Dexia Municipal Agency državi, hranilnici in posojilnici Caisse des Dépôts et Consignations ter banki LBP“ (v nadaljnjem besedilu: memorandum o odprodaji družbe DMA).

| (36) | Poleg tega so zadevne države članice 17. decembra 2012 priglasile pismo z zavezami glede spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia in pismo z zavezami glede ukrepa odprodaje družbe Dexia Municipal Agency (v nadaljnjem besedilu: družba DMA). |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega so zadevne države članice 17. decembra 2012 priglasile pismo z zavezami glede spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia in pismo z zavezami glede ukrepa odprodaje družbe Dexia Municipal Agency (v nadaljnjem besedilu: družba DMA).

1.3.3   Postopek v zvezi s preklicem sklepa o pogojnem dovoljenju

| (37) | Komisija je v uvodni izjavi 104 sklepa o pogojnem dovoljenju ugotovila, da po mnenju zadevnih držav članic odločitev nekaterih preteklih delničarjev skupine Dexia, kot je družba Arcofin, o sodelovanju pri dokapitalizaciji banke ni vsebovala elementov državne pomoči. Komisija je v uvodni izjavi 130 sklepa o pogojnem dovoljenju navedla, da sredstva, ki so bila skupini Dexia dodeljena na podlagi sprejetih ukrepov družbe Arcofin, niso državna sredstva. Komisija je zato ugotovila, da naložba družbe Arcofin v skupino Dexia ni pomenila države pomoči, saj se s tem ukrepom ni izpolnilo eno od meril člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v uvodni izjavi 104 sklepa o pogojnem dovoljenju ugotovila, da po mnenju zadevnih držav članic odločitev nekaterih preteklih delničarjev skupine Dexia, kot je družba Arcofin, o sodelovanju pri dokapitalizaciji banke ni vsebovala elementov državne pomoči. Komisija je v uvodni izjavi 130 sklepa o pogojnem dovoljenju navedla, da sredstva, ki so bila skupini Dexia dodeljena na podlagi sprejetih ukrepov družbe Arcofin, niso državna sredstva. Komisija je zato ugotovila, da naložba družbe Arcofin v skupino Dexia ni pomenila države pomoči, saj se s tem ukrepom ni izpolnilo eno od meril člena 107(1) PDEU.

| (38) | Belgijski organi so 7. novembra 2011 priglasili razširitev sheme državnega jamstva, ki se je do tedaj uporabljala za bančne vloge in življenjsko zavarovanje, imenovano „branche 21“. V okviru te razširitve bi bili v to državno jamstvo zajeti tudi deleži posameznih članov v odobrenih finančnih zadrugah. |
| --- | --- |

(38)

Belgijski organi so 7. novembra 2011 priglasili razširitev sheme državnega jamstva, ki se je do tedaj uporabljala za bančne vloge in življenjsko zavarovanje, imenovano „branche 21“. V okviru te razširitve bi bili v to državno jamstvo zajeti tudi deleži posameznih članov v odobrenih finančnih zadrugah.

| (39) | Komisija se je pozneje seznanila z informacijami o tem, da bi lahko naložbo družbe Arcofin v skupino Dexia omogočila zagotovila belgijskih organov – v času naložbe družbe Arcofin v skupino Dexia – da bi bili člani družbe Arcofin zaščiteni pred kakršnimi koli tveganji za izgube (glej uvodne izjave 397 do 399 oddelka 3.1.2 v nadaljevanju). Iz tega bi lahko sledilo, da je družba Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia uporabila javna sredstva, to pa bi pomenilo državno pomoč. |
| --- | --- |

(39)

Komisija se je pozneje seznanila z informacijami o tem, da bi lahko naložbo družbe Arcofin v skupino Dexia omogočila zagotovila belgijskih organov – v času naložbe družbe Arcofin v skupino Dexia – da bi bili člani družbe Arcofin zaščiteni pred kakršnimi koli tveganji za izgube (glej uvodne izjave 397 do 399 oddelka 3.1.2 v nadaljevanju). Iz tega bi lahko sledilo, da je družba Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia uporabila javna sredstva, to pa bi pomenilo državno pomoč.

| (40) | Komisija je v dopisu z dne 6. decembra 2011 Belgijo obvestila, da bi lahko razširitev jamstvene sheme pomenila nezakonito državno pomoč, in jo pozvala, naj se vzdrži kakršnih koli dodatnih ukrepov za izvajanje tega ukrepa. Ob tej priložnosti je omenila možnost, da se v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (25) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) sprejme sklep, ki od države članice zahteva, naj začasno odloži jamstveno shemo, tj. naj ne sprejme nobenih dodatnih ukrepov za izvajanje sheme. Komisija je v tem dopisu Belgijo še pozvala, naj ji predloži pripombe, ki ji jih je ta država poslala v dopisu z dne 22. decembra 2011. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je v dopisu z dne 6. decembra 2011 Belgijo obvestila, da bi lahko razširitev jamstvene sheme pomenila nezakonito državno pomoč, in jo pozvala, naj se vzdrži kakršnih koli dodatnih ukrepov za izvajanje tega ukrepa. Ob tej priložnosti je omenila možnost, da se v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (25) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) sprejme sklep, ki od države članice zahteva, naj začasno odloži jamstveno shemo, tj. naj ne sprejme nobenih dodatnih ukrepov za izvajanje sheme. Komisija je v tem dopisu Belgijo še pozvala, naj ji predloži pripombe, ki ji jih je ta država poslala v dopisu z dne 22. decembra 2011.

| (41) | Komisija je 11. aprila 2012 zadevnim državam članicam poslala dopis, v katerem jih je obvestila, da namerava začeti formalni postopek preiskave, da bi razveljavila vse dele sklepa o pogojnem dovoljenju v zvezi s sodelovanjem družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia. Ta dopis je temeljil na informacijah, ki nakazujejo, da bi se sodelovanje družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia dejansko lahko pripisalo Belgiji glede na njeno zagotovilo, da bo z zavarovanjem zajamčila deleže posameznih članov v odobrenih finančnih zadrugah, kot je družba Arcofin. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je 11. aprila 2012 zadevnim državam članicam poslala dopis, v katerem jih je obvestila, da namerava začeti formalni postopek preiskave, da bi razveljavila vse dele sklepa o pogojnem dovoljenju v zvezi s sodelovanjem družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia. Ta dopis je temeljil na informacijah, ki nakazujejo, da bi se sodelovanje družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia dejansko lahko pripisalo Belgiji glede na njeno zagotovilo, da bo z zavarovanjem zajamčila deleže posameznih članov v odobrenih finančnih zadrugah, kot je družba Arcofin.

| (42) | Zadevne države članice so v dopisu z dne 16. maja 2012 Komisiji odgovorile, da ni razloga za začetek formalnega postopka preiskave in/ali razveljavitev sklepa o pogojnem dovoljenju ter pri tem navedle, da se za sodelovanje družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia niso uporabila javna sredstva. Komisija je s sklepom o razširitvi postopka začela formalni postopek preiskave o sodelovanju družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia, obenem pa zadevne države članice pozvala, naj ji zagotovijo kakršne koli informacije, ki bi bile pomembne za ugotavljanje, ali bi bilo treba sklep o pogojnem dovoljenju glede dokapitalizacije skupine Dexia s strani družbe Arcofin razveljaviti ali ne. |
| --- | --- |

(42)

Zadevne države članice so v dopisu z dne 16. maja 2012 Komisiji odgovorile, da ni razloga za začetek formalnega postopka preiskave in/ali razveljavitev sklepa o pogojnem dovoljenju ter pri tem navedle, da se za sodelovanje družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia niso uporabila javna sredstva. Komisija je s sklepom o razširitvi postopka začela formalni postopek preiskave o sodelovanju družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia, obenem pa zadevne države članice pozvala, naj ji zagotovijo kakršne koli informacije, ki bi bile pomembne za ugotavljanje, ali bi bilo treba sklep o pogojnem dovoljenju glede dokapitalizacije skupine Dexia s strani družbe Arcofin razveljaviti ali ne.

1.3.4   Izvajanje sklepa o pogojnem dovoljenju

| (43) | Komisija prav tako ugotavlja, da se sklep o pogojnem dovoljenju ni pravilno izvajal. Kot je podrobneje pojasnjeno v oddelku 1.2.2 sklepa o razširitvi postopka, je neodvisni skrbnik večkrat navedel, da skupina Dexia ni izpolnila določenih zavez iz načrta prestrukturiranja, v skladu s katerim se je državna pomoč, odobrena za skupino Dexia, štela za združljivo z notranjim trgom. Opažanja neodvisnega skrbnika se v poročilih z dne 30. novembra 2010, 29. aprila 2011, 26. septembra 2011 in 22. maja 2012 nanašajo predvsem na to, da niso bile izpolnjene naslednje zaveze:






  (a) | obveznost, da se Komisiji vnaprej priglasi vsako izplačilo kupona na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali kapitala višjega drugega reda, izdane pred 1. februarjem 2010, kot je določeno v členu 2(2) sklepa o pogojnem dovoljenju; |
| --- | --- | --- |

(43)

Komisija prav tako ugotavlja, da se sklep o pogojnem dovoljenju ni pravilno izvajal. Kot je podrobneje pojasnjeno v oddelku 1.2.2 sklepa o razširitvi postopka, je neodvisni skrbnik večkrat navedel, da skupina Dexia ni izpolnila določenih zavez iz načrta prestrukturiranja, v skladu s katerim se je državna pomoč, odobrena za skupino Dexia, štela za združljivo z notranjim trgom. Opažanja neodvisnega skrbnika se v poročilih z dne 30. novembra 2010, 29. aprila 2011, 26. septembra 2011 in 22. maja 2012 nanašajo predvsem na to, da niso bile izpolnjene naslednje zaveze:

(a)

obveznost, da se Komisiji vnaprej priglasi vsako izplačilo kupona na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali kapitala višjega drugega reda, izdane pred 1. februarjem 2010, kot je določeno v členu 2(2) sklepa o pogojnem dovoljenju;

| (b) | prepoved po točki 3 zavez, da skupina Dexia svojim strankam v javnem ali poljavnem sektorju daje posojila po stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala, nižji od 10 %; |
| --- | --- |

(b)

prepoved po točki 3 zavez, da skupina Dexia svojim strankam v javnem ali poljavnem sektorju daje posojila po stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala, nižji od 10 %;

| (c) | obveznost po točki 13(c) zavez v povezavi z odstavkom 8 pogodbe o naročilu, da je kupec odvisne družbe AdInfo neodvisen od skupine Dexia ter da lahko odpravi izkrivljanje konkurence iz oddelka 4 sporočila o prestrukturiranju bank (26); |
| --- | --- |

(c)

obveznost po točki 13(c) zavez v povezavi z odstavkom 8 pogodbe o naročilu, da je kupec odvisne družbe AdInfo neodvisen od skupine Dexia ter da lahko odpravi izkrivljanje konkurence iz oddelka 4 sporočila o prestrukturiranju bank (26);

| (d) | količnik stabilnih virov financiranja 31. decembra 2010 ni presegel 40 %, kot se zahteva v točki 5(c) zavez; stopnja količnika stabilnih virov financiranja je 31. decembra 2011 znašala [30–< 45] %. Tako torej ni presegala 45 %, kot se zahteva v točki 5(c) zavez; |
| --- | --- |

(d)

količnik stabilnih virov financiranja 31. decembra 2010 ni presegel 40 %, kot se zahteva v točki 5(c) zavez; stopnja količnika stabilnih virov financiranja je 31. decembra 2011 znašala [30–< 45] %. Tako torej ni presegala 45 %, kot se zahteva v točki 5(c) zavez;

| (e) | konsolidirana bilančna vsota skupine Dexia, prilagojena tako, da se je upoštevala sprememba tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, vključenih v bilanco stanja skupine Dexia, je na 31. decembra 2010 za okrog 14 milijonov EUR presegala zgornjo mejo [510–550] milijard EUR, določeno v točki 14(a) zavez in Prilogi II k sklepu o pogojnem dovoljenju. Bilančna vsota glavnega sektorja je na isti dan za okrog [10–20] milijard EUR presegala zgornjo mejo 401 milijarde EUR, določeno v točki 14 zavez in Prilogi II k sklepu o pogojnem dovoljenju; |
| --- | --- |

(e)

konsolidirana bilančna vsota skupine Dexia, prilagojena tako, da se je upoštevala sprememba tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov, vključenih v bilanco stanja skupine Dexia, je na 31. decembra 2010 za okrog 14 milijonov EUR presegala zgornjo mejo [510–550] milijard EUR, določeno v točki 14(a) zavez in Prilogi II k sklepu o pogojnem dovoljenju. Bilančna vsota glavnega sektorja je na isti dan za okrog [10–20] milijard EUR presegala zgornjo mejo 401 milijarde EUR, določeno v točki 14 zavez in Prilogi II k sklepu o pogojnem dovoljenju;

| (f) | družba Dexia Bank Denmark A/S, danska odvisna družba družbe Dexia BIL, 31. decembra 2011 ni bila prodana, s čimer se je kršila točka 13(g)(ii) zavez. |
| --- | --- |

(f)

družba Dexia Bank Denmark A/S, danska odvisna družba družbe Dexia BIL, 31. decembra 2011 ni bila prodana, s čimer se je kršila točka 13(g)(ii) zavez.

| (46) | Komisija se je v sklepu o razširitvi postopka odločila, da začne formalni postopek preiskave, ker skupina Dexia ni izpolnila navedenih zavez. Komisija je v navedenem sklepu poudarila, da je morala zaradi neizpolnjenih pogojev ponovno oceniti združljivost vse pomoči, zajete v sklep o pogojnem dovoljenju, in zadevne države članice pozvala, naj ji predložijo svoje pripombe in zagotovijo kakršne koli informacije, potrebne za ocenjevanje teh ukrepov pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Komisija se je v sklepu o razširitvi postopka odločila, da začne formalni postopek preiskave, ker skupina Dexia ni izpolnila navedenih zavez. Komisija je v navedenem sklepu poudarila, da je morala zaradi neizpolnjenih pogojev ponovno oceniti združljivost vse pomoči, zajete v sklep o pogojnem dovoljenju, in zadevne države članice pozvala, naj ji predložijo svoje pripombe in zagotovijo kakršne koli informacije, potrebne za ocenjevanje teh ukrepov pomoči.

1.3.5   Končne pripombe o postopku

| (47) | S tem sklepom se zaključujeta formalni postopek preiskave, začet glede pripojitve banke DBB/Belfius, ter formalni postopek preiskave, začet s sklepom o pogojnem dovoljenju (ki je bil s sklepom o razširitvi postopka, sklepom o prvem podaljšanju jamstva, sklepom o povečanju zgornje meje jamstva in sklepom o drugem podaljšanju jamstva razširjen tako, da so se vanj vključili ukrepi v obliki izredne likvidnostne pomoči, jamstvo za refinanciranje in izvedba prodaje obveznic s strani banke DBB/Belfius, za katere so jamčile zadevne države članice, izdali pa sta jih družba Dexia SA in banka DCL) glede prestrukturiranja in nato spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia, vključno z odprodajo družbe DMA. |
| --- | --- |

(47)

S tem sklepom se zaključujeta formalni postopek preiskave, začet glede pripojitve banke DBB/Belfius, ter formalni postopek preiskave, začet s sklepom o pogojnem dovoljenju (ki je bil s sklepom o razširitvi postopka, sklepom o prvem podaljšanju jamstva, sklepom o povečanju zgornje meje jamstva in sklepom o drugem podaljšanju jamstva razširjen tako, da so se vanj vključili ukrepi v obliki izredne likvidnostne pomoči, jamstvo za refinanciranje in izvedba prodaje obveznic s strani banke DBB/Belfius, za katere so jamčile zadevne države članice, izdali pa sta jih družba Dexia SA in banka DCL) glede prestrukturiranja in nato spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia, vključno z odprodajo družbe DMA.

2.   OPIS

2.1   OPIS SKUPINE DEXIA IN NJENIH TEŽAV

2.1.1   Splošni opis

| (48) | Skupina Dexia, ki je bila leta 1996 ustanovljena z združitvijo francoske banke Crédit Local in belgijske banke Crédit Communal, je bila specializirana za dajanje posojil lokalnim skupnostim, imela pa je tudi približno 5,5 milijona zasebnih strank, predvsem v Belgiji, Luksemburgu in Turčiji. |
| --- | --- |

(48)

Skupina Dexia, ki je bila leta 1996 ustanovljena z združitvijo francoske banke Crédit Local in belgijske banke Crédit Communal, je bila specializirana za dajanje posojil lokalnim skupnostim, imela pa je tudi približno 5,5 milijona zasebnih strank, predvsem v Belgiji, Luksemburgu in Turčiji.

| (49) | Skupino Dexia so sestavljale matična holdinška družba (v nadaljnjem besedilu: družba Dexia SA) ter tri operativne odvisne družbe s sedežem v Franciji (banka DCL) (27), Belgiji (družba DBB) in Luksemburgu (družba Dexia BIL). Med te je bila vključena zlasti družba za hipotekarno kreditiranje, imenovana DMA, ki je odvisna družba banke DCL. Njene druge odvisne družbe so bile: družbe Deniz Bank, Dexia Habitat, DKB Polska, DAM, Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail, Dexia Israel in Dexia LLD. Za podrobnejši opis skupine Dexia se Komisija sklicuje na sklep o razširitvi postopka (28) in sklep o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius (29).

  Graf 1


  Poenostavljena organizacijska shema skupine Dexia na dan 30. septembra 2011 (tj. pred začetkom odprodaj, objavljenih na zasedanju upravnega odbora skupine Dexia 9. oktobra 2011) |
| --- | --- |

(49)

Skupino Dexia so sestavljale matična holdinška družba (v nadaljnjem besedilu: družba Dexia SA) ter tri operativne odvisne družbe s sedežem v Franciji (banka DCL) (27), Belgiji (družba DBB) in Luksemburgu (družba Dexia BIL). Med te je bila vključena zlasti družba za hipotekarno kreditiranje, imenovana DMA, ki je odvisna družba banke DCL. Njene druge odvisne družbe so bile: družbe Deniz Bank, Dexia Habitat, DKB Polska, DAM, Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail, Dexia Israel in Dexia LLD. Za podrobnejši opis skupine Dexia se Komisija sklicuje na sklep o razširitvi postopka (28) in sklep o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius (29).

Graf 1

Poenostavljena organizacijska shema skupine Dexia na dan 30. septembra 2011 (tj. pred začetkom odprodaj, objavljenih na zasedanju upravnega odbora skupine Dexia 9. oktobra 2011)

| (50) | Skupina Dexia je od prvega četrtletja leta 2010 dalje instrumente, ki jih je upravljala kot likvidacijsko maso (v nadaljnjem besedilu: preostali portfelj), združila v oddelek za upravljanje preostalega portfelja. Obveznosti oddelka za upravljanje preostalega portfelja so 30. junija 2012 znašale 86,3 milijarde EUR, vključno s prevzetimi zunajbilančnimi obveznostmi, obveznosti v bilanci stanja pa so znašale 83,9 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(50)

Skupina Dexia je od prvega četrtletja leta 2010 dalje instrumente, ki jih je upravljala kot likvidacijsko maso (v nadaljnjem besedilu: preostali portfelj), združila v oddelek za upravljanje preostalega portfelja. Obveznosti oddelka za upravljanje preostalega portfelja so 30. junija 2012 znašale 86,3 milijarde EUR, vključno s prevzetimi zunajbilančnimi obveznostmi, obveznosti v bilanci stanja pa so znašale 83,9 milijarde EUR.

| (51) | Zadevne države članice so začele izvajati nadzorovano reševanje skupine Dexia. Banka DBB/Belfius je bila 20. oktobra 2011 prodana Belgiji, pri čemer je 31. decembra 2011 konsolidirana bilanca stanja skupine Dexia (z dekonsolidacijo banke DBB/Belfius 1. oktobra 2011) znašala 413 milijard EUR. Skupina Dexia je kot del nadzorovanega reševanja 27. julija 2012 prodala družbo RBC Dexia Investor Services (v nadaljnjem besedilu: družba RBCD), 5. oktobra 2012 družbo Dexia BIL, 28. septembra 2012 pa banko Denizbank. |
| --- | --- |

(51)

Zadevne države članice so začele izvajati nadzorovano reševanje skupine Dexia. Banka DBB/Belfius je bila 20. oktobra 2011 prodana Belgiji, pri čemer je 31. decembra 2011 konsolidirana bilanca stanja skupine Dexia (z dekonsolidacijo banke DBB/Belfius 1. oktobra 2011) znašala 413 milijard EUR. Skupina Dexia je kot del nadzorovanega reševanja 27. julija 2012 prodala družbo RBC Dexia Investor Services (v nadaljnjem besedilu: družba RBCD), 5. oktobra 2012 družbo Dexia BIL, 28. septembra 2012 pa banko Denizbank.

| (52) | Skupina Dexia je imela konec oktobra 2012 naslednjo strukturo:

  Graf 2


  Struktura skupine Dexia z dne 24. oktobra 2012 |
| --- | --- |

(52)

Skupina Dexia je imela konec oktobra 2012 naslednjo strukturo:

Graf 2

Struktura skupine Dexia z dne 24. oktobra 2012

| (53) | Težave, ki jih je imela skupina Dexia med finančno krizo jeseni leta 2008, so opisane v sklepu o pogojnem dovoljenju. Najnovejše težave skupine Dexia so povzete v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(53)

Težave, ki jih je imela skupina Dexia med finančno krizo jeseni leta 2008, so opisane v sklepu o pogojnem dovoljenju. Najnovejše težave skupine Dexia so povzete v nadaljevanju.

| (54) | Zaradi vse hujše dolžniške krize, ki je prizadela veliko evropskih bank, se je poglobilo nezaupanje vlagateljev do nasprotnih strank bank, ki zaradi tega ne morejo več pridobiti dovolj finančnih sredstev pod zadovoljivimi pogoji. |
| --- | --- |

(54)

Zaradi vse hujše dolžniške krize, ki je prizadela veliko evropskih bank, se je poglobilo nezaupanje vlagateljev do nasprotnih strank bank, ki zaradi tega ne morejo več pridobiti dovolj finančnih sredstev pod zadovoljivimi pogoji.

| (55) | Poleg tega je bilo zaupanje vlagateljev v skupino Dexia, ki je bila še zlasti izpostavljena tveganjem državnih in paradržavnih posojilojemalcev, vedno manjše. Sredstva skupine Dexia tako zajemajo veliko posojil in/ali obveznice v državah in/ali lokalnih in regionalnih skupnosti v državah, ki se na trgu obravnavajo kot države s tveganjem. |
| --- | --- |

(55)

Poleg tega je bilo zaupanje vlagateljev v skupino Dexia, ki je bila še zlasti izpostavljena tveganjem državnih in paradržavnih posojilojemalcev, vedno manjše. Sredstva skupine Dexia tako zajemajo veliko posojil in/ali obveznice v državah in/ali lokalnih in regionalnih skupnosti v državah, ki se na trgu obravnavajo kot države s tveganjem.

| (56) | Poleg tega se je sedanja kriza začela, še preden je lahko skupina Dexia dokončno izvedla svoj načrt prestrukturiranja. Kot posledica te zamude pri izvajanju načrta prestrukturiranja se je poslabšal profil likvidnostnega tveganja skupine. Zaradi tega poslabšanja je nezaupanje trga bolj vplivalo na skupino Dexia kot na druge evropske banke. |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega se je sedanja kriza začela, še preden je lahko skupina Dexia dokončno izvedla svoj načrt prestrukturiranja. Kot posledica te zamude pri izvajanju načrta prestrukturiranja se je poslabšal profil likvidnostnega tveganja skupine. Zaradi tega poslabšanja je nezaupanje trga bolj vplivalo na skupino Dexia kot na druge evropske banke.

| (57) | Potrebe po financiranju skupine Dexia so se povečale zlasti iz naslednjih razlogov:






  1. | zaradi bistvenega znižanja obrestnih mer poleti leta 2011 se je potreba po dodatnem sekundarnem zavarovanju zaradi pozivov za povišanje kritja, povezanih s spreminjanjem tržne vrednosti obrestnih izvedenih finančnih instrumentov, uporabljenih za zavarovanje bilance stanja, povečala za najmanj [5–20] milijard EUR; |
| --- | --- | --- |

(57)

Potrebe po financiranju skupine Dexia so se povečale zlasti iz naslednjih razlogov:

1.

zaradi bistvenega znižanja obrestnih mer poleti leta 2011 se je potreba po dodatnem sekundarnem zavarovanju zaradi pozivov za povišanje kritja, povezanih s spreminjanjem tržne vrednosti obrestnih izvedenih finančnih instrumentov, uporabljenih za zavarovanje bilance stanja, povečala za najmanj [5–20] milijard EUR;

| 2. | številne izdane obveznice (zlasti obveznice z državnim jamstvom zadevnih držav članic, ki jih je v preteklosti izdala skupina Dexia) so zapadle takoj, ko tržni pogoji za refinanciranje teh obveznic niso bili več optimalni; |
| --- | --- |

2.

številne izdane obveznice (zlasti obveznice z državnim jamstvom zadevnih držav članic, ki jih je v preteklosti izdala skupina Dexia) so zapadle takoj, ko tržni pogoji za refinanciranje teh obveznic niso bili več optimalni;

| 3. | bistveno znižanje tržne vrednosti in slabša kreditna kvaliteta sredstev, ki jih skupina Dexia uporablja kot jamstva za pridobitev financiranja; |
| --- | --- |

3.

bistveno znižanje tržne vrednosti in slabša kreditna kvaliteta sredstev, ki jih skupina Dexia uporablja kot jamstva za pridobitev financiranja;

| 4. | nezaupanje velikega dela vlagateljev, med drugim po razglasitvi velikih izgub v drugem četrtletju leta 2011 (skoraj 4 milijarde EUR) in slabših ocen nekaterih bonitetnih agencij; |
| --- | --- |

4.

nezaupanje velikega dela vlagateljev, med drugim po razglasitvi velikih izgub v drugem četrtletju leta 2011 (skoraj 4 milijarde EUR) in slabših ocen nekaterih bonitetnih agencij;

| 5. | bonitetna agencija Moody’s je 3. oktobra 2011 zaradi težav skupine Dexia tudi znižala bonitetno oceno banke DBB/Belfius. Veliko strank je po tej objavi dvignilo svoje prihranke iz banke DBB/Belfius v Belgiji in Luksemburgu, pri čemer je skupna vsota teh dvigov med 3. in 10. oktobrom 2011 narasla na več sto milijonov EUR. |
| --- | --- |

5.

bonitetna agencija Moody’s je 3. oktobra 2011 zaradi težav skupine Dexia tudi znižala bonitetno oceno banke DBB/Belfius. Veliko strank je po tej objavi dvignilo svoje prihranke iz banke DBB/Belfius v Belgiji in Luksemburgu, pri čemer je skupna vsota teh dvigov med 3. in 10. oktobrom 2011 narasla na več sto milijonov EUR.

| (58) | Težave na začetku leta 2011 so še zlasti močno prizadele banko DBB/Belfius, ki je bila osrednja zakladnica skupine Dexia. |
| --- | --- |

(58)

Težave na začetku leta 2011 so še zlasti močno prizadele banko DBB/Belfius, ki je bila osrednja zakladnica skupine Dexia.

| (59) | Zadevne države članice so se v teh okoliščinah sprva odločile, da sprejmejo druge ukrepe v pomoč skupini Dexia, ki so bili: nov ukrep izredne likvidnostne pomoči, ki naj bi jo dodelili banka BNB in banka Banque de France (v nadaljnjem besedilu: banka BdF), odobritev začasnega jamstva za refinanciranje ter izdelava načrta reševanja za skupino Dexia. |
| --- | --- |

(59)

Zadevne države članice so se v teh okoliščinah sprva odločile, da sprejmejo druge ukrepe v pomoč skupini Dexia, ki so bili: nov ukrep izredne likvidnostne pomoči, ki naj bi jo dodelili banka BNB in banka Banque de France (v nadaljnjem besedilu: banka BdF), odobritev začasnega jamstva za refinanciranje ter izdelava načrta reševanja za skupino Dexia.

| (60) | Po mnenju zadevnih držav članic je kljub ukrepom, sprejetim od februarja 2010, obstajalo tveganje „takojšnjega izginotja“ (30) preostale skupine, ki bi se lahko izravnalo le z nadzorovanim reševanjem skupine Dexia. |
| --- | --- |

(60)

Po mnenju zadevnih držav članic je kljub ukrepom, sprejetim od februarja 2010, obstajalo tveganje „takojšnjega izginotja“ (30) preostale skupine, ki bi se lahko izravnalo le z nadzorovanim reševanjem skupine Dexia.

2.1.2   Opis družbe Dexia Municipal Agency

| (61) | Družba DMA je ena največjih evropskih družb za hipotekarno kreditiranje. Njena najpomembnejša dejavnost je predvsem refinanciranje posojil ali vrednostnih papirjev z izdajo hipotekarnih obveznic, ki so ena od glavnih sestavin mednarodnega trga kritih obveznic. Družba DMA kot družba za hipotekarno kreditiranje po zakonu z dne 22. oktobra 2010 izdaja listinjene obveznice, za katere velja varovanje zaupnosti, v skladu s čimer se zneski iz njenih sredstev prednostno dodelijo za izplačilo obresti od obveznic in povračilo obveznic. |
| --- | --- |

(61)

Družba DMA je ena največjih evropskih družb za hipotekarno kreditiranje. Njena najpomembnejša dejavnost je predvsem refinanciranje posojil ali vrednostnih papirjev z izdajo hipotekarnih obveznic, ki so ena od glavnih sestavin mednarodnega trga kritih obveznic. Družba DMA kot družba za hipotekarno kreditiranje po zakonu z dne 22. oktobra 2010 izdaja listinjene obveznice, za katere velja varovanje zaupnosti, v skladu s čimer se zneski iz njenih sredstev prednostno dodelijo za izplačilo obresti od obveznic in povračilo obveznic.

| (62) | Med sredstva skupine DMA spadajo izključno izpostavljenosti bodisi upravičenim javnim osebam, kot so lokalne skupnosti ali njihova združenja, bodisi javnim ustanovam v Evropskem gospodarskem prostoru, Švici, ZDA, Kanadi in na Japonskem. Posojila ali obveznice, ki pomenijo terjatve teh javnih oseb, so materialna oblika izpostavljenosti. V bilanco stanja družbe DMA so lahko vključene delnice pravnega subjekta s posebnim namenom ali podoben finančni instrument, zavarovan z zastavo premoženja („asset-backed security“). |
| --- | --- |

(62)

Med sredstva skupine DMA spadajo izključno izpostavljenosti bodisi upravičenim javnim osebam, kot so lokalne skupnosti ali njihova združenja, bodisi javnim ustanovam v Evropskem gospodarskem prostoru, Švici, ZDA, Kanadi in na Japonskem. Posojila ali obveznice, ki pomenijo terjatve teh javnih oseb, so materialna oblika izpostavljenosti. V bilanco stanja družbe DMA so lahko vključene delnice pravnega subjekta s posebnim namenom ali podoben finančni instrument, zavarovan z zastavo premoženja („asset-backed security“).

| (63) | Obveznosti družbe DMA obsegajo dve kategoriji dolga: hipotekarne obveznice in druge dolgove, podrejene tem obveznicam. Sredstva, ki se ne financirajo z listinjenim dolgom (presežno zavarovanje), se financirajo z lastnim kapitalom in dolgom, za katerega je bila sklenjena pogodba z banko DCL, ki je edini delničar družbe DMA. Razmerje presežnega zavarovanja hipotekarnih kreditnih družb se izračuna kot vse sestavine sredstev (t. i. kriti sklad), ki se nanašajo na celoten prednostni dolg. Družba DMA si je prizadevala, da bi to razmerje ohranjala na 105-odstotni stopnji ali višje, najnižja zakonsko določena stopnja pa je 102 %. Za upravljanje dejavnosti družbe DMA je v celoti odgovorna njena edina delničarka, banka DCL. |
| --- | --- |

(63)

Obveznosti družbe DMA obsegajo dve kategoriji dolga: hipotekarne obveznice in druge dolgove, podrejene tem obveznicam. Sredstva, ki se ne financirajo z listinjenim dolgom (presežno zavarovanje), se financirajo z lastnim kapitalom in dolgom, za katerega je bila sklenjena pogodba z banko DCL, ki je edini delničar družbe DMA. Razmerje presežnega zavarovanja hipotekarnih kreditnih družb se izračuna kot vse sestavine sredstev (t. i. kriti sklad), ki se nanašajo na celoten prednostni dolg. Družba DMA si je prizadevala, da bi to razmerje ohranjala na 105-odstotni stopnji ali višje, najnižja zakonsko določena stopnja pa je 102 %. Za upravljanje dejavnosti družbe DMA je v celoti odgovorna njena edina delničarka, banka DCL.

| (64) | Večina sredstev, vključenih v bilanco stanja družbe DMA, izhaja iz trgovinske dejavnosti skupine Dexia. Portfelj strank (t. i. kriti sklad) je 30. junija 2012 obsegal 54,1 milijarde EUR posojil in 17,6 milijarde EUR vrednostnih papirjev, kar je skupaj znašalo 71,8 milijarde EUR. Geografsko pa je bil portfelj sredstev razdeljen med Francijo (65 %) in ostale, večinoma evropske države (35 %). Portfelj francoskih lokalnih skupnosti je znašal 37 milijard EUR, portfelj ustanov zdravstvenega varstva pa 6,6 milijarde EUR.

  Razpredelnica 1


  Portfelj strank družbe DMA

  PORTFELJ STRANK DRUŽBE DMA Z DNE 30. JUNIJA 2012, V MILIJONIH EUR | Posojila | Obveznice | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Posojila/obveznice | 54 191 | 17 650 | 71 841 |
| | | | |
| Francija | 46 682 | 372 | 47 054 |
| država | 218 | | 218 |
| lokalne skupnosti | 36 730 | 358 | 37 088 |
| — | regije |

(64)

Večina sredstev, vključenih v bilanco stanja družbe DMA, izhaja iz trgovinske dejavnosti skupine Dexia. Portfelj strank (t. i. kriti sklad) je 30. junija 2012 obsegal 54,1 milijarde EUR posojil in 17,6 milijarde EUR vrednostnih papirjev, kar je skupaj znašalo 71,8 milijarde EUR. Geografsko pa je bil portfelj sredstev razdeljen med Francijo (65 %) in ostale, večinoma evropske države (35 %). Portfelj francoskih lokalnih skupnosti je znašal 37 milijard EUR, portfelj ustanov zdravstvenega varstva pa 6,6 milijarde EUR.

Razpredelnica 1

Portfelj strank družbe DMA

PORTFELJ STRANK DRUŽBE DMA Z DNE 30. JUNIJA 2012, V MILIJONIH EUR

Posojila

Obveznice

Skupaj

Posojila/obveznice

54 191

17 650

71 841

Francija

46 682

372

47 054

država

218

218

lokalne skupnosti

36 730

358

37 088

—

regije

2 136

133

2 269

| — | departmaji |
| --- | --- |

—

6 331

6 331

| — | občine |
| --- | --- |

—

občine

18 044

107

18 151

| — | skupine občin |
| --- | --- |

—

skupine občin

10 219

118

10 337

Javne ustanove:

9 734

14

9 748

| — | na področju zdravstva |
| --- | --- |

—

na področju zdravstva

6 607

6 607

| — | na področju socialnih stanovanj |
| --- | --- |

—

na področju socialnih stanovanj

2 000

2 000

| — | na drugih področjih |
| --- | --- |

—

na drugih področjih

1 127

14

1 141

Belgija

357

6 499

6 856

Italija

13

7 411

7 424

Združeno kraljestvo

1 850

639

2 489

Švica

4 087

4 087

Druge države OECD

1 202

2 729

3 931

| (65) | Nekatera francoska posojila v portfelju družbe DMA so lahko opisana kot strukturna posojila. Z dne 31. avgusta 2012 se lahko posojila Francije pri družbi DMA (glede izpostavljenosti, števila pogodb in strank) razčlenijo glede na vrsto posojila (nestrukturirano, strukturirano, neobčutljivo in občutljivo strukturirano) ter po razvrstitvi Gisslerjeve listine (31) (glej uvodno izjavo 194), s katero se oceni strukturno tveganje.

  Razpredelnica 2


  Razvrstitev posojil









  Razvrstitev posojil, vključenih v bilanco stanja družbe DMA (z dne 31. avgusta 2012) |
| --- | --- |
| | izpostavljenosti (v mio. EUR) | število naročil (v tisočih) | število strank (v tisočih) |
| Skupaj | 45 907 | 58,8 | 19,6 |
| Nestrukturirana posojila | 29 730 | 54,9 | 19,3 |
| Neobčutljiva strukturirana posojila | 6 774 | 2,5 | 1,8 |
| Občutljiva strukturirana posojila | 9 404 | 1,5 | 0,95 |
| Posojila, ki niso vključena v listino | 4 189 | 0,5 | 0,4 |
| 5 E | [250–500] | [0–0,75] | [0–0,75] |
| 4 E | [1 000–1 500] | [0–0,75] | [0–0,75] |
| 3 E | [3 000–3 500] | [0–0,75] | [0–0,75] |
| Druga | [500–750] | [0–0,75] | [0–0,75] |

(65)

Nekatera francoska posojila v portfelju družbe DMA so lahko opisana kot strukturna posojila. Z dne 31. avgusta 2012 se lahko posojila Francije pri družbi DMA (glede izpostavljenosti, števila pogodb in strank) razčlenijo glede na vrsto posojila (nestrukturirano, strukturirano, neobčutljivo in občutljivo strukturirano) ter po razvrstitvi Gisslerjeve listine (31) (glej uvodno izjavo 194), s katero se oceni strukturno tveganje.

Razpredelnica 2

Razvrstitev posojil

Razvrstitev posojil, vključenih v bilanco stanja družbe DMA (z dne 31. avgusta 2012)

izpostavljenosti (v mio. EUR)

število naročil (v tisočih)

število strank (v tisočih)

Skupaj

45 907

58,8

19,6

Nestrukturirana posojila

29 730

54,9

19,3

Neobčutljiva strukturirana posojila

6 774

2,5

1,8

Občutljiva strukturirana posojila

9 404

1,5

0,95

Posojila, ki niso vključena v listino

4 189

0,5

0,4

5 E

[250–500]

[0–0,75]

[0–0,75]

4 E

[1 000–1 500]

[0–0,75]

[0–0,75]

3 E

[3 000–3 500]

[0–0,75]

[0–0,75]

Druga

[500–750]

[0–0,75]

[0–0,75]

| (66) | Družba DMA je imela v portfelju 1 522 t. i. občutljivih posojil, katerih nominalna vrednost je 31. avgusta 2012 znašala 9,4 milijarde EUR. Ta posojila so imela strukturirano sestavino visokega finančnega vzvoda. Na splošno se lahko po začetnem obdobju, v katerem je stopnja, ki jo mora plačati stranka, določena in je v večini primerov nižja od stopnje osnovne oblike posojila, ki istočasno zapade, aktivira strukturirano obdobje posojila. Obrestna mera, ki jo je treba plačati, je tedaj neposredno povezana z osnovnim indeksom (indeks deviznega tečaja, menjalna pariteta) po formuli, katere kompleksnost se spreminja. Mnoga posojila so zato neposredno indeksirana na pariteto med evrom in švicarskim frankom. Obrestna mera, ki jo je treba plačati, je zdaj zaradi krize in izrazite rasti švicarskega franka v nedavnih letih precej presegla tržno ceno. |
| --- | --- |

(66)

Družba DMA je imela v portfelju 1 522 t. i. občutljivih posojil, katerih nominalna vrednost je 31. avgusta 2012 znašala 9,4 milijarde EUR. Ta posojila so imela strukturirano sestavino visokega finančnega vzvoda. Na splošno se lahko po začetnem obdobju, v katerem je stopnja, ki jo mora plačati stranka, določena in je v večini primerov nižja od stopnje osnovne oblike posojila, ki istočasno zapade, aktivira strukturirano obdobje posojila. Obrestna mera, ki jo je treba plačati, je tedaj neposredno povezana z osnovnim indeksom (indeks deviznega tečaja, menjalna pariteta) po formuli, katere kompleksnost se spreminja. Mnoga posojila so zato neposredno indeksirana na pariteto med evrom in švicarskim frankom. Obrestna mera, ki jo je treba plačati, je zdaj zaradi krize in izrazite rasti švicarskega franka v nedavnih letih precej presegla tržno ceno.

| (67) | Številne stranke so se zaradi stopnje nekaterih obrestnih mer, ki jih trenutno plačujejo, odločile, da proti družbi DMA začnejo postopek, pri čemer so navedle naslednje razloge: 1) neobstoj ali napačna narava letnega odstotka obresti, 2) banka DCL/DMA ni izpolnila svojih obveznosti obveščanja in svetovanja ter 3) ničnost pogodbe zaradi odsotnosti soglasja. Dne 30. septembra 2012 je 50 strank (s skupno nominalno izpostavljenostjo približno [0–2,5] milijarde EUR) začelo postopek proti banki DCL/DMA. Istočasno še vedno niso bila odplačana številna posojila v skupni nominalni vrednosti 250 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(67)

Številne stranke so se zaradi stopnje nekaterih obrestnih mer, ki jih trenutno plačujejo, odločile, da proti družbi DMA začnejo postopek, pri čemer so navedle naslednje razloge: 1) neobstoj ali napačna narava letnega odstotka obresti, 2) banka DCL/DMA ni izpolnila svojih obveznosti obveščanja in svetovanja ter 3) ničnost pogodbe zaradi odsotnosti soglasja. Dne 30. septembra 2012 je 50 strank (s skupno nominalno izpostavljenostjo približno [0–2,5] milijarde EUR) začelo postopek proti banki DCL/DMA. Istočasno še vedno niso bila odplačana številna posojila v skupni nominalni vrednosti 250 milijonov EUR.

| (68) | Kot je bilo že navedeno v opisu sklepa o razširitvi postopka, je bila v načrt nadzorovanega reševanja, ki je bil Komisiji priglašen aprila 2012, sprva vključena določba za uvedbo dveh jamstev: (i) jamstva proti sodnim postopkom, ki ga je banka Dexia/DCL odobrila kupcem družbe DMA za portfelj občutljivih posojil (za ta posojila posredno jamči Francija), in (ii) jamstva za omejitev izgube za kritje kreditnih tveganj celotnega portfelja družbe DMA. |
| --- | --- |

(68)

Kot je bilo že navedeno v opisu sklepa o razširitvi postopka, je bila v načrt nadzorovanega reševanja, ki je bil Komisiji priglašen aprila 2012, sprva vključena določba za uvedbo dveh jamstev: (i) jamstva proti sodnim postopkom, ki ga je banka Dexia/DCL odobrila kupcem družbe DMA za portfelj občutljivih posojil (za ta posojila posredno jamči Francija), in (ii) jamstva za omejitev izgube za kritje kreditnih tveganj celotnega portfelja družbe DMA.

| (69) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali sta ti jamstvi združljivi s pravili o državni pomoči, je imenovala neodvisnega skrbnika, da bi analiziral portfelj občutljivih posojil in ocenil pričakovane izgube. Analiza teh izgub (kreditna tveganja in izgube zaradi tveganja sodnega postopka) je temeljila na številnih scenarijih gibanj osnovnih kazalnikov, ki določajo obrestno mero, ki jo mora plačati stranka. Zaradi vrzeli med obrestno mero, ki jo je bilo treba plačati, in obrestno mero, ki naj bi bila „tržna mera“, je bilo nato mogoče določiti, kako verjetno je, da bodo sedanji spori privedli do sodnega postopka, ter izdelati različne izide scenarijev. |
| --- | --- |

(69)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali sta ti jamstvi združljivi s pravili o državni pomoči, je imenovala neodvisnega skrbnika, da bi analiziral portfelj občutljivih posojil in ocenil pričakovane izgube. Analiza teh izgub (kreditna tveganja in izgube zaradi tveganja sodnega postopka) je temeljila na številnih scenarijih gibanj osnovnih kazalnikov, ki določajo obrestno mero, ki jo mora plačati stranka. Zaradi vrzeli med obrestno mero, ki jo je bilo treba plačati, in obrestno mero, ki naj bi bila „tržna mera“, je bilo nato mogoče določiti, kako verjetno je, da bodo sedanji spori privedli do sodnega postopka, ter izdelati različne izide scenarijev.

| (70) | Na podlagi te analize, ki jo je naročila Komisija, so skupne izgube (izgube zaradi neplačanih zneskov in zaradi tveganja sodnega postopka) za družbo DMA po osnovnem scenariju znašale [1,5–4,5] milijarde EUR, po scenariju izjemnih situacij pa [3–8] milijard EUR. Če bi se posojila desenzibilizirala, bi se lahko po mnenju zadevnih držav članic te izgube zmanjšale za okrog 70 % do 80 %. |
| --- | --- |

(70)

Na podlagi te analize, ki jo je naročila Komisija, so skupne izgube (izgube zaradi neplačanih zneskov in zaradi tveganja sodnega postopka) za družbo DMA po osnovnem scenariju znašale [1,5–4,5] milijarde EUR, po scenariju izjemnih situacij pa [3–8] milijard EUR. Če bi se posojila desenzibilizirala, bi se lahko po mnenju zadevnih držav članic te izgube zmanjšale za okrog 70 % do 80 %.

2.1.3   Opis družbe Crediop

| (71) | Italijanska odvisna družba Crediop, v kateri ima banka DCL 70-odstotni delež, trguje na italijanskem trgu finančnih storitev za javni in poljavni sektor (v nadaljnjem besedilu: bančni posli za javnost in podjetja) ter ima okrog 20-odstotni tržni delež. Financira tudi zasebne projekte v različnih sektorjih. Njen portfelj posojil je 30. junija 2012 znašal 29,3 milijarde EUR. Njeno finančno neravnotežje se je zaradi znižanja bonitetne ocene poslabšalo, zato se družba Crediop zdaj financira s 5 milijardami EUR banke DCL. |
| --- | --- |

(71)

Italijanska odvisna družba Crediop, v kateri ima banka DCL 70-odstotni delež, trguje na italijanskem trgu finančnih storitev za javni in poljavni sektor (v nadaljnjem besedilu: bančni posli za javnost in podjetja) ter ima okrog 20-odstotni tržni delež. Financira tudi zasebne projekte v različnih sektorjih. Njen portfelj posojil je 30. junija 2012 znašal 29,3 milijarde EUR. Njeno finančno neravnotežje se je zaradi znižanja bonitetne ocene poslabšalo, zato se družba Crediop zdaj financira s 5 milijardami EUR banke DCL.

| (72) | Skupina Dexia naj bi v skladu s sklepom o pogojnem dovoljenju z dne 26. februarja 2010 pred koncem oktobra 2012 prodala ali dala na borzo svoj 70-odstotni delež v odvisni družbi Crediop. To naj ne bi bilo izvedljivo, kar je potrdil tudi neodvisni skrbnik (glej uvodno izjavo 55). |
| --- | --- |

(72)

Skupina Dexia naj bi v skladu s sklepom o pogojnem dovoljenju z dne 26. februarja 2010 pred koncem oktobra 2012 prodala ali dala na borzo svoj 70-odstotni delež v odvisni družbi Crediop. To naj ne bi bilo izvedljivo, kar je potrdil tudi neodvisni skrbnik (glej uvodno izjavo 55).

2.1.4   Opis banke DBB/Belfius

| (73) | Banka DBB/Belfius v glavnem trguje na belgijskem trgu finančnih storitev za javni in poljavni sektor (v nadaljnjem besedilu: bančni posli za javnost in podjetja), finančnih storitev za posameznike (v nadaljnjem besedilu: poslovanje s prebivalstvom in komercialno bančništvo) ter zavarovanj. Tržni delež banke DBB/Belfius (32) v Belgiji obsega [10–15] % posojil pri bančnih poslih za javnost in podjetja, 13 % prihrankov pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu, 15 % hipotekarnih kreditov pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu, 9,5 % pri življenjskih zavarovanjih in 5 % pri neživljenjskih zavarovanjih. Banka DBB/Belfius ima okrog 3,8 milijona strank. Ob koncu leta 2011 je bilančna vsota banke DBB/Belfius znašala 233 milijard EUR, stopnja plačilne sposobnosti s temeljnim kapitalom po sporazumu Basel II pa je bila v istem obdobju 11,8-odstotna. V letu 2011 je banka DBB/Belfius po obdavčitvi zabeležila neto izgubo v višini 1,37 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(73)

Banka DBB/Belfius v glavnem trguje na belgijskem trgu finančnih storitev za javni in poljavni sektor (v nadaljnjem besedilu: bančni posli za javnost in podjetja), finančnih storitev za posameznike (v nadaljnjem besedilu: poslovanje s prebivalstvom in komercialno bančništvo) ter zavarovanj. Tržni delež banke DBB/Belfius (32) v Belgiji obsega [10–15] % posojil pri bančnih poslih za javnost in podjetja, 13 % prihrankov pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu, 15 % hipotekarnih kreditov pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu, 9,5 % pri življenjskih zavarovanjih in 5 % pri neživljenjskih zavarovanjih. Banka DBB/Belfius ima okrog 3,8 milijona strank. Ob koncu leta 2011 je bilančna vsota banke DBB/Belfius znašala 233 milijard EUR, stopnja plačilne sposobnosti s temeljnim kapitalom po sporazumu Basel II pa je bila v istem obdobju 11,8-odstotna. V letu 2011 je banka DBB/Belfius po obdavčitvi zabeležila neto izgubo v višini 1,37 milijarde EUR.

2.2   OPIS NAČRTA NADZOROVANEGA REŠEVANJA SKUPINE DEXIA

| (74) | V spremenjeni načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia je vključena zlasti prodaja subjektov te skupine, ki jih je mogoče prodati, ter upravljanje likvidacijske mase vseh drugih subjektov in sredstev te skupine. |
| --- | --- |

(74)

V spremenjeni načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia je vključena zlasti prodaja subjektov te skupine, ki jih je mogoče prodati, ter upravljanje likvidacijske mase vseh drugih subjektov in sredstev te skupine.

| (75) | Portfelja obveznic in posojil se bosta po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja načeloma obdržala do zapadlosti, da se ohrani njuna vrednost in prepreči hitra prodaja premoženja. Skupina Dexia in zadevne države članice bodo tudi proučile načine, na katere bi lahko ta skupina pospešila oportunistično zmanjšanje finančnega vzvoda, če bodo to dopuščali tržni pogoji. |
| --- | --- |

(75)

Portfelja obveznic in posojil se bosta po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja načeloma obdržala do zapadlosti, da se ohrani njuna vrednost in prepreči hitra prodaja premoženja. Skupina Dexia in zadevne države članice bodo tudi proučile načine, na katere bi lahko ta skupina pospešila oportunistično zmanjšanje finančnega vzvoda, če bodo to dopuščali tržni pogoji.

| (76) | S predlagano strategijo se bo znatno zmanjšal obseg bilance stanja družbe Dexia. Dne 30. junija 2012 se je že zmanjšala na 411 milijard EUR, kar pomeni več kot 37-odstotno zmanjšanje glede na obseg bilance stanja skupine Dexia z dne 31. decembra 2008 (651 milijard EUR), ko je bila odobrena prva državna pomoč. Ob koncu leta 2013 naj bi sredstva skupine Dexia znašala [200–250] milijard EUR, in sicer po prodaji družbe DMA (z učinkom v višini [60-80] milijard EUR), razdeljenih v posojila pri bančnih poslih za javnost in podjetja ([80–100] milijard EUR), slabe naložbe iz preteklosti ([60–80] milijard EUR), zavarovanje z denarnimi sredstvi ([20–40] milijard EUR) in druga sredstva ([40–60] milijard EUR). Sredstva se bodo nato do leta 2017 zmanjševala za okrog [10–20] milijard EUR letno. Leta 2020 bodo znašala [100–150] milijard EUR, vključno s [50-70] milijard EUR posojil pri bančnih poslih za javnost in podjetja (kar je za [30–50] % manj kot ob koncu leta 2013) in [30–50] milijard EUR pri slabih naložbah iz preteklosti (kar je za [30–40] % manj). V primerjavi z letom 2008 se bo bilanca stanja tako do leta 2020 zmanjšala za [70–80] %.

  Graf 3


  Razčlenitev sredstev skupine Dexia

  [...] |
| --- | --- |

(76)

S predlagano strategijo se bo znatno zmanjšal obseg bilance stanja družbe Dexia. Dne 30. junija 2012 se je že zmanjšala na 411 milijard EUR, kar pomeni več kot 37-odstotno zmanjšanje glede na obseg bilance stanja skupine Dexia z dne 31. decembra 2008 (651 milijard EUR), ko je bila odobrena prva državna pomoč. Ob koncu leta 2013 naj bi sredstva skupine Dexia znašala [200–250] milijard EUR, in sicer po prodaji družbe DMA (z učinkom v višini [60-80] milijard EUR), razdeljenih v posojila pri bančnih poslih za javnost in podjetja ([80–100] milijard EUR), slabe naložbe iz preteklosti ([60–80] milijard EUR), zavarovanje z denarnimi sredstvi ([20–40] milijard EUR) in druga sredstva ([40–60] milijard EUR). Sredstva se bodo nato do leta 2017 zmanjševala za okrog [10–20] milijard EUR letno. Leta 2020 bodo znašala [100–150] milijard EUR, vključno s [50-70] milijard EUR posojil pri bančnih poslih za javnost in podjetja (kar je za [30–50] % manj kot ob koncu leta 2013) in [30–50] milijard EUR pri slabih naložbah iz preteklosti (kar je za [30–40] % manj). V primerjavi z letom 2008 se bo bilanca stanja tako do leta 2020 zmanjšala za [70–80] %.

Graf 3

Razčlenitev sredstev skupine Dexia

[...]

| (77) | V spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia je vključena tudi primerjava z drugo možnostjo neizpolnjevanja obveznosti skupine Dexia, čemur bi sledil stečaj (scenarij takojšnje likvidacije) brez dodatne državne pomoči, v načrtu je prav tako ugotovljeno, da ta scenarij ni izvedljiva možnost zaradi tveganj za zadevne države članice, ki jih povzročajo poziv po jamstvih za refinanciranje, dodeljenih v preteklosti, njihov učinek na finančno stabilnost in stabilnost nelistinjenega dolga, izvedeni finančni instrumenti in trgi državnih obveznic, socialni stroški in takojšnja večja izguba kapitala. |
| --- | --- |

(77)

V spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia je vključena tudi primerjava z drugo možnostjo neizpolnjevanja obveznosti skupine Dexia, čemur bi sledil stečaj (scenarij takojšnje likvidacije) brez dodatne državne pomoči, v načrtu je prav tako ugotovljeno, da ta scenarij ni izvedljiva možnost zaradi tveganj za zadevne države članice, ki jih povzročajo poziv po jamstvih za refinanciranje, dodeljenih v preteklosti, njihov učinek na finančno stabilnost in stabilnost nelistinjenega dolga, izvedeni finančni instrumenti in trgi državnih obveznic, socialni stroški in takojšnja večja izguba kapitala.

2.2.1   Likvidnost in financiranje

| (78) | Skupina Dexia je leta 2012 črpala 73 milijard EUR (vrhunec) jamstva za refinanciranje od zadevnih držav članic. To črpanje se bo leta 2016 zmanjšalo na [30-50] milijard EUR, nato se bo postopoma zmanjševalo do [20-40] milijard EUR v letu 2020. Po scenariju izjemnih situacij bi se lahko to črpanje jamstva od leta 2013 povečalo za [10–20] milijard EUR in tako znašalo [75–85] milijard EUR.

  Graf 4


  Razčlenitev črpanja jamstev

  [...] |
| --- | --- |

(78)

Skupina Dexia je leta 2012 črpala 73 milijard EUR (vrhunec) jamstva za refinanciranje od zadevnih držav članic. To črpanje se bo leta 2016 zmanjšalo na [30-50] milijard EUR, nato se bo postopoma zmanjševalo do [20-40] milijard EUR v letu 2020. Po scenariju izjemnih situacij bi se lahko to črpanje jamstva od leta 2013 povečalo za [10–20] milijard EUR in tako znašalo [75–85] milijard EUR.

Graf 4

Razčlenitev črpanja jamstev

[...]

| (79) | Potrebe po financiranju naj bi se z [250–300] milijard EUR v letu 2012 zmanjšale na [100–150] milijard EUR v letu 2020. Od začetka leta 2013 naj bi se močno zmanjšalo črpanje izredne likvidnostne pomoči (ob koncu septembra 2012 je bilo višje od [10–20] milijard EUR) in ostajalo na stopnji blizu ničle, razen v letu 2016 ([10–20] milijard EUR), ko naj bi skupina Dexia po načrtih nehala uporabljati lastne zavarovane vrednostne papirje (t. i. lastna uporaba), da bi se refinancirala iz Eurosistema. Postopoma se bo zmanjševala uporaba financiranja iz centralne banke (transakcije Eurosistema), lastna uporaba vrednostnih papirjev, zavarovanih z dodatnim jamstvom, pa bo omejena na [10–20] milijard EUR in se bo leta 2016 znižala na nič. Ta manjša uporaba transakcij centralne banke se bo izravnala z večjo uporabo listinjenega financiranja (transakcija začasne prodaje/začasnega odkupa) in dajanjem zavarovanih vrednostnih papirjev na trg. Po naslednjem vrstnem redu pa bodo izpolnjene kakršne koli potrebe po dodatnem financiranju: trg začasne prodaje/začasnega odkupa, dajanje novih vrednostih papirjev, zavarovanih z državnim jamstvom, na trg, refinanciranje iz centralne banke (transakcije Eurosistema) in črpanje izredne likvidnostne pomoči.

  Graf 5


  Kombinacija financiranja

  [...] |
| --- | --- |

(79)

Potrebe po financiranju naj bi se z [250–300] milijard EUR v letu 2012 zmanjšale na [100–150] milijard EUR v letu 2020. Od začetka leta 2013 naj bi se močno zmanjšalo črpanje izredne likvidnostne pomoči (ob koncu septembra 2012 je bilo višje od [10–20] milijard EUR) in ostajalo na stopnji blizu ničle, razen v letu 2016 ([10–20] milijard EUR), ko naj bi skupina Dexia po načrtih nehala uporabljati lastne zavarovane vrednostne papirje (t. i. lastna uporaba), da bi se refinancirala iz Eurosistema. Postopoma se bo zmanjševala uporaba financiranja iz centralne banke (transakcije Eurosistema), lastna uporaba vrednostnih papirjev, zavarovanih z dodatnim jamstvom, pa bo omejena na [10–20] milijard EUR in se bo leta 2016 znižala na nič. Ta manjša uporaba transakcij centralne banke se bo izravnala z večjo uporabo listinjenega financiranja (transakcija začasne prodaje/začasnega odkupa) in dajanjem zavarovanih vrednostnih papirjev na trg. Po naslednjem vrstnem redu pa bodo izpolnjene kakršne koli potrebe po dodatnem financiranju: trg začasne prodaje/začasnega odkupa, dajanje novih vrednostih papirjev, zavarovanih z državnim jamstvom, na trg, refinanciranje iz centralne banke (transakcije Eurosistema) in črpanje izredne likvidnostne pomoči.

Graf 5

Kombinacija financiranja

[...]

| (80) | Izhodišče načrta nadzorovanega reševanja sta makroekonomski scenarij in sklop osnovnih finančnih predpostavk, ki temeljijo na sedanji stopnji terminskih obrestnih mer. V letu 2014 naj bi se tako po pričakovanjih bonitetna ocena evropskih vlad znižala za do dve stopnji, kar bi moralo prispevati k temu, da bi se kreditni razmiki ohranili na sedanji stopnji in da bi bile denarne obrestne mere še naprej nizke po vsej krivulji. Od leta 2014 dalje naj bi se obrestne mere in konvergenca kreditnih razmikov postopoma povečevale v smeri preteklega povprečja kot posledica stabilizacije tržnih pogojev. |
| --- | --- |

(80)

Izhodišče načrta nadzorovanega reševanja sta makroekonomski scenarij in sklop osnovnih finančnih predpostavk, ki temeljijo na sedanji stopnji terminskih obrestnih mer. V letu 2014 naj bi se tako po pričakovanjih bonitetna ocena evropskih vlad znižala za do dve stopnji, kar bi moralo prispevati k temu, da bi se kreditni razmiki ohranili na sedanji stopnji in da bi bile denarne obrestne mere še naprej nizke po vsej krivulji. Od leta 2014 dalje naj bi se obrestne mere in konvergenca kreditnih razmikov postopoma povečevale v smeri preteklega povprečja kot posledica stabilizacije tržnih pogojev.

2.2.2   Plačilna sposobnost

| (81) | Ob koncu leta 2012 bi morala tveganju prilagojena sredstva znašati 59,6 milijarde EUR. V letu 2013 je bilo napovedno povišanje za [10–20] milijard EUR. To je predvsem posledica izvajanja sporazuma Basel III, a tudi napovedi znižanja bonitetne ocene več vlad, ki mu je izpostavljena skupina Dexia. Nato bi bilo treba z amortizacijo v bilanci stanja od leta 2014 postopoma zmanjševati tveganju prilagojena sredstva. Ob koncu leta 2020 bi morala ta sredstva znašati [20–40] milijard EUR, tj. [40–50] % manj kot v letu 2012. |
| --- | --- |

(81)

Ob koncu leta 2012 bi morala tveganju prilagojena sredstva znašati 59,6 milijarde EUR. V letu 2013 je bilo napovedno povišanje za [10–20] milijard EUR. To je predvsem posledica izvajanja sporazuma Basel III, a tudi napovedi znižanja bonitetne ocene več vlad, ki mu je izpostavljena skupina Dexia. Nato bi bilo treba z amortizacijo v bilanci stanja od leta 2014 postopoma zmanjševati tveganju prilagojena sredstva. Ob koncu leta 2020 bi morala ta sredstva znašati [20–40] milijard EUR, tj. [40–50] % manj kot v letu 2012.

| (82) | Skupina Dexia bi morala v letu 2012 zabeležiti do 2,8 milijarde EUR izgube, v letu 2013 pa do [0–2] milijarde EUR. Od poslovnega leta 2018 bi se moral začeti ustvarjati dobiček ([10-20] milijonov EUR). Od leta 2013 naj bi se predvsem zaradi prodaje banke DenizBank (za [400–500] milijonov EUR manj) in drugih subjektov bistveno znižali operativni stroški (547 milijonov EUR v primerjavi z 1,23 milijarde EUR). Operativni stroški se bodo od leta 2013 postopoma zmanjševali za okrog [180–220] milijonov EUR do leta 2020. Stroški tveganja bi morali leta 2013 znašati [200–250] milijonov EUR, nato bi se morali postopoma zmanjševati in se od leta 2017 dalje stabilizirati pri [50–100] milijonih EUR. |
| --- | --- |

(82)

Skupina Dexia bi morala v letu 2012 zabeležiti do 2,8 milijarde EUR izgube, v letu 2013 pa do [0–2] milijarde EUR. Od poslovnega leta 2018 bi se moral začeti ustvarjati dobiček ([10-20] milijonov EUR). Od leta 2013 naj bi se predvsem zaradi prodaje banke DenizBank (za [400–500] milijonov EUR manj) in drugih subjektov bistveno znižali operativni stroški (547 milijonov EUR v primerjavi z 1,23 milijarde EUR). Operativni stroški se bodo od leta 2013 postopoma zmanjševali za okrog [180–220] milijonov EUR do leta 2020. Stroški tveganja bi morali leta 2013 znašati [200–250] milijonov EUR, nato bi se morali postopoma zmanjševati in se od leta 2017 dalje stabilizirati pri [50–100] milijonih EUR.

2.2.3   Prodaja donosnih subjektov skupine Dexia

| (83) | Preden je bil Komisiji priglašen spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja, so bile opravljene naslednje prodaje: Belgija si je pripojila banko DBB/Belfius (oktobra 2011), prodane so bile družbe RBCD (julija 2012), DenizBank (septembra 2012), BIL (oktobra 2012), Dexia Habitat (junija 2012) in DKB Polska (prenos je bil podpisan 7. novembra 2012). |
| --- | --- |

(83)

Preden je bil Komisiji priglašen spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja, so bile opravljene naslednje prodaje: Belgija si je pripojila banko DBB/Belfius (oktobra 2011), prodane so bile družbe RBCD (julija 2012), DenizBank (septembra 2012), BIL (oktobra 2012), Dexia Habitat (junija 2012) in DKB Polska (prenos je bil podpisan 7. novembra 2012).

| (84) | V spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja so vključeni tudi:






  — | prodaja družbe DMA (januarja 2013), |
| --- | --- | --- |

(84)

V spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja so vključeni tudi:

—

prodaja družbe DMA (januarja 2013),

| — | prodaja družbe DAM ter deleža skupine Dexia v banki Popular Banca Privada in družbi Sofaxis do 31. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

prodaja družbe DAM ter deleža skupine Dexia v banki Popular Banca Privada in družbi Sofaxis do 31. decembra 2013,

| — | prodaja (ali upravljanje likvidacijske mase) družb Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD in Dexia Flobail do 31. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

prodaja (ali upravljanje likvidacijske mase) družb Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD in Dexia Flobail do 31. decembra 2013,

| — | prodaja (neposrednega ali posrednega) deleža skupine Dexia v družbi Dexia Israel v dvanajstih mesecih po končni, neizpodbojni sodbi v različnih sodnih postopkih, začetih proti družbi Dexia Israel in banki DCL kot delničarki, ter |
| --- | --- |

—

prodaja (neposrednega ali posrednega) deleža skupine Dexia v družbi Dexia Israel v dvanajstih mesecih po končni, neizpodbojni sodbi v različnih sodnih postopkih, začetih proti družbi Dexia Israel in banki DCL kot delničarki, ter

| — | upravljanje likvidacijske mase družbe Crediop po enem letu od tega sklepa. |
| --- | --- |

—

upravljanje likvidacijske mase družbe Crediop po enem letu od tega sklepa.

| (85) | Skupina Dexia je za vse načrtovane prodaje izdelala metodo obveščanja in vrednotenja, ki je sorazmerna z obsegom vsake načrtovane prodaje, in jo priglasila Komisiji:






  1. | za prodaje v znesku, ki presega 50 milijonov EUR (1. kategorija): Komisija prejme obvestilo, neodvisni izvedenec, ki ni povezan s transakcijo, pa pripravi nepristransko mnenje; |
| --- | --- | --- |

(85)

Skupina Dexia je za vse načrtovane prodaje izdelala metodo obveščanja in vrednotenja, ki je sorazmerna z obsegom vsake načrtovane prodaje, in jo priglasila Komisiji:

1.

za prodaje v znesku, ki presega 50 milijonov EUR (1. kategorija): Komisija prejme obvestilo, neodvisni izvedenec, ki ni povezan s transakcijo, pa pripravi nepristransko mnenje;

| 2. | za prodaje v znesku, ki ne presega 50 milijonov EUR ter obenem (a) presega 25 milijonov EUR ali (b) za katerega je prodani delež ocenjen v znesku, ki presega 25 milijonov EUR, ali (c) za katerega je kupec s skupino Dexia povezan prek imetništva delnic (več kot 2-odstotni delež v skupini Dexia) (kategorija 2): Komisija prejme obvestilo, svetovalna banka, ki skupini Dexia svetuje, pa izdela oceno transakcije; |
| --- | --- |

2.

za prodaje v znesku, ki ne presega 50 milijonov EUR ter obenem (a) presega 25 milijonov EUR ali (b) za katerega je prodani delež ocenjen v znesku, ki presega 25 milijonov EUR, ali (c) za katerega je kupec s skupino Dexia povezan prek imetništva delnic (več kot 2-odstotni delež v skupini Dexia) (kategorija 2): Komisija prejme obvestilo, svetovalna banka, ki skupini Dexia svetuje, pa izdela oceno transakcije;

| 3. | za druge prodaje (vključno z vsemi prodajami deležev v finančnih projektih, zlasti skladih lastniškega kapitala) (kategorija 3): skupina Dexia izdela notranjo oceno, Komisiji pa se priglasijo informacije v zbirki podatkov, ki jo uporablja skupaj s Komisijo. |
| --- | --- |

3.

za druge prodaje (vključno z vsemi prodajami deležev v finančnih projektih, zlasti skladih lastniškega kapitala) (kategorija 3): skupina Dexia izdela notranjo oceno, Komisiji pa se priglasijo informacije v zbirki podatkov, ki jo uporablja skupaj s Komisijo.

2.2.4   Upravljanje likvidacijske mase vseh ostalih subjektov in sredstev

| (86) | Po datumu začetka veljavnosti spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja se upravlja likvidacijska masa (tj. brez novih produktov) vseh drugih subjektov in sredstev preostale skupine Dexia (družba Crediop pa v skladu s posebnimi metodami, ki so bile načrtovane zanjo); ti subjekti so: družbe Dexia Sabadell, DKD, DKB, DCL America (DCL New York, DRECM, DCL Mexico, Dexia US Securities), DCL Dublin, DLG, Parfipar, DHI (FP, Global Funding), Dexia SA, CLF Banque, DCL Paris in Crediop po enem letu od tega sklepa. |
| --- | --- |

(86)

Po datumu začetka veljavnosti spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja se upravlja likvidacijska masa (tj. brez novih produktov) vseh drugih subjektov in sredstev preostale skupine Dexia (družba Crediop pa v skladu s posebnimi metodami, ki so bile načrtovane zanjo); ti subjekti so: družbe Dexia Sabadell, DKD, DKB, DCL America (DCL New York, DRECM, DCL Mexico, Dexia US Securities), DCL Dublin, DLG, Parfipar, DHI (FP, Global Funding), Dexia SA, CLF Banque, DCL Paris in Crediop po enem letu od tega sklepa.

| (87) | Ko se bodo tržni pogoji izboljšali, si bo družba Dexia prav tako čim bolj prizadevala pospešiti prodajo svojega portfelja obveznic in tako zadostiti regulativnim razmerjem, vendar bi se morala taka prodaja opraviti le, če ne bi imela bistvenega negativnega učinka na plačilno sposobnost skupine Dexia. |
| --- | --- |

(87)

Ko se bodo tržni pogoji izboljšali, si bo družba Dexia prav tako čim bolj prizadevala pospešiti prodajo svojega portfelja obveznic in tako zadostiti regulativnim razmerjem, vendar bi se morala taka prodaja opraviti le, če ne bi imela bistvenega negativnega učinka na plačilno sposobnost skupine Dexia.

2.2.5   Končno jamstvo za refinanciranje

| (88) | Zadevne države članice so se zavezale k odobritvi končnega jamstva za refinanciranje skupine Dexia, kot je povzeto v nadaljevanju, in sicer od datuma začetka veljavnosti pogodbe o izdaji jamstva, tj. najpozneje do 31. januarja 2013, po podpisu pogodbe o prodaji družbe DMA, katere končni osnutek je bil Komisiji priglašen 14. decembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: pogodba o jamstvu). |
| --- | --- |

(88)

Zadevne države članice so se zavezale k odobritvi končnega jamstva za refinanciranje skupine Dexia, kot je povzeto v nadaljevanju, in sicer od datuma začetka veljavnosti pogodbe o izdaji jamstva, tj. najpozneje do 31. januarja 2013, po podpisu pogodbe o prodaji družbe DMA, katere končni osnutek je bil Komisiji priglašen 14. decembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: pogodba o jamstvu).

| (89) | Zadevne države članice bodo družbi Dexia SA in banki DCL odobrile skupno jamstvo za financiranje, pri čemer ga bo 51,41 % zagotovila Belgija, 45,59 % Francija in 3 % Luksemburg. Jamstvo bo v pogodbi o jamstvu omejeno na glavnico v znesku 85 milijard EUR. Z jamstvom se krijejo obresti in nepredvideni stroški. |
| --- | --- |

(89)

Zadevne države članice bodo družbi Dexia SA in banki DCL odobrile skupno jamstvo za financiranje, pri čemer ga bo 51,41 % zagotovila Belgija, 45,59 % Francija in 3 % Luksemburg. Jamstvo bo v pogodbi o jamstvu omejeno na glavnico v znesku 85 milijard EUR. Z jamstvom se krijejo obresti in nepredvideni stroški.

| (90) | Zavarovane obveznice se lahko izdajajo do 31. decembra 2021 in zapadejo v največ desetih letih. |
| --- | --- |

(90)

Zavarovane obveznice se lahko izdajajo do 31. decembra 2021 in zapadejo v največ desetih letih.

| (91) | Ne bo treba, da bi družba Dexia SA in banka DCL zadevnim državam članicam zagotovili sekundarno zavarovanje, razen za zastavno pravico druge stopnje, odobreno zadevnim državam članicam glede sredstev, ki se centralnim bankam zagotovijo kot sekundarno zavarovanje za izredno likvidnostno pomoč, ki se bo ohranila. |
| --- | --- |

(91)

Ne bo treba, da bi družba Dexia SA in banka DCL zadevnim državam članicam zagotovili sekundarno zavarovanje, razen za zastavno pravico druge stopnje, odobreno zadevnim državam članicam glede sredstev, ki se centralnim bankam zagotovijo kot sekundarno zavarovanje za izredno likvidnostno pomoč, ki se bo ohranila.

| (92) | Banka DCL bo banki DBB/Belfius ponudila možnost za nakup obveznic, ki jih bo banka DCL odkupila po začasni neodvisni pogodbi o jamstvu z dne 16. decembra 2011, če banka DBB/Belfius istočasno odkupi tudi nove obveznice z enakimi ekonomskimi značilnostmi za banko DCL, ki bo upravičena do sheme končnega jamstva in zlasti ključa razčlenitve, o katerem se je že razpravljalo. |
| --- | --- |

(92)

Banka DCL bo banki DBB/Belfius ponudila možnost za nakup obveznic, ki jih bo banka DCL odkupila po začasni neodvisni pogodbi o jamstvu z dne 16. decembra 2011, če banka DBB/Belfius istočasno odkupi tudi nove obveznice z enakimi ekonomskimi značilnostmi za banko DCL, ki bo upravičena do sheme končnega jamstva in zlasti ključa razčlenitve, o katerem se je že razpravljalo.

| (93) | Osnovna provizija je 0,50 % od 85 milijard EUR, od česar se odšteje osnovna provizija, ki se že plačuje kot del začasnega jamstva (33), razdeliti pa jo je treba izključno med Belgijo in Francijo, in sicer v razmerju 53 % za Belgijo in 47 % za Francijo. |
| --- | --- |

(93)

Osnovna provizija je 0,50 % od 85 milijard EUR, od česar se odšteje osnovna provizija, ki se že plačuje kot del začasnega jamstva (33), razdeliti pa jo je treba izključno med Belgijo in Francijo, in sicer v razmerju 53 % za Belgijo in 47 % za Francijo.

| (94) | Letna obrestna mera mesečne provizije za jamstvo za financiranje znaša 0,05 %, razen za znesek pri družbi BdF Gestion, če se ECB strinja z načelom plačila, ki zajema vse stroške, za katerega bo stopnja provizije enaka kot v pogodbi iz leta 2011 (za zdaj 70 bazičnih točk). Provizija se bo razdelila med zadevne države članice, in sicer po letni obrestni meri 0,01 % za Luksemburg, preostanek pa v razmerju 53 % za Belgijo in 47 % za Francijo, od datuma začetka veljavnosti pogodbe o jamstvu (po prodaji družbe DMA in do 31. januarja 2013). |
| --- | --- |

(94)

Letna obrestna mera mesečne provizije za jamstvo za financiranje znaša 0,05 %, razen za znesek pri družbi BdF Gestion, če se ECB strinja z načelom plačila, ki zajema vse stroške, za katerega bo stopnja provizije enaka kot v pogodbi iz leta 2011 (za zdaj 70 bazičnih točk). Provizija se bo razdelila med zadevne države članice, in sicer po letni obrestni meri 0,01 % za Luksemburg, preostanek pa v razmerju 53 % za Belgijo in 47 % za Francijo, od datuma začetka veljavnosti pogodbe o jamstvu (po prodaji družbe DMA in do 31. januarja 2013).

| (95) | Poleg tega bodo obveznice, ki so bile izdane od 21. decembra 2011 in imajo zagotovljeno začasno jamstvo, kakor jih je v sklepih z dne 21. decembra 2011, 31. maja 2012, 6. junija 2012 in 26. septembra 2012 začasno odobrila Komisija, še naprej izkoriščale jamstva do njihove dokončne zapadlosti, če se bodo spoštovali pogoji, pod katerimi so bila ta jamstva odobrena. |
| --- | --- |

(95)

Poleg tega bodo obveznice, ki so bile izdane od 21. decembra 2011 in imajo zagotovljeno začasno jamstvo, kakor jih je v sklepih z dne 21. decembra 2011, 31. maja 2012, 6. junija 2012 in 26. septembra 2012 začasno odobrila Komisija, še naprej izkoriščale jamstva do njihove dokončne zapadlosti, če se bodo spoštovali pogoji, pod katerimi so bila ta jamstva odobrena.

2.2.6   Dokapitalizacija

| (96) | Upravni odbor družbe Dexia SA je 7. novembra 2012 zlasti na podlagi novih predpostavk, na katerih temelji spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia, v katerem se domneva, da bodo imeli stroški financiranja verjetno večji vpliv na možnosti skupine Dexia in zlasti banke DCL, naročil, da je treba celovito zmanjšati vrednost deleža v banki DCL. Po tem zmanjšanju vrednosti so lastna sredstva deleža skupine Dexia postala negativna. |
| --- | --- |

(96)

Upravni odbor družbe Dexia SA je 7. novembra 2012 zlasti na podlagi novih predpostavk, na katerih temelji spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia, v katerem se domneva, da bodo imeli stroški financiranja verjetno večji vpliv na možnosti skupine Dexia in zlasti banke DCL, naročil, da je treba celovito zmanjšati vrednost deleža v banki DCL. Po tem zmanjšanju vrednosti so lastna sredstva deleža skupine Dexia postala negativna.

| (97) | Če naj bi se reševanje skupine Dexia izvedlo nadzorovano, je treba finančno stanje te skupine v skladu s priglasitvijo spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja stabilizirati in zato je treba lotiti reševanja stanja negativnih lastnih sredstev družbe Dexia SA z dne 30. septembra 2012 in banke DCL z dne 31. decembra 2012. Zato sta se Francija in Belgija v celoti zavezali, da najpozneje do 31. decembra 2012 z rezervirano izdajo prednostnih delnic z glasovalnimi pravicami prevzameta kapitalsko povečanje skupine Dexia v višini 5,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(97)

Če naj bi se reševanje skupine Dexia izvedlo nadzorovano, je treba finančno stanje te skupine v skladu s priglasitvijo spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja stabilizirati in zato je treba lotiti reševanja stanja negativnih lastnih sredstev družbe Dexia SA z dne 30. septembra 2012 in banke DCL z dne 31. decembra 2012. Zato sta se Francija in Belgija v celoti zavezali, da najpozneje do 31. decembra 2012 z rezervirano izdajo prednostnih delnic z glasovalnimi pravicami prevzameta kapitalsko povečanje skupine Dexia v višini 5,5 milijarde EUR.

| (98) | Belgija bo prevzela 53 % dokapitalizacije (tj. 2,915 milijard EUR), Francija pa 47 % (tj. 2,585 milijard EUR). |
| --- | --- |

(98)

Belgija bo prevzela 53 % dokapitalizacije (tj. 2,915 milijard EUR), Francija pa 47 % (tj. 2,585 milijard EUR).

| (99) | V skladu s členom 598 belgijskega Zakona o gospodarskih družbah je cena za vpis kapitala enaka povprečju končnih tečajev za delnice družbe Dexia SA na bruseljski borzi NYSE Euronext v 30 koledarskih dneh pred odločitvijo upravnega odbora družbe Dexia SA (z dne 14. novembra 2012) o predlogu, naj delničarji prevzamejo kapitalsko povečanje, znaša pa 0,19 EUR. |
| --- | --- |

(99)

V skladu s členom 598 belgijskega Zakona o gospodarskih družbah je cena za vpis kapitala enaka povprečju končnih tečajev za delnice družbe Dexia SA na bruseljski borzi NYSE Euronext v 30 koledarskih dneh pred odločitvijo upravnega odbora družbe Dexia SA (z dne 14. novembra 2012) o predlogu, naj delničarji prevzamejo kapitalsko povečanje, znaša pa 0,19 EUR.

| (100) | To kapitalsko povečanje, rezervirano za Belgijo in Francijo, bo razvidno iz prednostnih delnic, dodeljenih obema državama, zaradi česar bosta prejeli prednost, po 8-odstotni stopnji nominalne vrednosti za delnico na leto glede na vsako razdeljevanje dividend, ki bi ga lahko izvedla skupina Dexia. Celotni primanjkljaj dividend glede na 8-odstotno letno stopnjo bo pomenil dodatno izplačilo, zaradi česar bosta imeli državi prednostno terjatev pri porazdelitvi kakršnih koli neto sredstev, ki se bodo v primeru likvidacije morebiti razdeljevala. Prednostne pravice, dodeljene novim delnicam, bodo omejene in/ali odložene, če skupina Dexia ne bo izpolnila določenih pragov bonitetnih razmerij. |
| --- | --- |

(100)

To kapitalsko povečanje, rezervirano za Belgijo in Francijo, bo razvidno iz prednostnih delnic, dodeljenih obema državama, zaradi česar bosta prejeli prednost, po 8-odstotni stopnji nominalne vrednosti za delnico na leto glede na vsako razdeljevanje dividend, ki bi ga lahko izvedla skupina Dexia. Celotni primanjkljaj dividend glede na 8-odstotno letno stopnjo bo pomenil dodatno izplačilo, zaradi česar bosta imeli državi prednostno terjatev pri porazdelitvi kakršnih koli neto sredstev, ki se bodo v primeru likvidacije morebiti razdeljevala. Prednostne pravice, dodeljene novim delnicam, bodo omejene in/ali odložene, če skupina Dexia ne bo izpolnila določenih pragov bonitetnih razmerij.

| (101) | Zato bosta imeli koristi od kakršnega koli prihodnjega izboljšanja finančnega stanja skupine Dexia najprej in predvsem Belgija in Francija, pri čemer se upošteva tveganje, ki sta mu izpostavljeni. Državi članici sta navedli, da predlagana rešitev izpolnjuje zahtevo o delitvi bremena, čeprav ne izpolnjuje načel, ki se uporabljajo za dokapitalizacijo bank, določenih v Sporočilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (34) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči iz leta 2011). V skladu s temi načeli bi bilo treba vsako dokapitalizacijo v praksi izvesti po precej znižani ceni glede na teoretično ceno, iz česar so izvzete pravice do vpisa. Poleg tega bodo značilnosti transakcije, zlasti prednostnih pravic, pripisanih prednostim delnicam (kategorije B), povzročile gospodarsko zmanjšanje obstoječih delničarjev, saj bi se z uporabo pravic, pripisanih prednostim delnicam, kakršna koli zmanjšanja kapitala pripisala kot prednostna na navadne delnice, tako da bi se lastniški kapital, ki ga pomenijo navadne delnice, zmanjšal na stopnjo blizu ničle, pravice do izplačila kapitala lastnikom navadnih delnic pa bi se zmanjšale praktično na ničlo. |
| --- | --- |

(101)

Zato bosta imeli koristi od kakršnega koli prihodnjega izboljšanja finančnega stanja skupine Dexia najprej in predvsem Belgija in Francija, pri čemer se upošteva tveganje, ki sta mu izpostavljeni. Državi članici sta navedli, da predlagana rešitev izpolnjuje zahtevo o delitvi bremena, čeprav ne izpolnjuje načel, ki se uporabljajo za dokapitalizacijo bank, določenih v Sporočilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (34) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči iz leta 2011). V skladu s temi načeli bi bilo treba vsako dokapitalizacijo v praksi izvesti po precej znižani ceni glede na teoretično ceno, iz česar so izvzete pravice do vpisa. Poleg tega bodo značilnosti transakcije, zlasti prednostnih pravic, pripisanih prednostim delnicam (kategorije B), povzročile gospodarsko zmanjšanje obstoječih delničarjev, saj bi se z uporabo pravic, pripisanih prednostim delnicam, kakršna koli zmanjšanja kapitala pripisala kot prednostna na navadne delnice, tako da bi se lastniški kapital, ki ga pomenijo navadne delnice, zmanjšal na stopnjo blizu ničle, pravice do izplačila kapitala lastnikom navadnih delnic pa bi se zmanjšale praktično na ničlo.

| (102) | Skupina Dexia bo produkt kapitalskega povečanja dodelila za izplačilo svojih zavez glede banke DCL in vzpostavitev likvidnostnih rezerv za prihodnje izgube ter kapitalsko povečanje v višini 2 milijard EUR v banki DCL, da se povečajo njena lastna sredstva v skladu z računovodskimi in bonitetnimi standardi za francoske družbe, obenem pa bo ohranila rezervo denarnega toka v višini okrog 700 do 800 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(102)

Skupina Dexia bo produkt kapitalskega povečanja dodelila za izplačilo svojih zavez glede banke DCL in vzpostavitev likvidnostnih rezerv za prihodnje izgube ter kapitalsko povečanje v višini 2 milijard EUR v banki DCL, da se povečajo njena lastna sredstva v skladu z računovodskimi in bonitetnimi standardi za francoske družbe, obenem pa bo ohranila rezervo denarnega toka v višini okrog 700 do 800 milijonov EUR.

2.2.7   Prekinitev vseh povezav med skupino Dexia in družbo DMA

| (103) | Najpozneje v šestih mesecih po datumu zaključka postopka prodaje družbe DMA bodo prekinjene vse povezave, ki obstajajo med skupino Dexia in družbo DMA, sistemi IT pa bodo povezavo ohranjali še 24 do 30 mesecev po tem datumu. |
| --- | --- |

(103)

Najpozneje v šestih mesecih po datumu zaključka postopka prodaje družbe DMA bodo prekinjene vse povezave, ki obstajajo med skupino Dexia in družbo DMA, sistemi IT pa bodo povezavo ohranjali še 24 do 30 mesecev po tem datumu.

2.2.8   Nobenih novih produktov

| (104) | V spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja je vključena določba, da se mora skupina Dexia umakniti s trgov, na katerih je prej poslovala, bodisi s prodajo subjektov tretjim stranem bodisi z uvedbo likvidacijskega postopka za preostale subjekte. V okviru upravljanja likvidacijske mase se ne smejo ustvarjati novi produkti, razen v družbi Crediop in banki DCL, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodnih izjavah 105 do 108. |
| --- | --- |

(104)

V spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja je vključena določba, da se mora skupina Dexia umakniti s trgov, na katerih je prej poslovala, bodisi s prodajo subjektov tretjim stranem bodisi z uvedbo likvidacijskega postopka za preostale subjekte. V okviru upravljanja likvidacijske mase se ne smejo ustvarjati novi produkti, razen v družbi Crediop in banki DCL, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodnih izjavah 105 do 108.

| (105) | Družba Crediop bi lahko obstoječim strankam ponudila nova finančna sredstva v višini do 200 milijonov EUR za eno leto od končnega sklepa Komisije, da bi izpolnila regulativne zahteve za družbo Crediop z namenom upravljanja njene likvidacijske mase do 31. decembra 2013. Zadevne države članice bi lahko Komisijo po koncu tega enoletnega obdobja tudi prosile, naj zaradi finančne stabilnosti za eno leto odobri dodaten sklop novih finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(105)

Družba Crediop bi lahko obstoječim strankam ponudila nova finančna sredstva v višini do 200 milijonov EUR za eno leto od končnega sklepa Komisije, da bi izpolnila regulativne zahteve za družbo Crediop z namenom upravljanja njene likvidacijske mase do 31. decembra 2013. Zadevne države članice bi lahko Komisijo po koncu tega enoletnega obdobja tudi prosile, naj zaradi finančne stabilnosti za eno leto odobri dodaten sklop novih finančnih sredstev.

| (106) | Banka DCL bi lahko nova finančna sredstva, omejena na 600 milijonov EUR, dodelila med februarjem in julijem 2013 ali junijem in novembrom 2014, da bi desenzibilizirala neodplačanih 1,2 milijarde EUR občutljivih strukturiranih posojil, še vedno deponiranih pri banki DCL (posojila, odobrena lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, po odboru Cepcor (35) pa dosegajo 11 točk ali več). Izboljšanje ekonomske vrednosti višine dolga, ki bi ga to moralo povzročiti, se opredeli z upoštevanjem zmanjšanja tveganja sodnega postopka, ki bi lahko nastalo zaradi desenzibilizacije. Ta paket bi moral omogočiti več kot 50-odstotno zmanjšanje tveganja (predvsem sodnega postopka), povezanega z zadevnimi posojili, ter zmanjšati nestanovitnost sekundarnega zavarovanja in operativnega tveganja za kompleksne transakcije s kritjem izvedenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(106)

Banka DCL bi lahko nova finančna sredstva, omejena na 600 milijonov EUR, dodelila med februarjem in julijem 2013 ali junijem in novembrom 2014, da bi desenzibilizirala neodplačanih 1,2 milijarde EUR občutljivih strukturiranih posojil, še vedno deponiranih pri banki DCL (posojila, odobrena lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, po odboru Cepcor (35) pa dosegajo 11 točk ali več). Izboljšanje ekonomske vrednosti višine dolga, ki bi ga to moralo povzročiti, se opredeli z upoštevanjem zmanjšanja tveganja sodnega postopka, ki bi lahko nastalo zaradi desenzibilizacije. Ta paket bi moral omogočiti več kot 50-odstotno zmanjšanje tveganja (predvsem sodnega postopka), povezanega z zadevnimi posojili, ter zmanjšati nestanovitnost sekundarnega zavarovanja in operativnega tveganja za kompleksne transakcije s kritjem izvedenih finančnih instrumentov.

| (107) | V skladu z naslednjimi pogoji se bodo omejili tudi tokovi, povezani s transakcijami desenzibilizacije obstoječih posojil, deponiranih pri banki DCL (po prodaji družbe DMA):






  — | novi tokovi bodo imeli izključno fiksno stopnjo, |
| --- | --- | --- |

(107)

V skladu z naslednjimi pogoji se bodo omejili tudi tokovi, povezani s transakcijami desenzibilizacije obstoječih posojil, deponiranih pri banki DCL (po prodaji družbe DMA):

—

novi tokovi bodo imeli izključno fiksno stopnjo,

| — | novi tokovi bodo zapadli v 30 letih, |
| --- | --- |

—

novi tokovi bodo zapadli v 30 letih,

| — | z novimi tokovi naj bi se izboljšale ocene po Gisslerjevi listini ali po odboru Cepcor in |
| --- | --- |

—

z novimi tokovi naj bi se izboljšale ocene po Gisslerjevi listini ali po odboru Cepcor in

| — | novi tokovi med začetnim obdobjem desenzibilizacije (od februarja do julija 2013) prednostno zajemajo najobčutljivejša posojila, in sicer tista, ki so bila odobrena [30–50] najpomembnejšim strankam banke DCL, katerih vrednost glede na tržne razmere na trgu izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s posojili, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino, znaša [40–60] %. |
| --- | --- |

—

novi tokovi med začetnim obdobjem desenzibilizacije (od februarja do julija 2013) prednostno zajemajo najobčutljivejša posojila, in sicer tista, ki so bila odobrena [30–50] najpomembnejšim strankam banke DCL, katerih vrednost glede na tržne razmere na trgu izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s posojili, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino, znaša [40–60] %.

| (108) | Za namen desenzibilizacije bodo dovoljene le naslednje transakcije: [...]. Možnost dejavnega prestrukturiranja (v bistvu pod pogoji likvidacije – ko bodo občutljiva posojila iz bilance stanja banke DCL prestrukturirana, se bo portfelj te družbe v celoti upravljal kot likvidacijska masa) je namenjena izključno temu, da se, kolikor je to mogoče in v povprečju, omejijo pričakovane izgube v sedanjem portfelju po scenariju likvidacije. Banka DCL ne bo v nobenem primeru ustvarjala novih produktov v strogem pomenu besede (brez novih produktov za nove stranke). |
| --- | --- |

(108)

Za namen desenzibilizacije bodo dovoljene le naslednje transakcije: [...]. Možnost dejavnega prestrukturiranja (v bistvu pod pogoji likvidacije – ko bodo občutljiva posojila iz bilance stanja banke DCL prestrukturirana, se bo portfelj te družbe v celoti upravljal kot likvidacijska masa) je namenjena izključno temu, da se, kolikor je to mogoče in v povprečju, omejijo pričakovane izgube v sedanjem portfelju po scenariju likvidacije. Banka DCL ne bo v nobenem primeru ustvarjala novih produktov v strogem pomenu besede (brez novih produktov za nove stranke).

2.2.9   Spremljanje spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja

| (109) | Neodvisni skrbnik bo spremljal izvajanje spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja in o njem vsakih šest mesecev smiselno poročal Komisiji pod takimi pogoji, kot so določeni v uvodnih izjavah 18 in 19 Priloge I k sklepu o pogojnem dovoljenju. |
| --- | --- |

(109)

Neodvisni skrbnik bo spremljal izvajanje spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja in o njem vsakih šest mesecev smiselno poročal Komisiji pod takimi pogoji, kot so določeni v uvodnih izjavah 18 in 19 Priloge I k sklepu o pogojnem dovoljenju.

| (110) | Neodvisni skrbnik bo Komisiji zlasti predložil polletno poročilo o uresničevanju zavez iz načrta nadzorovanega reševanja. V to poročilo bodo vključeni podrobno poročilo o napredku glede spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja in še zlasti o 1) skladnosti z zneskom in pogoji desenzibilizacije portfelja občutljivih posojil banke DCL, 2) skladnosti z omejitvijo novih finančnih sredstev, odobrenih obstoječim strankam družbe Crediop, 3) skladnosti s časovnim razporedom načrtovanih prodaj, vključno z datumom prodaje, računovodsko vrednostjo sredstev z dne 31. decembra 2011, vrednostjo prodaje, doseženimi kapitalskimi dobički ali izgubami in podrobnostmi o preostalih ukrepih, ki jih je treba izvesti po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, ter 4) upravljanju in omejitvah družb DAM in Dexia Israel. |
| --- | --- |

(110)

Neodvisni skrbnik bo Komisiji zlasti predložil polletno poročilo o uresničevanju zavez iz načrta nadzorovanega reševanja. V to poročilo bodo vključeni podrobno poročilo o napredku glede spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja in še zlasti o 1) skladnosti z zneskom in pogoji desenzibilizacije portfelja občutljivih posojil banke DCL, 2) skladnosti z omejitvijo novih finančnih sredstev, odobrenih obstoječim strankam družbe Crediop, 3) skladnosti s časovnim razporedom načrtovanih prodaj, vključno z datumom prodaje, računovodsko vrednostjo sredstev z dne 31. decembra 2011, vrednostjo prodaje, doseženimi kapitalskimi dobički ali izgubami in podrobnostmi o preostalih ukrepih, ki jih je treba izvesti po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, ter 4) upravljanju in omejitvah družb DAM in Dexia Israel.

2.2.10   Zaveze

| (111) | V spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja, katerega verodostojno besedilo je v Prilogi I, so vključene zaveze. |
| --- | --- |

(111)

V spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja, katerega verodostojno besedilo je v Prilogi I, so vključene zaveze.

| (112) | Zadevne države članice v uvodu svojega pisma z zavezami navajajo, da bodo zagotovile, da se v celoti izvaja spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja in uresničujejo zaveze. Zaveze se bodo uporabljale, dokler ne bodo sredstva skupine Dexia v celoti odpisana. |
| --- | --- |

(112)

Zadevne države članice v uvodu svojega pisma z zavezami navajajo, da bodo zagotovile, da se v celoti izvaja spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja in uresničujejo zaveze. Zaveze se bodo uporabljale, dokler ne bodo sredstva skupine Dexia v celoti odpisana.

(a)   Zaveze glede ravnanja

| (113) | Skupina Dexia brez predhodnega dovoljenja Komisije ne bo pridobivala lastniškega kapitala v drugih kreditnih institucijah, investicijskih podjetjih (36) ali zavarovalnicah. Tako dovoljenje se bo zahtevalo le za možne pridobitve deležev skupine Dexia v zameno za injekcijo deležev ali dejavnosti, začetih v okviru transakcije prodaje ali združevanja sredstev ali dejavnosti (z združitvijo ali injekcijo), če skupina Dexia v takem primeru z deležem ne bo dobila izključnega ali skupnega nadzora nad subjektom, ki je bodisi upravičen do injekcije bodisi izhaja iz združitve. Skupina Dexia lahko, potem ko se izvrši prodajna opcija banke Banco Sabadell, izjemoma pridobi manjšinski 40-odstotni delež v družbi Dexia Sabadell (zaradi upravljanja njene likvidacijske mase), ker ta pridobitev na datum zavez še ni bila izvedena. |
| --- | --- |

(113)

Skupina Dexia brez predhodnega dovoljenja Komisije ne bo pridobivala lastniškega kapitala v drugih kreditnih institucijah, investicijskih podjetjih (36) ali zavarovalnicah. Tako dovoljenje se bo zahtevalo le za možne pridobitve deležev skupine Dexia v zameno za injekcijo deležev ali dejavnosti, začetih v okviru transakcije prodaje ali združevanja sredstev ali dejavnosti (z združitvijo ali injekcijo), če skupina Dexia v takem primeru z deležem ne bo dobila izključnega ali skupnega nadzora nad subjektom, ki je bodisi upravičen do injekcije bodisi izhaja iz združitve. Skupina Dexia lahko, potem ko se izvrši prodajna opcija banke Banco Sabadell, izjemoma pridobi manjšinski 40-odstotni delež v družbi Dexia Sabadell (zaradi upravljanja njene likvidacijske mase), ker ta pridobitev na datum zavez še ni bila izvedena.

| (114) | Skupina Dexia se zavezuje, da ne bo dodelila nobenih novih finančnih sredstev znotraj skupine (tj. v znesku, ki presega finančna sredstva znotraj skupine, ki obstajajo na datum sprejetja tega sklepa) subjektom, ki naj bi se v skladu z uvodno izjavo 122 prodali (t. i. omejitev), pri čemer se bodo upoštevale zaveze, ki so bile na datum sprejetja tega sklepa že prevzete glede družb Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail in Dexia LLD. To ne posega v regulativne obveznosti, ki jih ima skupina Dexia kot delničarka zadevnih subjektov, ter njeno obveznost, da ohranja družbi Dexia Israel in DAM donosni v skladu z uvodno izjavo 129 v nadaljevanju. Skupina Dexia bo Komisijo vnaprej obvestila, če bo treba zaradi izvajanja teh obveznosti zadevnim subjektom dodeliti nova finančna sredstva. |
| --- | --- |

(114)

Skupina Dexia se zavezuje, da ne bo dodelila nobenih novih finančnih sredstev znotraj skupine (tj. v znesku, ki presega finančna sredstva znotraj skupine, ki obstajajo na datum sprejetja tega sklepa) subjektom, ki naj bi se v skladu z uvodno izjavo 122 prodali (t. i. omejitev), pri čemer se bodo upoštevale zaveze, ki so bile na datum sprejetja tega sklepa že prevzete glede družb Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail in Dexia LLD. To ne posega v regulativne obveznosti, ki jih ima skupina Dexia kot delničarka zadevnih subjektov, ter njeno obveznost, da ohranja družbi Dexia Israel in DAM donosni v skladu z uvodno izjavo 129 v nadaljevanju. Skupina Dexia bo Komisijo vnaprej obvestila, če bo treba zaradi izvajanja teh obveznosti zadevnim subjektom dodeliti nova finančna sredstva.

| (115) | Skupina Dexia za nekatere od svojih zavez ne bo uporabila svojega statusa banke, zaradi katerega bi bila upravičena do jamstva ali druge pomoči zadevnih držav članic, za namene komercialnega oglaševanja tretjim stranem, ki niso upravičene tretje strani, kot je določeno v pogodbi o jamstvu, niti ne bo uporabila jamstva za posle, ki so zgolj in samo arbitraža. |
| --- | --- |

(115)

Skupina Dexia za nekatere od svojih zavez ne bo uporabila svojega statusa banke, zaradi katerega bi bila upravičena do jamstva ali druge pomoči zadevnih držav članic, za namene komercialnega oglaševanja tretjim stranem, ki niso upravičene tretje strani, kot je določeno v pogodbi o jamstvu, niti ne bo uporabila jamstva za posle, ki so zgolj in samo arbitraža.

| (116) | Kot je določeno v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja:






  (a) | Zadevne države članice poudarjajo, da zaradi značilnosti prednostnih delnic v praksi ne bo mogoče izplačati kakršnih koli dividend na navadne delnice, saj so napovedi dobička, ki ga lahko skupina Dexia razdeljuje med obdobjem načrta, nižje od zneska 8 % prednostnih dividend, ki jih je treba izplačati Belgiji in Franciji. |
| --- | --- | --- |

(116)

Kot je določeno v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja:

(a)

Zadevne države članice poudarjajo, da zaradi značilnosti prednostnih delnic v praksi ne bo mogoče izplačati kakršnih koli dividend na navadne delnice, saj so napovedi dobička, ki ga lahko skupina Dexia razdeljuje med obdobjem načrta, nižje od zneska 8 % prednostnih dividend, ki jih je treba izplačati Belgiji in Franciji.

| (b) | Zadevne države članice poudarjajo, da imata prednostne delnice le Belgija in Francija, ter da bi se morale omejitve za razdelitev dividend nanašati le na navadne delnice, ne pa na prednostne delnice, saj bi se s tem Belgiji in Franciji odvzela njuna pravica do dividende na naložbo. |
| --- | --- |

(b)

Zadevne države članice poudarjajo, da imata prednostne delnice le Belgija in Francija, ter da bi se morale omejitve za razdelitev dividend nanašati le na navadne delnice, ne pa na prednostne delnice, saj bi se s tem Belgiji in Franciji odvzela njuna pravica do dividende na naložbo.

| (c) | V spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je glede sodelovanja prednostnih delnic pri izgubah navedeno, da bodo prednostne delnice v celoti ali deloma izgubile svoje prednostne pravice, če bodo regulativna razmerja skupine Dexia padla pod določen prag. Prednostne delnice se bodo v praksi štele kot temeljni kapital do leta 2018, saj bodo imele koristi od začasne regulativne obravnave (t. i. prehodno obdobje). Nato se bodo glede na potrebe po regulatornem kapitalu skupine Dexia v skladu z načrtom nadzorovanega spremenile v navadne delnice (37). |
| --- | --- |

(c)

V spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je glede sodelovanja prednostnih delnic pri izgubah navedeno, da bodo prednostne delnice v celoti ali deloma izgubile svoje prednostne pravice, če bodo regulativna razmerja skupine Dexia padla pod določen prag. Prednostne delnice se bodo v praksi štele kot temeljni kapital do leta 2018, saj bodo imele koristi od začasne regulativne obravnave (t. i. prehodno obdobje). Nato se bodo glede na potrebe po regulatornem kapitalu skupine Dexia v skladu z načrtom nadzorovanega spremenile v navadne delnice (37).

| (117) | Skupina Dexia se bo ne glede na transakcije v zvezi s hibridnimi instrumenti temeljnega kapitala in kapitala drugega reda, ki jih mora skupina Dexia izvesti po zakonu, ali transakcije, ki jih mora izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred datumom sprejetja tega sklepa, vzdržala:






  (a) | izplačevanja kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali instrumente kapitala drugega reda, ki so v lasti oseb ali subjektov, ki niso družba Dexia SA in njene odvisne družbe, katerih izplačilo je glede na pogodbene določbe, ki se nanašajo na te instrumente, diskrecijsko; |
| --- | --- | --- |

(117)

Skupina Dexia se bo ne glede na transakcije v zvezi s hibridnimi instrumenti temeljnega kapitala in kapitala drugega reda, ki jih mora skupina Dexia izvesti po zakonu, ali transakcije, ki jih mora izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred datumom sprejetja tega sklepa, vzdržala:

(a)

izplačevanja kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali instrumente kapitala drugega reda, ki so v lasti oseb ali subjektov, ki niso družba Dexia SA in njene odvisne družbe, katerih izplačilo je glede na pogodbene določbe, ki se nanašajo na te instrumente, diskrecijsko;

| (b) | odobritve ali glasovanja v prid izplačilu kakršne koli oblike dividende s strani katere koli odvisne družbe, ki je posredno ali neposredno pod nadzorom družbe Dexia SA (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), zlasti če bi tako izplačilo vključevalo obvezno izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali instrumente kapitala drugega reda, ki so v lasti oseb, ki niso družba Dexia SA in njene odvisne družbe; |
| --- | --- |

(b)

odobritve ali glasovanja v prid izplačilu kakršne koli oblike dividende s strani katere koli odvisne družbe, ki je posredno ali neposredno pod nadzorom družbe Dexia SA (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), zlasti če bi tako izplačilo vključevalo obvezno izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali instrumente kapitala drugega reda, ki so v lasti oseb, ki niso družba Dexia SA in njene odvisne družbe;

| (c) | izvajanja diskrecijske možnosti predčasnega izplačila iz hibridnih instrumentov temeljnega kapitala ali instrumentov kapitala drugega reda iz točke (a) zgoraj; |
| --- | --- |

(c)

izvajanja diskrecijske možnosti predčasnega izplačila iz hibridnih instrumentov temeljnega kapitala ali instrumentov kapitala drugega reda iz točke (a) zgoraj;

| (d) | toda skupina Dexia lahko po priglasitvi Komisiji in pridobitvi predhodnega dovoljenja Komisije izvede javne ponudbe za nakup izdaj hibridnih obveznic temeljnega kapitala in drugega reda, pri čemer se upošteva bonus, ki ne presega 10 % tržne cene, in nakupni tečaj (vključno z bonusom), ki ne presega 90 % nominalne vrednosti. To ne preprečuje razdeljevanja dividend, povezanih s prednostnimi delnicami v lasti Belgije in Francije. |
| --- | --- |

(d)

toda skupina Dexia lahko po priglasitvi Komisiji in pridobitvi predhodnega dovoljenja Komisije izvede javne ponudbe za nakup izdaj hibridnih obveznic temeljnega kapitala in drugega reda, pri čemer se upošteva bonus, ki ne presega 10 % tržne cene, in nakupni tečaj (vključno z bonusom), ki ne presega 90 % nominalne vrednosti. To ne preprečuje razdeljevanja dividend, povezanih s prednostnimi delnicami v lasti Belgije in Francije.

| (118) | Skupina Dexia bo še naprej upoštevala načela o prejemkih, ki so jih določili na ravni skupine G20 in zadevni nacionalni organi, kar zadeva prejemke članov upravnega in izvršnega odbora družbe Dexia SA ter glavnih delujočih subjektov skupine Dexia. Skupina Dexia še zlasti ne bo izplačevala spremenljivega dela plačila članom upravnega odbora družbe Dexia SA, drugim zaposlenim v družbi Dexia SA in njenih bančnih odvisnih družbah, zajetih v točko 2.5.1.1 politike prejemkov skupine Dexia, kakor je bila 15. marca 2011 priglašena komisiji CBFA (38), pa bo tudi omejila spremenljivi del plačila, in sicer na 30 % nespremenljivega dela plačila. |
| --- | --- |

(118)

Skupina Dexia bo še naprej upoštevala načela o prejemkih, ki so jih določili na ravni skupine G20 in zadevni nacionalni organi, kar zadeva prejemke članov upravnega in izvršnega odbora družbe Dexia SA ter glavnih delujočih subjektov skupine Dexia. Skupina Dexia še zlasti ne bo izplačevala spremenljivega dela plačila članom upravnega odbora družbe Dexia SA, drugim zaposlenim v družbi Dexia SA in njenih bančnih odvisnih družbah, zajetih v točko 2.5.1.1 politike prejemkov skupine Dexia, kakor je bila 15. marca 2011 priglašena komisiji CBFA (38), pa bo tudi omejila spremenljivi del plačila, in sicer na 30 % nespremenljivega dela plačila.

| (119) | Skupina Dexia v skladu s spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja od datuma sprejetja tega sklepa ne bo ustvarjala nobenih novih produktov, razen kadar je zadevni subjekt vključen v zavezo o prodaji v skladu z uvodno izjavo 122. Za to zavezo v besedno zvezo „nov produkt“ niso zajeti:






  1. | transakcije, potrebne za upravljanje likvidnosti (na primer transakcije centralne banke ali upravljanje kritih skladov družb DLG (Dexia Lettre de Gage) in DKD (Dexia Kommunalbank Deutschland)), da se izpolnijo regulativne ali bonitetne omejitve ali omejitve bonitetnih agencij ter znatno izboljšajo stroški financiranja; |
| --- | --- | --- |

(119)

Skupina Dexia v skladu s spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja od datuma sprejetja tega sklepa ne bo ustvarjala nobenih novih produktov, razen kadar je zadevni subjekt vključen v zavezo o prodaji v skladu z uvodno izjavo 122. Za to zavezo v besedno zvezo „nov produkt“ niso zajeti:

1.

transakcije, potrebne za upravljanje likvidnosti (na primer transakcije centralne banke ali upravljanje kritih skladov družb DLG (Dexia Lettre de Gage) in DKD (Dexia Kommunalbank Deutschland)), da se izpolnijo regulativne ali bonitetne omejitve ali omejitve bonitetnih agencij ter znatno izboljšajo stroški financiranja;

| 2. | podaljšanje zapadlosti obstoječih posojil, če bi se s takim podaljšanjem znatno izboljšala neto aktualizirana vrednost zneskov, posojenih isti stranki, pri čemer se ob izračunavanju vrednosti upošteva tveganje sodnega postopka; |
| --- | --- |

2.

podaljšanje zapadlosti obstoječih posojil, če bi se s takim podaljšanjem znatno izboljšala neto aktualizirana vrednost zneskov, posojenih isti stranki, pri čemer se ob izračunavanju vrednosti upošteva tveganje sodnega postopka;

| 3. | transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, potrebne za upravljanje tveganj, povezanih z obrestnimi merami / menjalnimi tečaji / stopnjami kreditov sedanjega portfelja, če naj bi se s takimi transakcijami zmanjšala globalna izpostavljenost tveganju za skupino Dexia, v skladu s smernicami, ki se uporabljajo znotraj skupine Dexia in/ali pri bonitetnih organih; |
| --- | --- |

3.

transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, potrebne za upravljanje tveganj, povezanih z obrestnimi merami / menjalnimi tečaji / stopnjami kreditov sedanjega portfelja, če naj bi se s takimi transakcijami zmanjšala globalna izpostavljenost tveganju za skupino Dexia, v skladu s smernicami, ki se uporabljajo znotraj skupine Dexia in/ali pri bonitetnih organih;

| 4. | vse dejavnosti, potrebne zaradi regulativnih ali drugih pravnih razlogov, zlasti podaljšanja zapadlosti ali spremembe časovnega razporeda, določenega za skupino Dexia kot članico bančnega sindikata v določenih naložbenih projektih (bančni sindikat se lahko prosi, naj sprejme spremembe v zgradbi projekta, s katerimi se spremeni zapadlost in/ali časovni razpored) ali po odločitvah upravnih ali sodnih organov; |
| --- | --- |

4.

vse dejavnosti, potrebne zaradi regulativnih ali drugih pravnih razlogov, zlasti podaljšanja zapadlosti ali spremembe časovnega razporeda, določenega za skupino Dexia kot članico bančnega sindikata v določenih naložbenih projektih (bančni sindikat se lahko prosi, naj sprejme spremembe v zgradbi projekta, s katerimi se spremeni zapadlost in/ali časovni razpored) ali po odločitvah upravnih ali sodnih organov;

| 5. | izplačilo posojilnih obveznosti, potrjenih na datum sprejetja tega sklepa, tj. izplačilne transakcije, ki jih mora skupina Dexia izvesti na podlagi pogodb, da bi spoštovala svoje zaveze do posojilojemalcev po pogodbah, sklenjenih pred 30. septembrom 2012. |
| --- | --- |

5.

izplačilo posojilnih obveznosti, potrjenih na datum sprejetja tega sklepa, tj. izplačilne transakcije, ki jih mora skupina Dexia izvesti na podlagi pogodb, da bi spoštovala svoje zaveze do posojilojemalcev po pogodbah, sklenjenih pred 30. septembrom 2012.

| (120) | Izjemoma:






  1. | Družba Dexia Crediop lahko za svoje obstoječe stranke za eno leto od sprejetja tega sklepa pritegne nova finančna sredstva v znesku 200 milijonov EUR, da bi preprečila [...], ki ga izdaja družba Dexia Crediop in tako zadostila regulativnim zahtevam glede upravljanja likvidacijske mase. Zadevne države članice lahko po preteku tega enega leta Komisijo prosijo za dodaten letni okvir novih finančnih sredstev. Če družba Dexia Crediop ne bo dobila dovoljenja, bo ob koncu zadevnega leta zanjo uveden likvidacijski postopek. |
| --- | --- | --- |

(120)

Izjemoma:

1.

Družba Dexia Crediop lahko za svoje obstoječe stranke za eno leto od sprejetja tega sklepa pritegne nova finančna sredstva v znesku 200 milijonov EUR, da bi preprečila [...], ki ga izdaja družba Dexia Crediop in tako zadostila regulativnim zahtevam glede upravljanja likvidacijske mase. Zadevne države članice lahko po preteku tega enega leta Komisijo prosijo za dodaten letni okvir novih finančnih sredstev. Če družba Dexia Crediop ne bo dobila dovoljenja, bo ob koncu zadevnega leta zanjo uveden likvidacijski postopek.

| 2. | Banka DCL lahko nova finančna sredstva izdaja za tokove, povezane s transakcijami za desenzibilizacijo obstoječih posojil (39), deponiranih pri banki DCL (po prodaji družbe DMA), ki se štejejo za občutljiva (tj. posojila, odobrena lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, po odboru Cepcor pa dosegajo 11 točk ali več), če se je izboljšala ekonomska vrednost višine dolga, pri čemer je treba pri določanju te vrednosti upoštevati znatno zmanjšanje tveganja sodnega postopka, ki ga povzroči desenzibilizacija (40).
  V povezavi s tem bodo dovoljene le naslednje transakcije: [...].
  Skupina Dexia se zavezuje, da bo skupni znesek novih denarnih tokov, povezan s transakcijami iz točke 6 zgoraj, omejila na največ 600 milijonov EUR novega financiranja, vendar se take transakcije lahko sklenejo le med februarjem in julijem 2013 ali junijem in novembrom 2014. |
| --- | --- |

2.

Banka DCL lahko nova finančna sredstva izdaja za tokove, povezane s transakcijami za desenzibilizacijo obstoječih posojil (39), deponiranih pri banki DCL (po prodaji družbe DMA), ki se štejejo za občutljiva (tj. posojila, odobrena lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, po odboru Cepcor pa dosegajo 11 točk ali več), če se je izboljšala ekonomska vrednost višine dolga, pri čemer je treba pri določanju te vrednosti upoštevati znatno zmanjšanje tveganja sodnega postopka, ki ga povzroči desenzibilizacija (40).

V povezavi s tem bodo dovoljene le naslednje transakcije: [...].

Skupina Dexia se zavezuje, da bo skupni znesek novih denarnih tokov, povezan s transakcijami iz točke 6 zgoraj, omejila na največ 600 milijonov EUR novega financiranja, vendar se take transakcije lahko sklenejo le med februarjem in julijem 2013 ali junijem in novembrom 2014.

| (121) | Poleg tega bodo tokovi iz točke 2 omejeni v skladu s pogoji iz uvodne izjave 106 tega sklepa.
  Skupina Dexia bo Komisiji 15. januarja 2013 in 15. maja 2014 poslala redni pregled načrta za amortizacijo in desenzibilizacijo občutljivih posojil banke DCL. |
| --- | --- |

(121)

Poleg tega bodo tokovi iz točke 2 omejeni v skladu s pogoji iz uvodne izjave 106 tega sklepa.

Skupina Dexia bo Komisiji 15. januarja 2013 in 15. maja 2014 poslala redni pregled načrta za amortizacijo in desenzibilizacijo občutljivih posojil banke DCL.

(b)   Prodaje in upravljanje likvidacijske mase

| (122) | Med prodajami, ki jih je skupina Dexia že opravila, so:






  1. | prodaja družbe DBB. Opravljena je bila 20. oktobra 2011; |
| --- | --- | --- |

(122)

Med prodajami, ki jih je skupina Dexia že opravila, so:

1.

prodaja družbe DBB. Opravljena je bila 20. oktobra 2011;

| 2. | prodaja 50-odstotnega deleža v družbi RBCD. Opravljena je bila 27. julija 2012; |
| --- | --- |

2.

prodaja 50-odstotnega deleža v družbi RBCD. Opravljena je bila 27. julija 2012;

| 3. | prodaja družbe DenizBank. Opravljena je bila 28. septembra 2012; |
| --- | --- |

3.

prodaja družbe DenizBank. Opravljena je bila 28. septembra 2012;

| 4. | prodaja družbe BIL. Opravljena je bila 5. oktobra 2012; |
| --- | --- |

4.

prodaja družbe BIL. Opravljena je bila 5. oktobra 2012;

| 5. | prodaja družbe Dexia Habitat. Opravljena je bila 29. junija 2012; |
| --- | --- |

5.

prodaja družbe Dexia Habitat. Opravljena je bila 29. junija 2012;

| 6. | prodaja družbe DKB Polska. Pogodba o prodaji je bila podpisana 7. novembra 2012. |
| --- | --- |

6.

prodaja družbe DKB Polska. Pogodba o prodaji je bila podpisana 7. novembra 2012.

| (123) | Skupina Dexia se zavezuje, da bo spodaj navedene subjekte prodala po naslednjem časovnem razporedu:






  1. | prodaja družbe DMA do 31. januarja 2013; |
| --- | --- | --- |

(123)

Skupina Dexia se zavezuje, da bo spodaj navedene subjekte prodala po naslednjem časovnem razporedu:

1.

prodaja družbe DMA do 31. januarja 2013;

| 2. | prodaja družbe DAM, deleža skupine Dexia v banki Popular Banca Privada in družbi Sofaxis do 31. decembra 2013; |
| --- | --- |

2.

prodaja družbe DAM, deleža skupine Dexia v banki Popular Banca Privada in družbi Sofaxis do 31. decembra 2013;

| 3. | prodaja ali upravljanje likvidacijske mase družb Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD in Dexia Flobail do 31. decembra 2013; |
| --- | --- |

3.

prodaja ali upravljanje likvidacijske mase družb Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD in Dexia Flobail do 31. decembra 2013;

| 4. | prodaja (neposrednega ali posrednega) deleža skupine Dexia v družbi Dexia Israel v dvanajstih mesecih po končni, neizpodbojni sodbi v različnih sodnih postopkih, začetih proti družbi Dexia Israel ali banki DCL kot delničarki. |
| --- | --- |

4.

prodaja (neposrednega ali posrednega) deleža skupine Dexia v družbi Dexia Israel v dvanajstih mesecih po končni, neizpodbojni sodbi v različnih sodnih postopkih, začetih proti družbi Dexia Israel ali banki DCL kot delničarki.

| (124) | Za navedene zaveze o prodaji se bo štelo, da so uresničene, ko bosta skupina Dexia in kupec sklenila dokončno in zavezujočo pogodbo (tj. pogodbo, ki je skupina Dexia ne more enostransko odpovedati brez plačila kazni) o prodaji celotnega deleža skupine Dexia v zadevnem subjektu ali zadevnega premoženja, tudi če ob podpisu pogodbe še niso pridobljena vsa dovoljenja ali izjave o strinjanju pristojnih nadzornih organov, če je postopek prodaje zaključen najpozneje šest mesecev po podpisu pogodbe o prodaji. |
| --- | --- |

(124)

Za navedene zaveze o prodaji se bo štelo, da so uresničene, ko bosta skupina Dexia in kupec sklenila dokončno in zavezujočo pogodbo (tj. pogodbo, ki je skupina Dexia ne more enostransko odpovedati brez plačila kazni) o prodaji celotnega deleža skupine Dexia v zadevnem subjektu ali zadevnega premoženja, tudi če ob podpisu pogodbe še niso pridobljena vsa dovoljenja ali izjave o strinjanju pristojnih nadzornih organov, če je postopek prodaje zaključen najpozneje šest mesecev po podpisu pogodbe o prodaji.

| (125) | Če katera od navedenih zavez o prodaji ne bo izpolnjena, bodo države članice v mesecu po roku za prodajo predlagale, da se imenuje neodvisni skrbnik, ki bo odgovoren za prodajo zadevnega subjekta pod pogoji, določenimi v uvodni izjavi 132 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(125)

Če katera od navedenih zavez o prodaji ne bo izpolnjena, bodo države članice v mesecu po roku za prodajo predlagale, da se imenuje neodvisni skrbnik, ki bo odgovoren za prodajo zadevnega subjekta pod pogoji, določenimi v uvodni izjavi 132 v nadaljevanju.

| (126) | Skupina Dexia bo pred vsako navedeno prodajo (41), ki jo je treba še opraviti, obvestila neodvisnega skrbnika o strankah, ki so izrazile zanimanje za pridobitev teh sredstev, zagotovila pa mu bo tudi vse potrebne in ustrezno razpoložljive informacije, da se zajamči neodvisnost morebitnega kupca. Komisija bo zadevne države članice v petnajstih delovnih dneh obvestila o imenih strank, ki po njenem mnenju ne izpolnjujejo pogojev glede ustreznosti in neodvisnosti, ter o razlogih za svojo odločitev. Skupina Dexia bo nato zaključila kakršno koli transakcijo prodaje s temi strankami. |
| --- | --- |

(126)

Skupina Dexia bo pred vsako navedeno prodajo (41), ki jo je treba še opraviti, obvestila neodvisnega skrbnika o strankah, ki so izrazile zanimanje za pridobitev teh sredstev, zagotovila pa mu bo tudi vse potrebne in ustrezno razpoložljive informacije, da se zajamči neodvisnost morebitnega kupca. Komisija bo zadevne države članice v petnajstih delovnih dneh obvestila o imenih strank, ki po njenem mnenju ne izpolnjujejo pogojev glede ustreznosti in neodvisnosti, ter o razlogih za svojo odločitev. Skupina Dexia bo nato zaključila kakršno koli transakcijo prodaje s temi strankami.

| (127) | Ko se bodo tržni pogoji izboljšali, si bo skupina Dexia čim bolj prizadevala pospešiti prodajo svojega portfelja obveznic in tako spoštovala regulativna razmerja, vendar bi se morale take prodaje opraviti le, če nimajo bistvenega negativnega učinka na plačilno sposobnost skupine Dexia. Skupina Dexia bo Komisiji zagotovila letni pregled teh možnosti. |
| --- | --- |

(127)

Ko se bodo tržni pogoji izboljšali, si bo skupina Dexia čim bolj prizadevala pospešiti prodajo svojega portfelja obveznic in tako spoštovala regulativna razmerja, vendar bi se morale take prodaje opraviti le, če nimajo bistvenega negativnega učinka na plačilno sposobnost skupine Dexia. Skupina Dexia bo Komisiji zagotovila letni pregled teh možnosti.

| (128) | Od datuma uradnega obvestila o tem sklepu bo za subjekte, ki niso navedeni v uvodni izjavi 122 (vključno z družbo Dexia Sabadell, ko se bo dokončno izvedla pripojitev, navedena v uvodni izjavi 113), uveden likvidacijski postopek, zlasti glede nobenih novih produktov v smislu uvodne izjave 119. |
| --- | --- |

(128)

Od datuma uradnega obvestila o tem sklepu bo za subjekte, ki niso navedeni v uvodni izjavi 122 (vključno z družbo Dexia Sabadell, ko se bo dokončno izvedla pripojitev, navedena v uvodni izjavi 113), uveden likvidacijski postopek, zlasti glede nobenih novih produktov v smislu uvodne izjave 119.

| (129) | Skupina Dexia si bo pri ohranjanju interesov družbe Dexia SA in skupine Dexia do dejanske prodaje družb DAM in Dexia Israel (in iz pojasnila, navedenega v točki 10 uvodne izjave 122 glede družbe Dexia Israel):






  1. | čim bolj prizadevala, da bo v družbah DAM in Dexia Israel v skladu s premišljeno poslovno prakso ohranjala uspešno poslovanje, možnost, da ju bo prihodnji kupec ponovno prodal, ter njuno konkurenčnost; |
| --- | --- | --- |

(129)

Skupina Dexia si bo pri ohranjanju interesov družbe Dexia SA in skupine Dexia do dejanske prodaje družb DAM in Dexia Israel (in iz pojasnila, navedenega v točki 10 uvodne izjave 122 glede družbe Dexia Israel):

1.

čim bolj prizadevala, da bo v družbah DAM in Dexia Israel v skladu s premišljeno poslovno prakso ohranjala uspešno poslovanje, možnost, da ju bo prihodnji kupec ponovno prodal, ter njuno konkurenčnost;

| 2. | čim bolj prizadevala, da bo v družbah DAM in Dexia Israel zmanjšala tveganje za izgubo njunega konkurenčnega potenciala; |
| --- | --- |

2.

čim bolj prizadevala, da bo v družbah DAM in Dexia Israel zmanjšala tveganje za izgubo njunega konkurenčnega potenciala;

| 3. | se bo vzdržala kakršne koli pobude, ki bi bodisi lahko imela bistven negativen učinek na vrednost, upravljanje ali konkurenčnost družb DAM in Dexia Israel bodisi bi lahko spremenila naravo ali področje dejavnosti, industrijsko ali poslovno strategijo ali naložbeno politiko obeh družb; |
| --- | --- |

3.

se bo vzdržala kakršne koli pobude, ki bi bodisi lahko imela bistven negativen učinek na vrednost, upravljanje ali konkurenčnost družb DAM in Dexia Israel bodisi bi lahko spremenila naravo ali področje dejavnosti, industrijsko ali poslovno strategijo ali naložbeno politiko obeh družb;

| 4. | kar zadeva zavezo glede omejitev iz uvodne izjave 114, bo družbama DAM in Dexia Israel, kolikor je to mogoče, zagotavljala ustrezna sredstva za njune transakcije v skladu z obstoječimi poslovnimi načrti in kakršnimi koli poznejšimi načrti; |
| --- | --- |

4.

kar zadeva zavezo glede omejitev iz uvodne izjave 114, bo družbama DAM in Dexia Israel, kolikor je to mogoče, zagotavljala ustrezna sredstva za njune transakcije v skladu z obstoječimi poslovnimi načrti in kakršnimi koli poznejšimi načrti;

| 5. | bo sprejela vsak ustrezen ukrep, vključno z ustreznimi mehanizmi spodbud (v skladu s poslovno prakso), za spodbujanje vseh glavnih zaposlenih v družbah DAM in Dexia Israel. |
| --- | --- |

5.

bo sprejela vsak ustrezen ukrep, vključno z ustreznimi mehanizmi spodbud (v skladu s poslovno prakso), za spodbujanje vseh glavnih zaposlenih v družbah DAM in Dexia Israel.

| (130) | Družba Crediop se bo v skladu z dogovorom upravljala ločeno od skupine Dexia, dokler se ne bo v enem letu po sprejetju tega sklepa prodala ali se bo upravljala njena likvidacijska masa. Skupina Dexia bo imenovala upravljavca, ki bo odgovoren za to, da se bodo vse dejavnosti te družbe upravljale ločeno, s čimer bo zagotovila, da bodo vse odločitve uprave družbe Crediop, sprejete od datuma sprejetja tega sklepa do zaključka prodaje [v enem letu po sprejetju tega sklepa ali upravljanje njene likvidacijske mase], v največjo korist te družbe v smislu njene prodaje, ter bo zagotovila, da bo lahko ta upravljavec deloval popolnoma neodvisno, pri čemer spoštuje zaveze, ki se uporabljajo za družbo Crediop. Upravljavec, odgovoren za ločeno upravljanje vseh dejavnosti, bi lahko bil izvršni direktor družbe Crediop. Družbo Crediop bo upravljal v njeno korist v posvetovanju s skupino Dexia in pod nadzorom neodvisnega skrbnika, kot je določeno v uvodni izjavi 138. |
| --- | --- |

(130)

Družba Crediop se bo v skladu z dogovorom upravljala ločeno od skupine Dexia, dokler se ne bo v enem letu po sprejetju tega sklepa prodala ali se bo upravljala njena likvidacijska masa. Skupina Dexia bo imenovala upravljavca, ki bo odgovoren za to, da se bodo vse dejavnosti te družbe upravljale ločeno, s čimer bo zagotovila, da bodo vse odločitve uprave družbe Crediop, sprejete od datuma sprejetja tega sklepa do zaključka prodaje [v enem letu po sprejetju tega sklepa ali upravljanje njene likvidacijske mase], v največjo korist te družbe v smislu njene prodaje, ter bo zagotovila, da bo lahko ta upravljavec deloval popolnoma neodvisno, pri čemer spoštuje zaveze, ki se uporabljajo za družbo Crediop. Upravljavec, odgovoren za ločeno upravljanje vseh dejavnosti, bi lahko bil izvršni direktor družbe Crediop. Družbo Crediop bo upravljal v njeno korist v posvetovanju s skupino Dexia in pod nadzorom neodvisnega skrbnika, kot je določeno v uvodni izjavi 138.

| (131) | Za ločeno upravljanje dejavnosti družb Dexia Israel in DAM ni treba imenovati upravljavca, saj se ta dva subjekta ločeno upravljata že od datuma sprejetja tega sklepa zaradi razlogov, pojasnjenih v načrtu reševanja. |
| --- | --- |

(131)

Za ločeno upravljanje dejavnosti družb Dexia Israel in DAM ni treba imenovati upravljavca, saj se ta dva subjekta ločeno upravljata že od datuma sprejetja tega sklepa zaradi razlogov, pojasnjenih v načrtu reševanja.

(c)   Upravitelj za unovčenje stečajne mase

| (132) | Če ena od zavez iz točk 1 do 4 uvodne izjave 123 ni izpolnjena v predpisanih rokih in če Komisija ne odobri nobene druge zaveze, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po roku, določenem za prodajo, v predhodno odobritev Komisiji predložili seznam z enim do tremi kandidati, ki bi se imenovali na položaj upravitelja za izvajanje prodaj. |
| --- | --- |

(132)

Če ena od zavez iz točk 1 do 4 uvodne izjave 123 ni izpolnjena v predpisanih rokih in če Komisija ne odobri nobene druge zaveze, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po roku, določenem za prodajo, v predhodno odobritev Komisiji predložili seznam z enim do tremi kandidati, ki bi se imenovali na položaj upravitelja za izvajanje prodaj.

| (133) | Upravitelj za unovčenje stečajne mase mora biti neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(133)

Upravitelj za unovčenje stečajne mase mora biti neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov.

| (134) | Komisija lahko predlaganega upravitelja odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne upravitelja za unovčenje stečajne mase, bodo skupina Dexia ter belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, bo sama imenovala upravitelja v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

(134)

Komisija lahko predlaganega upravitelja odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne upravitelja za unovčenje stečajne mase, bodo skupina Dexia ter belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, bo sama imenovala upravitelja v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija.

| (135) | Belgijski, francoski in luksemburški organi se zavezujejo, da bo skupina Dexia upravitelju za unovčenje stečajne mase dodelila vsa potrebna in ustrezna pooblastila za zastopanje:






  1. | da bo prodal sredstva iz točke (a) (vključno z vsemi potrebnimi pooblastili, da se zagotovi pravilno izvajanje dokumentov, zahtevanih za izvedbo prodaje) ter |
| --- | --- | --- |

(135)

Belgijski, francoski in luksemburški organi se zavezujejo, da bo skupina Dexia upravitelju za unovčenje stečajne mase dodelila vsa potrebna in ustrezna pooblastila za zastopanje:

1.

da bo prodal sredstva iz točke (a) (vključno z vsemi potrebnimi pooblastili, da se zagotovi pravilno izvajanje dokumentov, zahtevanih za izvedbo prodaje) ter

| 2. | sprejel kakršne koli ukrepe ali dal kakršno koli izjavo, ki je potrebna ali ustrezna za prodajo, vključno z imenovanjem svetovalcev za nadzorovanje postopka prodaje. |
| --- | --- |

2.

sprejel kakršne koli ukrepe ali dal kakršno koli izjavo, ki je potrebna ali ustrezna za prodajo, vključno z imenovanjem svetovalcev za nadzorovanje postopka prodaje.

| (136) | Upravitelj za unovčenje stečajne mase bo v kupoprodajne pogodbe vključil take običajne in razumne pogoje, kot so primerni za dokončanje prodaje v enem letu po njegovem imenovanju. Upravitelj za unovčenje stečajne mase bo prodajni postopek organiziral tako, da se zagotovi prodaja [...]. Prodaja ali likvidacija se mora opraviti v največ enem letu po poteku roka za prodajo. |
| --- | --- |

(136)

Upravitelj za unovčenje stečajne mase bo v kupoprodajne pogodbe vključil take običajne in razumne pogoje, kot so primerni za dokončanje prodaje v enem letu po njegovem imenovanju. Upravitelj za unovčenje stečajne mase bo prodajni postopek organiziral tako, da se zagotovi prodaja [...]. Prodaja ali likvidacija se mora opraviti v največ enem letu po poteku roka za prodajo.

| (137) | Skupina Dexia bo krila stroške storitev upravitelja za unovčenje stečajne mase. |
| --- | --- |

(137)

Skupina Dexia bo krila stroške storitev upravitelja za unovčenje stečajne mase.

(d)   Uresničevanje zavez

| (138) | Belgijski, francoski in luksemburški organi bodo najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa v predhodno odobritev Komisiji predložili seznam z enim do tremi kandidati, ki bi se za pet let imenoval na položaj neodvisnega skrbnika, pristojnega za podrobno spremljanje navedenih zavez (v nadaljnjem besedilu: neodvisni skrbnik), to obdobje pa se lahko na zahtevo Komisije podaljša. Neodvisni skrbnik mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. Komisija lahko predlaganega skrbnika odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlaganega neodvisnega skrbnika, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, bo neodvisnega skrbnika imenovala sama. Skupina Dexia bo krila stroške storitev neodvisnega skrbnika, ti stroški pa ne bodo presegali urne postavke, ki se običajno zaračunava za tovrstne storitve. |
| --- | --- |

(138)

Belgijski, francoski in luksemburški organi bodo najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa v predhodno odobritev Komisiji predložili seznam z enim do tremi kandidati, ki bi se za pet let imenoval na položaj neodvisnega skrbnika, pristojnega za podrobno spremljanje navedenih zavez (v nadaljnjem besedilu: neodvisni skrbnik), to obdobje pa se lahko na zahtevo Komisije podaljša. Neodvisni skrbnik mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. Komisija lahko predlaganega skrbnika odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlaganega neodvisnega skrbnika, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, bo neodvisnega skrbnika imenovala sama. Skupina Dexia bo krila stroške storitev neodvisnega skrbnika, ti stroški pa ne bodo presegali urne postavke, ki se običajno zaračunava za tovrstne storitve.

| (139) | Komisija bo imela med celotnim spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja stalen, neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje tega sklepa, s katerimi se odobri spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja. Za kakršna koli pojasnila ali podrobnosti lahko neposredno stopi v stik s skupino Dexia. Belgijski, francoski in luksemburški organi ter skupina Dexia bodo v celoti sodelovali pri kakršnih koli preverjanjih, ki jih lahko zahteva Komisija ali, kadar je to potrebno, neodvisni skrbnik. |
| --- | --- |

(139)

Komisija bo imela med celotnim spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja stalen, neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje tega sklepa, s katerimi se odobri spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja. Za kakršna koli pojasnila ali podrobnosti lahko neposredno stopi v stik s skupino Dexia. Belgijski, francoski in luksemburški organi ter skupina Dexia bodo v celoti sodelovali pri kakršnih koli preverjanjih, ki jih lahko zahteva Komisija ali, kadar je to potrebno, neodvisni skrbnik.

| (140) | Neodvisni skrbnik bo Komisiji vsakega pol leta predložil poročilo o uresničevanju navedenih zavez. V to poročilo bodo vključeni podrobno poročilo o napredku pri izvajanju spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja in še zlasti o: 1) skladnosti z zneskom in pogoji desenzibilizacije portfelja občutljivih posojil banke DCL iz uvodnih izjav 120 in 121; 2) skladnosti z omejitvami pri dodeljevanju novega financiranja obstoječim strankam družbe Dexia Crediop, kot je navedeno v uvodni izjavi 120; 3) skladnosti s časovnim razporedom načrtovanih prodaj iz uvodne izjave 122, vključno z datumom prodaje, računovodsko vrednostjo sredstev z dne 31. decembra 2011, vrednostjo prodaje, doseženimi kapitalskimi dobički ali izgubami in podrobnostmi o preostalih ukrepih, ki jih je treba izvesti po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, ter 4) upravljanju in omejitvah subjektov, ki jih je treba prodati, zlasti družb DAM in Dexia Israel, kot je določeno v uvodnih izjavah 114 in 129. |
| --- | --- |

(140)

Neodvisni skrbnik bo Komisiji vsakega pol leta predložil poročilo o uresničevanju navedenih zavez. V to poročilo bodo vključeni podrobno poročilo o napredku pri izvajanju spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja in še zlasti o: 1) skladnosti z zneskom in pogoji desenzibilizacije portfelja občutljivih posojil banke DCL iz uvodnih izjav 120 in 121; 2) skladnosti z omejitvami pri dodeljevanju novega financiranja obstoječim strankam družbe Dexia Crediop, kot je navedeno v uvodni izjavi 120; 3) skladnosti s časovnim razporedom načrtovanih prodaj iz uvodne izjave 122, vključno z datumom prodaje, računovodsko vrednostjo sredstev z dne 31. decembra 2011, vrednostjo prodaje, doseženimi kapitalskimi dobički ali izgubami in podrobnostmi o preostalih ukrepih, ki jih je treba izvesti po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, ter 4) upravljanju in omejitvah subjektov, ki jih je treba prodati, zlasti družb DAM in Dexia Israel, kot je določeno v uvodnih izjavah 114 in 129.

| (141) | To poročilo bo poslano najpozneje mesec dni po predstavitvi polletnih računovodskih izkazov in odobritvi letnih računovodskih izkazov, vsekakor pa vsako leto do 1. oktobra in 30. aprila. |
| --- | --- |

(141)

To poročilo bo poslano najpozneje mesec dni po predstavitvi polletnih računovodskih izkazov in odobritvi letnih računovodskih izkazov, vsekakor pa vsako leto do 1. oktobra in 30. aprila.

| (142) | Ko neodvisnemu skrbniku preteče mandat in dokler ne bodo sredstva skupine Dexia v celoti odpisana, bodo zadevne države članice Komisiji pošiljale letno poročilo, v katerem bo opisana dosežena stopnja pri postopku preglednega reševanja. |
| --- | --- |

(142)

Ko neodvisnemu skrbniku preteče mandat in dokler ne bodo sredstva skupine Dexia v celoti odpisana, bodo zadevne države članice Komisiji pošiljale letno poročilo, v katerem bo opisana dosežena stopnja pri postopku preglednega reševanja.

2.3   OPIS TRANSAKCIJE PRODAJE DRUŽBE DMA IN NJENIH DEJAVNOSTI PO PRODAJI

2.3.1   Opis transakcije prodaje

| (143) | Družba DMA naj bi se prodala najpozneje do 31. januarja 2013. |
| --- | --- |

(143)

Družba DMA naj bi se prodala najpozneje do 31. januarja 2013.

| (144) | Ustanovljena bo nova kreditna institucija, družba DMA pa bo odvisna družba, ki bo v celoti v njeni lasti. Neposredni lastniki nove kreditne institucije bodo Francija (75 %), hranilnica in posojilnica CDC (20 % v prednostnih delnicah) in banka LBP (5 %). Družba DMA tako ne bo več pod nadzorom skupine Dexia, ampak Francije, hranilnice in posojilnice CDC ter banke BP. |
| --- | --- |

(144)

Ustanovljena bo nova kreditna institucija, družba DMA pa bo odvisna družba, ki bo v celoti v njeni lasti. Neposredni lastniki nove kreditne institucije bodo Francija (75 %), hranilnica in posojilnica CDC (20 % v prednostnih delnicah) in banka LBP (5 %). Družba DMA tako ne bo več pod nadzorom skupine Dexia, ampak Francije, hranilnice in posojilnice CDC ter banke BP.

| (145) | Ustanovljeno bo tudi skupno podjetje s statusom posrednika bančne transakcije med hranilnico in posojilnico CDC (35 %) ter banko LBP (65 %), ki bo nova posojila tržilo izključno pri francoskih lokalnih skupnostih in ustanovah zdravstvenega varstva, družba DMA pa se bo uporabljala kot sredstvo za refinanciranje. Družba DMA bo zagotovila tudi refinanciranje, potrebno za obstoječa neodplačana posojila.

  Graf 6


  Zgradba prihodnje razvojne banke, v katero bo vključena družba DMA |
| --- | --- |

(145)

Ustanovljeno bo tudi skupno podjetje s statusom posrednika bančne transakcije med hranilnico in posojilnico CDC (35 %) ter banko LBP (65 %), ki bo nova posojila tržilo izključno pri francoskih lokalnih skupnostih in ustanovah zdravstvenega varstva, družba DMA pa se bo uporabljala kot sredstvo za refinanciranje. Družba DMA bo zagotovila tudi refinanciranje, potrebno za obstoječa neodplačana posojila.

Graf 6

Zgradba prihodnje razvojne banke, v katero bo vključena družba DMA

| (146) | Banka LBP bo postopoma pridobila več kapitala nove kreditne institucije. Cena, ki jo bo plačala banka LBP, bo tržna, določena z nepristranskim mnenjem, Komisija pa jo bo lahko preverila. Banka LBP bo imela postopno nakupno opcijo kvote delnic v lasti Francije, tako da bi se njen delež v novi kreditni instituciji, potem ko bi se nakup v celoti izvedel, povečal skladno s povečanjem deleža neodplačanih posojil, za katere se novi produkti obračunavajo pri vseh sestavinah sredstev družbe DMA (t. i. kriti sklad). Nakup se lahko izvede le od tedaj, ko bo delež novih produktov, ki jih je ustvarila banka LBP ali skupno podjetje, presegel [...] % kritega sklada družbe DMA. Banka LBP lahko vsako leto izvede nakup najmanjše kvote [...] % kapitala v novi kreditni instituciji, čeprav 1) delež te banke v družbi DMA ne sme presegati deleža novih produktov v kritem skladu te družbe, ki jih je ustvarila banka LBP ali skupno podjetje, in 2) ta banka ne sme biti glavna delničarka nove kreditne institucije. |
| --- | --- |

(146)

Banka LBP bo postopoma pridobila več kapitala nove kreditne institucije. Cena, ki jo bo plačala banka LBP, bo tržna, določena z nepristranskim mnenjem, Komisija pa jo bo lahko preverila. Banka LBP bo imela postopno nakupno opcijo kvote delnic v lasti Francije, tako da bi se njen delež v novi kreditni instituciji, potem ko bi se nakup v celoti izvedel, povečal skladno s povečanjem deleža neodplačanih posojil, za katere se novi produkti obračunavajo pri vseh sestavinah sredstev družbe DMA (t. i. kriti sklad). Nakup se lahko izvede le od tedaj, ko bo delež novih produktov, ki jih je ustvarila banka LBP ali skupno podjetje, presegel [...] % kritega sklada družbe DMA. Banka LBP lahko vsako leto izvede nakup najmanjše kvote [...] % kapitala v novi kreditni instituciji, čeprav 1) delež te banke v družbi DMA ne sme presegati deleža novih produktov v kritem skladu te družbe, ki jih je ustvarila banka LBP ali skupno podjetje, in 2) ta banka ne sme biti glavna delničarka nove kreditne institucije.

| (147) | Pri pravnih postopkih za prodajo družbe DMA se bo uporabila naslednja splošna shema: banka DCL bo novi kreditni instituciji zagotovila delnice družbe DMA ter orodja, osebje in sredstva, potrebna za upravljanje te družbe, nato pa bo državi, hranilnici in posojilnici CDC ter banki LBP prodala 100 % kapitala nove kreditne institucije. Prodajna cena bo 1 EUR. |
| --- | --- |

(147)

Pri pravnih postopkih za prodajo družbe DMA se bo uporabila naslednja splošna shema: banka DCL bo novi kreditni instituciji zagotovila delnice družbe DMA ter orodja, osebje in sredstva, potrebna za upravljanje te družbe, nato pa bo državi, hranilnici in posojilnici CDC ter banki LBP prodala 100 % kapitala nove kreditne institucije. Prodajna cena bo 1 EUR.

| (148) | Komisija glede te cene ugotavlja naslednje točke, na katere so opozorili svetovalci na področju revizije in zadevne države članice. |
| --- | --- |

(148)

Komisija glede te cene ugotavlja naslednje točke, na katere so opozorili svetovalci na področju revizije in zadevne države članice.

| (149) | V nepristranskem mnenju z dne 10. oktobra 2012 v okviru svetovanja o finančni analizi, ki so jo naročili francoski organi ter hranilnica in posojilnica CDC, je navedeno, da „je cena 380 milijonov EUR za 100 % nove kreditno institucijo (ki ima sama v lasti 100 % družbe Dexia Municipal Agency) za poučenega vlagatelja sprejemljiva“. Pojasnjeno je, da se pri tej oceni cene upošteva dejstvo, da „bodo kupci upravičeni do splošnih in posebnih jamstev za sredstva in obveznosti, ki vključujejo zlasti jamstvo za veljavnost odobrenih posojil in njihove pogodbe“, iz nje pa so razvidni:






  „— | zagotavljanje sredstev in izkušenj, potrebnih za dejavnost, |
| --- | --- | --- |

(149)

V nepristranskem mnenju z dne 10. oktobra 2012 v okviru svetovanja o finančni analizi, ki so jo naročili francoski organi ter hranilnica in posojilnica CDC, je navedeno, da „je cena 380 milijonov EUR za 100 % nove kreditno institucijo (ki ima sama v lasti 100 % družbe Dexia Municipal Agency) za poučenega vlagatelja sprejemljiva“. Pojasnjeno je, da se pri tej oceni cene upošteva dejstvo, da „bodo kupci upravičeni do splošnih in posebnih jamstev za sredstva in obveznosti, ki vključujejo zlasti jamstvo za veljavnost odobrenih posojil in njihove pogodbe“, iz nje pa so razvidni:

„—

zagotavljanje sredstev in izkušenj, potrebnih za dejavnost,

| — | prodaja obstoječega dolga, |
| --- | --- |

—

prodaja obstoječega dolga,

| — | trženje novih posojil, ki ga bosta izvajala banka LBP in skupno podjetje, ter |
| --- | --- |

—

trženje novih posojil, ki ga bosta izvajala banka LBP in skupno podjetje, ter

| — | nevtralizacija občutljivih posojil. |
| --- | --- |

—

nevtralizacija občutljivih posojil.

Ta ocena je veljavna le, če je združena s splošnimi in posebnimi jamstvi ter celotnim mehanizmom za odprodajo občutljivih posojil. [...]“ (42).

| (150) | V nepristranskem mnenju je tudi navedeno, da „znaša vrednost nove kreditne institucije/družbe DMA okvirno [...] EUR po scenariju zmanjšanja vrednosti, saj se je upoštevala postopna poravnava prilagoditve vrednosti“. |
| --- | --- |

(150)

V nepristranskem mnenju je tudi navedeno, da „znaša vrednost nove kreditne institucije/družbe DMA okvirno [...] EUR po scenariju zmanjšanja vrednosti, saj se je upoštevala postopna poravnava prilagoditve vrednosti“.

| (151) | Zadevne države članice so v svojem memorandumu o transakciji prodaje družbe DMA (v nadaljnjem besedilu: memorandum o transakciji prodaje družbe DMA) ugotovile tudi, da „je bilo“ sprva „dogovorjeno, da naj bi nakupna cena družbe DMA ter orodij, osebja in sredstev, ki bi jih prenesla banka DCL, znašala 380 milijonov EUR“ [opomba: ter da „so strani načrtovale, da naj bi [skupina Dexia] in banka DCL odobrili številna jamstva o nakupu v zvezi s prodajo družbe DMA, med katerimi so: jamstvo za učinkovitost in jamstvo proti sodnim postopkom [...] za občutljiva posojila, jamstvo za omejitev izgube nad letnim pragom 10 bazičnih točk na povprečna neodplačana posojila ter druga splošna in posebna jamstva“] (43). |
| --- | --- |

(151)

Zadevne države članice so v svojem memorandumu o transakciji prodaje družbe DMA (v nadaljnjem besedilu: memorandum o transakciji prodaje družbe DMA) ugotovile tudi, da „je bilo“ sprva „dogovorjeno, da naj bi nakupna cena družbe DMA ter orodij, osebja in sredstev, ki bi jih prenesla banka DCL, znašala 380 milijonov EUR“ [opomba: ter da „so strani načrtovale, da naj bi [skupina Dexia] in banka DCL odobrili številna jamstva o nakupu v zvezi s prodajo družbe DMA, med katerimi so: jamstvo za učinkovitost in jamstvo proti sodnim postopkom [...] za občutljiva posojila, jamstvo za omejitev izgube nad letnim pragom 10 bazičnih točk na povprečna neodplačana posojila ter druga splošna in posebna jamstva“] (43).

| (152) | Poleg tega so navedle, da so se naknadno dogovorile o opustitvi jamstva za omejitev izgube in nato: „o umetnem prenosu občutljivih posojil v bilanco stanja banke DCL. Opuščeno je bilo tudi jamstvo Francije, ki krije zaveze banke DCL v zvezi s tem“ (44). |
| --- | --- |

(152)

Poleg tega so navedle, da so se naknadno dogovorile o opustitvi jamstva za omejitev izgube in nato: „o umetnem prenosu občutljivih posojil v bilanco stanja banke DCL. Opuščeno je bilo tudi jamstvo Francije, ki krije zaveze banke DCL v zvezi s tem“ (44).

| (153) | Po navedbah zadevnih držav članic, se je: „tržna cena popravila navzdol in določila pri 1 EUR, da bi se upoštevali ti dve znatni spremembi v postopku prodaje družbe DMA in ohranil njen tržni značaj. Pri tej novi ceni (ki ni več odvisna od neto stanja družbe DMA) se upošteva tudi opustitev klavzule o prilagoditvi cen“ (45). |
| --- | --- |

(153)

Po navedbah zadevnih držav članic, se je: „tržna cena popravila navzdol in določila pri 1 EUR, da bi se upoštevali ti dve znatni spremembi v postopku prodaje družbe DMA in ohranil njen tržni značaj. Pri tej novi ceni (ki ni več odvisna od neto stanja družbe DMA) se upošteva tudi opustitev klavzule o prilagoditvi cen“ (45).

| (154) | Zadevne države članice so po omembi tega, da je v nepristranskem mnenju navedeno, da bi v prvotnem postopku prodaje cena družbe DMA ter orodij, osebja in sredstev, potrebnih za upravljanje družbe DMA, znašala 380 milijonov EUR (v kar so vključena jamstva in klavzula o prilagoditvi cene), pojasnile, da „zaradi opustitve jamstev in klavzule o prilagoditvi cene, vključenih v postopek, in ob upoštevanju stanja bilance stanja družbe DMA v prvih treh četrtletjih leta 2012 prilagojena cena 1 EUR v celoti ohranja svoj tržni značaj“ (46). |
| --- | --- |

(154)

Zadevne države članice so po omembi tega, da je v nepristranskem mnenju navedeno, da bi v prvotnem postopku prodaje cena družbe DMA ter orodij, osebja in sredstev, potrebnih za upravljanje družbe DMA, znašala 380 milijonov EUR (v kar so vključena jamstva in klavzula o prilagoditvi cene), pojasnile, da „zaradi opustitve jamstev in klavzule o prilagoditvi cene, vključenih v postopek, in ob upoštevanju stanja bilance stanja družbe DMA v prvih treh četrtletjih leta 2012 prilagojena cena 1 EUR v celoti ohranja svoj tržni značaj“ (46).

| (155) | Francoski organi menijo, da obstaja pri financiranju francoskih ustanov javnega zdravstva in lokalnih skupnostih tržni primanjkljaj. Francoski organi, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP so torej nameravali kupiti družbo DMA (z nakupom nove kreditne institucije, ki je bila 100-odstotna delničarka družbe DMA), da bi jo spremenili v „razvojno banko“. Obseg delovanja te razvojne banke bi bil omejen na odpravljanje tržnega primanjkljaja pri financiranju francoskih ustanov javnega zdravstva in lokalnih skupnosti, saj primanjkljaja ni bilo mogoče odpraviti z razpoložljivo ponudbo na trgu. Francoski organi so navedli naslednje utemeljitve v podporo temu tržnemu primanjkljaju in potrebi po ustanovitvi razvojne banke. |
| --- | --- |

(155)

Francoski organi menijo, da obstaja pri financiranju francoskih ustanov javnega zdravstva in lokalnih skupnostih tržni primanjkljaj. Francoski organi, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP so torej nameravali kupiti družbo DMA (z nakupom nove kreditne institucije, ki je bila 100-odstotna delničarka družbe DMA), da bi jo spremenili v „razvojno banko“. Obseg delovanja te razvojne banke bi bil omejen na odpravljanje tržnega primanjkljaja pri financiranju francoskih ustanov javnega zdravstva in lokalnih skupnosti, saj primanjkljaja ni bilo mogoče odpraviti z razpoložljivo ponudbo na trgu. Francoski organi so navedli naslednje utemeljitve v podporo temu tržnemu primanjkljaju in potrebi po ustanovitvi razvojne banke.

Financiranje ustanov javnega zdravstva v Franciji

| (156) | Francoski organi so navedli, da so naložbe v bolnišnice leta 2010 znašale skupaj 6,5 milijarde EUR (tj. 4,5 % manj kot leta 2009), potem ko so od začetka novega tisočletja nenehno naraščale. Večina teh naložb se je financirala v okviru samofinanciranja in iz subvencij. V letu 2010 je bila stopnja pokritosti naložb s srednje- do dolgoročnim dolgom 36-odstotna. |
| --- | --- |

(156)

Francoski organi so navedli, da so naložbe v bolnišnice leta 2010 znašale skupaj 6,5 milijarde EUR (tj. 4,5 % manj kot leta 2009), potem ko so od začetka novega tisočletja nenehno naraščale. Večina teh naložb se je financirala v okviru samofinanciranja in iz subvencij. V letu 2010 je bila stopnja pokritosti naložb s srednje- do dolgoročnim dolgom 36-odstotna.

| (157) | Letna srednje- do dolgoročna potreba po financiranju ustanov javnega zdravstva v Franciji se tako v različnih letih giba med 2 in 4 milijardami EUR. V to je vključeno financiranje naložbe in odplačilo zapadlih posojil. |
| --- | --- |

(157)

Letna srednje- do dolgoročna potreba po financiranju ustanov javnega zdravstva v Franciji se tako v različnih letih giba med 2 in 4 milijardami EUR. V to je vključeno financiranje naložbe in odplačilo zapadlih posojil.

| (158) | Poleg tega se s takim financiranjem pokrijejo visoki naložbeni projekti, povezani zlasti z nepremičninami, v okviru, v katerem je bila zaradi stopnje zastarelosti (ki povezuje znesek kumulativne amortizacije z bruto vrednostjo nepremičnine in ki je leta 2002 dosegla najvišjo raven v zgodovini) potrebna večja naložba za ohranitev stavbnega fonda, saj se je stopnja zastarelosti med leti 1997 in 2002 povečala s 50 % na 55 %. Iz razčlenitve neposrednih naložb po vrsti iz leta 2010 je v primerjavi z razčlenitvijo iz leta 2002 tako razviden premik stran od „opreme“ k nepremičninam. |
| --- | --- |

(158)

Poleg tega se s takim financiranjem pokrijejo visoki naložbeni projekti, povezani zlasti z nepremičninami, v okviru, v katerem je bila zaradi stopnje zastarelosti (ki povezuje znesek kumulativne amortizacije z bruto vrednostjo nepremičnine in ki je leta 2002 dosegla najvišjo raven v zgodovini) potrebna večja naložba za ohranitev stavbnega fonda, saj se je stopnja zastarelosti med leti 1997 in 2002 povečala s 50 % na 55 %. Iz razčlenitve neposrednih naložb po vrsti iz leta 2010 je v primerjavi z razčlenitvijo iz leta 2002 tako razviden premik stran od „opreme“ k nepremičninam.

| (159) | V prihodnjih letih bodo potrebe po naložbah na dveh glavnih stopnjah. Prednostno bo treba obravnavati bistvena varnostna vprašanja (kot so: skladnost s protipotresnimi standardi, nevarnost poplav, odstranjevanje azbesta, prednostna nevarnost požarov), potrebni pa bodo tudi naložbeni projekti v kakovost zdravstvene oskrbe. V njih bodo v glavnem vključene tudi nepremičninske dejavnosti (gradnja, obnova, popravila itd.), pri katerih so naložbe na splošno visoke in je neizogibna vsaj določena mera izposojanja. |
| --- | --- |

(159)

V prihodnjih letih bodo potrebe po naložbah na dveh glavnih stopnjah. Prednostno bo treba obravnavati bistvena varnostna vprašanja (kot so: skladnost s protipotresnimi standardi, nevarnost poplav, odstranjevanje azbesta, prednostna nevarnost požarov), potrebni pa bodo tudi naložbeni projekti v kakovost zdravstvene oskrbe. V njih bodo v glavnem vključene tudi nepremičninske dejavnosti (gradnja, obnova, popravila itd.), pri katerih so naložbe na splošno visoke in je neizogibna vsaj določena mera izposojanja.

| (160) | Obenem pa imajo ustanove javnega zdravstva zaradi svoje potrebe po znatnem obratnem kapitalu večjo kratkoročno potrebo po financiranju, ki letno znaša približno 3 milijarde EUR (s povprečnim 50-odstotnim črpanjem sredstev). To potrebo je mogoče v glavnem pojasniti z zakasnitvijo, s katero zdravstveno zavarovanje povrne plačila ustanovam javnega zdravstva, in z njihovo tesno časovno razporeditvijo odhodkov. |
| --- | --- |

(160)

Obenem pa imajo ustanove javnega zdravstva zaradi svoje potrebe po znatnem obratnem kapitalu večjo kratkoročno potrebo po financiranju, ki letno znaša približno 3 milijarde EUR (s povprečnim 50-odstotnim črpanjem sredstev). To potrebo je mogoče v glavnem pojasniti z zakasnitvijo, s katero zdravstveno zavarovanje povrne plačila ustanovam javnega zdravstva, in z njihovo tesno časovno razporeditvijo odhodkov.

| (161) | Kar zadeva področje ponudbe, francoske banke ne morejo prevzeti tržnega deleža skupine Dexia. Skupni neporavnani dolg ustanov javnega zdravstva je 31. decembra 2012 znašal 22,8 milijarde EUR. Prvotno je ta dolg, in kot v primeru lokalnih skupnosti, večinoma podpiral bančni sektor. Financiranje brez denarnega posredovanja je v praksi majhno (le 5,7 % neporavnanega dolga je v obliki izdanih obveznic), predvsem zaradi tako velikega števila majhnih ustanov, saj je bilo 31. decembra 2010 v Franciji 1 034 ustanov javnega zdravstva. Univerzitetni bolniški centri, ki so največje ustanove, so izdali 99,1 % vseh obveznic. |
| --- | --- |

(161)

Kar zadeva področje ponudbe, francoske banke ne morejo prevzeti tržnega deleža skupine Dexia. Skupni neporavnani dolg ustanov javnega zdravstva je 31. decembra 2012 znašal 22,8 milijarde EUR. Prvotno je ta dolg, in kot v primeru lokalnih skupnosti, večinoma podpiral bančni sektor. Financiranje brez denarnega posredovanja je v praksi majhno (le 5,7 % neporavnanega dolga je v obliki izdanih obveznic), predvsem zaradi tako velikega števila majhnih ustanov, saj je bilo 31. decembra 2010 v Franciji 1 034 ustanov javnega zdravstva. Univerzitetni bolniški centri, ki so največje ustanove, so izdali 99,1 % vseh obveznic.

| (162) | Skupina Dexia je imela v lasti zdaleč največji tržni delež, saj so v zadnjih letih banke krile [40–45] % srednje- do dolgoročnih potreb po financiranju in zagotovile približno tretjino linij denarnega toka. Ob koncu leta 2010 je imela skupina Dexia v smislu kapitala še naprej v lasti [30–35] % skupnega neporavnanega dolga (glej spodnjo razpredelnico). |
| --- | --- |

(162)

Skupina Dexia je imela v lasti zdaleč največji tržni delež, saj so v zadnjih letih banke krile [40–45] % srednje- do dolgoročnih potreb po financiranju in zagotovile približno tretjino linij denarnega toka. Ob koncu leta 2010 je imela skupina Dexia v smislu kapitala še naprej v lasti [30–35] % skupnega neporavnanega dolga (glej spodnjo razpredelnico).

| (163) | Francoski organi so navedli, da tudi druge francoske banke ne bi mogle prevzeti tržnih deležev, ki jih je zapustila skupina Dexia, in sicer iz naslednjih razlogov:






  (a) | poznavanje tega trga je še vedno omejeno, predvsem zaradi majhnih zneskov v igri, medtem ko je skupina Dexia zelo dobro poznala trg; |
| --- | --- | --- |

(163)

Francoski organi so navedli, da tudi druge francoske banke ne bi mogle prevzeti tržnih deležev, ki jih je zapustila skupina Dexia, in sicer iz naslednjih razlogov:

(a)

poznavanje tega trga je še vedno omejeno, predvsem zaradi majhnih zneskov v igri, medtem ko je skupina Dexia zelo dobro poznala trg;

| (b) | prihodnja uporaba bonitetnih razmerij iz novega sporazuma Basel III, zlasti likvidnostnih količnikov in stopnje finančnega vzvoda, odvrača banke od opravljanja dejavnosti, ki vključujejo odobritev dolgoročnih posojil, zlasti kadar se ta posojila ne izravnajo z zbiranjem vlog, prek katerih lahko banke stabilizirajo svoje vire financiranja. Ustanove javnega zdravstva morajo tako kot lokalne skupnosti svoja razpoložljiva sredstva vložiti na račun državne blagajne. Poleg tega obstaja tudi vprašanje, ki se nanaša posebej na ustanove javnega zdravstva, saj nimajo le strukturne potrebe po srednje- do dolgoročnih bančnih posojilih, ampak tudi po linijah denarnega toka. Po novih pravilih sporazuma Basel III se linije denarnega toka kaznujejo kot protivrednost, za katero bodo morale banke ustvariti več lastnih sredstev ter znatnejše likvidnostne rezerve. Francoske banke so se v tem okviru leta 2012 zavezale k ohranitvi svojih neodplačanih posojil javnega sektorja na lokalni ravni (vključno z lokalnimi skupnostmi in ustanovami javnega zdravstva) (tj. ustvarjanje posojil v vrednosti 9 do 10 milijard EUR). Po mnenju Francije se s temi pravili izvzame kakršno koli pobiranje tržnega deleža, ki ga je pustila skupina Dexia. Cilj obsega splošne bilance stanja francoskih bank torej ne vpliva le na financiranje lokalnih skupnosti, ampak tudi na financiranje ustanov javnega zdravstva. |
| --- | --- |

(b)

prihodnja uporaba bonitetnih razmerij iz novega sporazuma Basel III, zlasti likvidnostnih količnikov in stopnje finančnega vzvoda, odvrača banke od opravljanja dejavnosti, ki vključujejo odobritev dolgoročnih posojil, zlasti kadar se ta posojila ne izravnajo z zbiranjem vlog, prek katerih lahko banke stabilizirajo svoje vire financiranja. Ustanove javnega zdravstva morajo tako kot lokalne skupnosti svoja razpoložljiva sredstva vložiti na račun državne blagajne. Poleg tega obstaja tudi vprašanje, ki se nanaša posebej na ustanove javnega zdravstva, saj nimajo le strukturne potrebe po srednje- do dolgoročnih bančnih posojilih, ampak tudi po linijah denarnega toka. Po novih pravilih sporazuma Basel III se linije denarnega toka kaznujejo kot protivrednost, za katero bodo morale banke ustvariti več lastnih sredstev ter znatnejše likvidnostne rezerve. Francoske banke so se v tem okviru leta 2012 zavezale k ohranitvi svojih neodplačanih posojil javnega sektorja na lokalni ravni (vključno z lokalnimi skupnostmi in ustanovami javnega zdravstva) (tj. ustvarjanje posojil v vrednosti 9 do 10 milijard EUR). Po mnenju Francije se s temi pravili izvzame kakršno koli pobiranje tržnega deleža, ki ga je pustila skupina Dexia. Cilj obsega splošne bilance stanja francoskih bank torej ne vpliva le na financiranje lokalnih skupnosti, ampak tudi na financiranje ustanov javnega zdravstva.

| (164) | Francoski organi se zaradi teh različnih kratko- in dolgoročnih razlogov bojijo, da ni verjetno, da bodo majhne izboljšave in nizki zneski v igri zadostovali za naravno povečanje zasebne ponudbe, ki bi lahko nadomestila skupino Dexia in zadostila potrebam francoskih ustanov javnega zdravstva. |
| --- | --- |

(164)

Francoski organi se zaradi teh različnih kratko- in dolgoročnih razlogov bojijo, da ni verjetno, da bodo majhne izboljšave in nizki zneski v igri zadostovali za naravno povečanje zasebne ponudbe, ki bi lahko nadomestila skupino Dexia in zadostila potrebam francoskih ustanov javnega zdravstva.

Financiranje lokalnih skupnosti

| (165) | V Franciji je javni sektor na lokalni ravni sestavljen v glavnem iz lokalnih skupnosti, tj. občin in njihovih združenj, regij in departmajev. Gospodarski obseg teh subjektov ustreza letnemu toku odhodkov v vrednosti 220 milijard EUR (skupni stroški upravljanja in naložb). Stroški naložb so v letu 2010 znašali 50,4 milijard EUR, v letu 2011 pa 52 milijard EUR, tj. tri četrtine javnih naložb v Franciji. Lokalne skupnosti so torej najpomembnejši udeleženci pri ohranjanju in razvoju infrastrukture v Franciji. |
| --- | --- |

(165)

V Franciji je javni sektor na lokalni ravni sestavljen v glavnem iz lokalnih skupnosti, tj. občin in njihovih združenj, regij in departmajev. Gospodarski obseg teh subjektov ustreza letnemu toku odhodkov v vrednosti 220 milijard EUR (skupni stroški upravljanja in naložb). Stroški naložb so v letu 2010 znašali 50,4 milijard EUR, v letu 2011 pa 52 milijard EUR, tj. tri četrtine javnih naložb v Franciji. Lokalne skupnosti so torej najpomembnejši udeleženci pri ohranjanju in razvoju infrastrukture v Franciji.

| (166) | Lokalne skupnosti te odhodke financirajo iz različnih virov, ki so:






  (a) | prihranki iz trenutnega presežka odhodkov, ki ostanejo po plačilu stroškov upravljanja in obresti posojil: samofinanciranje, čeprav je treba to financiranje prednostno usmeriti v povračilo dolga, ki zapade v proračunskem letu; |
| --- | --- | --- |

(166)

Lokalne skupnosti te odhodke financirajo iz različnih virov, ki so:

(a)

prihranki iz trenutnega presežka odhodkov, ki ostanejo po plačilu stroškov upravljanja in obresti posojil: samofinanciranje, čeprav je treba to financiranje prednostno usmeriti v povračilo dolga, ki zapade v proračunskem letu;

| (b) | naložbeni sklad, v glavnem iz drugih subjektov javnega sektorja (država, skladi EU); |
| --- | --- |

(b)

naložbeni sklad, v glavnem iz drugih subjektov javnega sektorja (država, skladi EU);

| (c) | izposojanje (18,6 milijarde EUR v letu 2010 in 16,7 milijarde EUR v letu 2011). |
| --- | --- |

(c)

izposojanje (18,6 milijarde EUR v letu 2010 in 16,7 milijarde EUR v letu 2011).

| (167) | Ker je znesek novega izposojanja za financiranje naložb presegal odplačilo zapadlih posojil, so lokalne skupnosti tako postopoma nakopičile neporavnani dolg, ki je leta 2011 znašal 152 milijard EUR.

  Razpredelnica 3


  Neporavnani dolg francoskih lokalnih skupnosti z dne 1. januarja 2011 (v milijardah EUR)


















  Neporavnani dolg z dne 1. januarja |
| --- | --- |
| Skupaj | 103,4 | 102,3 | 102,9 | 105,0 | 108,8 | 114,2 | 120,6 | 128,6 | 138,1 | 145,7 | 151,9 |
| Občine + ločeno obdavčena združenja*** | 58,9 | 59,4 | 59,4 | 59,9 | 60,9 | 63,2 | 66,1 | 69,6 | 73,1 | 75,2 | 76,5 |
| Departmaji | 17,1 | 16,4 | 16,5 | 17,0 | 17,8 | 18,9 | 20,0 | 21,4 | 24,4 | 27,9 | 29,7 |
| Regije | 7,8 | 7,5 | 7,6 | 8,2 | 9,5 | 10,2 | 11,1 | 12,7 | 14,2 | 15,7 | 16,8 |

(167)

Ker je znesek novega izposojanja za financiranje naložb presegal odplačilo zapadlih posojil, so lokalne skupnosti tako postopoma nakopičile neporavnani dolg, ki je leta 2011 znašal 152 milijard EUR.

Razpredelnica 3

Neporavnani dolg francoskih lokalnih skupnosti z dne 1. januarja 2011 (v milijardah EUR)

Neporavnani dolg z dne 1. januarja

Skupaj

103,4

102,3

102,9

105,0

108,8

114,2

120,6

128,6

138,1

145,7

151,9

Občine + ločeno obdavčena združenja***

58,9

59,4

59,4

59,9

60,9

63,2

66,1

69,6

73,1

75,2

76,5

Departmaji

17,1

16,4

16,5

17,0

17,8

18,9

20,0

21,4

24,4

27,9

29,7

Regije

7,8

7,5

7,6

8,2

9,5

10,2

11,1

12,7

14,2

15,7

16,8

| (168) | Francoski organi menijo, da bi bilo treba pri napovedih novega obsega izposojanja v prihodnjih letih upoštevati številne parametre, kot so: (i) gibanja v prihodkih in odhodkih za upravljanje lokalnih skupnosti, ki prispevajo k določitvi samofinanciranja, (ii) potrebe po naložbah lokalnih skupnosti, ki so do neke mere povezane z volilnim ciklom. Čas, potreben za proučitev in izvedbo projektov, ter želja po njihovem dokončanju pred koncem francoskih občinskih volitev se kažeta z upadom naložb ob začetku mandatov in povečanjem ob koncu mandatov. |
| --- | --- |

(168)

Francoski organi menijo, da bi bilo treba pri napovedih novega obsega izposojanja v prihodnjih letih upoštevati številne parametre, kot so: (i) gibanja v prihodkih in odhodkih za upravljanje lokalnih skupnosti, ki prispevajo k določitvi samofinanciranja, (ii) potrebe po naložbah lokalnih skupnosti, ki so do neke mere povezane z volilnim ciklom. Čas, potreben za proučitev in izvedbo projektov, ter želja po njihovem dokončanju pred koncem francoskih občinskih volitev se kažeta z upadom naložb ob začetku mandatov in povečanjem ob koncu mandatov.

| (169) | Poleg tega je bila na podlagi podatkov, ki so bili na voljo ob koncu leta 2011, opravljena simulacija, da bi se skušala predvideti potreba po izposojanju javnega sektorja v skladu z dvema različnima scenarijema zmogljivosti lokalnih skupnosti, da sprostijo rezerve pri samofinanciranju v svojih operativnih oddelkih (47). Vzroki za te težave so lahko številni, recimo nizek fiskalni prihodek, zamrznitve s strani osrednje države, ki se sama spoprijema z zmanjšanji ali povečanji nepovratnih sredstev v nekaterih proračunskih vrsticah, kot je socialna varnost.

  Razpredelnica 4


  Zmogljivost lokalnih skupnosti, da v svojih operativnih oddelkih sprostijo rezerve pri samofinanciranju








  Scenariji: | Scenarij 1-a | Scenarij 1-b |
| --- | --- | --- | --- |
| Stopnje naložb | brez omejitev – povezava z volilnim ciklom |
| Prihodki za upravljanje | + 2,6 % zaradi:






  — | davčnih osnov: + 3 % |

(169)

Poleg tega je bila na podlagi podatkov, ki so bili na voljo ob koncu leta 2011, opravljena simulacija, da bi se skušala predvideti potreba po izposojanju javnega sektorja v skladu z dvema različnima scenarijema zmogljivosti lokalnih skupnosti, da sprostijo rezerve pri samofinanciranju v svojih operativnih oddelkih (47). Vzroki za te težave so lahko številni, recimo nizek fiskalni prihodek, zamrznitve s strani osrednje države, ki se sama spoprijema z zmanjšanji ali povečanji nepovratnih sredstev v nekaterih proračunskih vrsticah, kot je socialna varnost.

Razpredelnica 4

Zmogljivost lokalnih skupnosti, da v svojih operativnih oddelkih sprostijo rezerve pri samofinanciranju

Scenariji:

Scenarij 1-a

Scenarij 1-b

Stopnje naložb

brez omejitev – povezava z volilnim ciklom

Prihodki za upravljanje

+ 2,6 % zaradi:

—

davčnih osnov: + 3 %

| — | davkov od prodaje nepremičnin, |
| --- | --- |

—

davkov od prodaje nepremičnin,

| — | zamrznitve državnih prispevkov; |
| --- | --- |

—

zamrznitve državnih prispevkov;

scenarij 1-a z naslednjimi spremembami:

| — | 5 % nižji davki od prodaje nepremičnin, |
| --- | --- |

—

5 % nižji davki od prodaje nepremičnin,

| — | 1-odstotno zmanjšanje državnih prispevkov na leto |
| --- | --- |

—

1-odstotno zmanjšanje državnih prispevkov na leto

Odhodki za upravljanje

+ 3 % zaradi:

| — | višjih finančnih stroškov, |
| --- | --- |

—

višjih finančnih stroškov,

| — | višjih socialnih ugodnosti, |
| --- | --- |

—

višjih socialnih ugodnosti,

| — | za 2,5 % višjih odhodkov za zaposlene. |
| --- | --- |

—

za 2,5 % višjih odhodkov za zaposlene.

| (170) | Nova potreba po izposojanju znaša po scenariju 1-a v povprečju 19,5 milijarde EUR, po scenariju 1-b pa 21,5 milijarde EUR. Do konca leta 2016 bi neporavnani dolg znašal 175 milijard EUR oziroma 185 milijard EUR. |
| --- | --- |

(170)

Nova potreba po izposojanju znaša po scenariju 1-a v povprečju 19,5 milijarde EUR, po scenariju 1-b pa 21,5 milijarde EUR. Do konca leta 2016 bi neporavnani dolg znašal 175 milijard EUR oziroma 185 milijard EUR.

| (171) | Obstaja pa lahko še en scenarij, in sicer omejitev zmogljivosti zadolževanja skupnosti bodisi zaradi (i) namena javnih organov, da omejijo dolg, (ii) bodisi zaradi nezadostne ponudbe financiranja. Naložbe bi bile ne glede na razlog znatno upočasnjene, če bi se zmogljivost izposojanja omejila. |
| --- | --- |

(171)

Obstaja pa lahko še en scenarij, in sicer omejitev zmogljivosti zadolževanja skupnosti bodisi zaradi (i) namena javnih organov, da omejijo dolg, (ii) bodisi zaradi nezadostne ponudbe financiranja. Naložbe bi bile ne glede na razlog znatno upočasnjene, če bi se zmogljivost izposojanja omejila.

| (172) | Francija zato meni, da bi ohranjanje stalne ravni neporavnanega dolga sčasoma omejilo novo izposojanje na zneske med 12 in 14 milijard EUR. To bi omejilo ravni naložb. V tem primeru bi se naložbe z 51,9 milijarde EUR v letu 2011 povprečno zmanjšale na 43,2 milijarde EUR med leti 2012 in 2016, tj. na raven, ki se lahko primerja s tisto iz obdobja 2004–2005, ravni naložb po obeh prejšnjih scenarijih pa bi se v povprečju znižale za 16 %. |
| --- | --- |

(172)

Francija zato meni, da bi ohranjanje stalne ravni neporavnanega dolga sčasoma omejilo novo izposojanje na zneske med 12 in 14 milijard EUR. To bi omejilo ravni naložb. V tem primeru bi se naložbe z 51,9 milijarde EUR v letu 2011 povprečno zmanjšale na 43,2 milijarde EUR med leti 2012 in 2016, tj. na raven, ki se lahko primerja s tisto iz obdobja 2004–2005, ravni naložb po obeh prejšnjih scenarijih pa bi se v povprečju znižale za 16 %.

| (173) | Tako znižanje bi imelo negativen učinek na razvoj in vzdrževanje javne infrastrukture (za promet, izobraževanje, okolje, energetiko) ter na obseg dejavnosti v sektorju gradbeništva in javnih del (treba je opomniti, da se z lokalnimi naložbami pokrije skoraj 75 % dejavnosti v sektorju gradbeništva in javnih del). |
| --- | --- |

(173)

Tako znižanje bi imelo negativen učinek na razvoj in vzdrževanje javne infrastrukture (za promet, izobraževanje, okolje, energetiko) ter na obseg dejavnosti v sektorju gradbeništva in javnih del (treba je opomniti, da se z lokalnimi naložbami pokrije skoraj 75 % dejavnosti v sektorju gradbeništva in javnih del).

| (174) | Če povzamemo, naj bi imele lokalne skupnosti v prihodnjih letih po pričakovanjih stalno ali celo vedno večjo potrebo po izposojanju. To potrebo lahko omejijo le zunanje omejitve, ki bi povzročile bistveno zmanjšanje javnih naložb, saj imajo lokalne skupnosti le malo drugih virov financiranja. |
| --- | --- |

(174)

Če povzamemo, naj bi imele lokalne skupnosti v prihodnjih letih po pričakovanjih stalno ali celo vedno večjo potrebo po izposojanju. To potrebo lahko omejijo le zunanje omejitve, ki bi povzročile bistveno zmanjšanje javnih naložb, saj imajo lokalne skupnosti le malo drugih virov financiranja.

| (175) | Poleg tega imajo lahko potrebe po financiranju tudi drugi subjekti javnega sektorja, ki jih lahko financirajo družbe za hipotekarno kreditiranje: (i) javni bolniški centri, katerih neporavnani dolg je ocenjen na 24 milijard EUR in katerih letna potreba po izposojanju je ocenjena na 3 milijarde EUR, (ii) organi za socialna stanovanja, katerih neporavnani dolg je ocenjen na 100 milijard EUR (pri čemer za velik delež tega dolga jamčijo lokalne skupnosti) in katerih letna potreba po izposojanju je ocenjena na približno 15 milijard EUR, ter (iii) druge javne ustanove, ki jih upravljajo država ali lokalne skupnosti. |
| --- | --- |

(175)

Poleg tega imajo lahko potrebe po financiranju tudi drugi subjekti javnega sektorja, ki jih lahko financirajo družbe za hipotekarno kreditiranje: (i) javni bolniški centri, katerih neporavnani dolg je ocenjen na 24 milijard EUR in katerih letna potreba po izposojanju je ocenjena na 3 milijarde EUR, (ii) organi za socialna stanovanja, katerih neporavnani dolg je ocenjen na 100 milijard EUR (pri čemer za velik delež tega dolga jamčijo lokalne skupnosti) in katerih letna potreba po izposojanju je ocenjena na približno 15 milijard EUR, ter (iii) druge javne ustanove, ki jih upravljajo država ali lokalne skupnosti.

| (176) | Za javni sektor na lokalni ravni v širokem smislu se lahko skupni trg torej oceni na 40 milijard EUR letno. Toda nova razvojna banka bo financirala le lokalne skupnosti in ustanove javnega zdravstva (ne pa celotnega francoskega javnega sektorja). |
| --- | --- |

(176)

Za javni sektor na lokalni ravni v širokem smislu se lahko skupni trg torej oceni na 40 milijard EUR letno. Toda nova razvojna banka bo financirala le lokalne skupnosti in ustanove javnega zdravstva (ne pa celotnega francoskega javnega sektorja).

Na ravni ponudbe: obseg in cenovna konkurenca

| (177) | Ob upoštevanju trajnega povpraševanja je ponudba financiranja za javni sektor močno upadla, ker:






  (a) | se je umaknila vodilna skupina na trgu, tj. skupina Dexia, ki je do leta 2008 pokrivala 40 % potreb trga; |
| --- | --- | --- |

(177)

Ob upoštevanju trajnega povpraševanja je ponudba financiranja za javni sektor močno upadla, ker:

(a)

se je umaknila vodilna skupina na trgu, tj. skupina Dexia, ki je do leta 2008 pokrivala 40 % potreb trga;

| (b) | francoske banke, ki želijo svojo finančno zmogljivost razpršiti med vse svoje stranke, še zlasti med stranke z bančnim dostopom, nimajo dovolj „velikih apetitov“; |
| --- | --- |

(b)

francoske banke, ki želijo svojo finančno zmogljivost razpršiti med vse svoje stranke, še zlasti med stranke z bančnim dostopom, nimajo dovolj „velikih apetitov“;

| (c) | so se umaknile tuje banke, ki imajo zaradi krize manjšo zmogljivost financiranja. |
| --- | --- |

(c)

so se umaknile tuje banke, ki imajo zaradi krize manjšo zmogljivost financiranja.

| (178) | Zadevni organi so poudarili, da je hranilnica in posojilnica CDC zaradi teh različnih dejavnikov tudi leta 2012, kot že leta 2011, obnovila sveženj reševalnih ukrepov v višini 5 milijard EUR, ki se pokrijejo iz hranilnih skladov, in ga ponudila po ceni EURIBOR + 3,20 %. |
| --- | --- |

(178)

Zadevni organi so poudarili, da je hranilnica in posojilnica CDC zaradi teh različnih dejavnikov tudi leta 2012, kot že leta 2011, obnovila sveženj reševalnih ukrepov v višini 5 milijard EUR, ki se pokrijejo iz hranilnih skladov, in ga ponudila po ceni EURIBOR + 3,20 %.

| (179) | V spodnji razpredelnici so ocenjeni zneski ponudbe različnih bank za javni sektor na lokalni ravni v širokem smislu, tj. lokalne skupnosti, bolniške centre in organe za socialna stanovanja. Nepokrite potrebe so v višini 7 do 8 milijard EUR. Če nova razvojna banka ne pokriva potreb organov za socialna stanovanja, bo njen cilj poravnati potrebo po financiranju lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva, ki ni pokrita, tj. znesek v višini 8 milijard EUR.

  Razpredelnica 5


  Ocena obsega ponudbe, ki je na voljo pri različnih bankah za javni sektor na lokalni ravni v širokem smislu












  V milijardah EUR | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Crédit Agricole (vključno z BFT, CA CIB) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| BPCE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dexia Crédit Local | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Société Générale | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Drugo (tuje banke, EIB, CM itd.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| CDC (neposredna posojila za refinanciranje lokalnih skupnosti in paketi varčevalnega sklada) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ni pokrito | | | | | 7 | 8,5 |
| Skupaj | 40,3 | 40,4 | 39 | 38 | 40 | 40 |
| (ocene, ki jih je izdelala skupina Dexia)






  (*) | Yc razdelitev dela posojil za refinanciranje lokalnih skupnosti, dodeljenih skupini Dexia, družbam BPCE, CM in Depfa, tj. 1,5 milijarde EUR. |

(179)

V spodnji razpredelnici so ocenjeni zneski ponudbe različnih bank za javni sektor na lokalni ravni v širokem smislu, tj. lokalne skupnosti, bolniške centre in organe za socialna stanovanja. Nepokrite potrebe so v višini 7 do 8 milijard EUR. Če nova razvojna banka ne pokriva potreb organov za socialna stanovanja, bo njen cilj poravnati potrebo po financiranju lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva, ki ni pokrita, tj. znesek v višini 8 milijard EUR.

Razpredelnica 5

Ocena obsega ponudbe, ki je na voljo pri različnih bankah za javni sektor na lokalni ravni v širokem smislu

V milijardah EUR

Leto 2008

Leto 2009

Leto 2010

Leto 2011

Leto 2012

Leto 2013

Crédit Agricole (vključno z BFT, CA CIB)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

BPCE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dexia Crédit Local

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Société Générale

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Drugo (tuje banke, EIB, CM itd.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

CDC (neposredna posojila za refinanciranje lokalnih skupnosti in paketi varčevalnega sklada)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ni pokrito

7

8,5

Skupaj

40,3

40,4

39

38

40

40

(ocene, ki jih je izdelala skupina Dexia)

(*)

Yc razdelitev dela posojil za refinanciranje lokalnih skupnosti, dodeljenih skupini Dexia, družbam BPCE, CM in Depfa, tj. 1,5 milijarde EUR.

| (**) | Yc razdelitev dela posojil za refinanciranje lokalnih skupnosti za leto 2012, dodeljenih skupini Dexia, družbam BPCE, CASA, CM, SG in Depfa, tj. 1 milijarda EUR. |
| --- | --- |

(**)

Yc razdelitev dela posojil za refinanciranje lokalnih skupnosti za leto 2012, dodeljenih skupini Dexia, družbam BPCE, CASA, CM, SG in Depfa, tj. 1 milijarda EUR.

| (180) | Ta omejitev ponudbe se je ujemala s strukturnim povečanjem cen od finančne krize leta 2008. Medtem ko so se cene v prvi polovici leta 2011 gibale okrog 100 bazičnih točk nad mero EURIBOR, so se v drugi polovici leta 2011 povečale na 200 bazičnih točk. |
| --- | --- |

(180)

Ta omejitev ponudbe se je ujemala s strukturnim povečanjem cen od finančne krize leta 2008. Medtem ko so se cene v prvi polovici leta 2011 gibale okrog 100 bazičnih točk nad mero EURIBOR, so se v drugi polovici leta 2011 povečale na 200 bazičnih točk.

| (181) | Povpraševanje po paketu hranilnice in posojilnice CDC več kot trikrat presega njegov obseg: cena EURIBOR plus 320 bazičnih točk je torej nižja od cene, s katero bi se uravnotežila ponudba in povpraševanje, če bi trg deloval običajno. |
| --- | --- |

(181)

Povpraševanje po paketu hranilnice in posojilnice CDC več kot trikrat presega njegov obseg: cena EURIBOR plus 320 bazičnih točk je torej nižja od cene, s katero bi se uravnotežila ponudba in povpraševanje, če bi trg deloval običajno.

| (182) | Bolj strukturirano je ta trg za splošne banke neprivlačen zaradi dveh dejavnikov: (i) odsotnosti določenega prihodka kot dodatka k posojilom, zlasti ker je treba sredstva vložiti v državno blagajno, in (ii) zelo dolgega datuma zapadlosti zahtevanega financiranja (15 let ali več), kar je v skladu s tehnično amortizacijo naložbe, a prisili vlagatelje, da za enako obdobje povečajo likvidnost. |
| --- | --- |

(182)

Bolj strukturirano je ta trg za splošne banke neprivlačen zaradi dveh dejavnikov: (i) odsotnosti določenega prihodka kot dodatka k posojilom, zlasti ker je treba sredstva vložiti v državno blagajno, in (ii) zelo dolgega datuma zapadlosti zahtevanega financiranja (15 let ali več), kar je v skladu s tehnično amortizacijo naložbe, a prisili vlagatelje, da za enako obdobje povečajo likvidnost.

| (183) | Francoski organi tudi poudarjajo, da je v drugih evropskih državah običajno, da so javne ustanove del tega trga in da izpolnjujejo več kot pol zahtev lokalnih skupnosti. Kot primere navajajo družbo Cassa Depositi e Prestiti (CDP) v Italiji, regionalne javne banke v Nemčiji, Public Works Loan Board (Odbor za posojila pri javnih delih) v Združenem kraljestvu in javne finančne družbe v nordijskih državah (Danska, Norveška, Švedska). |
| --- | --- |

(183)

Francoski organi tudi poudarjajo, da je v drugih evropskih državah običajno, da so javne ustanove del tega trga in da izpolnjujejo več kot pol zahtev lokalnih skupnosti. Kot primere navajajo družbo Cassa Depositi e Prestiti (CDP) v Italiji, regionalne javne banke v Nemčiji, Public Works Loan Board (Odbor za posojila pri javnih delih) v Združenem kraljestvu in javne finančne družbe v nordijskih državah (Danska, Norveška, Švedska).

| (184) | Francoski organi na podlagi navedenih dejavnikov ugotavljajo, da bi se z ustanovitvijo razvojne banke dopolnila ponudba zasebnih bank, ki je dolgoročno neustrezna. S tem novim vstopom na trg bi se ponudba uskladila s povpraševanjem, ne da bi bili obstoječi udeleženci izrinjeni s trga. |
| --- | --- |

(184)

Francoski organi na podlagi navedenih dejavnikov ugotavljajo, da bi se z ustanovitvijo razvojne banke dopolnila ponudba zasebnih bank, ki je dolgoročno neustrezna. S tem novim vstopom na trg bi se ponudba uskladila s povpraševanjem, ne da bi bili obstoječi udeleženci izrinjeni s trga.

Konsolidiran poslovni načrt družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja

| (185) | V konsolidiran poslovni načrt družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja, priglašen Komisiji, so vključene naslednje glavne sestavine:






  (a) | V letu 2013 bi bilo treba ustvariti za [2–5] milijard novih posojil in nato od leta 2014 dalje za [3–6] milijard EUR letno. |
| --- | --- | --- |

(185)

V konsolidiran poslovni načrt družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja, priglašen Komisiji, so vključene naslednje glavne sestavine:

(a)

V letu 2013 bi bilo treba ustvariti za [2–5] milijard novih posojil in nato od leta 2014 dalje za [3–6] milijard EUR letno.

| (b) | Za refinanciranje se bodo izdajale krite obveznice. Hranilnica in posojilnica CDC bo novi kreditni instituciji zagotovila likvidna sredstva, s čimer se bo po tržni ceni financiralo presežno zavarovanje. |
| --- | --- |

(b)

Za refinanciranje se bodo izdajale krite obveznice. Hranilnica in posojilnica CDC bo novi kreditni instituciji zagotovila likvidna sredstva, s čimer se bo po tržni ceni financiralo presežno zavarovanje.

| (c) | Neto bančni proizvod naj bi leta 2013 znašal [75–125] milijonov EUR in naj bi se postopoma povečeval na [175–225] milijonov EUR v letu 2017. Operativni stroški bi morali znašati približno [75–125] milijonov EUR, stroški tveganja pa bi bili omejeni na [0–5] milijonov EUR. Do leta 2014 bi moral biti čisti poslovni izid negativen. Kumulativni čisti poslovni izid bi moral v naslednjih petih letih znašati [100–150] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(c)

Neto bančni proizvod naj bi leta 2013 znašal [75–125] milijonov EUR in naj bi se postopoma povečeval na [175–225] milijonov EUR v letu 2017. Operativni stroški bi morali znašati približno [75–125] milijonov EUR, stroški tveganja pa bi bili omejeni na [0–5] milijonov EUR. Do leta 2014 bi moral biti čisti poslovni izid negativen. Kumulativni čisti poslovni izid bi moral v naslednjih petih letih znašati [100–150] milijonov EUR.

| (d) | Bilanca stanja družbe DMA bi se morala do leta 2017 zmanjšati za okrog [5–15] %. Takrat bi morala nova „knjiga“ zajemati okrog [25–50] % sredstev kritega sklada, tveganju prilagojena sredstva pa bi morala znašati [5–10] milijard EUR. Razmerje temeljnega kapitala (kapital prvega reda po sporazumu Basel III) bi moralo biti [20–30]-odstotno. |
| --- | --- |

(d)

Bilanca stanja družbe DMA bi se morala do leta 2017 zmanjšati za okrog [5–15] %. Takrat bi morala nova „knjiga“ zajemati okrog [25–50] % sredstev kritega sklada, tveganju prilagojena sredstva pa bi morala znašati [5–10] milijard EUR. Razmerje temeljnega kapitala (kapital prvega reda po sporazumu Basel III) bi moralo biti [20–30]-odstotno.

| (186) | Nova kreditna institucija bo odgovorna za sedanje upravljanje neodplačanih sredstev v lasti družbe DMA, kar je do sedaj izvajala banka DCL. V te funkcije upravljanja bo zajeto zlasti:






  1. | upravljanje in izterjava posojil, vključenih v bilanco stanja banke DMA ob zaključku postopka prodaje, ter upravljanje in izterjava novih produktov, ki jih je pridobila družba DMA; |
| --- | --- | --- |

(186)

Nova kreditna institucija bo odgovorna za sedanje upravljanje neodplačanih sredstev v lasti družbe DMA, kar je do sedaj izvajala banka DCL. V te funkcije upravljanja bo zajeto zlasti:

1.

upravljanje in izterjava posojil, vključenih v bilanco stanja banke DMA ob zaključku postopka prodaje, ter upravljanje in izterjava novih produktov, ki jih je pridobila družba DMA;

| 2. | proces „desenzibilizacije“„občutljivih“ posojil banke DMA (glej uvodno izjavo 62) ob upoštevanju tveganja sodnega postopka. S tem procesom naj bi se pri prestrukturiranju neodplačanih posojil (in po možnosti drugih neobčutljivih posojil) strank zmanjšalo tveganje sodnega postopka, povezano z občutljivimi strukturiranimi posojili. Nova poslovna institucija se bo v okviru procesa desenzibilizacije dogovorila o novih pogojih za neodplačana posojila obstoječih francoskih strank iz vrst lokalnih skupnosti in javnih bolniških centrov, ki imajo pri družbi DMA občutljiva posojila. Pri nekaterih od teh transakcij desenzibilizacije se bo zagotovilo dodatno financiranje, ocenjeno na 1 milijardo EUR (48) letno. S prihodkom iz tega dodatnega financiranja se bodo vsaj izravnali stroški za upravljanje in izgube prihodkov v zvezi s posojili, za katere so bili dogovorjeni novi pogoji; |
| --- | --- |

2.

proces „desenzibilizacije“„občutljivih“ posojil banke DMA (glej uvodno izjavo 62) ob upoštevanju tveganja sodnega postopka. S tem procesom naj bi se pri prestrukturiranju neodplačanih posojil (in po možnosti drugih neobčutljivih posojil) strank zmanjšalo tveganje sodnega postopka, povezano z občutljivimi strukturiranimi posojili. Nova poslovna institucija se bo v okviru procesa desenzibilizacije dogovorila o novih pogojih za neodplačana posojila obstoječih francoskih strank iz vrst lokalnih skupnosti in javnih bolniških centrov, ki imajo pri družbi DMA občutljiva posojila. Pri nekaterih od teh transakcij desenzibilizacije se bo zagotovilo dodatno financiranje, ocenjeno na 1 milijardo EUR (48) letno. S prihodkom iz tega dodatnega financiranja se bodo vsaj izravnali stroški za upravljanje in izgube prihodkov v zvezi s posojili, za katere so bili dogovorjeni novi pogoji;

| 3. | upravljanje portfelja vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

3.

upravljanje portfelja vrednostnih papirjev;

| 4. | upravljanje denarnega toka in dolgoročnega financiranja s kritimi obveznicami; |
| --- | --- |

4.

upravljanje denarnega toka in dolgoročnega financiranja s kritimi obveznicami;

| 5. | upravljanje in kritje tveganj s tržnimi transakcijami; |
| --- | --- |

5.

upravljanje in kritje tveganj s tržnimi transakcijami;

| 6. | upravljanje bilance stanja družbe DMA; |
| --- | --- |

6.

upravljanje bilance stanja družbe DMA;

| 7. | vzdrževanje notranjih orodij in metod za točkovanje. |
| --- | --- |

7.

vzdrževanje notranjih orodij in metod za točkovanje.

| (187) | Nova kreditna institucija bo prav tako zagotavljala določene storitve skupnemu podjetju, da bi podpirala kreditiranje izključno francoskih lokalnih skupnosti in javnih bolniških centrov. V to bodo vključene zlasti storitve za pomoč pri trženju in upravljanju posojil, pomoč pri dejavnem upravljanju neobčutljivih posojil ter storitve, povezane s financami in tveganji. |
| --- | --- |

(187)

Nova kreditna institucija bo prav tako zagotavljala določene storitve skupnemu podjetju, da bi podpirala kreditiranje izključno francoskih lokalnih skupnosti in javnih bolniških centrov. V to bodo vključene zlasti storitve za pomoč pri trženju in upravljanju posojil, pomoč pri dejavnem upravljanju neobčutljivih posojil ter storitve, povezane s financami in tveganji.

| (188) | Skupno podjetje bo posojila tržilo izključno pri francoskih lokalnih skupnostih in ustanovah javnega zdravstva. Ta posojila bodo evidentirana v bilanci stanja banke LBP, nato pripisana družbi DMA, ki jih lahko refinancira z izdajo novih kritih obveznic, ko ta posojila izpolnijo merila upravičenosti za vključitev v kriti sklad družbe DMA in politiko zavez družbe DMA. |
| --- | --- |

(188)

Skupno podjetje bo posojila tržilo izključno pri francoskih lokalnih skupnostih in ustanovah javnega zdravstva. Ta posojila bodo evidentirana v bilanci stanja banke LBP, nato pripisana družbi DMA, ki jih lahko refinancira z izdajo novih kritih obveznic, ko ta posojila izpolnijo merila upravičenosti za vključitev v kriti sklad družbe DMA in politiko zavez družbe DMA.

| (189) | Francija se zavezuje, da skupno podjetje ne bo ponujalo privlačnejših pogojev za financiranje kot druge komercialne banke. Skupno podjetje pri komercialnem oglaševanju ne sme predvajati ponudb, ki so privlačnejše od tržne prakse. Posojila ustanovam javnega zdravstva je treba tržiti pod pogoji, ki zagotavljajo, da so ta posojila združljiva z notranjim trgom v skladu z določbami o državni pomoči. |
| --- | --- |

(189)

Francija se zavezuje, da skupno podjetje ne bo ponujalo privlačnejših pogojev za financiranje kot druge komercialne banke. Skupno podjetje pri komercialnem oglaševanju ne sme predvajati ponudb, ki so privlačnejše od tržne prakse. Posojila ustanovam javnega zdravstva je treba tržiti pod pogoji, ki zagotavljajo, da so ta posojila združljiva z notranjim trgom v skladu z določbami o državni pomoči.

| (190) | Iz teh zavez je razvidno, da bo dejavnost novih produktov skupnega podjetja omejena na osnovne oblike posojil. Ponudba skupnega podjetja bo v osnovi 1) omejena na srednje- do dolgoročna posojila, 2) enostavna in pregledna, 3) temeljila pa bo na sedanjih priporočilih (medministrska okrožnica z dne 25. junija 2010, listina dobrega ravnanja (Gisslerjeva listina) in poročilo Bartolonejevega parlamentarnega odbora). |
| --- | --- |

(190)

Iz teh zavez je razvidno, da bo dejavnost novih produktov skupnega podjetja omejena na osnovne oblike posojil. Ponudba skupnega podjetja bo v osnovi 1) omejena na srednje- do dolgoročna posojila, 2) enostavna in pregledna, 3) temeljila pa bo na sedanjih priporočilih (medministrska okrožnica z dne 25. junija 2010, listina dobrega ravnanja (Gisslerjeva listina) in poročilo Bartolonejevega parlamentarnega odbora).

| (191) | Francoski organi trdijo, da bi se lahko z omejitvijo posojil skupnega podjetja na osnovne oblike posojil zadostile ugotovljene potrebe strank, med katerimi so: enostavnost, razvejanost in zaščita pred negativnimi tržnimi gibanji. Iz te ponudbe bodo izključeni produkti z učinkom finančnega vzvoda, strmo rastoči produkti, valutni produkti, kompleksni strukturirani produkti s kumulativnim strukturiranim učinkom in vsi produkti, zaradi katerih bi bile stranke izpostavljene kapitalskim tveganjem. |
| --- | --- |

(191)

Francoski organi trdijo, da bi se lahko z omejitvijo posojil skupnega podjetja na osnovne oblike posojil zadostile ugotovljene potrebe strank, med katerimi so: enostavnost, razvejanost in zaščita pred negativnimi tržnimi gibanji. Iz te ponudbe bodo izključeni produkti z učinkom finančnega vzvoda, strmo rastoči produkti, valutni produkti, kompleksni strukturirani produkti s kumulativnim strukturiranim učinkom in vsi produkti, zaradi katerih bi bile stranke izpostavljene kapitalskim tveganjem.

| (192) | Ponudba bo v vseh primerih skladna z značilnostmi in obsegom strank, o vseh novih produktih pa se bo posvetovalo z organom za bonitetni nadzor. |
| --- | --- |

(192)

Ponudba bo v vseh primerih skladna z značilnostmi in obsegom strank, o vseh novih produktih pa se bo posvetovalo z organom za bonitetni nadzor.

| (193) | Skupno podjetje bo strankam zagotovilo jasno dokumentacijo, v kateri bodo produkti predstavljeni v skladu z razvrstitvijo po Gisslerjevi listini. |
| --- | --- |

(193)

Skupno podjetje bo strankam zagotovilo jasno dokumentacijo, v kateri bodo produkti predstavljeni v skladu z razvrstitvijo po Gisslerjevi listini.

| (194) | Gisslerjeva listina je mrežna analiza, oblikovana okoli dveh meril, ki sta osnovni indeks in uporabljena struktura. V njej je izražena naraščajoča razvrstitev tveganj, do katerih imajo dostop lokalne skupnosti.

  Razpredelnica 6


  Seznam tveganj po Gisslerjevi listini







  Osnovni indeksi |
| --- | --- |
| 1 | Indeksi euroobmočja. |
| 2 | Indeksi francoske inflacije ali inflacije euroobmočja ali razlike med temi indeksi. |
| 3 | Razlike med indeksi euroobmočja. |
| 4 | Indeksi držav, ki niso vključene v euroobmočje.
  Razlike med indeksi, pri čemer je eden od njih indeks države, ki ni vključena v euroobmočje. |
| 5 | Razlike med indeksi držav, ki niso vključene v euroobmočje. |

(194)

Gisslerjeva listina je mrežna analiza, oblikovana okoli dveh meril, ki sta osnovni indeks in uporabljena struktura. V njej je izražena naraščajoča razvrstitev tveganj, do katerih imajo dostop lokalne skupnosti.

Razpredelnica 6

Seznam tveganj po Gisslerjevi listini

Osnovni indeksi

1

Indeksi euroobmočja.

2

Indeksi francoske inflacije ali inflacije euroobmočja ali razlike med temi indeksi.

3

Razlike med indeksi euroobmočja.

4

Indeksi držav, ki niso vključene v euroobmočje.

Razlike med indeksi, pri čemer je eden od njih indeks države, ki ni vključena v euroobmočje.

5

Razlike med indeksi držav, ki niso vključene v euroobmočje.

| Strukture |
| --- |
| A | Enostavna fiksna obrestna mera. Enostavna spremenljiva obrestna mera. Zamenjava fiksne obrestne mere za spremenljivo obrestno mera ali obratno. Zamenjava strukturirane obrestne mere za spremenljivo obrestno mera ali fiksno obrestno mero (enostranska). Enostavna spremenljiva obrestna mera z obrestno kapico ali tunelom. |
| B | Preprosta ovira. Brez vzvoda |
| C | Opcija na zamenjavo obrestnih mer. |
| D | Do trikratni množilni količnik;
  do petkratni množilni količnik (omejitev). |
| E | Do petkratni množilni količnik. |

Strukture

A

Enostavna fiksna obrestna mera. Enostavna spremenljiva obrestna mera. Zamenjava fiksne obrestne mere za spremenljivo obrestno mera ali obratno. Zamenjava strukturirane obrestne mere za spremenljivo obrestno mera ali fiksno obrestno mero (enostranska). Enostavna spremenljiva obrestna mera z obrestno kapico ali tunelom.

B

Preprosta ovira. Brez vzvoda

C

Opcija na zamenjavo obrestnih mer.

D

Do trikratni množilni količnik;

do petkratni množilni količnik (omejitev).

E

Do petkratni množilni količnik.

| (195) | Skupno podjetje bo sklop ponujenih produktov omejilo na:






  1. | produkte kategorije 1A; |
| --- | --- | --- |

(195)

Skupno podjetje bo sklop ponujenih produktov omejilo na:

1.

produkte kategorije 1A;

| 2. | produkte, povezane s francosko inflacijo, in možnostjo A kategorije 2A; |
| --- | --- |

2.

produkte, povezane s francosko inflacijo, in možnostjo A kategorije 2A;

| 3. | nakup opcije na zamenjavo obrestnih mer kategorije 1C. |
| --- | --- |

3.

nakup opcije na zamenjavo obrestnih mer kategorije 1C.

| (196) | Francoski organi so poudarili, da v kategoriji 2 ni mogoče uporabiti razlik med indeksi inflacije v euroobmočju ali indeksi inflacije v drugih državah euroobmočja. |
| --- | --- |

(196)

Francoski organi so poudarili, da v kategoriji 2 ni mogoče uporabiti razlik med indeksi inflacije v euroobmočju ali indeksi inflacije v drugih državah euroobmočja.

| (197) | Poleg tega ti produkti niso na voljo vsem strankam. Odvisni so od velikosti skupnosti, kot je razvidno iz spodnje razpredelnice:

  Razpredelnica 7


  Kategorija razpoložljivih produktov glede na delitev strank








  Delitev strank | Število | Produkt |
| --- | --- | --- | --- |
| Lokalne skupnosti z manj kot 5 000 prebivalci Javne bolnišnice | 47 614 | 1A |
| Lokalne skupnosti z več kot 5 000 in manj kot 20 000 prebivalci | 2 612 | 1A + indeks inflacije in možnost A |
| Lokalne skupnosti z več kot 20 000 prebivalci | 1 244 | 1A, 1C (razen možnosti prodaje) + indeks inflacije in možnost A |

(197)

Poleg tega ti produkti niso na voljo vsem strankam. Odvisni so od velikosti skupnosti, kot je razvidno iz spodnje razpredelnice:

Razpredelnica 7

Kategorija razpoložljivih produktov glede na delitev strank

Delitev strank

Število

Produkt

Lokalne skupnosti z manj kot 5 000 prebivalci Javne bolnišnice

47 614

1A

Lokalne skupnosti z več kot 5 000 in manj kot 20 000 prebivalci

2 612

1A + indeks inflacije in možnost A

Lokalne skupnosti z več kot 20 000 prebivalci

1 244

1A, 1C (razen možnosti prodaje) + indeks inflacije in možnost A

| (198) | Rok ponujenih posojil ne bo presegal 15 let, razen če se lahko poveže z virom refinanciranja z daljšo ročnostjo, zlasti prek izdaje kritih obveznic z ustreznim datumom zapadlosti. |
| --- | --- |

(198)

Rok ponujenih posojil ne bo presegal 15 let, razen če se lahko poveže z virom refinanciranja z daljšo ročnostjo, zlasti prek izdaje kritih obveznic z ustreznim datumom zapadlosti.

| (199) | V vseh primerih je rok posojil za stranke skladen z zmogljivostjo družbe DMA, da se refinancira v podobnem roku. |
| --- | --- |

(199)

V vseh primerih je rok posojil za stranke skladen z zmogljivostjo družbe DMA, da se refinancira v podobnem roku.

| (200) | Skupno podjetje zaradi lažje desenzibilizacije ne bo ponujalo financiranja strankam, ki so udeležene v sodnem postopku ali ne izpolnjujejo obveznosti glede sedanjih postavk v bilanci stanja družbe DMA. Skupno podjetje in nova kreditna institucija se bosta predhodno tudi posvetovala, preden bosta dodelila kakršna koli finančna sredstva strankam z občutljivimi posojili. |
| --- | --- |

(200)

Skupno podjetje zaradi lažje desenzibilizacije ne bo ponujalo financiranja strankam, ki so udeležene v sodnem postopku ali ne izpolnjujejo obveznosti glede sedanjih postavk v bilanci stanja družbe DMA. Skupno podjetje in nova kreditna institucija se bosta predhodno tudi posvetovala, preden bosta dodelila kakršna koli finančna sredstva strankam z občutljivimi posojili.

| (201) | Francoski organi bodo imenovali neodvisnega strokovnjaka z dveletnim mandatom, da bo preverjal izpolnjevanje teh pogojev. Po tem obdobju bodo francoski organi vsako informacijo, ki bo primerna, da se dokaže izpolnjevanje teh pogojev, posredovali Komisiji, ki bo lahko, če se ji bo zdelo to potrebno, zahtevala podaljšanje mandata neodvisnega strokovnjaka. |
| --- | --- |

(201)

Francoski organi bodo imenovali neodvisnega strokovnjaka z dveletnim mandatom, da bo preverjal izpolnjevanje teh pogojev. Po tem obdobju bodo francoski organi vsako informacijo, ki bo primerna, da se dokaže izpolnjevanje teh pogojev, posredovali Komisiji, ki bo lahko, če se ji bo zdelo to potrebno, zahtevala podaljšanje mandata neodvisnega strokovnjaka.

| (202) | Prekinile se bodo povezave glede pogodbenega zagotavljanja storitev med skupino Dexia in družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupnim podjetjem. Te povezave se bodo načeloma prekinile po prehodnem obdobju, v katerem se bodo lahko ohranjale posebne pogodbene povezave, in sicer samo tiste, ki družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju omogočajo zagotavljanje zadevnih storitev. |
| --- | --- |

(202)

Prekinile se bodo povezave glede pogodbenega zagotavljanja storitev med skupino Dexia in družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupnim podjetjem. Te povezave se bodo načeloma prekinile po prehodnem obdobju, v katerem se bodo lahko ohranjale posebne pogodbene povezave, in sicer samo tiste, ki družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju omogočajo zagotavljanje zadevnih storitev.

| (203) | Skupina Dexia bo novi kreditni instituciji v omejenem prehodnem obdobju treh do šestih mesecev, odvisno od zadevne storitve, zagotavljala določene storitve, ki niso storitve IT (kot so: nadzor nad portfeljem obveznic (49), poslovni nadzor nad nefrancoskimi posojili (50), analiza kreditnega tveganja (49), notranji sistem točkovanja (49), vrednotenje vrednostnih papirjev (49) in revizija (50)). Nova kreditna institucija pa bo skupini Dexia v zameno največ šest mesecev zagotavljala storitve (kot so: analiza kreditnega tveganja in storitve, povezane z notranjim sistemom točkovanja). |
| --- | --- |

(203)

Skupina Dexia bo novi kreditni instituciji v omejenem prehodnem obdobju treh do šestih mesecev, odvisno od zadevne storitve, zagotavljala določene storitve, ki niso storitve IT (kot so: nadzor nad portfeljem obveznic (49), poslovni nadzor nad nefrancoskimi posojili (50), analiza kreditnega tveganja (49), notranji sistem točkovanja (49), vrednotenje vrednostnih papirjev (49) in revizija (50)). Nova kreditna institucija pa bo skupini Dexia v zameno največ šest mesecev zagotavljala storitve (kot so: analiza kreditnega tveganja in storitve, povezane z notranjim sistemom točkovanja).

| (204) | Prehodno obdobje glede sistemov IT bom trajalo 24 do 30 mesecev zaradi zapletenosti podvajanja in migracije številnih različnih aplikacij ter z njimi povezanih zbirk podatkov. |
| --- | --- |

(204)

Prehodno obdobje glede sistemov IT bom trajalo 24 do 30 mesecev zaradi zapletenosti podvajanja in migracije številnih različnih aplikacij ter z njimi povezanih zbirk podatkov.

| (205) | Po trditvah francoskih organov naj bi bile glavne potrebe po financiranju nove kreditne institucije in družbe DMA povezane s:






  1. | financiranjem presežnega zavarovanja družbe DMA (51); |
| --- | --- | --- |

(205)

Po trditvah francoskih organov naj bi bile glavne potrebe po financiranju nove kreditne institucije in družbe DMA povezane s:

1.

financiranjem presežnega zavarovanja družbe DMA (51);

| 2. | potrebami po zavarovanju z denarnimi sredstvi, ki izhajajo iz instrumentov kritja družbe DMA, glede katerih se od nove kreditne institucije lahko zahteva, naj posreduje:






  (a) | pri „zamenjavah“, ki jih zdaj sklepajo družba DMA in banka DCL ter njene odvisne družbe (t. i. notranje zamenjave), ter |
| --- | --- | --- |

2.

potrebami po zavarovanju z denarnimi sredstvi, ki izhajajo iz instrumentov kritja družbe DMA, glede katerih se od nove kreditne institucije lahko zahteva, naj posreduje:

(a)

pri „zamenjavah“, ki jih zdaj sklepajo družba DMA in banka DCL ter njene odvisne družbe (t. i. notranje zamenjave), ter

| (b) | po potrebi pri zamenjavi z nasprotnimi udeleženci na trgu (t. i. zunanje zamenjave); |
| --- | --- |

(b)

po potrebi pri zamenjavi z nasprotnimi udeleženci na trgu (t. i. zunanje zamenjave);

| 3. | kakršno koli potrebo po prefinanciranju, ki se vloži v nov produkt, ki ga trži skupno podjetje. |
| --- | --- |

3.

kakršno koli potrebo po prefinanciranju, ki se vloži v nov produkt, ki ga trži skupno podjetje.

| (206) | Potreba po financiranju, povezana s sekundarnim zavarovanjem, ki ga je banka DCL glede notranjih zamenjav (zamenjave med družbo DMA in banko DCL) dala nasprotnim udeležencem na trgu (družba DCL pa ga ni sprejela v imenu družbe DMA), zdaj znaša približno [2–5] milijard EUR. Stranke so se v okviru transakcije nakupa nove kreditne institucije (in torej banke DMA) dogovorile, da bo nova kreditna institucija po zaključku postopka prodaje posredovala pri notranjih zamenjavah, kar pomeni, da bo krila breme potreb po financiranju zavarovanja z denarnimi sredstvi v zvezi s temi zamenjavami. Likvidna sredstva za novo kreditno institucijo bodo njeni delničarji zagotovili po tržni ceni (ki se izračuna po metodi, s katero soglašajo francoski organi). Banka DCL bo novi kreditni instituciji za to posredovanje povrnila z izplačilom plačila za usklajevanje v višini 130 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(206)

Potreba po financiranju, povezana s sekundarnim zavarovanjem, ki ga je banka DCL glede notranjih zamenjav (zamenjave med družbo DMA in banko DCL) dala nasprotnim udeležencem na trgu (družba DCL pa ga ni sprejela v imenu družbe DMA), zdaj znaša približno [2–5] milijard EUR. Stranke so se v okviru transakcije nakupa nove kreditne institucije (in torej banke DMA) dogovorile, da bo nova kreditna institucija po zaključku postopka prodaje posredovala pri notranjih zamenjavah, kar pomeni, da bo krila breme potreb po financiranju zavarovanja z denarnimi sredstvi v zvezi s temi zamenjavami. Likvidna sredstva za novo kreditno institucijo bodo njeni delničarji zagotovili po tržni ceni (ki se izračuna po metodi, s katero soglašajo francoski organi). Banka DCL bo novi kreditni instituciji za to posredovanje povrnila z izplačilom plačila za usklajevanje v višini 130 milijonov EUR.

| (207) | Banka DCL se bo tudi zavezala k sodelovanju z novo kreditno institucijo, da se bodo lahko listinjenja „Dexia Crediop per la cartolarizzazione“ odprodala v letu 2013, da se bodo sestavine listinjenja v skladu sredstev družbe DMA nadomestile z osnovnimi sredstvi, ki bodo nato v njeni neposredni lasti. Za to odprodajo bodo morale potekati zamenjave med družbama DMA in Crediop. Pri teh zamenjavah bo posredovala nova kreditna institucija, v to posredovanje pa bo zajeto nadomestilo skupine Dexia, ki se bo izračunalo po isti metodi, kot se uporablja za posredovanje pri notranjih zamenjavah, ko bo prodaja družbe DMA zaključena. |
| --- | --- |

(207)

Banka DCL se bo tudi zavezala k sodelovanju z novo kreditno institucijo, da se bodo lahko listinjenja „Dexia Crediop per la cartolarizzazione“ odprodala v letu 2013, da se bodo sestavine listinjenja v skladu sredstev družbe DMA nadomestile z osnovnimi sredstvi, ki bodo nato v njeni neposredni lasti. Za to odprodajo bodo morale potekati zamenjave med družbama DMA in Crediop. Pri teh zamenjavah bo posredovala nova kreditna institucija, v to posredovanje pa bo zajeto nadomestilo skupine Dexia, ki se bo izračunalo po isti metodi, kot se uporablja za posredovanje pri notranjih zamenjavah, ko bo prodaja družbe DMA zaključena.

| (208) | Če se uporabljajo zamenjave (ali drugi izvedeni finančni instrumenti), jih izvedeta neposredno nova kreditna institucija in/ali družba DMA brez posredovanja banke DCL. |
| --- | --- |

(208)

Če se uporabljajo zamenjave (ali drugi izvedeni finančni instrumenti), jih izvedeta neposredno nova kreditna institucija in/ali družba DMA brez posredovanja banke DCL.

| (209) | Francoski organi se zavezujejo, da bodo končni delničarji družbe DMA svojo kapitalizacijo ohranjali na ustrezni ravni, da se bodo lahko absorbirale vse izgube v sedanjem portfelju, ki so posledica kakršne koli uresničitve tveganja sodnega postopka, povezanega z občutljivimi posojili. Vsako prihodnjo dokapitalizacijo bo morala predhodno odobriti Komisija. |
| --- | --- |

(209)

Francoski organi se zavezujejo, da bodo končni delničarji družbe DMA svojo kapitalizacijo ohranjali na ustrezni ravni, da se bodo lahko absorbirale vse izgube v sedanjem portfelju, ki so posledica kakršne koli uresničitve tveganja sodnega postopka, povezanega z občutljivimi posojili. Vsako prihodnjo dokapitalizacijo bo morala predhodno odobriti Komisija.

| (210) | Končni delničarji družbe DMA bodo k potrebam po financiranju nove kreditne družbe in družbe DMA prispevali po naslednjih načelih:






  1. | ko bo hranilnica in posojilnica CDC prek nove kreditne institucije zaključila transakcijo, bodo izpolnjene potrebe, povezane z obstoječim skladom za presežno zavarovanje ter zavarovanje z denarnimi sredstvi v zvezi z zamenjavami. Skupina Dexia in banka DCL, ki bosta, kakor hitro se zaključi prodaja te družbe, izgubili vsak neposreden ali posreden delež v kapitalu družbe DMA, tej od tega datuma dalje ne bosta več zagotavljali likvidnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(210)

Končni delničarji družbe DMA bodo k potrebam po financiranju nove kreditne družbe in družbe DMA prispevali po naslednjih načelih:

1.

ko bo hranilnica in posojilnica CDC prek nove kreditne institucije zaključila transakcijo, bodo izpolnjene potrebe, povezane z obstoječim skladom za presežno zavarovanje ter zavarovanje z denarnimi sredstvi v zvezi z zamenjavami. Skupina Dexia in banka DCL, ki bosta, kakor hitro se zaključi prodaja te družbe, izgubili vsak neposreden ali posreden delež v kapitalu družbe DMA, tej od tega datuma dalje ne bosta več zagotavljali likvidnih sredstev;

| 2. | delničarji skupnega podjetja bodo zadostili potrebam, povezanim z novim ustvarjanjem posojil; |
| --- | --- |

2.

delničarji skupnega podjetja bodo zadostili potrebam, povezanim z novim ustvarjanjem posojil;

| 3. | prispevek hranilnice in posojilnice CDC je za celotno shemo omejen na 12,5 milijarde EUR. V to omejitev bo še zlasti vključen vsak prispevek hranilnice in posojilnice CDC k potrebam po likvidnih sredstvih skupnega podjetja; |
| --- | --- |

3.

prispevek hranilnice in posojilnice CDC je za celotno shemo omejen na 12,5 milijarde EUR. V to omejitev bo še zlasti vključen vsak prispevek hranilnice in posojilnice CDC k potrebam po likvidnih sredstvih skupnega podjetja;

| 4. | francoski organi poudarjajo, da bodo vsi prispevki delničarjev k finančnim potrebam nove kreditne institucije in družbe DMA zagotovljeni po „tržni ceni“ in z datumi zapadlosti, pri katerih se upoštevajo nameni. Pri metodah za izračun tržne cene prispevkov likvidnih sredstev za družbo DMA se bodo upoštevala naslednja načela:






  (a) | Pri vsaki izdaji se bodo stroški dolgoročnega financiranja, ki ga bodo novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotovili po tržni ceni, izračunali iz stroškov financiranja na enake datume zapadlosti in za enake valute, kar se evidentira za odbor kreditnih ustanov, o katerem so se dogovorili nova kreditna institucija in njeni delničarji. |
| --- | --- | --- |

4.

francoski organi poudarjajo, da bodo vsi prispevki delničarjev k finančnim potrebam nove kreditne institucije in družbe DMA zagotovljeni po „tržni ceni“ in z datumi zapadlosti, pri katerih se upoštevajo nameni. Pri metodah za izračun tržne cene prispevkov likvidnih sredstev za družbo DMA se bodo upoštevala naslednja načela:

(a)

Pri vsaki izdaji se bodo stroški dolgoročnega financiranja, ki ga bodo novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotovili po tržni ceni, izračunali iz stroškov financiranja na enake datume zapadlosti in za enake valute, kar se evidentira za odbor kreditnih ustanov, o katerem so se dogovorili nova kreditna institucija in njeni delničarji.

| (b) | Odbor kreditnih institucij bo določen na podlagi seznama francoskih bank, ki prispevajo k izračunu mere Euribor, vanj pa ne bodo vključene institucije, za katere nova kreditna institucija in njeni delničaji (soglasno) menijo, da niso primerljive z novo kreditno institucijo / družbo DMA v smislu njihovih dolgoročnih bonitetnih ocen (in možnosti) ter profilov tveganj (vrsta dejavnosti, geografska izpostavljenost, bonitetna razmerja itd.). V odboru bodo najmanj tri banke. |
| --- | --- |

(b)

Odbor kreditnih institucij bo določen na podlagi seznama francoskih bank, ki prispevajo k izračunu mere Euribor, vanj pa ne bodo vključene institucije, za katere nova kreditna institucija in njeni delničaji (soglasno) menijo, da niso primerljive z novo kreditno institucijo / družbo DMA v smislu njihovih dolgoročnih bonitetnih ocen (in možnosti) ter profilov tveganj (vrsta dejavnosti, geografska izpostavljenost, bonitetna razmerja itd.). V odboru bodo najmanj tri banke.

| (c) | Stroški financiranja nove kreditne institucije / družbe DMA bodo enaki stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor. |
| --- | --- |

(c)

Stroški financiranja nove kreditne institucije / družbe DMA bodo enaki stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor.

| (d) | Podobno bo strošek kratkoročnega financiranja, ki ga novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotavljajo po tržni ceni, enak povprečnim stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor. |
| --- | --- |

(d)

Podobno bo strošek kratkoročnega financiranja, ki ga novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotavljajo po tržni ceni, enak povprečnim stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor.

| (211) | Za del bilance stanja družbe DMA, v katerega niso vključena obstoječa posojila francoskim lokalnim skupnostim in ustanovam javnega zdravstva, ki je bil 30. septembra 2012 ocenjen na [20–40] milijard EUR, bo uveden likvidacijski postopek. |
| --- | --- |

(211)

Za del bilance stanja družbe DMA, v katerega niso vključena obstoječa posojila francoskim lokalnim skupnostim in ustanovam javnega zdravstva, ki je bil 30. septembra 2012 ocenjen na [20–40] milijard EUR, bo uveden likvidacijski postopek.

| (212) | Kot je razvidno iz navedb v prejšnjih uvodnih izjavah, bodo dejavnosti družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja v praksi omejene na dejavnosti financiranja francoskih lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva. Del sedanjega portfelja bilance stanja družbe DMA ne zajema teh dejavnosti. Za navedeni del portfelja, ki ne ustreza več dejavnostim, s katerimi se bo ukvarjala družba DMA po svoji prodaji, bo uveden likvidacijski postopek, skupno podjetje pa ne bo moglo odobriti nobenih posojil strankam, ki niso francoski lokalni organi in ustanove javnega zdravstva. |
| --- | --- |

(212)

Kot je razvidno iz navedb v prejšnjih uvodnih izjavah, bodo dejavnosti družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja v praksi omejene na dejavnosti financiranja francoskih lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva. Del sedanjega portfelja bilance stanja družbe DMA ne zajema teh dejavnosti. Za navedeni del portfelja, ki ne ustreza več dejavnostim, s katerimi se bo ukvarjala družba DMA po svoji prodaji, bo uveden likvidacijski postopek, skupno podjetje pa ne bo moglo odobriti nobenih posojil strankam, ki niso francoski lokalni organi in ustanove javnega zdravstva.

| (213) | V nasprotju s tem, kar so francoski organi načrtovali v svojem prvotnem načrtu prodaje družbe DMA, opisanem v oddelku 2.3.5 sklepa o pogojnem dovoljenju, in kar je bilo predstavljeno v memorandumu francoskih organov iz aprila 2012, so stranke transakcije prodaje družbe DMA opustile jamstvo za omejitev izgube, ki naj bi ga družba Dexia SA in banka DCL odobrili družbi DMA v primeru izgub pri povprečnih neporavnanih dolgovih v bilanci stanja družbe DMA, ter jamstvo za občutljiva posojila iz portfelja občutljivih posojil v višini okrog 10 milijard EUR, s katerim se krijejo izgube, ki so posledica morebitnih sodnih postopkov, in kapitalske izgube, ki izhajajo iz novo dogovorjenih pogojev ali prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(213)

V nasprotju s tem, kar so francoski organi načrtovali v svojem prvotnem načrtu prodaje družbe DMA, opisanem v oddelku 2.3.5 sklepa o pogojnem dovoljenju, in kar je bilo predstavljeno v memorandumu francoskih organov iz aprila 2012, so stranke transakcije prodaje družbe DMA opustile jamstvo za omejitev izgube, ki naj bi ga družba Dexia SA in banka DCL odobrili družbi DMA v primeru izgub pri povprečnih neporavnanih dolgovih v bilanci stanja družbe DMA, ter jamstvo za občutljiva posojila iz portfelja občutljivih posojil v višini okrog 10 milijard EUR, s katerim se krijejo izgube, ki so posledica morebitnih sodnih postopkov, in kapitalske izgube, ki izhajajo iz novo dogovorjenih pogojev ali prestrukturiranja.

| (214) | Zadevne države članice so opustile tudi dve državni jamstvi, ki so ju sprva načrtovale kot del prodaje družbe DMA: posredno jamstvo Francije glede zavez družbe Dexia SA in banke DCL v zvezi z občutljivimi posojili v sredstvih družbe DMA (52) ter podaljšanje jamstva za refinanciranje, ki so ga zadevne države članice zagotovile v zvezi s srednjeročnimi obveznostmi družbe DCL v programu obveznosti [...], da bi se izognile uporabi klavzul o predčasnem poplačilu v primeru znatne prodaje sredstev. |
| --- | --- |

(214)

Zadevne države članice so opustile tudi dve državni jamstvi, ki so ju sprva načrtovale kot del prodaje družbe DMA: posredno jamstvo Francije glede zavez družbe Dexia SA in banke DCL v zvezi z občutljivimi posojili v sredstvih družbe DMA (52) ter podaljšanje jamstva za refinanciranje, ki so ga zadevne države članice zagotovile v zvezi s srednjeročnimi obveznostmi družbe DCL v programu obveznosti [...], da bi se izognile uporabi klavzul o predčasnem poplačilu v primeru znatne prodaje sredstev.

| (215) | Načrtovano je tudi, da v času prodaje nove kreditne institucije „družbi DCL in skupina [Dexia] ne odobrita nobenega jamstva za posojila, (i) ki jih sklene banka DCL in se prenesejo družbi DMA ali (ii) ki jih v imenu družbe DMA sklene banka DCL ali (iii) ki jih sklene neposredno družba DMA“ (53). Torej bosta nova kreditna institucija in družba DMA krili izgube, povezane s temi tremi vrstami posojil, zlasti izgube, ki izhajajo iz nepravilnosti ali neskladnosti glede teh posojil, njihovega obstoja ali njihove veljavnosti. Vendar „bo banka DCL ostala odgovorna za določitve odškodnine, ki jih mora banka DCL pod pogoji posojila plačati posojilojemalcu (i) zaradi škode, ki jo je utrpel ta posojilojemalec in ki je nastala neposredno zato, ker banka DCL ni izpolnjevala svojih pogodbenih, pravnih ali regulativnih obveznosti, ter (ii) ki niso posledica ničnosti zadevnega posojila, spremembe enega ali več pogojev posojila ali ki niso namenjeni temu, da bi se posojilojemalec znašel v podobnem položaju, v kakršnem bi se znašel, če bi bilo posojilo ali eden ali več pogojev predmet sodne ugotovitve ničnosti ali odločitve o spremembi“ (54). |
| --- | --- |

(215)

Načrtovano je tudi, da v času prodaje nove kreditne institucije „družbi DCL in skupina [Dexia] ne odobrita nobenega jamstva za posojila, (i) ki jih sklene banka DCL in se prenesejo družbi DMA ali (ii) ki jih v imenu družbe DMA sklene banka DCL ali (iii) ki jih sklene neposredno družba DMA“ (53). Torej bosta nova kreditna institucija in družba DMA krili izgube, povezane s temi tremi vrstami posojil, zlasti izgube, ki izhajajo iz nepravilnosti ali neskladnosti glede teh posojil, njihovega obstoja ali njihove veljavnosti. Vendar „bo banka DCL ostala odgovorna za določitve odškodnine, ki jih mora banka DCL pod pogoji posojila plačati posojilojemalcu (i) zaradi škode, ki jo je utrpel ta posojilojemalec in ki je nastala neposredno zato, ker banka DCL ni izpolnjevala svojih pogodbenih, pravnih ali regulativnih obveznosti, ter (ii) ki niso posledica ničnosti zadevnega posojila, spremembe enega ali več pogojev posojila ali ki niso namenjeni temu, da bi se posojilojemalec znašel v podobnem položaju, v kakršnem bi se znašel, če bi bilo posojilo ali eden ali več pogojev predmet sodne ugotovitve ničnosti ali odločitve o spremembi“ (54).

| (216) | Po navedbah francoskih organov: „bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje, katerih dejavnosti bodo omejene na financiranje francoskih lokalnih skupnosti in javnih bolnišnic, skupaj oblikovale t. i. razvojno banko“ (55). |
| --- | --- |

(216)

Po navedbah francoskih organov: „bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje, katerih dejavnosti bodo omejene na financiranje francoskih lokalnih skupnosti in javnih bolnišnic, skupaj oblikovale t. i. razvojno banko“ (55).

| (217) | Francoski organi so poudarili, da je razvojna banka potrebna zaradi nadomestitve tržnega primanjkljaja pri financiranju francoskih lokalnih skupnosti in javnih bolnišnic. Organi so tudi poslali analizo, ki kaže, da letna potreba po financiranju iz take banke znaša 20–24 milijard EUR, banke pa lahko ponudijo le približno 10 milijard EUR. |
| --- | --- |

(217)

Francoski organi so poudarili, da je razvojna banka potrebna zaradi nadomestitve tržnega primanjkljaja pri financiranju francoskih lokalnih skupnosti in javnih bolnišnic. Organi so tudi poslali analizo, ki kaže, da letna potreba po financiranju iz take banke znaša 20–24 milijard EUR, banke pa lahko ponudijo le približno 10 milijard EUR.

| (218) | To neravnovesje je nastalo v glavnem zaradi umika skupine Dexia, ki je imela približno [40–50]-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(218)

To neravnovesje je nastalo v glavnem zaradi umika skupine Dexia, ki je imela približno [40–50]-odstotni tržni delež.

2.3.2   Zaveze

| (219) | Zaveze v zvezi s transakcijo prodaje družbe DMA in ustanovitvijo nove banke, katerih verodostojno besedilo je v Prilogi III, so: |
| --- | --- |

(219)

Zaveze v zvezi s transakcijo prodaje družbe DMA in ustanovitvijo nove banke, katerih verodostojno besedilo je v Prilogi III, so:

(a)   Kapitalski delež

| (220) | Banka DCL najpozneje do 31. januarja 2013 Franciji, hranilnici in posojilnici CDC ter banki LBP proda 100 % kapitalskega deleža v novi kreditni instituciji po ceni 1 EUR, ki so jo zadevne države članice opisale kot „tržno ceno“, kar ustrezna nakupni ceni družbe DMA ter ceni opreme in virov, ki jih najpozneje na datum prodaje družbe DMA prenese banka DCL ali jih da na razpolago novi kreditni instituciji. |
| --- | --- |

(220)

Banka DCL najpozneje do 31. januarja 2013 Franciji, hranilnici in posojilnici CDC ter banki LBP proda 100 % kapitalskega deleža v novi kreditni instituciji po ceni 1 EUR, ki so jo zadevne države članice opisale kot „tržno ceno“, kar ustrezna nakupni ceni družbe DMA ter ceni opreme in virov, ki jih najpozneje na datum prodaje družbe DMA prenese banka DCL ali jih da na razpolago novi kreditni instituciji.

| (221) | Banka LBP lahko poveča svoj kapitalski delež v novi kreditni instituciji po tržni ceni, ki jo z uporabo metod, ki so običajno sprejete v podobnih primerih, določijo neodvisni strokovnjaki, tako da je njen kapitalski delež v novi kreditni instituciji na koncu enak razmerju neporavnanega dolga, povezanega z novimi produkti, v kritem skladu družbe DMA. |
| --- | --- |

(221)

Banka LBP lahko poveča svoj kapitalski delež v novi kreditni instituciji po tržni ceni, ki jo z uporabo metod, ki so običajno sprejete v podobnih primerih, določijo neodvisni strokovnjaki, tako da je njen kapitalski delež v novi kreditni instituciji na koncu enak razmerju neporavnanega dolga, povezanega z novimi produkti, v kritem skladu družbe DMA.

(b)   Dejavnosti nove razvojne banke

| (222) | Obseg dejavnosti skupnega podjetja bo omejen na financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva. Tržena posojila bodo sprva evidentirana v bilanci stanja banke LBP, nato pa pripisana družbi DMA, če bodo izpolnjevala politiko zavez družbe DMA (56). Posojila, ki ne bodo izpolnjevala meril te zaveze, se ne bodo mogla pripisati družbi DMA. |
| --- | --- |

(222)

Obseg dejavnosti skupnega podjetja bo omejen na financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva. Tržena posojila bodo sprva evidentirana v bilanci stanja banke LBP, nato pa pripisana družbi DMA, če bodo izpolnjevala politiko zavez družbe DMA (56). Posojila, ki ne bodo izpolnjevala meril te zaveze, se ne bodo mogla pripisati družbi DMA.

| (223) | Skupno podjetje bo ponujalo enostavne in osnovne produkte, s preprostimi in preglednimi tarifnimi metodami. Izpolnjevala bo pogoje iz odobrenega memoranduma, ki je bil Komisiji priglašen 8. oktobra 2012 (Priloga IV(b) k temu sklepu). |
| --- | --- |

(223)

Skupno podjetje bo ponujalo enostavne in osnovne produkte, s preprostimi in preglednimi tarifnimi metodami. Izpolnjevala bo pogoje iz odobrenega memoranduma, ki je bil Komisiji priglašen 8. oktobra 2012 (Priloga IV(b) k temu sklepu).

| (224) | Francoskim lokalnim skupnostim in ustanovam javnega zdravstva bo financiranje ponujeno pod tržnimi pogoji, ki niso privlačnejši od pogojev, ki jih ponujajo druge komercialne banke. Skupno podjetje pri komercialnem oglaševanju zlasti ne sme predvajati ponudb, ki so privlačnejše od tržne prakse. Skrbnik za spremljanje bo odločil, kako se lahko spremlja izpolnjevanje te zaveze. |
| --- | --- |

(224)

Francoskim lokalnim skupnostim in ustanovam javnega zdravstva bo financiranje ponujeno pod tržnimi pogoji, ki niso privlačnejši od pogojev, ki jih ponujajo druge komercialne banke. Skupno podjetje pri komercialnem oglaševanju zlasti ne sme predvajati ponudb, ki so privlačnejše od tržne prakse. Skrbnik za spremljanje bo odločil, kako se lahko spremlja izpolnjevanje te zaveze.

| (225) | Družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju je dejavnosti dovoljeno opravljati 15 let, pod pogojem da se bo ob koncu tega obdobja in ne glede na zavezo iz uvodne izjave 227: 1) glede dejavnosti financiranja lokalnih skupnosti to dovoljenje podaljšalo pod istimi pogoji, če bo še vedno obstajal tržni primanjkljaj, ter 2) da bo glede dejavnosti financiranja francoskih ustanov javnega zdravstva podaljšanje tega dovoljenja odvisno od dokaza o tržnem primanjkljaju. |
| --- | --- |

(225)

Družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju je dejavnosti dovoljeno opravljati 15 let, pod pogojem da se bo ob koncu tega obdobja in ne glede na zavezo iz uvodne izjave 227: 1) glede dejavnosti financiranja lokalnih skupnosti to dovoljenje podaljšalo pod istimi pogoji, če bo še vedno obstajal tržni primanjkljaj, ter 2) da bo glede dejavnosti financiranja francoskih ustanov javnega zdravstva podaljšanje tega dovoljenja odvisno od dokaza o tržnem primanjkljaju.

| (226) | Francoski organi lahko po treh letih od končnega sklepa Komisijo prosijo, naj preveri, ali globalni poslovni načrt družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja izpolnjuje standarde donosnosti komercialne banke, da bi se preoblikovali v komercialno banko, če to odobri Komisija. |
| --- | --- |

(226)

Francoski organi lahko po treh letih od končnega sklepa Komisijo prosijo, naj preveri, ali globalni poslovni načrt družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja izpolnjuje standarde donosnosti komercialne banke, da bi se preoblikovali v komercialno banko, če to odobri Komisija.

| (227) | Povezave glede pogodbenega zagotavljanja storitev med skupino Dexia in družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupnim podjetjem bodo omejene na navedene v memorandumih z dne 8. in 11. oktobra 2012, priloženih temu sklepu (prilogi IV(c) in IV(d) k temu sklepu), fakturirane pa bodo po tržnih cenah. |
| --- | --- |

(227)

Povezave glede pogodbenega zagotavljanja storitev med skupino Dexia in družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupnim podjetjem bodo omejene na navedene v memorandumih z dne 8. in 11. oktobra 2012, priloženih temu sklepu (prilogi IV(c) in IV(d) k temu sklepu), fakturirane pa bodo po tržnih cenah.

| (228) | Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje pet let po končnem sklepu ne bodo pridobivali ali prevzemali deležev v podjetjih. To se nanaša na podjetja s pravnim statusom družb in na pakete sredstev, ki sestavljajo podjetje. |
| --- | --- |

(228)

Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje pet let po končnem sklepu ne bodo pridobivali ali prevzemali deležev v podjetjih. To se nanaša na podjetja s pravnim statusom družb in na pakete sredstev, ki sestavljajo podjetje.

| (229) | Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje do 31. decembra 2015 ne bodo razdeljevali nobene oblike dividend na svoje delnice, razen dividend, ki jih bo družba DMA izplačevala novi kreditni instituciji. Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne bodo izplačevali kuponov, razen če so k temu pogodbeno zavezani z zavezo, sklenjeno pred 14. decembrom 2012. |
| --- | --- |

(229)

Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje do 31. decembra 2015 ne bodo razdeljevali nobene oblike dividend na svoje delnice, razen dividend, ki jih bo družba DMA izplačevala novi kreditni instituciji. Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne bodo izplačevali kuponov, razen če so k temu pogodbeno zavezani z zavezo, sklenjeno pred 14. decembrom 2012.

| (230) | Država bo zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje spoštovali zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, in še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za bančne institucije, ter omejitev, neposredno povezanih z neposrednim ali posrednim deležem Francije pri nadzoru družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja. Država se zavezuje, da bo zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje natančno spoštovali vse pogoje, ki jih v zvezi s tem pri izvajanju pravil o državni pomoči nalaga Komisija. |
| --- | --- |

(230)

Država bo zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje spoštovali zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, in še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za bančne institucije, ter omejitev, neposredno povezanih z neposrednim ali posrednim deležem Francije pri nadzoru družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja. Država se zavezuje, da bo zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje natančno spoštovali vse pogoje, ki jih v zvezi s tem pri izvajanju pravil o državni pomoči nalaga Komisija.

| (231) | Francoski organi bodo v zvezi s tem čim bolje porabili javna sredstva za plače in prejemke, ki so v skladu z načrtom prestrukturiranja izplačani zaposlenim v bančnih institucijah. Država bo zlasti zagotovila, da se poslovni načrt, priglašen Komisiji (57), natančno izvaja. Država bo Komisiji tudi priglasila predloge za zmanjšanje splošnih stroškov in stroškov zaposlenih družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja, če je ob koncu zadevnega poslovnega leta: (i) kritje za več kot 20 % nižje od cilja iz poslovnega načrta (58), (ii) je neto dobiček (iz katerega so izključene provizije) več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja, (iii) se bodo izgube evidentirale v izkazu poslovnega izida ali (iv) družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne spoštujejo več veljavnih minimalnih regulativnih razmerij. Ta zaveza bo začela veljati od letnih konsolidiranih računovodskih izkazov za leto 2013. |
| --- | --- |

(231)

Francoski organi bodo v zvezi s tem čim bolje porabili javna sredstva za plače in prejemke, ki so v skladu z načrtom prestrukturiranja izplačani zaposlenim v bančnih institucijah. Država bo zlasti zagotovila, da se poslovni načrt, priglašen Komisiji (57), natančno izvaja. Država bo Komisiji tudi priglasila predloge za zmanjšanje splošnih stroškov in stroškov zaposlenih družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja, če je ob koncu zadevnega poslovnega leta: (i) kritje za več kot 20 % nižje od cilja iz poslovnega načrta (58), (ii) je neto dobiček (iz katerega so izključene provizije) več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja, (iii) se bodo izgube evidentirale v izkazu poslovnega izida ali (iv) družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne spoštujejo več veljavnih minimalnih regulativnih razmerij. Ta zaveza bo začela veljati od letnih konsolidiranih računovodskih izkazov za leto 2013.

(c)   Upravljanje obstoječih neporavnanih dolgov v bilanci stanja družbe DMA

| (232) | Za posojila, evidentirana v bilanci stanja družbe DMA, ki niso bila odobrena francoskim ustanovam javnega zdravstva ali francoskim lokalnim skupnostim, bo uveden likvidacijski postopek, še zlasti pa ne bodo nobena nova posojila odobrena strankam zunaj zgoraj navedenega obsega dejavnosti (uvodna izjava 222). |
| --- | --- |

(232)

Za posojila, evidentirana v bilanci stanja družbe DMA, ki niso bila odobrena francoskim ustanovam javnega zdravstva ali francoskim lokalnim skupnostim, bo uveden likvidacijski postopek, še zlasti pa ne bodo nobena nova posojila odobrena strankam zunaj zgoraj navedenega obsega dejavnosti (uvodna izjava 222).

| (233) | Posojila, odobrena francoskim ustanovam javnega zdravstva ali francoskim lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, v notranjem točkovanju skupine Dexia pa dosegajo 11 točk ali več (t. i. občutljiva posojila), bo nova kreditna institucija desenzibilizirala, kar bo financirala družba DMA. Ta desenzibilizacija je namenjena zmanjšanju združenega tveganja in lahko sovpada z novimi produkti. |
| --- | --- |

(233)

Posojila, odobrena francoskim ustanovam javnega zdravstva ali francoskim lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, v notranjem točkovanju skupine Dexia pa dosegajo 11 točk ali več (t. i. občutljiva posojila), bo nova kreditna institucija desenzibilizirala, kar bo financirala družba DMA. Ta desenzibilizacija je namenjena zmanjšanju združenega tveganja in lahko sovpada z novimi produkti.

| (234) | Skupno podjetje ne bo tržilo financiranja za stranke, ki imajo občutljiva posojila ali ki so udeležene v sodnem postopku ali ne izpolnjujejo obveznosti glede neodplačanih posojil v bilanci stanja družbe DMA. |
| --- | --- |

(234)

Skupno podjetje ne bo tržilo financiranja za stranke, ki imajo občutljiva posojila ali ki so udeležene v sodnem postopku ali ne izpolnjujejo obveznosti glede neodplačanih posojil v bilanci stanja družbe DMA.

| (235) | Družba DMA bo refinancirala posojila, ki jih je odobrilo skupno podjetje, in obstoječe neporavnane zneske. Za bilanco stanja družbe DMA se bo od datuma izvedbe prodaje te družbe uporabljajo posebno upravljanje najprej v povezavi z občutljivimi posojili, katerih skupni obseg je ocenjen na 9,4 milijarde EUR, nato pa z upravljanjem likvidacijske mase posojil, ki ne spadajo med dejavnosti razvojne banke, kar je opredeljeno v uvodni izjavi 222 teh zavez, katerih skupni obseg je bil 30. septembra 2012 ocenjen na [20–40] milijard EUR. |
| --- | --- |

(235)

Družba DMA bo refinancirala posojila, ki jih je odobrilo skupno podjetje, in obstoječe neporavnane zneske. Za bilanco stanja družbe DMA se bo od datuma izvedbe prodaje te družbe uporabljajo posebno upravljanje najprej v povezavi z občutljivimi posojili, katerih skupni obseg je ocenjen na 9,4 milijarde EUR, nato pa z upravljanjem likvidacijske mase posojil, ki ne spadajo med dejavnosti razvojne banke, kar je opredeljeno v uvodni izjavi 222 teh zavez, katerih skupni obseg je bil 30. septembra 2012 ocenjen na [20–40] milijard EUR.

(d)   Zagotavljanje likvidnih sredstev novi kreditni instituciji in družbi DMA

| (236) | Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP se zavezujejo, da bodo novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotovile potrebna likvidna sredstva. Ta likvidna sredstva se bodo zagotovila pod pogoji iz odobrenega memoranduma, ki je bil Komisiji priglašen 8. oktobra 2012 in je temu sklepu priložen (Priloga IV(a) k temu sklepu). Ti prispevki se bodo v primeru hranilnice in posojilnice CDC omejili na 12,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(236)

Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP se zavezujejo, da bodo novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotovile potrebna likvidna sredstva. Ta likvidna sredstva se bodo zagotovila pod pogoji iz odobrenega memoranduma, ki je bil Komisiji priglašen 8. oktobra 2012 in je temu sklepu priložen (Priloga IV(a) k temu sklepu). Ti prispevki se bodo v primeru hranilnice in posojilnice CDC omejili na 12,5 milijarde EUR.

| (237) | Kakor hitro bo družba DMA končno prodana, družba Dexia SA in banka DCL ne bosta več zagotavljali likvidnih sredstev novi kreditni instituciji in družbi DMA. |
| --- | --- |

(237)

Kakor hitro bo družba DMA končno prodana, družba Dexia SA in banka DCL ne bosta več zagotavljali likvidnih sredstev novi kreditni instituciji in družbi DMA.

(e)   Stopnja kapitala nove kreditne institucije in družbe DMA

| (238) | Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP se zavezujejo, da bodo ohranjale stopnjo kapitala, ki je potrebna za kritje kakršnih koli izgub, ki lahko nastanejo glede sedanjega portfelja družbe DMA. Komisiji je treba v skladu s pravili o izvajanju členov 107 in 108 PDEU priglasiti vsako povečanje kapitala družbe DMA. |
| --- | --- |

(238)

Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP se zavezujejo, da bodo ohranjale stopnjo kapitala, ki je potrebna za kritje kakršnih koli izgub, ki lahko nastanejo glede sedanjega portfelja družbe DMA. Komisiji je treba v skladu s pravili o izvajanju členov 107 in 108 PDEU priglasiti vsako povečanje kapitala družbe DMA.

(f)   Skrbnik za spremljanje in uresničevanje zavez

| (239) | Skrbnik, odgovoren za spremljanje zavez, bo deloval v imenu in za račun Komisije, zato lahko Franciji, hranilnici in posojilnici CDC, banki LBP, družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju zastavi kakršno koli vprašanje ter od njih dobi kakršne koli dokumente. Imenovan bo tako:






  — | država bo najpozneje en mesec po sprejetju končnega sklepa Komisije v predhodno odobritev Komisiji predložila seznam z enim do tremi kandidati, ki jih je izbrala v soglasju s hranilnico in posojilnico CDC ter banko LBP, za imenovanje na položaj skrbnika za spremljanje uporabe zavez iz oddelka 2.3.2 (verodostojno besedilo je v Prilogi III), |
| --- | --- | --- |

(239)

Skrbnik, odgovoren za spremljanje zavez, bo deloval v imenu in za račun Komisije, zato lahko Franciji, hranilnici in posojilnici CDC, banki LBP, družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju zastavi kakršno koli vprašanje ter od njih dobi kakršne koli dokumente. Imenovan bo tako:

—

država bo najpozneje en mesec po sprejetju končnega sklepa Komisije v predhodno odobritev Komisiji predložila seznam z enim do tremi kandidati, ki jih je izbrala v soglasju s hranilnico in posojilnico CDC ter banko LBP, za imenovanje na položaj skrbnika za spremljanje uporabe zavez iz oddelka 2.3.2 (verodostojno besedilo je v Prilogi III),

| — | skrbnik za spremljanje mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov, |
| --- | --- |

—

skrbnik za spremljanje mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov,

| — | Komisija lahko predlaganega kandidata odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlaganega kandidata, bo država najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagala enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija, |
| --- | --- |

—

Komisija lahko predlaganega kandidata odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlaganega kandidata, bo država najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagala enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija,

| — | če Komisija na koncu zavrne vse predlagane kandidate, bo sama imenovala skrbnika za spremljanje, |
| --- | --- |

—

če Komisija na koncu zavrne vse predlagane kandidate, bo sama imenovala skrbnika za spremljanje,

| — | nova kreditna institucija in skupno podjetje bosta krila stroške storitev skrbnika za spremljanje. |
| --- | --- |

—

nova kreditna institucija in skupno podjetje bosta krila stroške storitev skrbnika za spremljanje.

| (240) | V nadaljevanju besedila so opredeljene pristojnosti skrbnika za spremljanje, ki so:






  — | njegov mandat bo trajal dve leti od končnega sklepa in, če se bo Komisiji zdelo to potrebno, se bo lahko tudi podaljšal, |
| --- | --- | --- |

(240)

V nadaljevanju besedila so opredeljene pristojnosti skrbnika za spremljanje, ki so:

—

njegov mandat bo trajal dve leti od končnega sklepa in, če se bo Komisiji zdelo to potrebno, se bo lahko tudi podaljšal,

| — | Komisija bo imela med mandatom skrbnika za spremljanje stalen, neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje svoje odločitve. Za kakršne koli obrazložitve ali pojasnila lahko stopi v neposreden stik z novo kreditno institucijo, skupnim podjetjem, Francijo, hranilnico in posojilnico CDC ter banko LBP. Nova kreditna institucija, skupno podjetje, Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP bodo v celoti sodelovali pri kakršnih koli preverjanjih, ki jih lahko zahteva Komisija ali, kadar je to potrebno, skrbnik za spremljanje, |
| --- | --- |

—

Komisija bo imela med mandatom skrbnika za spremljanje stalen, neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje svoje odločitve. Za kakršne koli obrazložitve ali pojasnila lahko stopi v neposreden stik z novo kreditno institucijo, skupnim podjetjem, Francijo, hranilnico in posojilnico CDC ter banko LBP. Nova kreditna institucija, skupno podjetje, Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP bodo v celoti sodelovali pri kakršnih koli preverjanjih, ki jih lahko zahteva Komisija ali, kadar je to potrebno, skrbnik za spremljanje,

| — | kar zadeva izpolnjevanje zaveze iz uvodne izjave 224, bo država skrbniku za spremljanje vsakih šest mesecev zagotovila informacije, ki so na voljo banki BdF, o pogojih, ki jih pri financiranju francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva ponujajo glavne komercialne banke. Skrbnik za spremljanje lahko glede vzorca posojil, ki jih je odobrilo skupno podjetje, preveri, ali teh posojil ni ponujalo pod finančnimi pogoji, ki so v povprečju mnogo nižji od pogojev, ki jih ponujajo druge komercialne banke. Če bi dokazal, da so bili pogoji financiranja, ki jih je v zadevnem šestmesečnem obdobju ponujalo skupno podjetje, mnogo nižji od pogojev, ki so jih ponujale preostale komercialne banke, bo skupno podjetje v naslednjih šestih mesecih spremenilo svoje pogoje financiranja, da bo izpolnilo zavezo iz uvodne izjave 224, |
| --- | --- |

—

kar zadeva izpolnjevanje zaveze iz uvodne izjave 224, bo država skrbniku za spremljanje vsakih šest mesecev zagotovila informacije, ki so na voljo banki BdF, o pogojih, ki jih pri financiranju francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva ponujajo glavne komercialne banke. Skrbnik za spremljanje lahko glede vzorca posojil, ki jih je odobrilo skupno podjetje, preveri, ali teh posojil ni ponujalo pod finančnimi pogoji, ki so v povprečju mnogo nižji od pogojev, ki jih ponujajo druge komercialne banke. Če bi dokazal, da so bili pogoji financiranja, ki jih je v zadevnem šestmesečnem obdobju ponujalo skupno podjetje, mnogo nižji od pogojev, ki so jih ponujale preostale komercialne banke, bo skupno podjetje v naslednjih šestih mesecih spremenilo svoje pogoje financiranja, da bo izpolnilo zavezo iz uvodne izjave 224,

| — | skrbnik za spremljanje bo Komisiji poslal letno poročilo o uresničevanju navedenih zavez. |
| --- | --- |

—

skrbnik za spremljanje bo Komisiji poslal letno poročilo o uresničevanju navedenih zavez.

| (241) | Država bo v celotnem obdobju dovoljenja za dejavnosti razvojne banke, kakor so določene v teh zavezah, Komisiji zagotavljala vse informacije, ki bi jih morda potrebovala za spremljanje izpolnjevanja teh zavez. Država bo ob koncu mandata skrbnika za spremljanje Komisiji tudi predložila končno letno poročilo o izpolnjevanju teh zavez. |
| --- | --- |

(241)

Država bo v celotnem obdobju dovoljenja za dejavnosti razvojne banke, kakor so določene v teh zavezah, Komisiji zagotavljala vse informacije, ki bi jih morda potrebovala za spremljanje izpolnjevanja teh zavez. Država bo ob koncu mandata skrbnika za spremljanje Komisiji tudi predložila končno letno poročilo o izpolnjevanju teh zavez.

2.4   OPIS TRANSAKCIJE PRODAJE BANKE DBB/BELFIUS BELGIJI IN NAČRT PRESTRUKTURIRANJA BANKE DBB/BELFIUS

2.4.1   Transakcija prodaje banke DBB/Belfius

| (242) | Belgija je 9. oktobra 2011 prek državnega investicijskega sklada Société Fédérale de Participations et d’Investissements (v nadaljnjem besedilu: sklad SFPI) ponudila odkup 100 % deleža družbe Dexia SA v banki DBB/Belfius in njenih odvisnih družbah, razen v družbi DAM, po komponenti fiksne cene v višini 4 milijard EUR. V nakup so bili vključeni tudi instrumenti preostalega portfelja v vrednosti približno 18 milijard EUR. |
| --- | --- |

(242)

Belgija je 9. oktobra 2011 prek državnega investicijskega sklada Société Fédérale de Participations et d’Investissements (v nadaljnjem besedilu: sklad SFPI) ponudila odkup 100 % deleža družbe Dexia SA v banki DBB/Belfius in njenih odvisnih družbah, razen v družbi DAM, po komponenti fiksne cene v višini 4 milijard EUR. V nakup so bili vključeni tudi instrumenti preostalega portfelja v vrednosti približno 18 milijard EUR.

| (243) | To ponudbo je 10. oktobra 2011 sprejel upravni odbor družbe Dexia SA. |
| --- | --- |

(243)

To ponudbo je 10. oktobra 2011 sprejel upravni odbor družbe Dexia SA.

| (244) | V pogodbo o prodaji je bil vključen tudi mehanizem dodatka k ceni v prid družbi Dexia SA, če bi se banka v petih letih nadalje prodala z dobičkom (t. i. komponenta variabilne cene). Če bi se v petih letih od datuma nakupa delnic banke DBB/Belfius te delnice nadalje prodale tretji strani (ki niso Belgija, belgijske regije ali katera koli javna družba ali družba pod njenim nadzorom), bi skupina Dexia v skladu z mehanizmom variabilne cene prejela delež vsakega kapitalskega dobička, ki ga je ustvarila Belgija nad zneskom 10,5 %. Družbi Dexia SA bi bilo treba izplačati 100-odstotni delež kapitalskega dobička, če bi se prodaja opravila v prvih 18 mesecih od datuma nakupa. Delež kapitalskega dobička, ki bi ga bilo treba izplačati družbi Dexia SA, bi se nato vsakih šest mesecev postopoma zmanjševal za 6,25 %. |
| --- | --- |

(244)

V pogodbo o prodaji je bil vključen tudi mehanizem dodatka k ceni v prid družbi Dexia SA, če bi se banka v petih letih nadalje prodala z dobičkom (t. i. komponenta variabilne cene). Če bi se v petih letih od datuma nakupa delnic banke DBB/Belfius te delnice nadalje prodale tretji strani (ki niso Belgija, belgijske regije ali katera koli javna družba ali družba pod njenim nadzorom), bi skupina Dexia v skladu z mehanizmom variabilne cene prejela delež vsakega kapitalskega dobička, ki ga je ustvarila Belgija nad zneskom 10,5 %. Družbi Dexia SA bi bilo treba izplačati 100-odstotni delež kapitalskega dobička, če bi se prodaja opravila v prvih 18 mesecih od datuma nakupa. Delež kapitalskega dobička, ki bi ga bilo treba izplačati družbi Dexia SA, bi se nato vsakih šest mesecev postopoma zmanjševal za 6,25 %.

| (245) | V skladu s priglasitvijo transakcije nakupa banke DBB/Belfius je bilo tudi načrtovano, da naj bi se čim bolj zmanjšalo financiranje znotraj skupine, ki ga banka DBB/Belfius namenja banki DCL in je tedaj znašalo 53 milijard EUR, vključno s 33 milijardami EUR, ki niso bile listinjene (59). Posledično se je bilo treba pred podpisom pogodbe o začasnem jamstvu za refinanciranje med skupino Dexia in banko DCL dogovoriti o časovnem razporedu za postopno zmanjšanje financiranja, ki ga banka DBB/Belfius namenja skupini Dexia. Kakor hitro bi se vzpostavilo začasno jamstvo, bi skupina Dexia in banka DCL izdali instrumente, za katere bi jamčile zadevne države članice, del teh instrumentov pa bi se uporabil kot povračilo za notranje financiranje, ki ga banka DBB/Belfius namenja banki DCL in svojim odvisnim družbam (60). Banka DBB/Belfius se je glede na dopis z dne 16. decembra 2011 zavezala, da bo vpisala obveznice, za katere jamčijo zadevne države članice in ki jih je banka DCL izdala v okviru začasnega jamstva v vrednosti, ki ustreza primernemu zavarovanju Evropske centralne banke in znaša 12 milijard EUR, banka DCL pa se je zavezala, da bo s temi sredstvi povrnila nelistinjeno financiranje banke DBB/Belfius v nominalnem znesku 12 milijard EUR. |
| --- | --- |

(245)

V skladu s priglasitvijo transakcije nakupa banke DBB/Belfius je bilo tudi načrtovano, da naj bi se čim bolj zmanjšalo financiranje znotraj skupine, ki ga banka DBB/Belfius namenja banki DCL in je tedaj znašalo 53 milijard EUR, vključno s 33 milijardami EUR, ki niso bile listinjene (59). Posledično se je bilo treba pred podpisom pogodbe o začasnem jamstvu za refinanciranje med skupino Dexia in banko DCL dogovoriti o časovnem razporedu za postopno zmanjšanje financiranja, ki ga banka DBB/Belfius namenja skupini Dexia. Kakor hitro bi se vzpostavilo začasno jamstvo, bi skupina Dexia in banka DCL izdali instrumente, za katere bi jamčile zadevne države članice, del teh instrumentov pa bi se uporabil kot povračilo za notranje financiranje, ki ga banka DBB/Belfius namenja banki DCL in svojim odvisnim družbam (60). Banka DBB/Belfius se je glede na dopis z dne 16. decembra 2011 zavezala, da bo vpisala obveznice, za katere jamčijo zadevne države članice in ki jih je banka DCL izdala v okviru začasnega jamstva v vrednosti, ki ustreza primernemu zavarovanju Evropske centralne banke in znaša 12 milijard EUR, banka DCL pa se je zavezala, da bo s temi sredstvi povrnila nelistinjeno financiranje banke DBB/Belfius v nominalnem znesku 12 milijard EUR.

| (246) | Belgija se je nazadnje zavezala, da bo zagotovila zaščito skupini Dexia pred kakršnim koli tveganjem izgub v zvezi z neporavnanimi dolgovi družb Arco, Ethias in Holding Communal (delničarke družbe Dexia SA), zlasti glede 1) deleža ali kakršne koli druge oblike obresti, ki bi jo imele navedene delničarke od kapitala ali prihodkov banke DBB/Belfius, ali 2) kakršnega koli prestrukturiranja, prevrednotenja ali odpisa dolga, ki bi ga izvedla banka DBB/Belfius v zvezi s posojili, ki jih je odobrila ta banka ali njene odvisne družbe eni ali več od navedenih delničark, ali 3) posledic kakršnega koli konkurenčnega položaja, v katerega bi bili vključeni subjekti Arco, Ethias in Holding Communal. |
| --- | --- |

(246)

Belgija se je nazadnje zavezala, da bo zagotovila zaščito skupini Dexia pred kakršnim koli tveganjem izgub v zvezi z neporavnanimi dolgovi družb Arco, Ethias in Holding Communal (delničarke družbe Dexia SA), zlasti glede 1) deleža ali kakršne koli druge oblike obresti, ki bi jo imele navedene delničarke od kapitala ali prihodkov banke DBB/Belfius, ali 2) kakršnega koli prestrukturiranja, prevrednotenja ali odpisa dolga, ki bi ga izvedla banka DBB/Belfius v zvezi s posojili, ki jih je odobrila ta banka ali njene odvisne družbe eni ali več od navedenih delničark, ali 3) posledic kakršnega koli konkurenčnega položaja, v katerega bi bili vključeni subjekti Arco, Ethias in Holding Communal.

| (247) | Belgijski organi so tudi poslali oceno vrednosti banke DBB/Belfius, ki jo je na podlagi računovodskih izkazov te banke z dne 30. junija 2011 izdelal neodvisni strokovnjak, ki je njeno vrednost z uporabo metode mnogokratnika cene glede na zaslužke in metode mnogokratnika cene glede na skupno knjigovodsko vrednost ocenil med 3,4 in 4,2 milijarde EUR, z uporabo metode Gordonovega modela rasti pa med 2,8 in 7,2 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(247)

Belgijski organi so tudi poslali oceno vrednosti banke DBB/Belfius, ki jo je na podlagi računovodskih izkazov te banke z dne 30. junija 2011 izdelal neodvisni strokovnjak, ki je njeno vrednost z uporabo metode mnogokratnika cene glede na zaslužke in metode mnogokratnika cene glede na skupno knjigovodsko vrednost ocenil med 3,4 in 4,2 milijarde EUR, z uporabo metode Gordonovega modela rasti pa med 2,8 in 7,2 milijarde EUR.

2.4.2   Načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius

| (248) | Belgijski organi so Komisijo 17. aprila 2012 uradno obvestili o poslovnem modelu banke DBB/Belfius. Te informacije so dopolnili s sklopom dopisov in srečanj med 17. aprilom 2012 in 23. novembrom 2012, ter nato s končnim načrtom, ki so ga priglasili 26. novembra 2012. V te informacije so bili vključeni zlasti:






  1. | poslovni načrt za skupino DBB/Belfius in projekcije določene bilance stanja ter podatki o izkazu poslovnega izida do leta 2016; |
| --- | --- | --- |

(248)

Belgijski organi so Komisijo 17. aprila 2012 uradno obvestili o poslovnem modelu banke DBB/Belfius. Te informacije so dopolnili s sklopom dopisov in srečanj med 17. aprilom 2012 in 23. novembrom 2012, ter nato s končnim načrtom, ki so ga priglasili 26. novembra 2012. V te informacije so bili vključeni zlasti:

1.

poslovni načrt za skupino DBB/Belfius in projekcije določene bilance stanja ter podatki o izkazu poslovnega izida do leta 2016;

| 2. | obseg in kritje neporavnanega dolga in novih produktov v glavnih dejavnostih (bančni posli za javnost in podjetja, poslovanje s prebivalstvom in komercialno bančništvo ter zavarovanja); |
| --- | --- |

2.

obseg in kritje neporavnanega dolga in novih produktov v glavnih dejavnostih (bančni posli za javnost in podjetja, poslovanje s prebivalstvom in komercialno bančništvo ter zavarovanja);

| 3. | obseg in povprečni stroški financiranja te skupine. |
| --- | --- |

3.

obseg in povprečni stroški financiranja te skupine.

| (249) | V spodnji razpredelnici so povzete projekcije rezultatov, donosnosti in plačilne sposobnosti banke DBB/Belfius po osnovnem scenariju za posamezno leto v obdobju 2012–2016.

  Razpredelnica 8


  Osnovni scenarij za banko DBB/Belfius – projekcije rezultatov, donosnosti in plačilne sposobnosti











  V mio. EUR | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | Leto 2015 | Leto 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti poslovni izid po obdavčitvi | 408 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Od tega: bančništvo | 64 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Od tega: zavarovanje | 36 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Od tega: izjemni | 308 (61) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Razmerje med stroški in dobički za bančniške dejavnosti | 82 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Donos iz lastniških instrumentov | 15,4 % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Razmerje temeljnega kapitala po sporazumu Basel III | se ne uporablja | [...] | [...] | [...] | [...] |

(249)

V spodnji razpredelnici so povzete projekcije rezultatov, donosnosti in plačilne sposobnosti banke DBB/Belfius po osnovnem scenariju za posamezno leto v obdobju 2012–2016.

Razpredelnica 8

Osnovni scenarij za banko DBB/Belfius – projekcije rezultatov, donosnosti in plačilne sposobnosti

V mio. EUR

Leto 2012

Leto 2013

Leto 2014

Leto 2015

Leto 2016

Čisti poslovni izid po obdavčitvi

408

[...]

[...]

[...]

[...]

Od tega: bančništvo

64

[...]

[...]

[...]

[...]

Od tega: zavarovanje

36

[...]

[...]

[...]

[...]

Od tega: izjemni

308 (61)

[...]

[...]

[...]

[...]

Razmerje med stroški in dobički za bančniške dejavnosti

82

[...]

[...]

[...]

[...]

Donos iz lastniških instrumentov

15,4 %

[...]

[...]

[...]

[...]

Razmerje temeljnega kapitala po sporazumu Basel III

se ne uporablja

[...]

[...]

[...]

[...]

(a)   Splošno ozadje

| (250) | Banka DBB/Belfius v glavnem posluje na belgijskem trgu finančnih storitev za javni in poljavni sektor (v nadaljnjem besedilu: bančni posli za javnost in podjetja), finančnih storitev za posameznike (v nadaljnjem besedilu: poslovanje s prebivalstvom in komercialno bančništvo) ter zavarovanj. Tržni delež banke DBB/Belfius (62) v Belgiji obsega [10–15] % posojil pri bančnih poslih za javnost in podjetja, 13 % vlog pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu, 15 % hipotekarnih kreditov pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu, 9,5 % pri življenjskih zavarovanjih in 5 % pri neživljenjskih zavarovanjih. Banka DBB/Belfius ima okrog 3,8 milijona strank. Ob koncu leta 2011 je bilančna vsota banke DBB/Belfius znašala 233 milijard EUR, stopnja plačilne sposobnosti s temeljnim kapitalom po sporazumu Basel II pa je bila v istem obdobju 11,8-odstotna. V letu 2011 je banka DBB/Belfius po obdavčitvi zabeležila čisto izgubo 1,37 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(250)

Banka DBB/Belfius v glavnem posluje na belgijskem trgu finančnih storitev za javni in poljavni sektor (v nadaljnjem besedilu: bančni posli za javnost in podjetja), finančnih storitev za posameznike (v nadaljnjem besedilu: poslovanje s prebivalstvom in komercialno bančništvo) ter zavarovanj. Tržni delež banke DBB/Belfius (62) v Belgiji obsega [10–15] % posojil pri bančnih poslih za javnost in podjetja, 13 % vlog pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu, 15 % hipotekarnih kreditov pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu, 9,5 % pri življenjskih zavarovanjih in 5 % pri neživljenjskih zavarovanjih. Banka DBB/Belfius ima okrog 3,8 milijona strank. Ob koncu leta 2011 je bilančna vsota banke DBB/Belfius znašala 233 milijard EUR, stopnja plačilne sposobnosti s temeljnim kapitalom po sporazumu Basel II pa je bila v istem obdobju 11,8-odstotna. V letu 2011 je banka DBB/Belfius po obdavčitvi zabeležila čisto izgubo 1,37 milijarde EUR.

| (251) | V skladu z načrtom prestrukturiranja banke DBB/Belfius naj bi se banka preusmerila na svoje bistvene storitve, ki so bančni posli za javnost in podjetja, poslovanje s prebivalstvom in komercialno bančništvo ter zavarovanje, pri čemer bi bila še naprej tretji najpomembnejši udeleženec na področju bančništva in zavarovanja v Belgiji. V načrtu ni nobenega mednarodnega razvoja. Po navedbah belgijskih organov naj bi se z načrtom prestrukturiranja skupni obseg bilance stanja banke z dne 31. decembra 2016 zmanjšal za 20 % v primerjavi z 31. decembrom 2011. Bilančna vsota banke DBB/Belfius naj bi ob koncu leta 2016 znašala 185 milijard EUR, ob koncu leta 2011 pa je znašala 233 milijard EUR. |
| --- | --- |

(251)

V skladu z načrtom prestrukturiranja banke DBB/Belfius naj bi se banka preusmerila na svoje bistvene storitve, ki so bančni posli za javnost in podjetja, poslovanje s prebivalstvom in komercialno bančništvo ter zavarovanje, pri čemer bi bila še naprej tretji najpomembnejši udeleženec na področju bančništva in zavarovanja v Belgiji. V načrtu ni nobenega mednarodnega razvoja. Po navedbah belgijskih organov naj bi se z načrtom prestrukturiranja skupni obseg bilance stanja banke z dne 31. decembra 2016 zmanjšal za 20 % v primerjavi z 31. decembrom 2011. Bilančna vsota banke DBB/Belfius naj bi ob koncu leta 2016 znašala 185 milijard EUR, ob koncu leta 2011 pa je znašala 233 milijard EUR.

| (252) | Skupina DBB/Belfius ocenjuje, da lahko v obdobju prestrukturiranja med leti 2012 in 2016 ustvari [0,5–3] milijard EUR (63) nerazdeljenega dobička, s katerim se bo povečal njen regulatorni kapital. Ta dobiček se bo porazdelil [...] med poslovna področja bančnih poslov za javnost in podjetja, poslovanja s prebivalstvom in komercialnega bančništva ter zavarovanja. |
| --- | --- |

(252)

Skupina DBB/Belfius ocenjuje, da lahko v obdobju prestrukturiranja med leti 2012 in 2016 ustvari [0,5–3] milijard EUR (63) nerazdeljenega dobička, s katerim se bo povečal njen regulatorni kapital. Ta dobiček se bo porazdelil [...] med poslovna področja bančnih poslov za javnost in podjetja, poslovanja s prebivalstvom in komercialnega bančništva ter zavarovanja.

| (253) | Po načrtu prestrukturiranja je predvideno večje zmanjšanje finančnega vzvoda in tveganj za sredstva skupine DBB/Belfius. Nelistinjena izpostavljenost do skupine Dexia se je od marca 2012 zmanjšala skoraj na nič. Zavarovani bančni vrednostni papirji, ki jih banka DCL izda in jih obdrži, bodo zapadli do leta 2015. Zmanjšali se bosta državna in paradržavna izpostavljenost. Za zmanjševanje tveganj portfelja je bilo dodeljenih [200–500] milijonov EUR proračuna (za bančništvo in zavarovanje). |
| --- | --- |

(253)

Po načrtu prestrukturiranja je predvideno večje zmanjšanje finančnega vzvoda in tveganj za sredstva skupine DBB/Belfius. Nelistinjena izpostavljenost do skupine Dexia se je od marca 2012 zmanjšala skoraj na nič. Zavarovani bančni vrednostni papirji, ki jih banka DCL izda in jih obdrži, bodo zapadli do leta 2015. Zmanjšali se bosta državna in paradržavna izpostavljenost. Za zmanjševanje tveganj portfelja je bilo dodeljenih [200–500] milijonov EUR proračuna (za bančništvo in zavarovanje).

| (254) | Zaradi znatnejšega povečanja produktivnosti in tekočega nadzora stroškov bi moralo razmerje med stroški in dobički doseči 69 % (bančništvo). Največji prihranki naj bi se dosegli s spremenjenimi pogoji v pogodbah o storitvah z zunanjimi izvajalci, izboljšanjem produktivnosti podružnic in prilagoditvijo stroškov zaposlenih. |
| --- | --- |

(254)

Zaradi znatnejšega povečanja produktivnosti in tekočega nadzora stroškov bi moralo razmerje med stroški in dobički doseči 69 % (bančništvo). Največji prihranki naj bi se dosegli s spremenjenimi pogoji v pogodbah o storitvah z zunanjimi izvajalci, izboljšanjem produktivnosti podružnic in prilagoditvijo stroškov zaposlenih.

| (255) | Namen načrta prestrukturiranje je, da bi se ohranil sedanji tržni delež banke DBB/Belfius na njenih ključnih trgih. |
| --- | --- |

(255)

Namen načrta prestrukturiranje je, da bi se ohranil sedanji tržni delež banke DBB/Belfius na njenih ključnih trgih.

(b)   Segment bančnih poslov za javnost in podjetja

| (256) | Skupina DBB/Belfius namerava v obdobju 2012– 2016 pri segmentu bančnih poslov za javnost in podjetja ohraniti svoj tržni delež vlog (7,4 % v letu 2011), pri čemer bi bila letna rast skladna z rastjo trga (3–4) %. Neodplačana posojila skupine se ne bi smela povečati, saj se bodo z novimi posojili odpisali dolgovi, ki zapadejo. Letna tržna rast naj bi bila 3–4-odstotna, zato naj bi se tržni delež banke DBB/Belfius z [10–15] % ob koncu leta 2011 zmanjšal na [10–15] % ob koncu leta 2016. Razmerje med posojili in vlogami bi se tako samodejno izboljšalo ter od leta 2013 dalje ne bi smelo presegati [...] glede na [...] v letu 2012 in [...] v letu 2011. |
| --- | --- |

(256)

Skupina DBB/Belfius namerava v obdobju 2012– 2016 pri segmentu bančnih poslov za javnost in podjetja ohraniti svoj tržni delež vlog (7,4 % v letu 2011), pri čemer bi bila letna rast skladna z rastjo trga (3–4) %. Neodplačana posojila skupine se ne bi smela povečati, saj se bodo z novimi posojili odpisali dolgovi, ki zapadejo. Letna tržna rast naj bi bila 3–4-odstotna, zato naj bi se tržni delež banke DBB/Belfius z [10–15] % ob koncu leta 2011 zmanjšal na [10–15] % ob koncu leta 2016. Razmerje med posojili in vlogami bi se tako samodejno izboljšalo ter od leta 2013 dalje ne bi smelo presegati [...] glede na [...] v letu 2012 in [...] v letu 2011.

| (257) | Skupina DBB/Belfius načrtuje, da bo v letu 2013 ustvarila nova javna bančna posojila v višini [2,5-5] milijard EUR, v prihodnjih letih pa največ [2,5–6] milijard EUR. Skupna neodplačana posojila bi morala ostati nespremenljiva v višini [25–50] milijard EUR. Banka DBB/Belfius je začela glede cene, ponujene strankam za posojila, ubirati konservativnejši pristop kot v preteklosti, pri katerem se bolje upošteva zlasti cena likvidnih sredstev. Cena je bila vnaprej določena kot pavšal, odvisen od pogojev posojila. Strankam je bila v prvi četrtini leta 2012 v povprečju ponujena cena po obrestni meri Euribor + [100–200] bazičnih točk, v prvi četrtini leta 2011 pa po obrestni meri Euribor + [50–150] bazičnih točk. S to novo ceno se lahko sprosti bruto marža v višini [0–50] bazičnih točk. Zaradi dolgoročnih investicijskih posojil bi se morala povprečna marža za neporavnani dolg počasneje povečevati in bi leta 2016 dosegla [0–50] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(257)

Skupina DBB/Belfius načrtuje, da bo v letu 2013 ustvarila nova javna bančna posojila v višini [2,5-5] milijard EUR, v prihodnjih letih pa največ [2,5–6] milijard EUR. Skupna neodplačana posojila bi morala ostati nespremenljiva v višini [25–50] milijard EUR. Banka DBB/Belfius je začela glede cene, ponujene strankam za posojila, ubirati konservativnejši pristop kot v preteklosti, pri katerem se bolje upošteva zlasti cena likvidnih sredstev. Cena je bila vnaprej določena kot pavšal, odvisen od pogojev posojila. Strankam je bila v prvi četrtini leta 2012 v povprečju ponujena cena po obrestni meri Euribor + [100–200] bazičnih točk, v prvi četrtini leta 2011 pa po obrestni meri Euribor + [50–150] bazičnih točk. S to novo ceno se lahko sprosti bruto marža v višini [0–50] bazičnih točk. Zaradi dolgoročnih investicijskih posojil bi se morala povprečna marža za neporavnani dolg počasneje povečevati in bi leta 2016 dosegla [0–50] bazičnih točk.

| (258) | Sedanje vloge bi se morale povečati za okrog [0–5] % na leto, da bi ob koncu leta 2016 znašale [15-25] milijard EUR v primerjavi s [15–25] milijardami EUR ob koncu leta 2012. Ob koncu leta 2016 bi se moralo kritje, sproščeno na vloge, zmanjšati na [20–60] bazičnih točk v primerjavi s [30–70] bazičnimi točkami v letu 2012 in [50–100] bazičnimi točkami v letu 2011. |
| --- | --- |

(258)

Sedanje vloge bi se morale povečati za okrog [0–5] % na leto, da bi ob koncu leta 2016 znašale [15-25] milijard EUR v primerjavi s [15–25] milijardami EUR ob koncu leta 2012. Ob koncu leta 2016 bi se moralo kritje, sproščeno na vloge, zmanjšati na [20–60] bazičnih točk v primerjavi s [30–70] bazičnimi točkami v letu 2012 in [50–100] bazičnimi točkami v letu 2011.

(c)   Segment poslovanja s prebivalstvom in komercialnega bančništva

| (259) | Ob koncu leta 2011 so vloge pri poslovanju s prebivalstvom (tekoči računi, varčevalni računi in vezane vloge) znašale skupno 60 milijard EUR. Po napovedih banke DBB/Belfius naj bi se ta znesek povečal za približno [0–5] milijard EUR na leto in naj bi ob koncu leta 2016 znašal [50–100] milijard EUR. |
| --- | --- |

(259)

Ob koncu leta 2011 so vloge pri poslovanju s prebivalstvom (tekoči računi, varčevalni računi in vezane vloge) znašale skupno 60 milijard EUR. Po napovedih banke DBB/Belfius naj bi se ta znesek povečal za približno [0–5] milijard EUR na leto in naj bi ob koncu leta 2016 znašal [50–100] milijard EUR.

| (260) | Letna rast tekočih vlog brez fiksne zapadlosti (tekoči in varčevalni računi) bi morala biti [0–5]-odstotna, kar je skladno z letno tržno rastjo. Tržni delež banke DBB/Belfius bi moral med leti 2011 in 2016 ostati nespremenljiv. Marža na vezane vloge bi se morala v obdobju 2015–2016 stabilizirati pri okrog [25–80] bazičnih točkah, kar je rahlo višje od stopnje v letih od 2008 do 2011, razen v obdobju 2012–2013, v katerem naj bi bile marže po predvidevanjih banke DBB/Belfius [...] (kot drugi produkti, ponujeni strankam na področju poslovanja s prebivalstvom in komercialnega bančništva). |
| --- | --- |

(260)

Letna rast tekočih vlog brez fiksne zapadlosti (tekoči in varčevalni računi) bi morala biti [0–5]-odstotna, kar je skladno z letno tržno rastjo. Tržni delež banke DBB/Belfius bi moral med leti 2011 in 2016 ostati nespremenljiv. Marža na vezane vloge bi se morala v obdobju 2015–2016 stabilizirati pri okrog [25–80] bazičnih točkah, kar je rahlo višje od stopnje v letih od 2008 do 2011, razen v obdobju 2012–2013, v katerem naj bi bile marže po predvidevanjih banke DBB/Belfius [...] (kot drugi produkti, ponujeni strankam na področju poslovanja s prebivalstvom in komercialnega bančništva).

| (261) | Banka DBB/Belfius načrtuje, da naj bi letno ustvarila [0-5] milijarde EUR nepremičninskih posojil, pri čemer bi v letu 2012 začetna marža [...] znašala [0–25] bazičnih točk, v letu 2013 pa [5–30] bazičnih točk, taka stopnja pa je primerljiva s stopnjo v obdobju 2010–2011. Od leta 2014 dalje naj bi marža znašala [10–35] bazičnih točk. Marže na druge produkte (potrošniška posojila, poslovna posojila itd.) pa so določene mnogo nižje kot v obdobju 2010–2011. Marže na potrošniška posojila bi morale na primer znašati [150–300] bazičnih točk, medtem ko so v obdobju 2010–2011 znašale od [300–450] bazičnih točk do [450–600] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(261)

Banka DBB/Belfius načrtuje, da naj bi letno ustvarila [0-5] milijarde EUR nepremičninskih posojil, pri čemer bi v letu 2012 začetna marža [...] znašala [0–25] bazičnih točk, v letu 2013 pa [5–30] bazičnih točk, taka stopnja pa je primerljiva s stopnjo v obdobju 2010–2011. Od leta 2014 dalje naj bi marža znašala [10–35] bazičnih točk. Marže na druge produkte (potrošniška posojila, poslovna posojila itd.) pa so določene mnogo nižje kot v obdobju 2010–2011. Marže na potrošniška posojila bi morale na primer znašati [150–300] bazičnih točk, medtem ko so v obdobju 2010–2011 znašale od [300–450] bazičnih točk do [450–600] bazičnih točk.

| (262) | Skupni znesek neodplačanih posojil bi moral v letu 2016 znašati [25–50] milijard EUR, kar je približno 10 % več kot [5-15] milijard EUR ob koncu leta 2011. |
| --- | --- |

(262)

Skupni znesek neodplačanih posojil bi moral v letu 2016 znašati [25–50] milijard EUR, kar je približno 10 % več kot [5-15] milijard EUR ob koncu leta 2011.

| (263) | Banka DBB/Belfius načrtuje, da bo zaprla 41 podružnic, tako da bi imela ob koncu leta 2013 777 podružnic, v letu 2011 pa jih je imela 818. Zaradi zmanjšanja stroškov bo skupaj 500 podružnic do konca leta 2013 preoblikovanih v „odprte podružnice“, hkrati pa se bo treba preusmeriti na upravljanje poslovnega odnosa in visoko dodano vrednost storitev. Poudarek bo namenjen zadovoljstvu strank in redno merjenje tega zadovoljstva, bi moralo prispevati k spremembi dojemanja posameznikov. Banka DBB/Belfius si bo prizadevala, da njeni operativni stroški (za vse bančne dejavnosti) v letu 2013 ne bodo presegli [1 300–1 450] milijonov EUR, v letu 2014 pa [1 250–1 400] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(263)

Banka DBB/Belfius načrtuje, da bo zaprla 41 podružnic, tako da bi imela ob koncu leta 2013 777 podružnic, v letu 2011 pa jih je imela 818. Zaradi zmanjšanja stroškov bo skupaj 500 podružnic do konca leta 2013 preoblikovanih v „odprte podružnice“, hkrati pa se bo treba preusmeriti na upravljanje poslovnega odnosa in visoko dodano vrednost storitev. Poudarek bo namenjen zadovoljstvu strank in redno merjenje tega zadovoljstva, bi moralo prispevati k spremembi dojemanja posameznikov. Banka DBB/Belfius si bo prizadevala, da njeni operativni stroški (za vse bančne dejavnosti) v letu 2013 ne bodo presegli [1 300–1 450] milijonov EUR, v letu 2014 pa [1 250–1 400] milijonov EUR.

(d)   Segment zavarovanj

| (264) | Segment zavarovanj banke DBB/Belfius naj bi se osredotočil na belgijski trg in naj bi ohranil svoj 9,5-odstotni tržni delež pri življenjskih zavarovanjih in 5-odstotni pri neživljenjskih zavarovanjih. Segment življenjskih zavarovanjih obsega 80 % segmenta zavarovanj, leta 2011 je bilo zbranih za 2,1 milijarde EUR premij življenjskega zavarovanja v primerjavi s 509 milijoni EUR v segmentu neživljenjskih zavarovanj. Banka bo še naprej vodilna pri zavarovalnih premijah. |
| --- | --- |

(264)

Segment zavarovanj banke DBB/Belfius naj bi se osredotočil na belgijski trg in naj bi ohranil svoj 9,5-odstotni tržni delež pri življenjskih zavarovanjih in 5-odstotni pri neživljenjskih zavarovanjih. Segment življenjskih zavarovanjih obsega 80 % segmenta zavarovanj, leta 2011 je bilo zbranih za 2,1 milijarde EUR premij življenjskega zavarovanja v primerjavi s 509 milijoni EUR v segmentu neživljenjskih zavarovanj. Banka bo še naprej vodilna pri zavarovalnih premijah.

| (265) | Regulativni količnik plačilne sposobnosti (solventnost I) se je poslabšal zaradi velikih izgub v letu 2011 po uvedbi sodelovanja zasebnega sektorja (64) v Grčiji. Leta 2011 znašal 102. Od leta 2012 dalje naj bi ponovno znašal 135, nato pa do leta 2016 postopoma dosegel stopnjo [...]. |
| --- | --- |

(265)

Regulativni količnik plačilne sposobnosti (solventnost I) se je poslabšal zaradi velikih izgub v letu 2011 po uvedbi sodelovanja zasebnega sektorja (64) v Grčiji. Leta 2011 znašal 102. Od leta 2012 dalje naj bi ponovno znašal 135, nato pa do leta 2016 postopoma dosegel stopnjo [...].

| (266) | Po napovedih banke DBB/Belfius naj bi se njeno razmerje operativnih stroškov v letu 2016 zmanjšalo za [0–5] točk, in sicer na [25–50] v segmentu življenjskih zavarovanj in [10–30] v segmentu neživljenjskih zavarovanj. To zmanjšanje se bo doseglo predvsem z racionalizacijo postopkov IT. Podobno naj bi se po napovedih banke DBB/Belfius zaradi uvedbe nove politike določanja cen in racionalizacije upravljanja izgube škodni količnik leta 2016 znižal za [5–15] točk. |
| --- | --- |

(266)

Po napovedih banke DBB/Belfius naj bi se njeno razmerje operativnih stroškov v letu 2016 zmanjšalo za [0–5] točk, in sicer na [25–50] v segmentu življenjskih zavarovanj in [10–30] v segmentu neživljenjskih zavarovanj. To zmanjšanje se bo doseglo predvsem z racionalizacijo postopkov IT. Podobno naj bi se po napovedih banke DBB/Belfius zaradi uvedbe nove politike določanja cen in racionalizacije upravljanja izgube škodni količnik leta 2016 znižal za [5–15] točk.

| (267) | Banka DBB/Belfius je v segmentu življenjskih zavarovanj do leta 2011 predvsem ponujala produkte z zajamčenim kapitalom (B21), ki so ob koncu leta 2011 obsegali [70–80] % neporavnanih zneskov, drugi možnosti produktov B26 in B23 (brez zajamčenega kapitala) pa sta obsegali [20–30] %. Banka DBB/Belfius predvideva, da bo v zvezi s produkti B21 prevzela [...] premij ([...] milijonov EUR letno v primerjavi z [...] milijardami EUR v letu 2011), v zvezi z drugimi produkti pa [...] premij. Skupni znesek premij, prevzetih za produkte življenjskega zavarovanja, bo tako v letu 2013 znašal manj kot [0-2,5] milijarde EUR, v letu 2014 pa [0–3] milijarde EUR, če je predvidena tržna rast manj kot 4-odstotna. |
| --- | --- |

(267)

Banka DBB/Belfius je v segmentu življenjskih zavarovanj do leta 2011 predvsem ponujala produkte z zajamčenim kapitalom (B21), ki so ob koncu leta 2011 obsegali [70–80] % neporavnanih zneskov, drugi možnosti produktov B26 in B23 (brez zajamčenega kapitala) pa sta obsegali [20–30] %. Banka DBB/Belfius predvideva, da bo v zvezi s produkti B21 prevzela [...] premij ([...] milijonov EUR letno v primerjavi z [...] milijardami EUR v letu 2011), v zvezi z drugimi produkti pa [...] premij. Skupni znesek premij, prevzetih za produkte življenjskega zavarovanja, bo tako v letu 2013 znašal manj kot [0-2,5] milijarde EUR, v letu 2014 pa [0–3] milijarde EUR, če je predvidena tržna rast manj kot 4-odstotna.

| (268) | Portfelj naložb banke DBB/Belfius v segmentu zavarovanja je imel 31. decembra 2011 nominalno vrednost 17 milijard EUR, pri čemer je bilo 95 % od tega zneska vloženih v vrednostne papirje, uvrščene v naložbene razrede. V skladu z novo politiko dodelitve sredstev, ki je bila oblikovana za leto 2012, morajo imeti državne obveznice ([70–80] % portfelja) bonitetno oceno vsaj AA, podjetniške obveznice ([20–30] % portfelja) pa vsaj A. |
| --- | --- |

(268)

Portfelj naložb banke DBB/Belfius v segmentu zavarovanja je imel 31. decembra 2011 nominalno vrednost 17 milijard EUR, pri čemer je bilo 95 % od tega zneska vloženih v vrednostne papirje, uvrščene v naložbene razrede. V skladu z novo politiko dodelitve sredstev, ki je bila oblikovana za leto 2012, morajo imeti državne obveznice ([70–80] % portfelja) bonitetno oceno vsaj AA, podjetniške obveznice ([20–30] % portfelja) pa vsaj A.

(e)   Portfelj naložb

| (269) | Banka DBB/Belfius je imela 31. decembra 2011 tri naložbene portfelje (PMG, ALM, DIS) (65) v skupni nominalni vrednosti 43 milijard EUR in portfelj izvedenih finančnih instrumentov v vrednosti 12,8 milijarde EUR. Obveznice v naložbenih razredih so sestavljale do 95 % portfelja naložb. Svetovalec investicijske banke, ki ga je zaposlila banka DBB/Belfius, je na podlagi analize 63 % portfelja ocenil (pri čemer so bile iz analize izključene naložbe z državno izpostavljenostjo do Belgije in Francije, tiste z majhno izpostavljenostjo in naložbe, ki so zapadle leta 2012), da je v obdobju 2012–2016 pričakovana izguba tega portfelja po osnovnem scenariju [350–550] milijonov EUR in po scenariju izjemnih situacij [800–1 000] milijonov EUR. Zaradi obstoječih določb in učinka programa za zmanjševanje tveganj bi imele te pričakovane izgube v obdobju 2012–2016 neto učinek [200–400] milijonov EUR na izkaz poslovnega izida. |
| --- | --- |

(269)

Banka DBB/Belfius je imela 31. decembra 2011 tri naložbene portfelje (PMG, ALM, DIS) (65) v skupni nominalni vrednosti 43 milijard EUR in portfelj izvedenih finančnih instrumentov v vrednosti 12,8 milijarde EUR. Obveznice v naložbenih razredih so sestavljale do 95 % portfelja naložb. Svetovalec investicijske banke, ki ga je zaposlila banka DBB/Belfius, je na podlagi analize 63 % portfelja ocenil (pri čemer so bile iz analize izključene naložbe z državno izpostavljenostjo do Belgije in Francije, tiste z majhno izpostavljenostjo in naložbe, ki so zapadle leta 2012), da je v obdobju 2012–2016 pričakovana izguba tega portfelja po osnovnem scenariju [350–550] milijonov EUR in po scenariju izjemnih situacij [800–1 000] milijonov EUR. Zaradi obstoječih določb in učinka programa za zmanjševanje tveganj bi imele te pričakovane izgube v obdobju 2012–2016 neto učinek [200–400] milijonov EUR na izkaz poslovnega izida.

| (270) | Do leta 2016 bi zapadlo [25–50] % portfelja sredstev. Tega leta bi imelo [75–-100] % obveznic bonitetno oceno „naložbenega razreda“ ali boljšo bonitetno oceno. |
| --- | --- |

(270)

Do leta 2016 bi zapadlo [25–50] % portfelja sredstev. Tega leta bi imelo [75–-100] % obveznic bonitetno oceno „naložbenega razreda“ ali boljšo bonitetno oceno.

(f)   Portfelj izvedenih finančnih instrumentov

| (271) | Portfelj izvedenih finančnih instrumentov je imel 31. marca 2012 vrednost glede na tržne razmere –[4–10] milijard EUR, od tega več kot [75–100] % za obrestne izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(271)

Portfelj izvedenih finančnih instrumentov je imel 31. marca 2012 vrednost glede na tržne razmere –[4–10] milijard EUR, od tega več kot [75–100] % za obrestne izvedene finančne instrumente.

| (272) | Zavarovanje, s katerim je banka DBB/Belfius krila to negativno vrednost glede na tržne razmere, je 31. marca 2012 znašalo [10–20] milijard EUR, vključno z [0–5] milijardami EUR, ki niso bili v obliki zavarovanja z denarnimi sredstvi. Razlogi za razliko med plačanim zneskom zavarovanja z denarnimi sredstvi in vrednostjo glede na tržne razmere so zlasti z enostranske pogodbe o zavarovanju, sklenjene med banko DBB/Belfius in nekaterimi njenimi nasprotnimi strankami, ter zahteve klirinških družb. |
| --- | --- |

(272)

Zavarovanje, s katerim je banka DBB/Belfius krila to negativno vrednost glede na tržne razmere, je 31. marca 2012 znašalo [10–20] milijard EUR, vključno z [0–5] milijardami EUR, ki niso bili v obliki zavarovanja z denarnimi sredstvi. Razlogi za razliko med plačanim zneskom zavarovanja z denarnimi sredstvi in vrednostjo glede na tržne razmere so zlasti z enostranske pogodbe o zavarovanju, sklenjene med banko DBB/Belfius in nekaterimi njenimi nasprotnimi strankami, ter zahteve klirinških družb.

| (273) | Do leta 2016 bo zapadlo [40–50] % portfelja izvedenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(273)

Do leta 2016 bo zapadlo [40–50] % portfelja izvedenih finančnih instrumentov.

(g)   Financiranje in likvidnost

| (274) | Likvidnostni blažilec banke DBB/Belfius je 31. marca 2012 znašal [5–15] milijard EUR. K povečanju tega likvidnostnega blažilca za [30-45] milijard EUR do leta 2016 bi moralo prispevati izvajanje več ukrepov (povečanje vlog, izdajanje kritih obveznic, večja raba listinjenega in nelistinjenega financiranja). |
| --- | --- |

(274)

Likvidnostni blažilec banke DBB/Belfius je 31. marca 2012 znašal [5–15] milijard EUR. K povečanju tega likvidnostnega blažilca za [30-45] milijard EUR do leta 2016 bi moralo prispevati izvajanje več ukrepov (povečanje vlog, izdajanje kritih obveznic, večja raba listinjenega in nelistinjenega financiranja).

| (275) | Banka DBB/Belfius je svojo neto kreditno izpostavljenost do družbe Dexia SA med 26. oktobrom 2011 in 25. januarjem 2012 zmanjšala s [25–50] milijard EUR na [10–30] milijard EUR. Ta izpostavljenost se je 2. marca 2012 zmanjšala na [5–10] milijard EUR (66). Izpostavljenost nelistinjenih denarnih sredstev do skupine Dexia je 2. marca 2012 znašala [600–-700] milijonov EUR. Ta izpostavljenost je bila nato 7. marca 2012 zmanjšana skoraj na nič. |
| --- | --- |

(275)

Banka DBB/Belfius je svojo neto kreditno izpostavljenost do družbe Dexia SA med 26. oktobrom 2011 in 25. januarjem 2012 zmanjšala s [25–50] milijard EUR na [10–30] milijard EUR. Ta izpostavljenost se je 2. marca 2012 zmanjšala na [5–10] milijard EUR (66). Izpostavljenost nelistinjenih denarnih sredstev do skupine Dexia je 2. marca 2012 znašala [600–-700] milijonov EUR. Ta izpostavljenost je bila nato 7. marca 2012 zmanjšana skoraj na nič.

(h)   Upravljanje

| (276) | Banka DBB/Belfius je vzpostavila več odborov za tveganja, ki odločajo o vsaki transakciji. Ti odbori so na treh hierarhičnih ravneh, njihova sestava in pristojnosti pa so odvisne od različnih dejavnikov, med drugim tudi od bonitetne ocene nasprotne stranke, njenega statusa (podjetje, lokalna skupnost itd.) in zneska transakcije. |
| --- | --- |

(276)

Banka DBB/Belfius je vzpostavila več odborov za tveganja, ki odločajo o vsaki transakciji. Ti odbori so na treh hierarhičnih ravneh, njihova sestava in pristojnosti pa so odvisne od različnih dejavnikov, med drugim tudi od bonitetne ocene nasprotne stranke, njenega statusa (podjetje, lokalna skupnost itd.) in zneska transakcije.

(i)   Scenarij izjemnih situacij

| (277) | Belgijski organi so zagotovili tudi scenarij izjemnih situacij, po katerem se določi sposobnost banke DBB/Belfius, da vzdrži zunanje pretrese. Ta test izjemnih situacij temelji večinoma na metodi Evropskega bančnega organa in meri sposobnost banke DBB/Belfius, da vzdrži poslabšanje makroekonomskih in finančnih pogojev. To zlasti vpliva na poslovni model banke, njeno likvidnost ter financiranje tveganja, kreditno tveganje in tržno tveganje sredstev, ki jih ima v lasti. |
| --- | --- |

(277)

Belgijski organi so zagotovili tudi scenarij izjemnih situacij, po katerem se določi sposobnost banke DBB/Belfius, da vzdrži zunanje pretrese. Ta test izjemnih situacij temelji večinoma na metodi Evropskega bančnega organa in meri sposobnost banke DBB/Belfius, da vzdrži poslabšanje makroekonomskih in finančnih pogojev. To zlasti vpliva na poslovni model banke, njeno likvidnost ter financiranje tveganja, kreditno tveganje in tržno tveganje sredstev, ki jih ima v lasti.

| (278) | S scenarijem izjemnih situacij bi se v obdobju 2012–2016 kumulativni čisti poslovni izid pred obdavčitvijo znižal za [400–750] milijonov EUR. Poslovni izid bi tako znašal [0-3] milijarde EUR, po osnovnem scenariju pa [0–3] milijarde EUR. To bi v letu 2016 le obrobno vplivalo na donos iz lastniških instrumentov. |
| --- | --- |

(278)

S scenarijem izjemnih situacij bi se v obdobju 2012–2016 kumulativni čisti poslovni izid pred obdavčitvijo znižal za [400–750] milijonov EUR. Poslovni izid bi tako znašal [0-3] milijarde EUR, po osnovnem scenariju pa [0–3] milijarde EUR. To bi v letu 2016 le obrobno vplivalo na donos iz lastniških instrumentov.

| (279) | Po scenariju izjemnih situacij bi bilo do leta 2016 razmerje temeljnega kapitala po sporazumu Basel III [7,5–15]-odstotno, po osnovnem scenariju pa [7,5–15]-odstotno. Razmerje plačila na podlagi predložitve dokumentov („cash against documents“) bi bilo [7,5–15]-odstotno, po osnovnem scenariju pa [7,5–15]-odstotno. Varnostne rezerve bi znašale [20-30] milijard EUR, po osnovnem scenariju pa [30–45] milijard EUR. |
| --- | --- |

(279)

Po scenariju izjemnih situacij bi bilo do leta 2016 razmerje temeljnega kapitala po sporazumu Basel III [7,5–15]-odstotno, po osnovnem scenariju pa [7,5–15]-odstotno. Razmerje plačila na podlagi predložitve dokumentov („cash against documents“) bi bilo [7,5–15]-odstotno, po osnovnem scenariju pa [7,5–15]-odstotno. Varnostne rezerve bi znašale [20-30] milijard EUR, po osnovnem scenariju pa [30–45] milijard EUR.

2.4.3   Zaveze

| (280) | Belgija se glede prestrukturiranja banke DBB/Belfius, pri čemer se upošteva vsako drugo trajanje iz posameznih zavez, zavezuje, da bo zagotovila, da bo banka DBB/Belfius do 31. decembra 2014 izpolnila naslednje zaveze (67). |
| --- | --- |

(280)

Belgija se glede prestrukturiranja banke DBB/Belfius, pri čemer se upošteva vsako drugo trajanje iz posameznih zavez, zavezuje, da bo zagotovila, da bo banka DBB/Belfius do 31. decembra 2014 izpolnila naslednje zaveze (67).

(a)   Zmanjšanje operativnih stroškov

| (281) | Banka DBB/Belfius se zavezuje, da bo omejila absolutno raven svojih operativnih odhodkov in stroškov, tj. stroškov zaposlenih in drugih stroškov:






  — | na največ [1 300–1 450] milijonov EUR v letu 2013 in |
| --- | --- | --- |

(281)

Banka DBB/Belfius se zavezuje, da bo omejila absolutno raven svojih operativnih odhodkov in stroškov, tj. stroškov zaposlenih in drugih stroškov:

—

na največ [1 300–1 450] milijonov EUR v letu 2013 in

| — | na največ [1 250–1 400] milijonov EUR v letu 2014. |
| --- | --- |

—

na največ [1 250–1 400] milijonov EUR v letu 2014.

| (282) | Banka DBB/Belfius si prizadeva zmanjšati absolutno raven svojih operativnih odhodkov in stroškov, tj. stroškov zaposlenih in drugih stroškov, s [1 350–1 500] milijonov EUR v letu 2012 na [1 200–1 350] milijonov EUR v letu 2016. |
| --- | --- |

(282)

Banka DBB/Belfius si prizadeva zmanjšati absolutno raven svojih operativnih odhodkov in stroškov, tj. stroškov zaposlenih in drugih stroškov, s [1 350–1 500] milijonov EUR v letu 2012 na [1 200–1 350] milijonov EUR v letu 2016.

(b)   Zmanjšanje dejavnosti trgovanja

| (283) | Banka DBB/Belfius bo prenehala dejavnosti trgovanja za lastni račun. To pomeni, da bo ta banka izvajala le transakcije, ki so bodisi (i) potrebne za prejemanje, posredovanje in izvajanje naročil strank za nakup ali prodajo, bodisi (ii) bodo banki Belfius pomagale pri upravljanju likvidnosti ali sredstev in obveznosti. Banka DBB/Belfius ne sme ustvarjati pozicij za lastni račun, razen če take pozicije izhajajo iz nezmožnosti te banke, da izvede nekatera naročila svojih strank. Takšne pozicije in pozicije upravljanja likvidnosti ali sredstev in obveznosti so dovoljene le, če ne ogrožajo uspešnega poslovanja in/ali likvidnosti te banke. To je popolnoma skladno s priporočili iz poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni o reformi strukture bančnega sektorja EU. |
| --- | --- |

(283)

Banka DBB/Belfius bo prenehala dejavnosti trgovanja za lastni račun. To pomeni, da bo ta banka izvajala le transakcije, ki so bodisi (i) potrebne za prejemanje, posredovanje in izvajanje naročil strank za nakup ali prodajo, bodisi (ii) bodo banki Belfius pomagale pri upravljanju likvidnosti ali sredstev in obveznosti. Banka DBB/Belfius ne sme ustvarjati pozicij za lastni račun, razen če take pozicije izhajajo iz nezmožnosti te banke, da izvede nekatera naročila svojih strank. Takšne pozicije in pozicije upravljanja likvidnosti ali sredstev in obveznosti so dovoljene le, če ne ogrožajo uspešnega poslovanja in/ali likvidnosti te banke. To je popolnoma skladno s priporočili iz poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni o reformi strukture bančnega sektorja EU.

(c)   Vodenje in ukrepi za upravljanje tveganj

| (284) | Banka DBB/Belfius bo (i) vodila preudarno in zdravo poslovno politiko, usmerjeno na načelo trajnosti, in (ii) bo proučila primernost svojih notranjih sistemov spodbud v okviru pravnih in regulativnih zahtev, skušala bo tudi zagotoviti, da ne bodo ponujali kakršne koli skušnjave za nesprejemljiva tveganja ter da bodo pregledni in usmerjeni na dolgoročne in trajnostne cilje. |
| --- | --- |

(284)

Banka DBB/Belfius bo (i) vodila preudarno in zdravo poslovno politiko, usmerjeno na načelo trajnosti, in (ii) bo proučila primernost svojih notranjih sistemov spodbud v okviru pravnih in regulativnih zahtev, skušala bo tudi zagotoviti, da ne bodo ponujali kakršne koli skušnjave za nesprejemljiva tveganja ter da bodo pregledni in usmerjeni na dolgoročne in trajnostne cilje.

| (285) | Banka DBB/Belfius bo še okrepila svoje vodenje upravljanja tveganja in likvidnosti. Družba Belfius je že oblikovala nove smernice, da bi v prihodnosti zagotovila preudarno upravljanje likvidnosti, vključno z: (i) jasnimi cilji za poslovna področja glede uporabe bilance stanja, zbiranja vlog in kakovosti ustvarjenega zavarovanja, ter (ii) izvajanjem jasnih spodbud (likvidnostni stroški ali bonusi) za poslovna področja. Družba Belfius bo z jasnimi cilji in smernicami nadalje izboljšala procese in upravljanje centralno vodene zakladnice. |
| --- | --- |

(285)

Banka DBB/Belfius bo še okrepila svoje vodenje upravljanja tveganja in likvidnosti. Družba Belfius je že oblikovala nove smernice, da bi v prihodnosti zagotovila preudarno upravljanje likvidnosti, vključno z: (i) jasnimi cilji za poslovna področja glede uporabe bilance stanja, zbiranja vlog in kakovosti ustvarjenega zavarovanja, ter (ii) izvajanjem jasnih spodbud (likvidnostni stroški ali bonusi) za poslovna področja. Družba Belfius bo z jasnimi cilji in smernicami nadalje izboljšala procese in upravljanje centralno vodene zakladnice.

(d)   Prepoved izplačevanja dividend

| (286) | Banka DBB/Belfius ne bo razdeljevala nobene oblike dividend na svoje delnice. |
| --- | --- |

(286)

Banka DBB/Belfius ne bo razdeljevala nobene oblike dividend na svoje delnice.

(e)   Prepoved izplačevanja kuponov

| (287) | Banka DBB/Belfius ne bo izvajala kakršne koli diskrecijske možnosti predčasnega izplačila ali izplačila kuponov na instrumente, (i) ki jih je izdala pred 20. oktobrom 2011, ii) ki so v lasti oseb ali subjektov, ki niso banka DBB/Belfius, ter (iii) katerih izplačilo ali uveljavljanje je glede na pogodbene določbe, ki se nanašajo na te instrumente, diskrecijsko. |
| --- | --- |

(287)

Banka DBB/Belfius ne bo izvajala kakršne koli diskrecijske možnosti predčasnega izplačila ali izplačila kuponov na instrumente, (i) ki jih je izdala pred 20. oktobrom 2011, ii) ki so v lasti oseb ali subjektov, ki niso banka DBB/Belfius, ter (iii) katerih izplačilo ali uveljavljanje je glede na pogodbene določbe, ki se nanašajo na te instrumente, diskrecijsko.

| (288) | Ta zaveza:






  — | ne vpliva na transakcije, za izvedbo katerih je banka DBB/Belfius pravno zavezana, ter |
| --- | --- | --- |

(288)

Ta zaveza:

—

ne vpliva na transakcije, za izvedbo katerih je banka DBB/Belfius pravno zavezana, ter

| — | se bo po predhodnem soglasju Komisije popravila, če se bo bistveno spremenila opredelitev lastnih bonitetnih sredstev in računovodskih standardov, ki se uporabljajo za banko DBB/Belfius. |
| --- | --- |

—

se bo po predhodnem soglasju Komisije popravila, če se bo bistveno spremenila opredelitev lastnih bonitetnih sredstev in računovodskih standardov, ki se uporabljajo za banko DBB/Belfius.

(f)   Prepoved pridobitev

| (289) | Banka DBB/Belfius do 31. decembra 2014 ne bo pridobila kakršnega koli deleža v katerem koli podjetju. To se nanaša na podjetja s pravnim statusom družb ter na pakete sredstev, ki sestavljajo podjetje. Banka DBB/Belfius lahko kljub prepovedi pridobi deleže v podjetjih, kadar plačana nakupna cena vsake pridobitve ne presega 0,01 % bilance stanja te banke na datum sprejetja tega sklepa in kadar skupna plačana nakupna cena vseh takih pridobitev v celotnem obdobju prestrukturiranja ne presega 0,025 % bilančne vsote na datum sprejetja tega sklepa. V to prepoved niso vključene pridobitve, (i), ki potekajo med običajnim poslovanjem banke pri upravljanju obstoječih terjatev do podjetij v težavah ali (ii) so izvedene v okviru podjetij zasebnega kapitala. |
| --- | --- |

(289)

Banka DBB/Belfius do 31. decembra 2014 ne bo pridobila kakršnega koli deleža v katerem koli podjetju. To se nanaša na podjetja s pravnim statusom družb ter na pakete sredstev, ki sestavljajo podjetje. Banka DBB/Belfius lahko kljub prepovedi pridobi deleže v podjetjih, kadar plačana nakupna cena vsake pridobitve ne presega 0,01 % bilance stanja te banke na datum sprejetja tega sklepa in kadar skupna plačana nakupna cena vseh takih pridobitev v celotnem obdobju prestrukturiranja ne presega 0,025 % bilančne vsote na datum sprejetja tega sklepa. V to prepoved niso vključene pridobitve, (i), ki potekajo med običajnim poslovanjem banke pri upravljanju obstoječih terjatev do podjetij v težavah ali (ii) so izvedene v okviru podjetij zasebnega kapitala.

(g)   Prepoved oglaševanja

| (290) | Banka DBB/Belfius bo opustila kampanje množičnega trženja, v katerih bi bili pretekli ukrepi državne pomoči predstavljeni kot konkurenčna prednost, ter ne bo oglaševala dejstva, da je v državni lasti, niti ne bo v sporočilih obstoječim ali morebitnim strankam in/ali vlagateljem navajala kakršnih koli sklicev na prejeto državno podporo. Ne glede na to prepoved pa lahko banka DBB/Belfius navede, da je v državni lasti ali da prejema kakršno koli drugo državno podporo, če se tak sklic zahteva z zakonskimi in uredbenimi določbami, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(290)

Banka DBB/Belfius bo opustila kampanje množičnega trženja, v katerih bi bili pretekli ukrepi državne pomoči predstavljeni kot konkurenčna prednost, ter ne bo oglaševala dejstva, da je v državni lasti, niti ne bo v sporočilih obstoječim ali morebitnim strankam in/ali vlagateljem navajala kakršnih koli sklicev na prejeto državno podporo. Ne glede na to prepoved pa lahko banka DBB/Belfius navede, da je v državni lasti ali da prejema kakršno koli drugo državno podporo, če se tak sklic zahteva z zakonskimi in uredbenimi določbami, ki se uporabljajo.

(h)   Prejemki osnovnih organov, zaposlenih in pooblaščencev

| (291) | Družba Belfius bo spoštovala zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za banke. Družba Belfius bo upoštevala pogoje, ki jih v zvezi s tem pri izvajanju pravil o državni pomoči nalaga Komisija. |
| --- | --- |

(291)

Družba Belfius bo spoštovala zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za banke. Družba Belfius bo upoštevala pogoje, ki jih v zvezi s tem pri izvajanju pravil o državni pomoči nalaga Komisija.

| (292) | Družba Belfius si bo tudi prizadevala, da bo čim bolje porabila javna sredstva za plače in prejemke zaposlenih. Družba Belfius si bo zlasti prizadevala, da bo omejila zneske odpravnin na najnižjo zakonsko določeno stopnjo, obenem pa bo ohranjala prožnost, ki je potrebna za dosego ciljev strateškega načrta. |
| --- | --- |

(292)

Družba Belfius si bo tudi prizadevala, da bo čim bolje porabila javna sredstva za plače in prejemke zaposlenih. Družba Belfius si bo zlasti prizadevala, da bo omejila zneske odpravnin na najnižjo zakonsko določeno stopnjo, obenem pa bo ohranjala prožnost, ki je potrebna za dosego ciljev strateškega načrta.

| (293) | Družba Belfius bo Komisiji poslala predloge v zvezi z zmanjšanjem splošnih stroškov in stroškov zaposlenih skupine DBB/Belfius, če bo ob koncu zadevnega proračunskega leta (i) čisti bančni dobiček za več kot 20 % nižji od zastavljenega cilja ali (ii) bodo bruto poslovni prihodki za več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja; v vsakem primeru pa, (i) če bodo v izkazu poslovnega izida evidentirane izgube ali (ii) subjekt ne bo več izpolnjeval veljavnih minimalnih regulativnih zahtev glede plačilne sposobnosti. Ta zaveza se bo uporabljala le v letnih računovodskih izkazih za leti 2013 in 2014. |
| --- | --- |

(293)

Družba Belfius bo Komisiji poslala predloge v zvezi z zmanjšanjem splošnih stroškov in stroškov zaposlenih skupine DBB/Belfius, če bo ob koncu zadevnega proračunskega leta (i) čisti bančni dobiček za več kot 20 % nižji od zastavljenega cilja ali (ii) bodo bruto poslovni prihodki za več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja; v vsakem primeru pa, (i) če bodo v izkazu poslovnega izida evidentirane izgube ali (ii) subjekt ne bo več izpolnjeval veljavnih minimalnih regulativnih zahtev glede plačilne sposobnosti. Ta zaveza se bo uporabljala le v letnih računovodskih izkazih za leti 2013 in 2014.

(i)   Omejitev javnih bančnih posojil

| (294) | Banka DBB/Belfius se zavezuje, da bo omejila javna bančna posojila, tako da bo lahko v letu 2013 ustvarjenih največ [2,5–5] milijard EUR novih posojil, v letu 2014 pa [2,5–5] milijard EUR. Ta znesek se lahko po predhodnem soglasju Komisije popravi, če tržna rast v letu 2013 preseže običajno 4-odstotno letno stopnjo na trgu za nova javna bančna posojila v Belgiji. Omejitev novega ustvarjanja posojil se bo za vsak 0,1 % dodatne tržne rasti v letu 2013, ki bo presegel običajno 4-odstotno letno stopnjo, povečala za [25–75] milijonov EUR v letu 2014. |
| --- | --- |

(294)

Banka DBB/Belfius se zavezuje, da bo omejila javna bančna posojila, tako da bo lahko v letu 2013 ustvarjenih največ [2,5–5] milijard EUR novih posojil, v letu 2014 pa [2,5–5] milijard EUR. Ta znesek se lahko po predhodnem soglasju Komisije popravi, če tržna rast v letu 2013 preseže običajno 4-odstotno letno stopnjo na trgu za nova javna bančna posojila v Belgiji. Omejitev novega ustvarjanja posojil se bo za vsak 0,1 % dodatne tržne rasti v letu 2013, ki bo presegel običajno 4-odstotno letno stopnjo, povečala za [25–75] milijonov EUR v letu 2014.

(j)   Omejitev ustvarjanja produktov življenjskih zavarovanj

| (295) | Skupina DBB/Belfius se zavezuje, da bo omejila produkte življenjskega zavarovanja s kosmatimi prihodki od zavarovalnih premij, tako da bo v letu 2013 novo ustvarjenih največ [0–2,5] milijarde EUR produktov, v letu 2014 pa [0–3] milijarde EUR. Ta znesek se lahko po predhodnem soglasju Komisije popravi, če bi tržna rast v letu 2013 presegla običajno 4-odstotno letno stopnjo na trgu za produkte življenjskega zavarovanja v Belgiji in Luksemburgu. Omejitev novega ustvarjanja produktov se bo za vsak 0,1 % dodatne tržne rasti v letu 2013, ki bo presegel običajno 4-odstotno letno stopnjo, povečala za [0–50] milijonov EUR v letu 2014. |
| --- | --- |

(295)

Skupina DBB/Belfius se zavezuje, da bo omejila produkte življenjskega zavarovanja s kosmatimi prihodki od zavarovalnih premij, tako da bo v letu 2013 novo ustvarjenih največ [0–2,5] milijarde EUR produktov, v letu 2014 pa [0–3] milijarde EUR. Ta znesek se lahko po predhodnem soglasju Komisije popravi, če bi tržna rast v letu 2013 presegla običajno 4-odstotno letno stopnjo na trgu za produkte življenjskega zavarovanja v Belgiji in Luksemburgu. Omejitev novega ustvarjanja produktov se bo za vsak 0,1 % dodatne tržne rasti v letu 2013, ki bo presegel običajno 4-odstotno letno stopnjo, povečala za [0–50] milijonov EUR v letu 2014.

(k)   Neodvisni skrbnik

Poročanje

| (296) | Neodvisni skrbnik bo v 30 delovnih dneh po koncu vsakega leta in polletja ali, kakor je s Komisijo drugače dogovorjeno, Komisiji in belgijskim organom poslal osnutek pisnega poročila v angleščini ali francoščini ter jima omogočil, da v 10 delovnih dneh predložita pripombe. V 10 delovnih dneh po prejemu pripomb bo neodvisni skrbnik pripravil končno poročilo in ga predložil Komisiji, pri čemer bo, če bo to mogoče in po lastni presoji, upošteval predložene pripombe. Izvod končnega poročila bo poslal tudi belgijskim organom. Neodvisni skrbnik lahko Komisijo prosi, naj mu dovoli uporabiti drugačen časovni razpored, če poročil zaradi operativne delovne obremenitve ne bo mogel pripraviti pravočasno. |
| --- | --- |

(296)

Neodvisni skrbnik bo v 30 delovnih dneh po koncu vsakega leta in polletja ali, kakor je s Komisijo drugače dogovorjeno, Komisiji in belgijskim organom poslal osnutek pisnega poročila v angleščini ali francoščini ter jima omogočil, da v 10 delovnih dneh predložita pripombe. V 10 delovnih dneh po prejemu pripomb bo neodvisni skrbnik pripravil končno poročilo in ga predložil Komisiji, pri čemer bo, če bo to mogoče in po lastni presoji, upošteval predložene pripombe. Izvod končnega poročila bo poslal tudi belgijskim organom. Neodvisni skrbnik lahko Komisijo prosi, naj mu dovoli uporabiti drugačen časovni razpored, če poročil zaradi operativne delovne obremenitve ne bo mogel pripraviti pravočasno.

| (297) | V poročilo bosta zajeta opis tega, kako neodvisni skrbnik izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s svojim mandatom in kako se izpolnjujejo navedene zaveze. |
| --- | --- |

(297)

V poročilo bosta zajeta opis tega, kako neodvisni skrbnik izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s svojim mandatom in kako se izpolnjujejo navedene zaveze.

Postopek imenovanja neodvisnega skrbnika

| (298) | Imenovan bo neodvisni skrbnik, ki bo Komisiji vsakih šest mesecev poročal o izpolnjevanju zavez iz uvodnih izjav 281 do 295. Neodvisni skrbnik mora biti neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(298)

Imenovan bo neodvisni skrbnik, ki bo Komisiji vsakih šest mesecev poročal o izpolnjevanju zavez iz uvodnih izjav 281 do 295. Neodvisni skrbnik mora biti neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov.

| (299) | Belgijski organi bodo najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa v odobritev Komisiji predložili seznam z enim ali več kandidati, ki jih predlagajo za imenovanje na položaj neodvisnega skrbnika. Komisija bo imela diskrecijsko pravico, da predlaganega skrbnika, ki mora biti neodvisen od družbe Belfius, odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne vse predlagane kandidate, bodo belgijski organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija zavrne vse dodatno predlagane kandidate, bo sama predlagala neodvisnega skrbnika, ki ga bodo belgijski organi imenovali v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

(299)

Belgijski organi bodo najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa v odobritev Komisiji predložili seznam z enim ali več kandidati, ki jih predlagajo za imenovanje na položaj neodvisnega skrbnika. Komisija bo imela diskrecijsko pravico, da predlaganega skrbnika, ki mora biti neodvisen od družbe Belfius, odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne vse predlagane kandidate, bodo belgijski organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija zavrne vse dodatno predlagane kandidate, bo sama predlagala neodvisnega skrbnika, ki ga bodo belgijski organi imenovali v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija.

Naloge neodvisnega skrbnika

| (300) | Neodvisni skrbnik bo izvajal naloge, ki jih mora opraviti, da se zagotovi izpolnjevanje teh zavez. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo neodvisnega skrbnika slednjemu da kakršne koli ukaze ali navodila, da se zagotovi izpolnjevanje pogojev in zavez, priloženih temu sklepu. |
| --- | --- |

(300)

Neodvisni skrbnik bo izvajal naloge, ki jih mora opraviti, da se zagotovi izpolnjevanje teh zavez. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo neodvisnega skrbnika slednjemu da kakršne koli ukaze ali navodila, da se zagotovi izpolnjevanje pogojev in zavez, priloženih temu sklepu.

| (301) | Neodvisni skrbnik bo:






  1. | v prvem poročilu Komisiji predlagal podroben načrt dela, v katerem bo opisal, na kakšen način bo spremljal izpolnjevanje zavez in pogojev, priloženih temu sklepu; |
| --- | --- | --- |

(301)

Neodvisni skrbnik bo:

1.

v prvem poročilu Komisiji predlagal podroben načrt dela, v katerem bo opisal, na kakšen način bo spremljal izpolnjevanje zavez in pogojev, priloženih temu sklepu;

| 2. | spremljal izpolnjevanje zavez in pogojev, priloženih temu sklepu; |
| --- | --- |

2.

spremljal izpolnjevanje zavez in pogojev, priloženih temu sklepu;

| 3. | Komisiji in belgijskim organom v 50 delovnih dneh po koncu vsakega leta in polletja poslal pisno poročilo. |
| --- | --- |

3.

Komisiji in belgijskim organom v 50 delovnih dneh po koncu vsakega leta in polletja poslal pisno poročilo.

Zamenjava, razrešitev in ponovno imenovanje

| (302) | Če neodvisni skrbnik preneha opravljati svoje naloge v okviru zavez ali zaradi kakršnega koli drugega dobrega razloga, vključno z izpostavljenostjo neodvisnega skrbnika navzkrižju interesov,






  1. | lahko Komisija, potem ko ji neodvisni skrbnik navede svoje razloge, od belgijskih organov zahteva, naj ga zamenja, ali |
| --- | --- | --- |

(302)

Če neodvisni skrbnik preneha opravljati svoje naloge v okviru zavez ali zaradi kakršnega koli drugega dobrega razloga, vključno z izpostavljenostjo neodvisnega skrbnika navzkrižju interesov,

1.

lahko Komisija, potem ko ji neodvisni skrbnik navede svoje razloge, od belgijskih organov zahteva, naj ga zamenja, ali

| 2. | lahko belgijski organi po predhodni odobritvi Komisije neodvisnega skrbnika zamenjajo. |
| --- | --- |

2.

lahko belgijski organi po predhodni odobritvi Komisije neodvisnega skrbnika zamenjajo.

| (303) | Če je neodvisni skrbnik razrešen v skladu z uvodno izjavo 302, se lahko od njega zahteva, naj svojo funkcijo opravlja, dokler je ne prevzame novi neodvisni skrbnik, ki mu razrešeni skrbnik preda vse pomembne informacije. Novi neodvisni skrbnik je imenovan v skladu s postopkom iz uvodne izjave 298. |
| --- | --- |

(303)

Če je neodvisni skrbnik razrešen v skladu z uvodno izjavo 302, se lahko od njega zahteva, naj svojo funkcijo opravlja, dokler je ne prevzame novi neodvisni skrbnik, ki mu razrešeni skrbnik preda vse pomembne informacije. Novi neodvisni skrbnik je imenovan v skladu s postopkom iz uvodne izjave 298.

| (304) | Neodvisni skrbnik bo razen razrešitve v skladu z uvodno izjavo 302 prenehal opravljati svojo funkcijo šele po tem, ko ga Komisija razreši njegovih nalog, ko so izpolnjene vse obveznosti, ki so bile naložene neodvisnemu skrbniku. |
| --- | --- |

(304)

Neodvisni skrbnik bo razen razrešitve v skladu z uvodno izjavo 302 prenehal opravljati svojo funkcijo šele po tem, ko ga Komisija razreši njegovih nalog, ko so izpolnjene vse obveznosti, ki so bile naložene neodvisnemu skrbniku.

2.5   IZREDNA LIKVIDNOSTNA POMOČ, KI JO JE BANKI DBB/BELFIUS DODELILA BANKA BNB, BANKI DCL PA BANKA BDF

| (305) | Belgija je Komisiji 21. oktobra 2011 priglasila ukrep, po katerem bi lahko banka DBB/Belfius črpala izredno likvidnostno pomoč, za katero jamči Belgija, da bi lahko ta banka banki DCL odobrila financiranje. |
| --- | --- |

(305)

Belgija je Komisiji 21. oktobra 2011 priglasila ukrep, po katerem bi lahko banka DBB/Belfius črpala izredno likvidnostno pomoč, za katero jamči Belgija, da bi lahko ta banka banki DCL odobrila financiranje.

| (306) | Nacionalna banka Belgije (v nadaljnjem besedilu: banka BNB) je od 5. oktobra 2011 banki DBB/Belfius zagotavljala sredstva v obliki izredne likvidnostne pomoči. Belgija v skladu z Zakonom z dne 22. februarja 1998 o uvedbi statuta banke BNB jamči, da bo banki BNB povrnila vsako financiranje, odobreno kot del njenega prispevka k stabilnosti finančnega sistema, in jamči banki BNB za vsako izgubo, nastalo po kakšni koli transakciji, ki je potrebna za ta namen. To jamstvo je izvršljivo. |
| --- | --- |

(306)

Nacionalna banka Belgije (v nadaljnjem besedilu: banka BNB) je od 5. oktobra 2011 banki DBB/Belfius zagotavljala sredstva v obliki izredne likvidnostne pomoči. Belgija v skladu z Zakonom z dne 22. februarja 1998 o uvedbi statuta banke BNB jamči, da bo banki BNB povrnila vsako financiranje, odobreno kot del njenega prispevka k stabilnosti finančnega sistema, in jamči banki BNB za vsako izgubo, nastalo po kakšni koli transakciji, ki je potrebna za ta namen. To jamstvo je izvršljivo.

| (307) | Svet ECB 6. oktobra 2011 ni vložil ugovora zoper ukrep izredne likvidnostne pomoči v korist bankama DBB/Belfius in DCL, ki bi ga izvedli banka BNB in banka BdF, pri čemer je bil njen znesek omejen na [...] EUR. |
| --- | --- |

(307)

Svet ECB 6. oktobra 2011 ni vložil ugovora zoper ukrep izredne likvidnostne pomoči v korist bankama DBB/Belfius in DCL, ki bi ga izvedli banka BNB in banka BdF, pri čemer je bil njen znesek omejen na [...] EUR.

| (308) | Belgijski organi so navedli, da sta se banka BNB in banka BdF dogovorili o enakomerni delitvi tveganj in čistega prihodka iz izredne likvidnostne pomoči za skupino Dexia. Ta izredna likvidnostna pomoč bi bila upravičena do zaveze banke BNB glede neupravičenih dolgov banke DBB/Belfius ter zaveze banke BdF glede neupravičenih dolgov in vrednostih papirjev banke DCL, pri katerih bi bili izvedeni „primerni“ odbitki. Komisija ni bila obveščena o obsegu teh odbitkov. |
| --- | --- |

(308)

Belgijski organi so navedli, da sta se banka BNB in banka BdF dogovorili o enakomerni delitvi tveganj in čistega prihodka iz izredne likvidnostne pomoči za skupino Dexia. Ta izredna likvidnostna pomoč bi bila upravičena do zaveze banke BNB glede neupravičenih dolgov banke DBB/Belfius ter zaveze banke BdF glede neupravičenih dolgov in vrednostih papirjev banke DCL, pri katerih bi bili izvedeni „primerni“ odbitki. Komisija ni bila obveščena o obsegu teh odbitkov.

| (309) | V naslednjo razpredelnico iz priglasitve prvotnega načrta reševanja skupine Dexia (ki se obravnava v sklepu o razširitvi postopka) so vključene informacije o datumu odobritve, znesku in zapadlosti izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BNB do 17. oktobra 2011 odobrila banki DBB/Belfius. V priglasitev Belgije z dne 21. oktobra 2011 je zajet podroben opis pogojev za izredno likvidnostno pomoč. |
| --- | --- |

(309)

V naslednjo razpredelnico iz priglasitve prvotnega načrta reševanja skupine Dexia (ki se obravnava v sklepu o razširitvi postopka) so vključene informacije o datumu odobritve, znesku in zapadlosti izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BNB do 17. oktobra 2011 odobrila banki DBB/Belfius. V priglasitev Belgije z dne 21. oktobra 2011 je zajet podroben opis pogojev za izredno likvidnostno pomoč.

| (310) | V dokument belgijskih organov z dne 29. junija 2012, v katerem so odgovori na vprašanja Komisije iz aprila, maja in junija 2012 o poslovnem načrtu za družbo Belfius, je vključena razpredelnica z opredelitvijo izredne likvidnostne pomoči v korist banke DBB/Belfius, vključno v obdobju po njenem nakupu, ki ga je opravila Belgija.

  Graf 7


  Stopnja izredne likvidnostne pomoči v korist banki DBB/Belfius od 5. oktobra do 1. februarja 2012

  [...] |
| --- | --- |

(310)

V dokument belgijskih organov z dne 29. junija 2012, v katerem so odgovori na vprašanja Komisije iz aprila, maja in junija 2012 o poslovnem načrtu za družbo Belfius, je vključena razpredelnica z opredelitvijo izredne likvidnostne pomoči v korist banke DBB/Belfius, vključno v obdobju po njenem nakupu, ki ga je opravila Belgija.

Graf 7

Stopnja izredne likvidnostne pomoči v korist banki DBB/Belfius od 5. oktobra do 1. februarja 2012

[...]

| (311) | Najvišji znesek izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BNB dodelila banki DBB/Belfius, je konec novembra/v začetku decembra 2012 znašal skoraj [...] milijard EUR. Zneski so se v začetku leta 2012 zmanjšali, njihovo dodeljevanje pa se je končalo 1. februarja 2012 (68). |
| --- | --- |

(311)

Najvišji znesek izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BNB dodelila banki DBB/Belfius, je konec novembra/v začetku decembra 2012 znašal skoraj [...] milijard EUR. Zneski so se v začetku leta 2012 zmanjšali, njihovo dodeljevanje pa se je končalo 1. februarja 2012 (68).

| (312) | Opozoriti je treba, da skupina Dexia ni več prejemala izredne likvidnostne pomoči prek banke DBB/Belfius, potem ko je bil ta subjekt 20. oktobra 2011 prodan Belgiji. |
| --- | --- |

(312)

Opozoriti je treba, da skupina Dexia ni več prejemala izredne likvidnostne pomoči prek banke DBB/Belfius, potem ko je bil ta subjekt 20. oktobra 2011 prodan Belgiji.

| (313) | Belgijski organi so se v svoji priglasitvi z dne 21. oktobra 2011 glede izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BNB dodelila banki DCL po „okvirnem sporazumu o izredni likvidnostni pomoči“ z dne 5. oktobra 2011 med banko BNB in družbo DBB, sklicevali na začasno pogodbo o delitvi prihodkov in odhodkov, povezanih z izredno likvidnostno pomočjo:






  „(25) | Banka BNB in banka BdF sta se začasno dogovorili (a zadevne pogodbe še nista podpisali), da si bosta v razmerju 50: 50 delili tveganja ter čisti dobiček pri zagotavljanju izredne likvidnostne pomoči skupini Dexia“. |
| --- | --- | --- |

(313)

Belgijski organi so se v svoji priglasitvi z dne 21. oktobra 2011 glede izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BNB dodelila banki DCL po „okvirnem sporazumu o izredni likvidnostni pomoči“ z dne 5. oktobra 2011 med banko BNB in družbo DBB, sklicevali na začasno pogodbo o delitvi prihodkov in odhodkov, povezanih z izredno likvidnostno pomočjo:

„(25)

| (314) | Potem ko so službe Komisije belgijskim organom 19. aprila 2012 poslale vprašanje po elektronski pošti glede enakomerne delitve tveganj in prihodkov, povezanih z izredno likvidnostno pomočjo, med banko BNB in banko BdF, so belgijski organi navedli, da sta pogodbo o jamstvu 2. februarja 2012 podpisali obe centralni banki. |
| --- | --- |

(314)

Potem ko so službe Komisije belgijskim organom 19. aprila 2012 poslale vprašanje po elektronski pošti glede enakomerne delitve tveganj in prihodkov, povezanih z izredno likvidnostno pomočjo, med banko BNB in banko BdF, so belgijski organi navedli, da sta pogodbo o jamstvu 2. februarja 2012 podpisali obe centralni banki.

| (315) | Belgija in Francija sta službam Komisije 16. maja 2012 priglasili izvod pogodbe z dne 2. februarja 2012, potem ko so njuni organi 14. maja 2012 prejeli dopis služb Komisije. V skladu s to pogodbo:
  „Ob upoštevanju tega, da sta se banka BdF in banka BNB dogovorili, da po potrebi odobrita posojila banki Dexia Crédit Local (DCL) in banki Dexia Banque Belgique (DBB), da tema kreditnima institucijama zagotovita izredno likvidnost, ter da si v razmerju 50: 50 delita vsak prihodek in izgubo, ki iz tega izhaja;
  [...]
  se banka BdF:
  [...]






  4. | zavezuje, da bo banki BNB po zagotovitvi vrednostnih papirjev in drugih jamstev iz odstavkov 3, 6 in 7 povrnila 50 % vsake nastale izgube, če družba DBB ne bi izpolnila svojih obveznosti glede zagotavljanja izredne likvidnostne pomoči družbi DBB; |
| --- | --- | --- |

(315)

Belgija in Francija sta službam Komisije 16. maja 2012 priglasili izvod pogodbe z dne 2. februarja 2012, potem ko so njuni organi 14. maja 2012 prejeli dopis služb Komisije. V skladu s to pogodbo:

„Ob upoštevanju tega, da sta se banka BdF in banka BNB dogovorili, da po potrebi odobrita posojila banki Dexia Crédit Local (DCL) in banki Dexia Banque Belgique (DBB), da tema kreditnima institucijama zagotovita izredno likvidnost, ter da si v razmerju 50: 50 delita vsak prihodek in izgubo, ki iz tega izhaja;

[...]

se banka BdF:

[...]

4.

zavezuje, da bo banki BNB po zagotovitvi vrednostnih papirjev in drugih jamstev iz odstavkov 3, 6 in 7 povrnila 50 % vsake nastale izgube, če družba DBB ne bi izpolnila svojih obveznosti glede zagotavljanja izredne likvidnostne pomoči družbi DBB;

[...]

se banka BNB:

[...]

| 4. | zavezuje, da bo banki BdF po zagotovitvi vrednostnih papirjev in drugih jamstev iz odstavkov 3, 6 in 7 povrnila 50 % vsake nastale izgube, če banka DCL ne bi izpolnila svojih obveznosti glede zagotavljanja izredne likvidnostne pomoči banki DCL; [...]“. |
| --- | --- |

4.

zavezuje, da bo banki BdF po zagotovitvi vrednostnih papirjev in drugih jamstev iz odstavkov 3, 6 in 7 povrnila 50 % vsake nastale izgube, če banka DCL ne bi izpolnila svojih obveznosti glede zagotavljanja izredne likvidnostne pomoči banki DCL; [...]“.

| (316) | Zadevne države članice so navedle, da je najvišji znesek pomoči, ki ga je banki DCL ob koncu decembra 2011 dodelila banka BdF, znašal skoraj [...] EUR. Najvišji zneski, ki jih je banka BdF dodelila od 2. februarja 2012, so znašali [...] milijard EUR (v začetku februarja 2012). |
| --- | --- |

(316)

Zadevne države članice so navedle, da je najvišji znesek pomoči, ki ga je banki DCL ob koncu decembra 2011 dodelila banka BdF, znašal skoraj [...] EUR. Najvišji zneski, ki jih je banka BdF dodelila od 2. februarja 2012, so znašali [...] milijard EUR (v začetku februarja 2012).

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

3.1   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE PRODAJE IN PRESTRUKTURIRANJA BANKE DBB/BELFIUS

| (317) | Komisija je začela postopek glede nakupa banke DBB/Belfius, ki ga je opravila Belgija, saj je menila, da bi lahko bila v to transakcijo vključena državna pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(317)

Komisija je začela postopek glede nakupa banke DBB/Belfius, ki ga je opravila Belgija, saj je menila, da bi lahko bila v to transakcijo vključena državna pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (318) | Komisija je ugotovila, da je bila nakupna cena, ki jo je za pridobitev vseh delnic banke DBB/Belfius plačala Belgija, ocenjena na podlagi bilance stanja in podatkov iz izkaza poslovnega izida z dne 30. junija 2011, v kar torej ni bil vključen negativen učinek najnovejšega razvoja v finančnem stanju banke DBB/Belfius (dvigi vlog in zadnje povečanje financiranja znotraj skupine, ki je bilo potrebno kot zavarovanje z denarnimi sredstvi za kritje transakcij, povezanih z izvedenimi finančnimi instrumenti). Ocena je temeljila tudi na finančnih napovedih za banko DBB/Belfius, ki jih je zagotovila skupina Dexia brez potrebne skrbnosti, ki se običajno izvaja pri tovrstnih transakcijah. Komisija je tudi poudarila, da je bil nakup povezan s sklopom parametrov, kar bi lahko pomenilo, da plačana cena ni bila skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, zlasti z dejstvom, da bi se začel izvajati mehanizem delitve dobička, če bi se banka DBB/Belfius drugemu vlagatelju v petih letih prodala z dobičkom, ter dejstvom, da je Belgija skupini Dexia zagotovila zaščito pred kakršnimi koli izgubami, nastalimi zaradi težav, ki bi jih imele določene njene delničarke (družbe Arco, Ethias in Holding Communal). Komisija zato ni bila prepričana, da so bili cena, ki jo je plačala Belgija, ter drugi ukrepi v korist skupine Dexia, obravnavani v zvezi z njo (zlasti jamstvo za refinanciranje), ustrezni in da so zagotavljali primerno delitev bremena. |
| --- | --- |

(318)

Komisija je ugotovila, da je bila nakupna cena, ki jo je za pridobitev vseh delnic banke DBB/Belfius plačala Belgija, ocenjena na podlagi bilance stanja in podatkov iz izkaza poslovnega izida z dne 30. junija 2011, v kar torej ni bil vključen negativen učinek najnovejšega razvoja v finančnem stanju banke DBB/Belfius (dvigi vlog in zadnje povečanje financiranja znotraj skupine, ki je bilo potrebno kot zavarovanje z denarnimi sredstvi za kritje transakcij, povezanih z izvedenimi finančnimi instrumenti). Ocena je temeljila tudi na finančnih napovedih za banko DBB/Belfius, ki jih je zagotovila skupina Dexia brez potrebne skrbnosti, ki se običajno izvaja pri tovrstnih transakcijah. Komisija je tudi poudarila, da je bil nakup povezan s sklopom parametrov, kar bi lahko pomenilo, da plačana cena ni bila skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, zlasti z dejstvom, da bi se začel izvajati mehanizem delitve dobička, če bi se banka DBB/Belfius drugemu vlagatelju v petih letih prodala z dobičkom, ter dejstvom, da je Belgija skupini Dexia zagotovila zaščito pred kakršnimi koli izgubami, nastalimi zaradi težav, ki bi jih imele določene njene delničarke (družbe Arco, Ethias in Holding Communal). Komisija zato ni bila prepričana, da so bili cena, ki jo je plačala Belgija, ter drugi ukrepi v korist skupine Dexia, obravnavani v zvezi z njo (zlasti jamstvo za refinanciranje), ustrezni in da so zagotavljali primerno delitev bremena.

| (319) | Komisija je prav tako ugotovila, da je nakup banke DBB/Belfius sicer prispeval k obnovi njenega uspešnega poslovanja, vendar je bilo v ukrep vključeno nadaljnje zagotavljanje financiranja banki DBB/Belfius skupini Dexia in njenim odvisnim družbam, ki je bilo do tedaj znotraj skupine, v zneskih, ki so pomenili približno 24 % bilance stanja banke DBB/Belfius. To zagotavljanje financiranja bi lahko imelo bistven vpliv na prihodnjo donosnost in dolgoročno uspešno poslovanje banke DBB/Belfius, če bi preostala skupina Dexia v prihodnosti evidentirala izgube. Vendar za obnovo dolgoročnega uspešnega poslovanja celotne skupine Dexia ni bil dovolj le nakup banke DBB/Belfius, zato so zadevne države članice tedaj predvidele tudi druge ukrepe. |
| --- | --- |

(319)

Komisija je prav tako ugotovila, da je nakup banke DBB/Belfius sicer prispeval k obnovi njenega uspešnega poslovanja, vendar je bilo v ukrep vključeno nadaljnje zagotavljanje financiranja banki DBB/Belfius skupini Dexia in njenim odvisnim družbam, ki je bilo do tedaj znotraj skupine, v zneskih, ki so pomenili približno 24 % bilance stanja banke DBB/Belfius. To zagotavljanje financiranja bi lahko imelo bistven vpliv na prihodnjo donosnost in dolgoročno uspešno poslovanje banke DBB/Belfius, če bi preostala skupina Dexia v prihodnosti evidentirala izgube. Vendar za obnovo dolgoročnega uspešnega poslovanja celotne skupine Dexia ni bil dovolj le nakup banke DBB/Belfius, zato so zadevne države članice tedaj predvidele tudi druge ukrepe.

| (320) | Komisija je prav tako ugotovila, da se je nakup družbe DBB, ki ga je opravila Belgija, izvajal v širšem okviru novih ukrepov v korist družbi Dexia SA, glede katerih pa ob začetku formalnega postopka preiskave o prodaji družbe DBB ni prejela nobenih podrobnih informacij. |
| --- | --- |

(320)

Komisija je prav tako ugotovila, da se je nakup družbe DBB, ki ga je opravila Belgija, izvajal v širšem okviru novih ukrepov v korist družbi Dexia SA, glede katerih pa ob začetku formalnega postopka preiskave o prodaji družbe DBB ni prejela nobenih podrobnih informacij.

| (321) | Belgijski organi so Komisijo prosili, naj družbo DBB/Belfius (po prodaji) čim bolj odveže od zavez, vključenih v načrt prestrukturiranja skupine Dexia, ki ga je Komisija odobrila v sklepu o pogojnem dovoljenju. Če bi se ugotovilo, da so v nakup banke DBB/Belfius vključeni elementi državne pomoči, potem po navedbah Komisije izkrivljanja konkurence, ki bi ga povzročila ta pomoč, ne bi bilo mogoče odpraviti, saj belgijski organi v zvezi s tem niso predlagali nobenih ukrepov. Komisija je glede skupine Dexia in njenih odvisnih družb v sklepu o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius poudarila, da ni mogla ugotoviti, ali bi se ustrezno odpravilo kakršno koli izkrivljanje konkurence, ki bi ga povzročili morebitni elementi pomoči ukrepa. |
| --- | --- |

(321)

Belgijski organi so Komisijo prosili, naj družbo DBB/Belfius (po prodaji) čim bolj odveže od zavez, vključenih v načrt prestrukturiranja skupine Dexia, ki ga je Komisija odobrila v sklepu o pogojnem dovoljenju. Če bi se ugotovilo, da so v nakup banke DBB/Belfius vključeni elementi državne pomoči, potem po navedbah Komisije izkrivljanja konkurence, ki bi ga povzročila ta pomoč, ne bi bilo mogoče odpraviti, saj belgijski organi v zvezi s tem niso predlagali nobenih ukrepov. Komisija je glede skupine Dexia in njenih odvisnih družb v sklepu o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius poudarila, da ni mogla ugotoviti, ali bi se ustrezno odpravilo kakršno koli izkrivljanje konkurence, ki bi ga povzročili morebitni elementi pomoči ukrepa.

3.2.   RAZLOGI ZA ZAČETEK IN RAZŠIRITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE SKUPINE DEXIA PO SKLEPU O POGOJNEM DOVOLJENJU

| (322) | Komisija je s sklepom o začasni odobritvi novega začasnega jamstva za refinanciranje družb Dexia SA in DCL začela nov postopek preiskave, pri čemer je navedla, da „pomeni začasno jamstvo za refinanciranje, tako kot nakup družbe DBB in prihodnji ukrepi pomoči, dodatno pomoč, s katero se bistveno spreminjajo pogoji prestrukturiranja“, odobreni v sklepu o pogojnem dovoljenju. |
| --- | --- |

(322)

Komisija je s sklepom o začasni odobritvi novega začasnega jamstva za refinanciranje družb Dexia SA in DCL začela nov postopek preiskave, pri čemer je navedla, da „pomeni začasno jamstvo za refinanciranje, tako kot nakup družbe DBB in prihodnji ukrepi pomoči, dodatno pomoč, s katero se bistveno spreminjajo pogoji prestrukturiranja“, odobreni v sklepu o pogojnem dovoljenju.

| (323) | Eden od ključnih elementov tega načrta je bila prodaja družbe DMA novemu subjektu, odobrenemu kot kreditna institucija, katere delničarke bi bile hranilnica in posojilnica CDC, banka DCL ter Francija. |
| --- | --- |

(323)

Eden od ključnih elementov tega načrta je bila prodaja družbe DMA novemu subjektu, odobrenemu kot kreditna institucija, katere delničarke bi bile hranilnica in posojilnica CDC, banka DCL ter Francija.

| (324) | Komisija je poznala tudi informacijo, da je prispevek družbe Arcofin k dokapitalizaciji skupine Dexia, odobren s sklepom o pogojnem dovoljenju, krit z jamstvom Belgije v korist finančnih zadrug, vključno z družbo Arcofin. Komisija je na podlagi te informacije menila, da bi njena ugotovitev v zvezi s tem, da prispevek družbe Arcofin ni državna pomoč, ker ni vključeval državnih sredstev, lahko temeljila na napačnih informacijah. |
| --- | --- |

(324)

Komisija je poznala tudi informacijo, da je prispevek družbe Arcofin k dokapitalizaciji skupine Dexia, odobren s sklepom o pogojnem dovoljenju, krit z jamstvom Belgije v korist finančnih zadrug, vključno z družbo Arcofin. Komisija je na podlagi te informacije menila, da bi njena ugotovitev v zvezi s tem, da prispevek družbe Arcofin ni državna pomoč, ker ni vključeval državnih sredstev, lahko temeljila na napačnih informacijah.

| (325) | Potem ko skupina Dexia ni izpolnila določenih zavez iz sklepa o pogojnem dovoljenju (glej uvodno izjavo 47 tega sklepa), je Komisija s sklepom o razširitvi postopka začela formalni postopek preiskave. |
| --- | --- |

(325)

Potem ko skupina Dexia ni izpolnila določenih zavez iz sklepa o pogojnem dovoljenju (glej uvodno izjavo 47 tega sklepa), je Komisija s sklepom o razširitvi postopka začela formalni postopek preiskave.

| (326) | Zadevne države članice so Komisiji 21. in 22. marca 2012 priglasile prvotno različico načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia. Sklep o razširitvi postopka iz člena 108(2) PDEU se je nanašal na to prvotno različico načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia. |
| --- | --- |

(326)

Zadevne države članice so Komisiji 21. in 22. marca 2012 priglasile prvotno različico načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia. Sklep o razširitvi postopka iz člena 108(2) PDEU se je nanašal na to prvotno različico načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia.

| (327) | Po mnenju Komisije je ta prvotna različica načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia vključevala morebitno državno pomoč, in sicer:






  — | izredno likvidnostno pomoč, ki jo je banka BNB dodelila družbi DBB/Belfius, in 50 % izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF dodelila banki DCL, |
| --- | --- | --- |

(327)

Po mnenju Komisije je ta prvotna različica načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia vključevala morebitno državno pomoč, in sicer:

—

izredno likvidnostno pomoč, ki jo je banka BNB dodelila družbi DBB/Belfius, in 50 % izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF dodelila banki DCL,

| — | prihodnje „končno“ jamstvo za refinanciranje zadevnih držav članic v korist družbe Dexia SA in banke DCL, pri čemer je najvišji znesek glavnice znašal 90 milijard EUR, |
| --- | --- |

—

prihodnje „končno“ jamstvo za refinanciranje zadevnih držav članic v korist družbe Dexia SA in banke DCL, pri čemer je najvišji znesek glavnice znašal 90 milijard EUR,

| — | prodaja obveznic, ki jo je izvedla banka DBB/Belfius, za katere so jamčile zadevne države članice, izdali pa sta jih družba Dexia SA in banka DCL, |
| --- | --- |

—

prodaja obveznic, ki jo je izvedla banka DBB/Belfius, za katere so jamčile zadevne države članice, izdali pa sta jih družba Dexia SA in banka DCL,

| — | prihodnja prodajna cena družbe DMA, |
| --- | --- |

—

prihodnja prodajna cena družbe DMA,

| — | prihodnje jamstvo družbe Dexia SA in banke DCL za „občutljiva posojila“ družbe DMA v skupni višini okrog 10 milijard EUR, |
| --- | --- |

—

prihodnje jamstvo družbe Dexia SA in banke DCL za „občutljiva posojila“ družbe DMA v skupni višini okrog 10 milijard EUR,

| — | prihodnje posredno jamstvo Francije za „občutljiva posojila“, |
| --- | --- |

—

prihodnje posredno jamstvo Francije za „občutljiva posojila“,

| — | kritje potreb po denarnem toku družbe DMA s strani njenih kupcev (v znesku do 12,5 milijard EUR v primeru hranilnice in posojilnice CDC) ter |
| --- | --- |

—

kritje potreb po denarnem toku družbe DMA s strani njenih kupcev (v znesku do 12,5 milijard EUR v primeru hranilnice in posojilnice CDC) ter

| — | jamstvo za omejitev izgube za kateri koli portfelj vrednostnih papirjev družbe Dexia SA in banke DCL. |
| --- | --- |

—

jamstvo za omejitev izgube za kateri koli portfelj vrednostnih papirjev družbe Dexia SA in banke DCL.

Komisija ugotavlja, da so bili nekateri od teh ukrepov opuščeni in niso bili vključeni v končno različico načrta reševanja.

| (328) | Postopek se je razširil na načrt reševanja, saj je imela Komisija resne pomisleke o združljivosti te pomoči z notranjim trgom v skladu z načrtom nadzorovanega reševanja skupine Dexia. V praksi je imela pomisleke, ali je načrt nadzorovanega reševanja ustrezen, ali je pomoč omejena na najnižjo potrebno in ali je vseboval ustrezne ukrepe, da bi nadomestil izkrivljanje konkurence, ki iz tega izhaja. V primeru transakcije v zvezi z družbo DMA bi se lahko strukturne povezave med skupino Dexia in novo strukturo DMA ohranjale vse do leta 2020, banka DCL pa bi še naprej refinancirala dodatne hipotekarne kredite, ki bi jih ustvarjala nova struktura. |
| --- | --- |

(328)

Postopek se je razširil na načrt reševanja, saj je imela Komisija resne pomisleke o združljivosti te pomoči z notranjim trgom v skladu z načrtom nadzorovanega reševanja skupine Dexia. V praksi je imela pomisleke, ali je načrt nadzorovanega reševanja ustrezen, ali je pomoč omejena na najnižjo potrebno in ali je vseboval ustrezne ukrepe, da bi nadomestil izkrivljanje konkurence, ki iz tega izhaja. V primeru transakcije v zvezi z družbo DMA bi se lahko strukturne povezave med skupino Dexia in novo strukturo DMA ohranjale vse do leta 2020, banka DCL pa bi še naprej refinancirala dodatne hipotekarne kredite, ki bi jih ustvarjala nova struktura.

| (329) | Skupina Dexia bi tako še naprej sodelovala pri ustvarjanju novih posojil in izdajala nove obveznice, namesto da bi s pomočjo, omejeno na najnižjo potrebno, prešla v dejansko likvidacijo. |
| --- | --- |

(329)

Skupina Dexia bi tako še naprej sodelovala pri ustvarjanju novih posojil in izdajala nove obveznice, namesto da bi s pomočjo, omejeno na najnižjo potrebno, prešla v dejansko likvidacijo.

| (330) | Poleg tega je prvotna različica načrta nadzorovanega reševanja temeljila na trajnem jamstvu zadevnih držav članic, vendar so se ob upoštevanju tega, da naj bi skupina Dexia v daljšem obdobju ustvarjala nova posojila in izdajala nove dolgove, njegovi stroški zdeli prenizki. |
| --- | --- |

(330)

Poleg tega je prvotna različica načrta nadzorovanega reševanja temeljila na trajnem jamstvu zadevnih držav članic, vendar so se ob upoštevanju tega, da naj bi skupina Dexia v daljšem obdobju ustvarjala nova posojila in izdajala nove dolgove, njegovi stroški zdeli prenizki.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI

4.1   PRIPOMBE SKUPINE DEXIA O SKLEPU O ZAČASNI ODOBRITVI, SKLEPU O RAZŠIRITVI POSTOPKA, SKLEPU O PRVEM PODALJŠANJU JAMSTVA, SKLEPU O POVEČANJU ZGORNJE MEJE JAMSTVA IN SKLEPU O DRUGEM PODALJŠANJU JAMSTVA

| (331) | Skupina Dexia zanika, da ni izpolnila zavez iz sklepa o začasni odobritvi. |
| --- | --- |

(331)

Skupina Dexia zanika, da ni izpolnila zavez iz sklepa o začasni odobritvi.

| (332) | Poudarja predvsem, da je načrtovane prodaje opravila „pred časovnim razporedom“ in da je bilo zmanjšanje finančnega vzvoda portfelja obveznic mnogo hitrejše od načrtovanega (69). Skupina Dexia poudarja tudi, da nova posojila niso presegla omejitev iz načrta prestrukturiranja (70). |
| --- | --- |

(332)

Poudarja predvsem, da je načrtovane prodaje opravila „pred časovnim razporedom“ in da je bilo zmanjšanje finančnega vzvoda portfelja obveznic mnogo hitrejše od načrtovanega (69). Skupina Dexia poudarja tudi, da nova posojila niso presegla omejitev iz načrta prestrukturiranja (70).

| (333) | Zaradi spreminjanja menjalne paritete (med eurom in dolarjem) cilj zmanjšanja bilance stanja skupine Dexia ni bil izpolnjen do 31. decembra 2010, kar je bilo 31. marca 2011 popravljeno, tj. tri mesece pred dovoljenim rokom iz točke 18(d) zavez. |
| --- | --- |

(333)

Zaradi spreminjanja menjalne paritete (med eurom in dolarjem) cilj zmanjšanja bilance stanja skupine Dexia ni bil izpolnjen do 31. decembra 2010, kar je bilo 31. marca 2011 popravljeno, tj. tri mesece pred dovoljenim rokom iz točke 18(d) zavez.

| (334) | Skupina Dexia nasprotuje ugotovitvi, da je treba kakršno koli neizpolnjevanje zavez po oktobru 2011, o katerem je poročal neodvisni skrbnik, pripisati težavam, ki jih je imela oktobra 2011 (ki pa jih je treba pripisati vse hujši dolžniški krizi, s katero se je poglobilo nezaupanje vlagateljev do nasprotnih strank banke), in njenemu ranljivemu profilu likvidnosti. |
| --- | --- |

(334)

Skupina Dexia nasprotuje ugotovitvi, da je treba kakršno koli neizpolnjevanje zavez po oktobru 2011, o katerem je poročal neodvisni skrbnik, pripisati težavam, ki jih je imela oktobra 2011 (ki pa jih je treba pripisati vse hujši dolžniški krizi, s katero se je poglobilo nezaupanje vlagateljev do nasprotnih strank banke), in njenemu ranljivemu profilu likvidnosti.

| (335) | Navedla je, da po oktobru 2011 ciljev načrta prestrukturiranja skupine Dexia iz februarja 2010 ni bilo več mogoče doseči ter da skupine Dexia zato po oktobru 2011 ni mogoče obtožiti, da ni izpolnila zavez iz sklepa o pogojnem dovoljenju. |
| --- | --- |

(335)

Navedla je, da po oktobru 2011 ciljev načrta prestrukturiranja skupine Dexia iz februarja 2010 ni bilo več mogoče doseči ter da skupine Dexia zato po oktobru 2011 ni mogoče obtožiti, da ni izpolnila zavez iz sklepa o pogojnem dovoljenju.

| (336) | Skupina Dexia poleg tega poudarja, da se je s spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja odzvala na vsa vprašanja Komisije iz njenih sklepov o začetku postopka preiskave in o razširitvi postopka ter da je bil ta načrt skladen z „začasnim okvirom“. |
| --- | --- |

(336)

Skupina Dexia poleg tega poudarja, da se je s spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja odzvala na vsa vprašanja Komisije iz njenih sklepov o začetku postopka preiskave in o razširitvi postopka ter da je bil ta načrt skladen z „začasnim okvirom“.

| (337) | Skupina Dexia se je na pripombo Komisije iz uvodne izjave 275 sklepa o razširitvi postopka, da so bile informacije o „končnem“ jamstvu za refinanciranje, predložene v priglasitvi načrta nadzorovanega reševanja, neustrezne in preveč nejasne, da bi se lahko ocenila primernost jamstva, odzvala tako, da je poudarila, da so bili pogoji jamstva določeni v dokumentu z dne 8. novembra 2012, priloženega spremenjenemu načrtu nadzorovanega reševanja kot Priloga 18, ter da so bili povzeti v oddelku IV.B.2(b) tega načrta. |
| --- | --- |

(337)

Skupina Dexia se je na pripombo Komisije iz uvodne izjave 275 sklepa o razširitvi postopka, da so bile informacije o „končnem“ jamstvu za refinanciranje, predložene v priglasitvi načrta nadzorovanega reševanja, neustrezne in preveč nejasne, da bi se lahko ocenila primernost jamstva, odzvala tako, da je poudarila, da so bili pogoji jamstva določeni v dokumentu z dne 8. novembra 2012, priloženega spremenjenemu načrtu nadzorovanega reševanja kot Priloga 18, ter da so bili povzeti v oddelku IV.B.2(b) tega načrta.

| (338) | Ker subjekti, za katere je bil uveden likvidacijski postopek (zlasti banki DCL, Dexia Sabadell in, če bi se izkazalo, da prodaja tretji strani ni mogoča, družba Crediop) v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, niso ustvarjali novih produktov, je to po mnenju skupine Dexia zadostovalo za ugovarjanje pomislekom Komisije iz uvodne izjave 281 sklepa o razširitvi postopka glede tega, ali so upravičeni nižji prejemki od predpisanih iz Priloge k sporočilu o uporabi pravil o državni pomoči iz leta 2011. |
| --- | --- |

(338)

Ker subjekti, za katere je bil uveden likvidacijski postopek (zlasti banki DCL, Dexia Sabadell in, če bi se izkazalo, da prodaja tretji strani ni mogoča, družba Crediop) v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, niso ustvarjali novih produktov, je to po mnenju skupine Dexia zadostovalo za ugovarjanje pomislekom Komisije iz uvodne izjave 281 sklepa o razširitvi postopka glede tega, ali so upravičeni nižji prejemki od predpisanih iz Priloge k sporočilu o uporabi pravil o državni pomoči iz leta 2011.

| (339) | Skupina Dexia poudarja, da Komisiji ni treba več skrbeti glede tega (71), da je bilo sprva načrtovano, da naj bi se s končnim jamstvom krila obstoječa posojila (družbe Crediop v obliki EMTN in posojila EIB), kar je v nasprotju z načelom, da je treba pomoč omejiti na najnižjo potrebno in da morajo upravičenci zagotoviti lasten prispevek, saj ta skupina ne nosi tveganja, ki ga povzroča predhodno financiranje. Ti pomisleki ne veljajo več, saj končno jamstvo, kot je bilo načrtovano v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, ne obsega EMTN (program „Euro Medium Term Note“) ali drugih obstoječih instrumentov. |
| --- | --- |

(339)

Skupina Dexia poudarja, da Komisiji ni treba več skrbeti glede tega (71), da je bilo sprva načrtovano, da naj bi se s končnim jamstvom krila obstoječa posojila (družbe Crediop v obliki EMTN in posojila EIB), kar je v nasprotju z načelom, da je treba pomoč omejiti na najnižjo potrebno in da morajo upravičenci zagotoviti lasten prispevek, saj ta skupina ne nosi tveganja, ki ga povzroča predhodno financiranje. Ti pomisleki ne veljajo več, saj končno jamstvo, kot je bilo načrtovano v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, ne obsega EMTN (program „Euro Medium Term Note“) ali drugih obstoječih instrumentov.

| (340) | Skupina Dexia meni, da je zgornja meja končnega jamstva v višini 85 milijard EUR upravičena, saj je bila ta stopnja potrebna, da se zadosti največjim potrebam po financiranju te skupine glede na scenarij izjemnih situacij. To je bilo pojasnjeno v delu IV.C.1 spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja. |
| --- | --- |

(340)

Skupina Dexia meni, da je zgornja meja končnega jamstva v višini 85 milijard EUR upravičena, saj je bila ta stopnja potrebna, da se zadosti največjim potrebam po financiranju te skupine glede na scenarij izjemnih situacij. To je bilo pojasnjeno v delu IV.C.1 spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja.

| (341) | Sklicuje se na memorandum francoskih organov (72), ki ponuja odgovore na vprašanja Komisije o novi strukturi za hipotekarno kreditiranje (po prodaji družbe DMA je to zdaj nova razvojna banka za financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva) (73). |
| --- | --- |

(341)

Sklicuje se na memorandum francoskih organov (72), ki ponuja odgovore na vprašanja Komisije o novi strukturi za hipotekarno kreditiranje (po prodaji družbe DMA je to zdaj nova razvojna banka za financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva) (73).

| (342) | Skupina Dexia poudarja, da se prodaja banke DenizBank ni opravila ter da so bile metode prodaje družb DMA, Sofaxis, Domiserve, Exterimmo, LLD in banke DCL opisane v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, pojasnjene pa bodo ob priglasitvi Komisiji. |
| --- | --- |

(342)

Skupina Dexia poudarja, da se prodaja banke DenizBank ni opravila ter da so bile metode prodaje družb DMA, Sofaxis, Domiserve, Exterimmo, LLD in banke DCL opisane v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, pojasnjene pa bodo ob priglasitvi Komisiji.

| (343) | Glede načrta financiranja skupina Dexia navaja (74), da bi bilo hitrejše zmanjševanje njenega preostalega portfelja za omejitev potreb po financiranju v nasprotju z dejstvom, da je poštena vrednost (glede na tržne razmere) portfelja obveznic v vrednosti nominalnega zneska [70–80] milijard EUR znašala le [50–60] milijard EUR, zaradi česar bi nastala morebitna izguba v višini [10–20] milijard EUR. Skupina Dexia se v odgovor na vprašanja Komisije o likvidnosti obveznic iz preostalega portfelja in zlasti o tem, zakaj se poštena vrednost na osnovi tržnih cen ali cene, ocenjene s pomočjo modela, ni štela kot dobro znamenje prihodnjih izgub, sklicuje na svoj memorandum o različnih možnostih zmanjšanja finančnega vzvoda, o katerih se je razpravljalo v Prilogi 25 k spremenjenemu načrtu nadzorovanega reševanja, ter na svojo zavezo 10c), vključeno v ta načrt. |
| --- | --- |

(343)

Glede načrta financiranja skupina Dexia navaja (74), da bi bilo hitrejše zmanjševanje njenega preostalega portfelja za omejitev potreb po financiranju v nasprotju z dejstvom, da je poštena vrednost (glede na tržne razmere) portfelja obveznic v vrednosti nominalnega zneska [70–80] milijard EUR znašala le [50–60] milijard EUR, zaradi česar bi nastala morebitna izguba v višini [10–20] milijard EUR. Skupina Dexia se v odgovor na vprašanja Komisije o likvidnosti obveznic iz preostalega portfelja in zlasti o tem, zakaj se poštena vrednost na osnovi tržnih cen ali cene, ocenjene s pomočjo modela, ni štela kot dobro znamenje prihodnjih izgub, sklicuje na svoj memorandum o različnih možnostih zmanjšanja finančnega vzvoda, o katerih se je razpravljalo v Prilogi 25 k spremenjenemu načrtu nadzorovanega reševanja, ter na svojo zavezo 10c), vključeno v ta načrt.

| (344) | Skupina Dexia trdi, da bi se z dokapitalizacijo v višini 5,5 milijarde EUR, ki bi jo izvedli Belgija in Francija, lahko ohranila regulativna razmerja njenih subjektov (75). |
| --- | --- |

(344)

Skupina Dexia trdi, da bi se z dokapitalizacijo v višini 5,5 milijarde EUR, ki bi jo izvedli Belgija in Francija, lahko ohranila regulativna razmerja njenih subjektov (75).

| (345) | Skupina Dexia se poleg tega sklicuje na ukrepe o spremembi vodenja iz oddelka I.F.2 spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja, ki so po njenem mnenju ponujali odgovor na pripombe iz poročila svetovalcev [...] (ki ga je podprla Komisija) glede operativnih tveganj [...], ki so del ukrepov, predlaganih v tem načrtu. Komisija je v uvodnih izjavah 264 in 265 sklepa o razširitvi postopka poudarila, da je ta tveganja nujno treba reševati sistematično, zlasti z opredelitvijo ključnih zaposlenih, da bi se lahko po potrebi z ukrepi preprečil njihov odhod ali neugodne posledice takega odhoda za skupino Dexia. |
| --- | --- |

(345)

Skupina Dexia se poleg tega sklicuje na ukrepe o spremembi vodenja iz oddelka I.F.2 spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja, ki so po njenem mnenju ponujali odgovor na pripombe iz poročila svetovalcev [...] (ki ga je podprla Komisija) glede operativnih tveganj [...], ki so del ukrepov, predlaganih v tem načrtu. Komisija je v uvodnih izjavah 264 in 265 sklepa o razširitvi postopka poudarila, da je ta tveganja nujno treba reševati sistematično, zlasti z opredelitvijo ključnih zaposlenih, da bi se lahko po potrebi z ukrepi preprečil njihov odhod ali neugodne posledice takega odhoda za skupino Dexia.

| (346) | Skupina Dexia se sklicuje na določene dokumente, ki so ponujali odgovore na druge pripombe Komisije (76). |
| --- | --- |

(346)

Skupina Dexia se sklicuje na določene dokumente, ki so ponujali odgovore na druge pripombe Komisije (76).

4.2   PRIPOMBE TRETJIH STRANI GLEDE NAKUPA BANKE DBB/BELFIUS

| (347) | Ko je Komisija 11. februarja 2012 objavila formalni postopek preiskave, je prejela pripombe dveh zainteresiranih tretjih strani. |
| --- | --- |

(347)

Ko je Komisija 11. februarja 2012 objavila formalni postopek preiskave, je prejela pripombe dveh zainteresiranih tretjih strani.

| (348) | Ena od prejetih pripomb (v nadaljnjem besedilu: pripomba A) je pozornost Komisije usmerila na nedavno strategijo banke DBB/Belfius, ki pri depozitnih računih, imenovanih „Treasury Plus“ in „Treasury Plus Special“, srednjim in velikim podjetjem v Belgiji ter institucionalnim strankam ponuja agresivne naraščajoče obrestne mere. Po mnenju te tretje strani so se s tako strategijo agresivnega določanja cen ustvarila cenovna neravnovesja med sredstvi in obveznostmi, ki zahtevajo spremembo zapadlosti, dolgoročno pa je bila nevzdržna. Taka politika določanja cen brez državne pomoči ne bi bila mogoča. |
| --- | --- |

(348)

Ena od prejetih pripomb (v nadaljnjem besedilu: pripomba A) je pozornost Komisije usmerila na nedavno strategijo banke DBB/Belfius, ki pri depozitnih računih, imenovanih „Treasury Plus“ in „Treasury Plus Special“, srednjim in velikim podjetjem v Belgiji ter institucionalnim strankam ponuja agresivne naraščajoče obrestne mere. Po mnenju te tretje strani so se s tako strategijo agresivnega določanja cen ustvarila cenovna neravnovesja med sredstvi in obveznostmi, ki zahtevajo spremembo zapadlosti, dolgoročno pa je bila nevzdržna. Taka politika določanja cen brez državne pomoči ne bi bila mogoča.

| (349) | Po drugi pripombi (v nadaljnjem besedilu: pripomba B) pa so bili previsoki stroški trženja, sponzoriranja športa in kulture ter spremembe imena. Ta tretja stran je tudi menila, da je poslovna strategija banke DBB/Belfius z agresivnim določanjem cen, zlasti v zvezi z nepremičninskimi posojili, varčevanjem v obveznicah, spletnimi varčevalnimi računi in njihovimi bonusi za zvestobo, izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(349)

Po drugi pripombi (v nadaljnjem besedilu: pripomba B) pa so bili previsoki stroški trženja, sponzoriranja športa in kulture ter spremembe imena. Ta tretja stran je tudi menila, da je poslovna strategija banke DBB/Belfius z agresivnim določanjem cen, zlasti v zvezi z nepremičninskimi posojili, varčevanjem v obveznicah, spletnimi varčevalnimi računi in njihovimi bonusi za zvestobo, izkrivljala konkurenco.

5.   PRIPOMBE ZADEVNIH DRŽAV ČLANIC

5.1   PRIPOMBE O NAKUPU BANKE DBB/BELFIUS

| (350) | Države članice so navedle naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(350)

Države članice so navedle naslednje pripombe.

5.1.1   Pripombe v odgovor na sklep o začetku postopka preiskave o prodaji banke DBB/Belfius

| (351) | Belgija je oktobra 2012 poudarila, da je zaradi finančne stabilnosti postajalo nujno, da ta država kupi banko DBB/Belfius. Banka BNB je v zvezi s tem Komisiji 12. oktobra 2011 poslala dopis, v katerem je poročala o resnih težavah, ki jih je imela banka DBB/Belfius v začetku leta 2011 zaradi dvigov vlog in bistvenega zmanjšanja nelistinjenega financiranja. Ob upoštevanju sistemskega pomena banke DBB/Belfius za belgijski in evropski finančni sektor ter motenj na finančnih trgih je bil ukrep za zaščito te banke nujen. Nakup te banke bi omogočil, da se zaupanje javnosti ne bi resno zmanjšalo, pri čemer bi obstajalo spremljajoče tveganje navala na banko, ki pa bi povzročil resno motnjo v celotnem bančnem sistemu Belgije in po vsej Evropi. |
| --- | --- |

(351)

Belgija je oktobra 2012 poudarila, da je zaradi finančne stabilnosti postajalo nujno, da ta država kupi banko DBB/Belfius. Banka BNB je v zvezi s tem Komisiji 12. oktobra 2011 poslala dopis, v katerem je poročala o resnih težavah, ki jih je imela banka DBB/Belfius v začetku leta 2011 zaradi dvigov vlog in bistvenega zmanjšanja nelistinjenega financiranja. Ob upoštevanju sistemskega pomena banke DBB/Belfius za belgijski in evropski finančni sektor ter motenj na finančnih trgih je bil ukrep za zaščito te banke nujen. Nakup te banke bi omogočil, da se zaupanje javnosti ne bi resno zmanjšalo, pri čemer bi obstajalo spremljajoče tveganje navala na banko, ki pa bi povzročil resno motnjo v celotnem bančnem sistemu Belgije in po vsej Evropi.

| (352) | Belgija meni, da v nakup banke DBB/Belfius ni bila vključena državna pomoč in da se zato tej banki ni bilo treba zavezati k zavezam ali ukrepom za odpravo izkrivljanja konkurence. Belgija je tudi prosila, da bila banka DBB/Belfius oproščena vseh zavez in pogojev iz sklepa o pogojnem dovoljenju. |
| --- | --- |

(352)

Belgija meni, da v nakup banke DBB/Belfius ni bila vključena državna pomoč in da se zato tej banki ni bilo treba zavezati k zavezam ali ukrepom za odpravo izkrivljanja konkurence. Belgija je tudi prosila, da bila banka DBB/Belfius oproščena vseh zavez in pogojev iz sklepa o pogojnem dovoljenju.

| (353) | Belgija se sklicuje na načelo paritete med javnimi ali zasebnimi deleži v podjetju, kot je določeno v členu 345 PDEU. Če nakup opravi Belgija, se to samo po sebi ne more obravnavati kot sestavina državne pomoči v korist banki DBB/Belfius. Transakcija je bila opravljena pod tržnimi pogoji, kot potrjujejo tudi neodvisni strokovnjaki, in je Belgiji zagotovila primerno donosnost, ki bi bila v podobnih okoliščinah sprejemljiva tudi za zasebnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(353)

Belgija se sklicuje na načelo paritete med javnimi ali zasebnimi deleži v podjetju, kot je določeno v členu 345 PDEU. Če nakup opravi Belgija, se to samo po sebi ne more obravnavati kot sestavina državne pomoči v korist banki DBB/Belfius. Transakcija je bila opravljena pod tržnimi pogoji, kot potrjujejo tudi neodvisni strokovnjaki, in je Belgiji zagotovila primerno donosnost, ki bi bila v podobnih okoliščinah sprejemljiva tudi za zasebnega vlagatelja.

| (354) | Banka DBB/Belfius je preostali skupini Dexia vedno zagotavljala likvidna sredstva. Belgija poudarja, da ta banka ni bila upravičena do pomoči, ki jo je v preteklosti prejela skupina Dexia. Na primer pomoč v obliki jamstev in izredna likvidnostna pomoč, odobrena s sklepom o pogojnem dovoljenju, sta bili očitno uporabljeni za zadostitev potreb po likvidnih sredstvih drugih subjektov v skupini Dexia. |
| --- | --- |

(354)

Banka DBB/Belfius je preostali skupini Dexia vedno zagotavljala likvidna sredstva. Belgija poudarja, da ta banka ni bila upravičena do pomoči, ki jo je v preteklosti prejela skupina Dexia. Na primer pomoč v obliki jamstev in izredna likvidnostna pomoč, odobrena s sklepom o pogojnem dovoljenju, sta bili očitno uporabljeni za zadostitev potreb po likvidnih sredstvih drugih subjektov v skupini Dexia.

| (355) | Večina pogojev in zavez iz sklepa o pogojnem dovoljenju se ni nanašala posebej na banko DBB/Belfius. Od februarja 2010 se je v banki DBB/Belfius izvedel tudi sklop ukrepov za prestrukturiranje, med katere je vključeno zapiranje podružnic ter zmanjševanje njene javnofinančne dejavnosti, portfelja obveznic, obsega bilance stanja in stroškov. |
| --- | --- |

(355)

Večina pogojev in zavez iz sklepa o pogojnem dovoljenju se ni nanašala posebej na banko DBB/Belfius. Od februarja 2010 se je v banki DBB/Belfius izvedel tudi sklop ukrepov za prestrukturiranje, med katere je vključeno zapiranje podružnic ter zmanjševanje njene javnofinančne dejavnosti, portfelja obveznic, obsega bilance stanja in stroškov.

| (356) | Komisija glede na sodno prakso (77) ne more preprosto sklepati, da so bili vsi subjekti te skupine samodejno upravičeni do pomoči, dodeljene skupini Dexia. Mehanizmi prenosa znotraj skupine Dexia so bili uporabljeni v škodo banke DBB/Belfius. Banke DBB/Belfius ni mogoče obravnavati kot subjekta, ki nadaljuje gospodarsko dejavnost skupine Dexia, zaradi sklopa elementov, ki jih je glede na ustaljeno sodno prakso (78) treba upoštevati pri taki oceni ter ki zajema zlasti namen prenosa, ceno prenosa, identiteto delničarjev ali lastnikov podjetja, ki kupuje, ali pripojenega podjetja, čas prenosa in ekonomsko logiko prenosa. |
| --- | --- |

(356)

Komisija glede na sodno prakso (77) ne more preprosto sklepati, da so bili vsi subjekti te skupine samodejno upravičeni do pomoči, dodeljene skupini Dexia. Mehanizmi prenosa znotraj skupine Dexia so bili uporabljeni v škodo banke DBB/Belfius. Banke DBB/Belfius ni mogoče obravnavati kot subjekta, ki nadaljuje gospodarsko dejavnost skupine Dexia, zaradi sklopa elementov, ki jih je glede na ustaljeno sodno prakso (78) treba upoštevati pri taki oceni ter ki zajema zlasti namen prenosa, ceno prenosa, identiteto delničarjev ali lastnikov podjetja, ki kupuje, ali pripojenega podjetja, čas prenosa in ekonomsko logiko prenosa.

| (357) | Transakcija, s katero si je Belgija pripojila banko DBB/Belfius, je bila po obsegu bistveno manjša od nekdanje skupine Dexia, banka DBB/Belfius je zaradi izključitve kakršne koli zaznavne povezave med njo in nekdanjo skupino Dexia tudi spremenila ime. Poleg tega banka DBB/Belfius ni bila pripojena pod tržno ceno, torej bi kupec ustrezno plačal za vsako pomoč, do katere bi lahko bila ta banka upravičena kot subjekt skupine Dexia. Prav tako je bilo izpolnjeno merilo glede neodvisnosti skupine Dexia ter novih lastnikov in nove uprave banke DBB/Belfius. Poleg tega se načrtuje, da bi se prekinile vse finančne povezave med banko DBB/Belfius in skupino Dexia. V nakup banke DBB/Belfius, ki ga je opravila Belgija, ni vključen noben prenos kapitala ali drugih državnih sredstev tej banki. |
| --- | --- |

(357)

Transakcija, s katero si je Belgija pripojila banko DBB/Belfius, je bila po obsegu bistveno manjša od nekdanje skupine Dexia, banka DBB/Belfius je zaradi izključitve kakršne koli zaznavne povezave med njo in nekdanjo skupino Dexia tudi spremenila ime. Poleg tega banka DBB/Belfius ni bila pripojena pod tržno ceno, torej bi kupec ustrezno plačal za vsako pomoč, do katere bi lahko bila ta banka upravičena kot subjekt skupine Dexia. Prav tako je bilo izpolnjeno merilo glede neodvisnosti skupine Dexia ter novih lastnikov in nove uprave banke DBB/Belfius. Poleg tega se načrtuje, da bi se prekinile vse finančne povezave med banko DBB/Belfius in skupino Dexia. V nakup banke DBB/Belfius, ki ga je opravila Belgija, ni vključen noben prenos kapitala ali drugih državnih sredstev tej banki.

| (358) | Načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius vsebuje dovolj elementov, ki se jih lahko označi kot obnova uspešnega poslovanja, lasten prispevek in izravnalni ukrepi, iz katerih je izključen kakršen koli dodaten ukrep ali zaveza s strani banke DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(358)

Načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius vsebuje dovolj elementov, ki se jih lahko označi kot obnova uspešnega poslovanja, lasten prispevek in izravnalni ukrepi, iz katerih je izključen kakršen koli dodaten ukrep ali zaveza s strani banke DBB/Belfius.

5.1.2   Pripombe belgijskih organov glede pripomb zainteresiranih tretjih strani v zvezi z nakupom banke DBB/Belfius

| (359) | Belgijski organi glede pripombe A menijo, da banka DBB/Belfius nima koristi od tega, da jo je kupila država. Ta banka ni imela ugodnejše regulativne obravnave, ker si jo je pripojila Belgija, vloge njenih strank imajo povsem enake pragove državnega jamstva kot v vseh drugih bankah v Belgiji, njena bonitetna ocena pa od tedaj ni bila popravljena navzgor. Poleg tega ni dobila nobenega prednostnega dostopa do likvidnih sredstev, ki jih zagotavlja ECB, ker si jo je pripojila država. |
| --- | --- |

(359)

Belgijski organi glede pripombe A menijo, da banka DBB/Belfius nima koristi od tega, da jo je kupila država. Ta banka ni imela ugodnejše regulativne obravnave, ker si jo je pripojila Belgija, vloge njenih strank imajo povsem enake pragove državnega jamstva kot v vseh drugih bankah v Belgiji, njena bonitetna ocena pa od tedaj ni bila popravljena navzgor. Poleg tega ni dobila nobenega prednostnega dostopa do likvidnih sredstev, ki jih zagotavlja ECB, ker si jo je pripojila država.

| (360) | Strategiji določanja cen pri računih, imenovanih „Treasury Plus“ in „Treasury Plus Special“, sta skladni z regulativnim okvirom, ki se uporablja v Belgiji, in ne ustvarjata tveganja presežne likvidnosti. Z regulativnim okvirom se nadzira celotni likvidnosti položaj banke, ne pa nalagajo obveznosti glede politike določanja cen za produkt. Poleg tega banka upošteva vedenjski profil zapadlosti strank, ki je po njenem mnenju bolj realističen od pogodbenega profila zapadlosti. |
| --- | --- |

(360)

Strategiji določanja cen pri računih, imenovanih „Treasury Plus“ in „Treasury Plus Special“, sta skladni z regulativnim okvirom, ki se uporablja v Belgiji, in ne ustvarjata tveganja presežne likvidnosti. Z regulativnim okvirom se nadzira celotni likvidnosti položaj banke, ne pa nalagajo obveznosti glede politike določanja cen za produkt. Poleg tega banka upošteva vedenjski profil zapadlosti strank, ki je po njenem mnenju bolj realističen od pogodbenega profila zapadlosti.

| (361) | Cene obeh navedenih produktov se od poletja leta 2011 niso spremenile, poleg tega se zdi, da so skladne s trgom. Na splošno sta obsega obeh produktov ostala od konca leta 2009 nespremenjena, kar kaže na odsotnost izkrivljanja konkurence v tem pogledu. |
| --- | --- |

(361)

Cene obeh navedenih produktov se od poletja leta 2011 niso spremenile, poleg tega se zdi, da so skladne s trgom. Na splošno sta obsega obeh produktov ostala od konca leta 2009 nespremenjena, kar kaže na odsotnost izkrivljanja konkurence v tem pogledu.

| (362) | Belgijski organi glede pripombe B menijo, da banka DBB/Belfius ni imela previsokih odhodkov zaradi trženja ali odhodkov, povezanih s spremembo imena iz banke DBB/Belfius v Belfius. Banka je utrpela precejšnjo izgubo zaradi povezave z imenom Dexia, zato se tem stroškom ni bilo mogoče izogniti, če naj bi banka nadaljevala dejavnosti v prihodnosti. Ti stroški so znašali približno [25 000–50 000] EUR na bančno podružnico ter so skladni z vsemi podobnimi udeleženci na trgu v Belgiji in Evropi. Šport in kultura pa sta se sponzorirala že, preden je Belgija kupila banko DBB/Belfius, to pa je tudi običajna praksa drugih bank v Belgiji in po Evropi. Poleg tega se je med januarjem 2010 in oktobrom 2011 ter novembrom 2011 in februarjem 2012 zmanjšal delež banke DBB/Belfius na belgijskem trgu bančnega oglaševanja. |
| --- | --- |

(362)

Belgijski organi glede pripombe B menijo, da banka DBB/Belfius ni imela previsokih odhodkov zaradi trženja ali odhodkov, povezanih s spremembo imena iz banke DBB/Belfius v Belfius. Banka je utrpela precejšnjo izgubo zaradi povezave z imenom Dexia, zato se tem stroškom ni bilo mogoče izogniti, če naj bi banka nadaljevala dejavnosti v prihodnosti. Ti stroški so znašali približno [25 000–50 000] EUR na bančno podružnico ter so skladni z vsemi podobnimi udeleženci na trgu v Belgiji in Evropi. Šport in kultura pa sta se sponzorirala že, preden je Belgija kupila banko DBB/Belfius, to pa je tudi običajna praksa drugih bank v Belgiji in po Evropi. Poleg tega se je med januarjem 2010 in oktobrom 2011 ter novembrom 2011 in februarjem 2012 zmanjšal delež banke DBB/Belfius na belgijskem trgu bančnega oglaševanja.

| (363) | Trgovinska politika banke DBB/Belfius prav tako ne ustvarja izkrivljanja konkurence na belgijskem trgu. Ta banka za hipotekarne kredite, spletne račune in varčevanje v obveznicah zaračunava cene, ki so skladne z njenimi največjimi belgijskimi konkurentkami. Tržni deleži te banke so od oktobra 2011 znašali [...] za hipotekarne kredite ter [...] za spletne račune in varčevalne račune. Iz tega je razvidno, da ta banka na teh področjih ni izkrivljala konkurence. |
| --- | --- |

(363)

Trgovinska politika banke DBB/Belfius prav tako ne ustvarja izkrivljanja konkurence na belgijskem trgu. Ta banka za hipotekarne kredite, spletne račune in varčevanje v obveznicah zaračunava cene, ki so skladne z njenimi največjimi belgijskimi konkurentkami. Tržni deleži te banke so od oktobra 2011 znašali [...] za hipotekarne kredite ter [...] za spletne račune in varčevalne račune. Iz tega je razvidno, da ta banka na teh področjih ni izkrivljala konkurence.

5.2   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH DRŽAV ČLANIC GLEDE SKLEPA O RAZŠIRITVI POSTOPKA IN SKLEPA O POVEČANJU ZGORNJE MEJE JAMSTVA

| (364) | Organi zadevnih držav članic so Komisiji 2. julija 2012 poslali skupne pripombe glede sklepa o razširitvi postopka in sklepa o začasni odobritvi. |
| --- | --- |

(364)

Organi zadevnih držav članic so Komisiji 2. julija 2012 poslali skupne pripombe glede sklepa o razširitvi postopka in sklepa o začasni odobritvi.

| (365) | Zadevne države članice trdijo, da se je načrt prestrukturiranja, odobren s sklepom o pogojnem dovoljenju, pravilno izvajal ter da nekaj zavez morda ni izpolnjenih zaradi zunanjih dejavnikov (pri tem je navedena predstavitev utemeljitev, ki jih je glede te točke predložila skupina Dexia v uvodnih izjavah 332 do 334). |
| --- | --- |

(365)

Zadevne države članice trdijo, da se je načrt prestrukturiranja, odobren s sklepom o pogojnem dovoljenju, pravilno izvajal ter da nekaj zavez morda ni izpolnjenih zaradi zunanjih dejavnikov (pri tem je navedena predstavitev utemeljitev, ki jih je glede te točke predložila skupina Dexia v uvodnih izjavah 332 do 334).

5.2.1   Pripombe glede opredelitve ukrepov iz načrta nadzorovanega reševanja kot pomoč

| (366) | Zadevne države članice najprej nasprotujejo temu, da bi se izredna likvidnostna pomoč, za katero sta se odločili banka BNB in banka BdF, označila kot pomoč. Belgijski organi poudarjajo, da se banka BNB neodvisno in po lastni presoji odloča o odobritvi, podaljšanju in znesku izredne likvidnostne pomoči, kar je del njene naloge ohranjanja stabilnih finančnih razmer. Ukrepi izredne likvidnostne pomoči so začasni ukrepi, ki so bistveni del običajnih nalog nacionalnih centralnih bank, podpira pa jih Svet ECB. Zadevne države članice navajajo, da je bila izredna likvidnostna pomoč skupini Dexia dodeljena po obrestnih merah s penali, ki so bile celo nesprejemljivo visoke, ter da je bila zajamčena z ustreznimi vrednostnimi papirji, pri katerih so se uporabljali varnostni pribitki, ki so bili precejšnji in odvisni od njihove kakovosti. Po trditvah belgijskih organov se jamstvo, ki ga je odobrila Belgija, ni bilo namenjeno zgolj ukrepom, temveč je zajemalo vsa odobrena posojila, s katerimi je banka BNB prispevala k stabilnosti finančnega sistema. Belgijski organi nazadnje poudarjajo, da jamstva Belgije za posojila, ki jih je odobrila banka BNB, ni mogoče zasnovati kot „posrednega jamstva“, kakor se nanj sklicujejo v Sporočilu Komisije z naslovom „Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize“ (79) (v nadaljevanju besedila: sporočilo o bančništvu). Posebno jamstvo Belgije ne zajema le ukrepov izredne likvidnostne pomoči, ampak jamči za vsa posojila banke BNB, če so odobrena kot del prispevka k ohranjanju stabilnosti finančnega sistema, kar po mnenju belgijskih organov močno presega ukrepe za reševanje krize. Zadevne države članice tudi poudarjajo, da je taka razlaga konec koncev skladna s prakso sprejemanja odločitev Komisije in kot primer navajajo njeno odločbo iz leta 2007 o banki Northern Rock (80). |
| --- | --- |

(366)

Zadevne države članice najprej nasprotujejo temu, da bi se izredna likvidnostna pomoč, za katero sta se odločili banka BNB in banka BdF, označila kot pomoč. Belgijski organi poudarjajo, da se banka BNB neodvisno in po lastni presoji odloča o odobritvi, podaljšanju in znesku izredne likvidnostne pomoči, kar je del njene naloge ohranjanja stabilnih finančnih razmer. Ukrepi izredne likvidnostne pomoči so začasni ukrepi, ki so bistveni del običajnih nalog nacionalnih centralnih bank, podpira pa jih Svet ECB. Zadevne države članice navajajo, da je bila izredna likvidnostna pomoč skupini Dexia dodeljena po obrestnih merah s penali, ki so bile celo nesprejemljivo visoke, ter da je bila zajamčena z ustreznimi vrednostnimi papirji, pri katerih so se uporabljali varnostni pribitki, ki so bili precejšnji in odvisni od njihove kakovosti. Po trditvah belgijskih organov se jamstvo, ki ga je odobrila Belgija, ni bilo namenjeno zgolj ukrepom, temveč je zajemalo vsa odobrena posojila, s katerimi je banka BNB prispevala k stabilnosti finančnega sistema. Belgijski organi nazadnje poudarjajo, da jamstva Belgije za posojila, ki jih je odobrila banka BNB, ni mogoče zasnovati kot „posrednega jamstva“, kakor se nanj sklicujejo v Sporočilu Komisije z naslovom „Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize“ (79) (v nadaljevanju besedila: sporočilo o bančništvu). Posebno jamstvo Belgije ne zajema le ukrepov izredne likvidnostne pomoči, ampak jamči za vsa posojila banke BNB, če so odobrena kot del prispevka k ohranjanju stabilnosti finančnega sistema, kar po mnenju belgijskih organov močno presega ukrepe za reševanje krize. Zadevne države članice tudi poudarjajo, da je taka razlaga konec koncev skladna s prakso sprejemanja odločitev Komisije in kot primer navajajo njeno odločbo iz leta 2007 o banki Northern Rock (80).

| (367) | Belgijski organi glede sporazuma med banko BNB in banka BdF (81) poudarjajo, da je Komisija v uvodni izjavi 108 sklepa o pogojnem dovoljenju ugotovila, da „za banka BdF [...] ne velja nobeno izrecno jamstvo države Francije, jamstva države Belgije pa seveda ni mogoče uporabiti pri ukrepu za račun in na odgovornost tuje centralne banke“, ter menijo, da jamstva Belgije v korist banke BNB (82) ni mogoče uporabiti pri ukrepu za račun in na odgovornost tuje centralne banke. Zadevne države članice menijo, da: 1) podpisnica pogodbe o jamstvu ni država, ampak banka BNB, 2) pogodba o jamstvu jasno določa tveganja/nastali dolg, ki ga imata banka BNB in banka BdF zaradi zadevnih ukrepov, ter 3) da v vsakem primeru država jamči le za del izgub, ki jih lahko utrpi banka BNB po začetku uporabe pogodbe o jamstvu, in sicer Belgija ne jamči za kakršna koli tveganja ali dolgove banka BdF. |
| --- | --- |

(367)

Belgijski organi glede sporazuma med banko BNB in banka BdF (81) poudarjajo, da je Komisija v uvodni izjavi 108 sklepa o pogojnem dovoljenju ugotovila, da „za banka BdF [...] ne velja nobeno izrecno jamstvo države Francije, jamstva države Belgije pa seveda ni mogoče uporabiti pri ukrepu za račun in na odgovornost tuje centralne banke“, ter menijo, da jamstva Belgije v korist banke BNB (82) ni mogoče uporabiti pri ukrepu za račun in na odgovornost tuje centralne banke. Zadevne države članice menijo, da: 1) podpisnica pogodbe o jamstvu ni država, ampak banka BNB, 2) pogodba o jamstvu jasno določa tveganja/nastali dolg, ki ga imata banka BNB in banka BdF zaradi zadevnih ukrepov, ter 3) da v vsakem primeru država jamči le za del izgub, ki jih lahko utrpi banka BNB po začetku uporabe pogodbe o jamstvu, in sicer Belgija ne jamči za kakršna koli tveganja ali dolgove banka BdF.

| (368) | Države članice glede upravičencev do morebitne pomoči v okviru prestrukturiranja skupine Dexia poudarjajo, da ne obstaja nobena struktura, ki bi se lahko obravnavala kot „nova struktura hipotekarnega kreditiranja“ ter da je treba razlikovati med gospodarskimi dejavnostmi nove kreditne institucije, skupnega podjetja in družbe DMA. Ti subjekti, ki imajo različne delničarje in svoj lasten poslovni interes, so s službenimi povezavami vertikalno integrirani. |
| --- | --- |

(368)

Države članice glede upravičencev do morebitne pomoči v okviru prestrukturiranja skupine Dexia poudarjajo, da ne obstaja nobena struktura, ki bi se lahko obravnavala kot „nova struktura hipotekarnega kreditiranja“ ter da je treba razlikovati med gospodarskimi dejavnostmi nove kreditne institucije, skupnega podjetja in družbe DMA. Ti subjekti, ki imajo različne delničarje in svoj lasten poslovni interes, so s službenimi povezavami vertikalno integrirani.

| (369) | Kar zadeva jamstva iz načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia, zadevne države članice menijo, da je državna pomoč zgolj jamstvo Francije za zavezo banke DCL glede občutljivih posojil, ne pa druga jamstva (jamstvo za omejitev izgube, druga jamstva prodajalcev, ki nimajo posrednega jamstva države, in jamstvo za občutljiva posojila) (83). |
| --- | --- |

(369)

Kar zadeva jamstva iz načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia, zadevne države članice menijo, da je državna pomoč zgolj jamstvo Francije za zavezo banke DCL glede občutljivih posojil, ne pa druga jamstva (jamstvo za omejitev izgube, druga jamstva prodajalcev, ki nimajo posrednega jamstva države, in jamstvo za občutljiva posojila) (83).

| (370) | Po mnenju zadevnih držav članic jamstvo Francije glede zavez banke DCL koristi le preostali skupini, ne pa družbi DMA ali domnevni „novi strukturi za hipotekarno kreditiranje“. Vendar tega ne bi bilo mogoče označiti kot ukrep za obravnavo oslabljenih sredstev, če se vrednost ne bi bistveno popravila navzdol. |
| --- | --- |

(370)

Po mnenju zadevnih držav članic jamstvo Francije glede zavez banke DCL koristi le preostali skupini, ne pa družbi DMA ali domnevni „novi strukturi za hipotekarno kreditiranje“. Vendar tega ne bi bilo mogoče označiti kot ukrep za obravnavo oslabljenih sredstev, če se vrednost ne bi bistveno popravila navzdol.

| (371) | Zadevne države članice so menile, da je druga jamstva (jamstvo za omejitev izgube, druga jamstva prodajalcev, ki nimajo posrednega jamstva države, in jamstvo za občutljiva posojila) odobrilo zasebno podjetje, katerega sredstva niso pod državnim nadzorom in katerega odločitve se ne morejo pripisati državi. Odločitve skupine Dexia se po mnenju zadevnih držav članic ne morejo pripisati državi, saj javni organi ne bi mogli imeti prevladujočega vpliva na skupino Dexia SA. Prvič, zato ker ni javno podjetje (zadevne države članice zlasti ne morejo sproti nadzirati njenih sredstev z deleži v kapitalu drugih delničarjev), drugič pa zato, ker posamezna država članica v kapitalu skupine Dexia nima nadzornega deleža. Organi upravljanja družbe Dexia SA lahko sprejmejo le odločitve v interesu te družbe in v skladu s predpisi, ki se uporabljajo. Poleg tega niso izpolnjena merila iz sodbe v zadevi Stardust Marine (84): skupina Dexia ni vključena v javno upravo, njene dejavnosti se opravljajo na trgu pod običajnimi konkurenčnimi tržnimi pogoji, njen položaj je odvisen od običajnega prava gospodarskih družb in noben javni subjekt ne nadzoruje te skupine. Zadevni organi močno nasprotujejo temu, da bi se lahko štelo, da jamstvo prodajalca glede občutljivih posojil zaradi posrednega jamstva države vsebuje elemente državne pomoči. Zadeva v zvezi s podjetjem Hellenic Shipyard (85), na katero se je sklicevala Komisija v podporo svoji predhodni oceni v sklepu o razširitvi postopka, se dejansko močno razlikuje od te zadeve. |
| --- | --- |

(371)

Zadevne države članice so menile, da je druga jamstva (jamstvo za omejitev izgube, druga jamstva prodajalcev, ki nimajo posrednega jamstva države, in jamstvo za občutljiva posojila) odobrilo zasebno podjetje, katerega sredstva niso pod državnim nadzorom in katerega odločitve se ne morejo pripisati državi. Odločitve skupine Dexia se po mnenju zadevnih držav članic ne morejo pripisati državi, saj javni organi ne bi mogli imeti prevladujočega vpliva na skupino Dexia SA. Prvič, zato ker ni javno podjetje (zadevne države članice zlasti ne morejo sproti nadzirati njenih sredstev z deleži v kapitalu drugih delničarjev), drugič pa zato, ker posamezna država članica v kapitalu skupine Dexia nima nadzornega deleža. Organi upravljanja družbe Dexia SA lahko sprejmejo le odločitve v interesu te družbe in v skladu s predpisi, ki se uporabljajo. Poleg tega niso izpolnjena merila iz sodbe v zadevi Stardust Marine (84): skupina Dexia ni vključena v javno upravo, njene dejavnosti se opravljajo na trgu pod običajnimi konkurenčnimi tržnimi pogoji, njen položaj je odvisen od običajnega prava gospodarskih družb in noben javni subjekt ne nadzoruje te skupine. Zadevni organi močno nasprotujejo temu, da bi se lahko štelo, da jamstvo prodajalca glede občutljivih posojil zaradi posrednega jamstva države vsebuje elemente državne pomoči. Zadeva v zvezi s podjetjem Hellenic Shipyard (85), na katero se je sklicevala Komisija v podporo svoji predhodni oceni v sklepu o razširitvi postopka, se dejansko močno razlikuje od te zadeve.

| (372) | Zadevne države članice prav tako menijo, da so bila jamstva prodajalcev zagotovljena pod tržnimi pogoji in zato ne dajejo nobene selektivne prednosti. Ugotavljajo, da je v zvezi z ustavnim in zakonodajnim okvirom za sredstva lokalne skupnosti krito tveganje posebej nizko. V poslovnih prodajnih pogodbah je taka vrsta jamstva običajna. Zaradi posebne narave kritega tveganja, ki ga ni mogoče pripisati družbi DMA in njenim kupcem, ampak prodajalcem te družbe, je odobritev teh jamstev povsem primerna za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, čeprav zgornja meja ni določena. Ni mogoče uporabiti opredelitve, da gre za oslabljena sredstva, v vsakem primeru pa se ne more nanašati na vsa sredstva družbe DMA. Sredstva te družbe niso izpostavljena bistvenim oslabitvam ali bistvenim popravkom vrednosti navzdol. Poleg tega dvoma o uspešnem poslovanju skupine Dexia ni povzročila kakovost sredstev družbe DMA, temveč poslovni model, ki združuje dolgoročna sredstva in kratkoročno refinanciranje. |
| --- | --- |

(372)

Zadevne države članice prav tako menijo, da so bila jamstva prodajalcev zagotovljena pod tržnimi pogoji in zato ne dajejo nobene selektivne prednosti. Ugotavljajo, da je v zvezi z ustavnim in zakonodajnim okvirom za sredstva lokalne skupnosti krito tveganje posebej nizko. V poslovnih prodajnih pogodbah je taka vrsta jamstva običajna. Zaradi posebne narave kritega tveganja, ki ga ni mogoče pripisati družbi DMA in njenim kupcem, ampak prodajalcem te družbe, je odobritev teh jamstev povsem primerna za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, čeprav zgornja meja ni določena. Ni mogoče uporabiti opredelitve, da gre za oslabljena sredstva, v vsakem primeru pa se ne more nanašati na vsa sredstva družbe DMA. Sredstva te družbe niso izpostavljena bistvenim oslabitvam ali bistvenim popravkom vrednosti navzdol. Poleg tega dvoma o uspešnem poslovanju skupine Dexia ni povzročila kakovost sredstev družbe DMA, temveč poslovni model, ki združuje dolgoročna sredstva in kratkoročno refinanciranje.

| (373) | Zadevne države članice glede prodaje družbe DMA trdijo, da se odločitve hranilnice in posojilnice CDC in banke LBP glede njune naložbe v to družbo ne morejo pripisati državi ter da je prodajna cena te družbe skladna s tržno ceno, medtem ko bi bilo za skupino Dexia dražje, če bi za družbo DMA uvedla likvidacijski postopek, kot pa če bi jo prodala pod načrtovanimi pogoji. |
| --- | --- |

(373)

Zadevne države članice glede prodaje družbe DMA trdijo, da se odločitve hranilnice in posojilnice CDC in banke LBP glede njune naložbe v to družbo ne morejo pripisati državi ter da je prodajna cena te družbe skladna s tržno ceno, medtem ko bi bilo za skupino Dexia dražje, če bi za družbo DMA uvedla likvidacijski postopek, kot pa če bi jo prodala pod načrtovanimi pogoji.

| (374) | Zadevne države članice glede tega, ali se odločitev hranilnice in posojilnice CDC ter banke LBP lahko pripišejo državi, opozarjajo, da je bila odločitev hranilnice in posojilnice CDC glede pridobitve deleža v novi kreditni instituciji strateška izbira za izrabo tržne priložnosti. Trdijo, da stališče Komisije, ki ga je zavzemala v sodbi Sodišča prve stopnje v zadevi Air France iz leta 1996, glede na poznejšo sodno prakso (sodba v zadevi Stardust Marine) ter spremembe položaja hranilnice in posojilnice CDC ni več primerno. Čeprav ni dvoma o tem, da je hranilnica in posojilnica CDC javna ustanova, ji njen položaj zagotavlja precejšno avtonomijo, njen proces sprejemanja odločitev pa je enak kot v kateri koli drugi zasebni banki. Njena posredna naložba v novo kreditno institucijo spada v okvir konkurenčnih dejavnosti, ki jih lahko izvaja hranilnica in posojilnica CDC v zvezi s svojimi odvisnimi družbami. Njene odločitve glede konkurenčnih dejavnosti se sprejemajo z večjo avtonomijo od države. Podobno je treba upoštevati organizacijsko avtonomijo in avtonomijo odločanja družbe La Poste in banke LBP. Merila sodbe v zadevi Stardust Marine v tej zadevi niso izpolnjena, prisotnost vladnega komisarja in generalnega nadzornika za ekonomske in finančne zadeve ter udeležba člana upravnega odbora družbe La Poste v postopku pred pa Komisijo niso primerne utemeljitve. |
| --- | --- |

(374)

Zadevne države članice glede tega, ali se odločitev hranilnice in posojilnice CDC ter banke LBP lahko pripišejo državi, opozarjajo, da je bila odločitev hranilnice in posojilnice CDC glede pridobitve deleža v novi kreditni instituciji strateška izbira za izrabo tržne priložnosti. Trdijo, da stališče Komisije, ki ga je zavzemala v sodbi Sodišča prve stopnje v zadevi Air France iz leta 1996, glede na poznejšo sodno prakso (sodba v zadevi Stardust Marine) ter spremembe položaja hranilnice in posojilnice CDC ni več primerno. Čeprav ni dvoma o tem, da je hranilnica in posojilnica CDC javna ustanova, ji njen položaj zagotavlja precejšno avtonomijo, njen proces sprejemanja odločitev pa je enak kot v kateri koli drugi zasebni banki. Njena posredna naložba v novo kreditno institucijo spada v okvir konkurenčnih dejavnosti, ki jih lahko izvaja hranilnica in posojilnica CDC v zvezi s svojimi odvisnimi družbami. Njene odločitve glede konkurenčnih dejavnosti se sprejemajo z večjo avtonomijo od države. Podobno je treba upoštevati organizacijsko avtonomijo in avtonomijo odločanja družbe La Poste in banke LBP. Merila sodbe v zadevi Stardust Marine v tej zadevi niso izpolnjena, prisotnost vladnega komisarja in generalnega nadzornika za ekonomske in finančne zadeve ter udeležba člana upravnega odbora družbe La Poste v postopku pred pa Komisijo niso primerne utemeljitve.

| (375) | Poleg tega je likvidnostna linija, ki jo je hranilnica in posojilnica CDC zagotovila družbi DMA po njeni prodaji, po mnenju zadevnih držav članic običajna tržna praksa, ki hranilnici in posojilnici CDC ter banki LBP omogoča, da čim bolje vstopita na trg financiranja lokalne skupnosti, tj. da sta po tržni ceni upravičeni do dostopa do družbe za hipotekarno kreditiranje, ki skupnemu podjetju zagotavlja refinanciranje pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(375)

Poleg tega je likvidnostna linija, ki jo je hranilnica in posojilnica CDC zagotovila družbi DMA po njeni prodaji, po mnenju zadevnih držav članic običajna tržna praksa, ki hranilnici in posojilnici CDC ter banki LBP omogoča, da čim bolje vstopita na trg financiranja lokalne skupnosti, tj. da sta po tržni ceni upravičeni do dostopa do družbe za hipotekarno kreditiranje, ki skupnemu podjetju zagotavlja refinanciranje pod tržnimi pogoji.

| (376) | Zadevne države članice nazadnje še trdijo, da je prodaja donosnih sredstev koristila le skupini Dexia, ne pa prodanemu subjektu, saj je bila plačana tržna cena, prodaje pa so bile opravljene pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(376)

Zadevne države članice nazadnje še trdijo, da je prodaja donosnih sredstev koristila le skupini Dexia, ne pa prodanemu subjektu, saj je bila plačana tržna cena, prodaje pa so bile opravljene pod tržnimi pogoji.

5.2.2   Glede preklica sklepa o pogojnem dovoljenju

| (377) | Zadevne države članice ugotavljajo, da se dokapitalizacija skupine Dexia s strani družbe Arcofin, ne more pripisati Belgiji, saj delničarji družbe Arcofin leta 2008 ob sprejetju odločitve o dokapitalizaciji niso imeli nobenega jamstva, da bo njihovo naložbo podprla Belgija. Zato ni bilo nobene vzorčne povezave med odločitvijo in političnimi razpravami, na katere se sklicuje Komisija, ali jamstvom, odobrenim oktobra 2011 za posamezne člane finančnih zadrug. Odločitev družbe Arcofin, da se udeleži kapitalskega povečanja, so zadevne države članice pojasnile z gospodarskimi in zgodovinskimi razlogi. Največja naložba družbe Arcofin je bil vedno njen 18-odstotni delež v skupini Dexia. Družba Arcofin, ki je vedno imela tesne zveze s skupino Dexia, se je želela izogniti kakršnemu koli zmanjšanju vrednosti svojega deleža. |
| --- | --- |

(377)

Zadevne države članice ugotavljajo, da se dokapitalizacija skupine Dexia s strani družbe Arcofin, ne more pripisati Belgiji, saj delničarji družbe Arcofin leta 2008 ob sprejetju odločitve o dokapitalizaciji niso imeli nobenega jamstva, da bo njihovo naložbo podprla Belgija. Zato ni bilo nobene vzorčne povezave med odločitvijo in političnimi razpravami, na katere se sklicuje Komisija, ali jamstvom, odobrenim oktobra 2011 za posamezne člane finančnih zadrug. Odločitev družbe Arcofin, da se udeleži kapitalskega povečanja, so zadevne države članice pojasnile z gospodarskimi in zgodovinskimi razlogi. Največja naložba družbe Arcofin je bil vedno njen 18-odstotni delež v skupini Dexia. Družba Arcofin, ki je vedno imela tesne zveze s skupino Dexia, se je želela izogniti kakršnemu koli zmanjšanju vrednosti svojega deleža.

| (378) | Zadevne države članice tudi poudarjajo, da bi bilo treba načrt prestrukturiranja, prvotno odobren 26. februarja 2010, v skladu z načelom sorazmernosti le malo spremeniti, četudi bi Komisija ugotovila, da udeležba družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia pomeni državno pomoč. Poleg tega bi se s hitrejšim izvajanjem načrta za prestrukturiranje od prvotno načrtovanega izravnala kakršna koli dodatna pomoč iz te dokapitalizacije. Zadevne države članice poudarjajo, da zaradi načrta nadzorovanega reševanja, priglašenega 24. marca 2012, ni treba spreminjati načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(378)

Zadevne države članice tudi poudarjajo, da bi bilo treba načrt prestrukturiranja, prvotno odobren 26. februarja 2010, v skladu z načelom sorazmernosti le malo spremeniti, četudi bi Komisija ugotovila, da udeležba družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia pomeni državno pomoč. Poleg tega bi se s hitrejšim izvajanjem načrta za prestrukturiranje od prvotno načrtovanega izravnala kakršna koli dodatna pomoč iz te dokapitalizacije. Zadevne države članice poudarjajo, da zaradi načrta nadzorovanega reševanja, priglašenega 24. marca 2012, ni treba spreminjati načrta prestrukturiranja.

5.2.3   Pripombe glede združljivosti ukrepov iz načrta nadzorovanega reševanja

| (379) | Organi zadevnih držav članic menijo, da so ukrepi iz načrta nadzorovanega reševanja skladni s sporočilom o prestrukturiranju bank. Pomoč iz jamstva za refinanciranje je primerna, saj omogoča popolno reševanje skupina Dexia. Pomoč je omejena na najnižjo potrebno. Da se prepreči kakršno koli povečanje potreb po likvidnih sredstvih in tveganje nenadzorovanega reševanja skupine Dexia, je bistveno jamstvo v zvezi s posojili družbe Crediop v obliki EMTN in posojili EIB, ki je državno jamstvo, s katerim se krijejo obstoječe obveznosti banke v težavah, in ki ga je Komisija v drugih zadevah že sprejela. Z zgornjo mejo končnega jamstva v višini 90 milijard EUR se z zagotovitvijo varnostnega dejavnika zadosti potrebam po izravnavi tveganja bistvenega učinka na finančna sredstva v zneskih, zajamčenih po scenariju izjemnih situacij (ki se ne upošteva pri potrebi po neto financiranju, ocenjeni v osnovnem scenariju poslovnega načrta za skupino Dexia). Družba Dexia SA prispeva k prizadevanjem nadzorovanega reševanja s 1) prihodki od prodaj (vsa sredstva skupine Dexia se lahko prodajo ali je zanje uveden likvidacijski postopek, prihodki pa se nato v celoti stekajo nazaj v nadzorovano reševanje te skupine), 2) zmanjšanjem stroškov z uvedbo poenostavljenega in bolj centraliziranega poslovnega modela ter 3) plačilom pomoči, ki je sorazmerna s finančno zmogljivostjo subjekta glede na načrtovano stopnjo prestrukturiranja. Zadevne države članice tudi poudarjajo, da delničarji in imetniki vrednostnih papirjev že prispevajo k stroškom prestrukturiranja (in bodo še naprej prispevali). Poudarjajo tudi, da je edina izjema pri umiku skupine Dexia s trga področje novih proizvodov, ki je namenjeno izključno izpolnjevanju regulativnih zahtev in zagotavljanju, da se lahko nekateri subjekti še naprej prodajajo. Tržni deleži tega področja bodo minimalni in verjetno ne bodo znatno izkrivljali konkurence. |
| --- | --- |

(379)

Organi zadevnih držav članic menijo, da so ukrepi iz načrta nadzorovanega reševanja skladni s sporočilom o prestrukturiranju bank. Pomoč iz jamstva za refinanciranje je primerna, saj omogoča popolno reševanje skupina Dexia. Pomoč je omejena na najnižjo potrebno. Da se prepreči kakršno koli povečanje potreb po likvidnih sredstvih in tveganje nenadzorovanega reševanja skupine Dexia, je bistveno jamstvo v zvezi s posojili družbe Crediop v obliki EMTN in posojili EIB, ki je državno jamstvo, s katerim se krijejo obstoječe obveznosti banke v težavah, in ki ga je Komisija v drugih zadevah že sprejela. Z zgornjo mejo končnega jamstva v višini 90 milijard EUR se z zagotovitvijo varnostnega dejavnika zadosti potrebam po izravnavi tveganja bistvenega učinka na finančna sredstva v zneskih, zajamčenih po scenariju izjemnih situacij (ki se ne upošteva pri potrebi po neto financiranju, ocenjeni v osnovnem scenariju poslovnega načrta za skupino Dexia). Družba Dexia SA prispeva k prizadevanjem nadzorovanega reševanja s 1) prihodki od prodaj (vsa sredstva skupine Dexia se lahko prodajo ali je zanje uveden likvidacijski postopek, prihodki pa se nato v celoti stekajo nazaj v nadzorovano reševanje te skupine), 2) zmanjšanjem stroškov z uvedbo poenostavljenega in bolj centraliziranega poslovnega modela ter 3) plačilom pomoči, ki je sorazmerna s finančno zmogljivostjo subjekta glede na načrtovano stopnjo prestrukturiranja. Zadevne države članice tudi poudarjajo, da delničarji in imetniki vrednostnih papirjev že prispevajo k stroškom prestrukturiranja (in bodo še naprej prispevali). Poudarjajo tudi, da je edina izjema pri umiku skupine Dexia s trga področje novih proizvodov, ki je namenjeno izključno izpolnjevanju regulativnih zahtev in zagotavljanju, da se lahko nekateri subjekti še naprej prodajajo. Tržni deleži tega področja bodo minimalni in verjetno ne bodo znatno izkrivljali konkurence.

| (380) | Zadevne države članice menijo, da plačilo iz začasnega jamstva za refinanciranje presega prag iz sporočila o uporabi pravil o državni pomoči iz leta 2011, če se upošteva 0,5-odstotna provizija od 45 milijard EUR, tj. 225 milijonov EUR, ki jih plača skupina Dexia. Če pa bi Komisija ugotovila, da začasna jamstva za refinanciranje, začasno dovoljena z sklepom o začasnem dovoljenju in sklepom o prvem podaljšanju jamstva, niso združljiva, jo zadevne države članice prosijo, naj zaradi spoštovanja pravic, ki jih imajo tretje strani in imetniki vrednostnih papirjev z zajamčenim donosom, potrdi, da so lahko obveznice, ki so bile izdane že pred 30. septembrom 2012 in imajo jamstvo državnega refinanciranja, dovoljeno z navedenima sklepoma, še naprej upravičene do tega jamstva, dokler niso v celoti povrnjene. |
| --- | --- |

(380)

Zadevne države članice menijo, da plačilo iz začasnega jamstva za refinanciranje presega prag iz sporočila o uporabi pravil o državni pomoči iz leta 2011, če se upošteva 0,5-odstotna provizija od 45 milijard EUR, tj. 225 milijonov EUR, ki jih plača skupina Dexia. Če pa bi Komisija ugotovila, da začasna jamstva za refinanciranje, začasno dovoljena z sklepom o začasnem dovoljenju in sklepom o prvem podaljšanju jamstva, niso združljiva, jo zadevne države članice prosijo, naj zaradi spoštovanja pravic, ki jih imajo tretje strani in imetniki vrednostnih papirjev z zajamčenim donosom, potrdi, da so lahko obveznice, ki so bile izdane že pred 30. septembrom 2012 in imajo jamstvo državnega refinanciranja, dovoljeno z navedenima sklepoma, še naprej upravičene do tega jamstva, dokler niso v celoti povrnjene.

| (381) | Pomoč, ki izhaja iz jamstva Francije, je omejena na najnižjo potrebno in vključuje lasten prispevek upravičenca. Zgornja meja in takse za uporabnike, ki naj bi se uporabljali v primeru črpanja sredstev jamstva, pomenijo, da znatni delež tveganja, povezanega z občutljivimi posojili, nosita banka DCL in skupina Dexia, kar ti dve udeleženki spodbuja k primernemu upravljanju teh posojil in k čim manjšemu tveganju glede črpanja jamstva. Zadevne države članice prav tako poudarjajo, da se, s tem ko tveganje nosita banka DCL in skupina Dexia, in z njuno obveznostjo, da nadaljujeta proces desenzibilizacije, zagotavlja, da državno jamstvo ne bo povzročilo kakršnega koli moralnega tveganja. Poudarjajo tudi, da banka DCL za ukrep pomoči izplača 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(381)

Pomoč, ki izhaja iz jamstva Francije, je omejena na najnižjo potrebno in vključuje lasten prispevek upravičenca. Zgornja meja in takse za uporabnike, ki naj bi se uporabljali v primeru črpanja sredstev jamstva, pomenijo, da znatni delež tveganja, povezanega z občutljivimi posojili, nosita banka DCL in skupina Dexia, kar ti dve udeleženki spodbuja k primernemu upravljanju teh posojil in k čim manjšemu tveganju glede črpanja jamstva. Zadevne države članice prav tako poudarjajo, da se, s tem ko tveganje nosita banka DCL in skupina Dexia, in z njuno obveznostjo, da nadaljujeta proces desenzibilizacije, zagotavlja, da državno jamstvo ne bo povzročilo kakršnega koli moralnega tveganja. Poudarjajo tudi, da banka DCL za ukrep pomoči izplača 10 milijonov EUR.

| (382) | Ukrepi, povezani s prodajo družbe DMA, so po mnenju zadevnih držav članic združljivi s pravili o državni pomoči. Prvič, prodaja je primerna. Tako je mogoče ohraniti nadzorovano naravo postopnega reševanja skupine Dexia, obenem pa banka DCL izgublja nadzor nad družbo DMA, s tem ko družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne opravljajo več gospodarske dejavnosti skupine Dexia. Preostale povezave pri pogodbenem zagotavljanju storitev bodo prispevale k nadzorovani naravi reševanja skupine Dexia. Zaradi prodaje družbe DMA se bo lahko za njeno dejavnost ponovno vzpostavilo dolgoročno uspešno poslovanje. Drugič, ukrepi, ki zadevajo družbo DMA ali „novo strukturo hipotekarnega kreditiranja“ bodo omejeni na najmanjše potrebne. Omogočili bodo, da se na trgu financiranja lokalne skupnosti in trgu izdaje kritih obveznic pojavi nov udeleženec, kjer je konkurenca zaradi umika vodilnih udeležencev oslabljena. Tretjič, pri prestrukturiranju družbe DMA bosta imeli pomembno vlogo hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP, zlasti z zagotavljanjem likvidnih sredstev, potrebnih za to pridružitev. Zaradi dejstva, da celotno tveganje, četudi majhno, nosita skupina Dexia in banka DCL, se bo preprečilo kakršno koli moralno tveganje, ki bi izhajalo iz njunih nekdanjih tržnih dejavnosti prek jamstva za omejitev izgube ter jamstva prodajalca glede občutljivih posojil. Četrtič, zadevni organi poudarjajo, da stalna prisotnost družbe DMA na trgu ne bo povzročila izkrivljanja konkurence, saj je glavna značilnost trga, na katerem se zagotavlja domnevna pomoč, zmanjšanje ponudbe. Čeprav zaradi neobstoja izkrivljanja konkurence ni treba nalagati izravnalnih ukrepov, so po trditvah zadevnih držav članic taki ukrepi v praksi že bistveni del prodaje družbe DMA ter ustanovitve nove kreditne institucije in skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(382)

Ukrepi, povezani s prodajo družbe DMA, so po mnenju zadevnih držav članic združljivi s pravili o državni pomoči. Prvič, prodaja je primerna. Tako je mogoče ohraniti nadzorovano naravo postopnega reševanja skupine Dexia, obenem pa banka DCL izgublja nadzor nad družbo DMA, s tem ko družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne opravljajo več gospodarske dejavnosti skupine Dexia. Preostale povezave pri pogodbenem zagotavljanju storitev bodo prispevale k nadzorovani naravi reševanja skupine Dexia. Zaradi prodaje družbe DMA se bo lahko za njeno dejavnost ponovno vzpostavilo dolgoročno uspešno poslovanje. Drugič, ukrepi, ki zadevajo družbo DMA ali „novo strukturo hipotekarnega kreditiranja“ bodo omejeni na najmanjše potrebne. Omogočili bodo, da se na trgu financiranja lokalne skupnosti in trgu izdaje kritih obveznic pojavi nov udeleženec, kjer je konkurenca zaradi umika vodilnih udeležencev oslabljena. Tretjič, pri prestrukturiranju družbe DMA bosta imeli pomembno vlogo hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP, zlasti z zagotavljanjem likvidnih sredstev, potrebnih za to pridružitev. Zaradi dejstva, da celotno tveganje, četudi majhno, nosita skupina Dexia in banka DCL, se bo preprečilo kakršno koli moralno tveganje, ki bi izhajalo iz njunih nekdanjih tržnih dejavnosti prek jamstva za omejitev izgube ter jamstva prodajalca glede občutljivih posojil. Četrtič, zadevni organi poudarjajo, da stalna prisotnost družbe DMA na trgu ne bo povzročila izkrivljanja konkurence, saj je glavna značilnost trga, na katerem se zagotavlja domnevna pomoč, zmanjšanje ponudbe. Čeprav zaradi neobstoja izkrivljanja konkurence ni treba nalagati izravnalnih ukrepov, so po trditvah zadevnih držav članic taki ukrepi v praksi že bistveni del prodaje družbe DMA ter ustanovitve nove kreditne institucije in skupnega podjetja.

5.2.4   Pripomba glede spremljanja

| (383) | Zadevne države članice so ob upoštevanju velikega števila načrtovanih prodaj poudarile, da bi lahko bilo za skupino Dexia predrago in preveč zahtevno sistematično priglasiti vsako transakcijo in izdelovati nepristransko mnenje, ki bi ga pripravil neodvisni strokovnjak. Skupina Dexia je zato za zmanjšanje upravnega bremena predlagala, naj se uvede metoda, ki bo po njenem mnenju omogočila, da bo uporabljeni postopek skladen z obsegom vsake načrtovane prodaje. |
| --- | --- |

(383)

Zadevne države članice so ob upoštevanju velikega števila načrtovanih prodaj poudarile, da bi lahko bilo za skupino Dexia predrago in preveč zahtevno sistematično priglasiti vsako transakcijo in izdelovati nepristransko mnenje, ki bi ga pripravil neodvisni strokovnjak. Skupina Dexia je zato za zmanjšanje upravnega bremena predlagala, naj se uvede metoda, ki bo po njenem mnenju omogočila, da bo uporabljeni postopek skladen z obsegom vsake načrtovane prodaje.

6.   OCENA POMOČI

6.1   OBSTOJ POMOČI IN UPRAVIČENCI

| (384) | V členu 107(1) PDEU je navedeno: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(384)

V členu 107(1) PDEU je navedeno: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (385) | Komisija je v sklepu o pogojnem dovoljenju že ugotovila, da je pomoč, ki jo je prejela skupina Dexia v obliki kapitala, jamstev za financiranje in izredne likvidnostne pomoči, podprte z državnim jamstvom, ter podpore za oslabljena sredstva (ukrep Urada za finančne storitve), državna pomoč. Komisija razen naložbe družbe Arcofin ni seznanjena z nobenim dokazom, ki bi namigoval, da je bila njena ocena obstoja državne pomoči v ukrepih iz uvodnih izjav 122 do 149 sklepa o pogojnem dovoljenju napačna. Vsi ti ukrepi, brez katerih skupina Dexia ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti, so koristili odvisnim družbam skupine Dexia, zlasti banki DBB/Belfius in družbi DMA in ne le holdinški družbi Dexia SA. |
| --- | --- |

(385)

Komisija je v sklepu o pogojnem dovoljenju že ugotovila, da je pomoč, ki jo je prejela skupina Dexia v obliki kapitala, jamstev za financiranje in izredne likvidnostne pomoči, podprte z državnim jamstvom, ter podpore za oslabljena sredstva (ukrep Urada za finančne storitve), državna pomoč. Komisija razen naložbe družbe Arcofin ni seznanjena z nobenim dokazom, ki bi namigoval, da je bila njena ocena obstoja državne pomoči v ukrepih iz uvodnih izjav 122 do 149 sklepa o pogojnem dovoljenju napačna. Vsi ti ukrepi, brez katerih skupina Dexia ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti, so koristili odvisnim družbam skupine Dexia, zlasti banki DBB/Belfius in družbi DMA in ne le holdinški družbi Dexia SA.

| (386) | Komisija za zdaj ne proučuje vprašanja, kako bi izterjala državno pomoč iz ukrepov pomoči, opredeljenih v sklepu o pogojnem dovoljenju, kar bi vključevalo opredelitev družb, ki bi morale povrniti nezdružljivo pomoč. Namesto tega Komisija preverja, ali so ti ukrepi pomenili pomoč za dejavnosti, ki sta jih med drugimi izvajali banka DBB/Belfius ali družba DMA. Postopoma so bili odobreni še drugi ukrepi: jamstva za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL, nova izredna likvidnostna pomoč banke BNB (in izredna likvidnostna pomoč, podprta z jamstvom banke BNB) ter prodaja in prestrukturiranje banke DBB/Belfius. Sprejeti bodo še novi ukrepi, zlasti v zvezi z nadzorovanim reševanjem skupine Dexia in prodajo družbe DMA, kar bi povzročilo ustanovitev razvojne banke za financiranje lokalnih skupnosti v Franciji in francoskih ustanov javnega zdravstva. |
| --- | --- |

(386)

Komisija za zdaj ne proučuje vprašanja, kako bi izterjala državno pomoč iz ukrepov pomoči, opredeljenih v sklepu o pogojnem dovoljenju, kar bi vključevalo opredelitev družb, ki bi morale povrniti nezdružljivo pomoč. Namesto tega Komisija preverja, ali so ti ukrepi pomenili pomoč za dejavnosti, ki sta jih med drugimi izvajali banka DBB/Belfius ali družba DMA. Postopoma so bili odobreni še drugi ukrepi: jamstva za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL, nova izredna likvidnostna pomoč banke BNB (in izredna likvidnostna pomoč, podprta z jamstvom banke BNB) ter prodaja in prestrukturiranje banke DBB/Belfius. Sprejeti bodo še novi ukrepi, zlasti v zvezi z nadzorovanim reševanjem skupine Dexia in prodajo družbe DMA, kar bi povzročilo ustanovitev razvojne banke za financiranje lokalnih skupnosti v Franciji in francoskih ustanov javnega zdravstva.

6.1.1   Ukrepi, zajeti v sklep o pogojnem dovoljenju

(a)   Uresničevanje zavez in pogojev, za katere je bila dodeljena pomoč, zajeta v sklep o pogojnem dovoljenju

| (387) | Kot je opisano v uvodni izjavi 7, je Komisija s sklepom o pogojnem dovoljenju dovolila naslednje ukrepe, če so izpolnjene vse zaveze in pogoji iz tega sklepa, in sicer:






  1. | dokapitalizacijo v višini 6 milijard EUR, od tega je bilo 5,2 milijarde EUR državne pomoči; |
| --- | --- | --- |

(387)

Kot je opisano v uvodni izjavi 7, je Komisija s sklepom o pogojnem dovoljenju dovolila naslednje ukrepe, če so izpolnjene vse zaveze in pogoji iz tega sklepa, in sicer:

1.

dokapitalizacijo v višini 6 milijard EUR, od tega je bilo 5,2 milijarde EUR državne pomoči;

| 2. | jamstvo Belgije in Francije glede portfelja oslabljenih sredstev, vključno s 3,2 milijarde EUR državne pomoči; |
| --- | --- |

2.

jamstvo Belgije in Francije glede portfelja oslabljenih sredstev, vključno s 3,2 milijarde EUR državne pomoči;

| 3. | izredno likvidnostno pomoč banke BNB, za katero je jamčila Belgija, iz katere se je največ črpalo med oktobrom in novembrom 2008; |
| --- | --- |

3.

izredno likvidnostno pomoč banke BNB, za katero je jamčila Belgija, iz katere se je največ črpalo med oktobrom in novembrom 2008;

| 4. | jamstvo Belgije, Francije in Luksemburga glede refinanciranja skupine Dexia, ki bi znašalo največ 135 milijard EUR (v ta znesek je vključeno tudi jamstvo Belgije glede ukrepov izredne likvidnostne pomoči, ki jih je skupini Dexia dodelila banka BNB). |
| --- | --- |

4.

jamstvo Belgije, Francije in Luksemburga glede refinanciranja skupine Dexia, ki bi znašalo največ 135 milijard EUR (v ta znesek je vključeno tudi jamstvo Belgije glede ukrepov izredne likvidnostne pomoči, ki jih je skupini Dexia dodelila banka BNB).

| (388) | O neizpolnjenih zavezah in pogojih iz sklepa o pogojnem dovoljenju skupina Dexia in zadevne države članice trdijo, da je Komisija kršila načelo, da mora biti skrbnik neodvisen, ter da se je pri svoji oceni izvajanja načrta prestrukturiranja iz februarja 2010 zmotila. Poleg tega trdijo, da „tudi če bi se ugotovilo le nekaj pomanjkljivosti, ki jih je navedel neodvisni skrbnik v tretjem poročilu, ni mogoče upravičeno trditi, da [...] je izvajanje načrta prestrukturiranja iz februarja 2010 vir resnih težav, ki jih je imela skupina Dexia oktobra 2011“, in ki so jih utemeljile z dolžniško krizo (86). |
| --- | --- |

(388)

O neizpolnjenih zavezah in pogojih iz sklepa o pogojnem dovoljenju skupina Dexia in zadevne države članice trdijo, da je Komisija kršila načelo, da mora biti skrbnik neodvisen, ter da se je pri svoji oceni izvajanja načrta prestrukturiranja iz februarja 2010 zmotila. Poleg tega trdijo, da „tudi če bi se ugotovilo le nekaj pomanjkljivosti, ki jih je navedel neodvisni skrbnik v tretjem poročilu, ni mogoče upravičeno trditi, da [...] je izvajanje načrta prestrukturiranja iz februarja 2010 vir resnih težav, ki jih je imela skupina Dexia oktobra 2011“, in ki so jih utemeljile z dolžniško krizo (86).

| (389) | Mnoge od zavez, s katerimi se je pogojevala dodelitev pomoči, v celotnem obdobju po sprejetju sklepa o pogojnem dovoljenju niso bile izpolnjene, to so zlasti prepoved zagotavljanja posojil strankam pri bančnih poslih za javnost in podjetja po stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala, nižji od 10 %, upoštevanje najmanjšega količnika stabilnih virov financiranja, prepoved izvajanja diskrecijske možnosti predčasnega izplačila za instrumente drugega reda, zahteve, da se Komisiji vnaprej priglasi vsako izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali kapitala višjega drugega reda, ter stopnja zmanjšanja finančnega vzvoda skupine Dexia (87). |
| --- | --- |

(389)

Mnoge od zavez, s katerimi se je pogojevala dodelitev pomoči, v celotnem obdobju po sprejetju sklepa o pogojnem dovoljenju niso bile izpolnjene, to so zlasti prepoved zagotavljanja posojil strankam pri bančnih poslih za javnost in podjetja po stopnji tveganju prilagojene donosnosti kapitala, nižji od 10 %, upoštevanje najmanjšega količnika stabilnih virov financiranja, prepoved izvajanja diskrecijske možnosti predčasnega izplačila za instrumente drugega reda, zahteve, da se Komisiji vnaprej priglasi vsako izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali kapitala višjega drugega reda, ter stopnja zmanjšanja finančnega vzvoda skupine Dexia (87).

| (390) | Po trditvah Komisije so dejstva, da je zmanjšanje finančnega vzvoda portfelja obveznic preseglo najnižjo načrtovano stopnjo, ustvarjanje novih posojil ni preseglo najvišje določene stopnje, večina subjektov pa je bila prodanih pred rokom, odobrenim z zavezami v sklepu o pogojnem dovoljenju, zgolj običajno izvajanje tega sklepa ter ne morejo odtehtati ugotovljenih znatnih pomanjkljivosti ali biti izgovor zanje, kot v svojih pripombah trdijo zadevne države članice in skupina Dexia. Čeprav je bilo nekaj subjektov pravočasno prodanih, dva izmed največjih subjektov, ki bi ju bilo treba prodati, tj. družbi Crediop in Sabadell, kljub temu še vedno ostajata odvisni družbi te skupine, četudi sta roka za njuno prodajo potekla in v bližnji prihodnosti verjetno ne bosta prodani. |
| --- | --- |

(390)

Po trditvah Komisije so dejstva, da je zmanjšanje finančnega vzvoda portfelja obveznic preseglo najnižjo načrtovano stopnjo, ustvarjanje novih posojil ni preseglo najvišje določene stopnje, večina subjektov pa je bila prodanih pred rokom, odobrenim z zavezami v sklepu o pogojnem dovoljenju, zgolj običajno izvajanje tega sklepa ter ne morejo odtehtati ugotovljenih znatnih pomanjkljivosti ali biti izgovor zanje, kot v svojih pripombah trdijo zadevne države članice in skupina Dexia. Čeprav je bilo nekaj subjektov pravočasno prodanih, dva izmed največjih subjektov, ki bi ju bilo treba prodati, tj. družbi Crediop in Sabadell, kljub temu še vedno ostajata odvisni družbi te skupine, četudi sta roka za njuno prodajo potekla in v bližnji prihodnosti verjetno ne bosta prodani.

| (391) | Cilj zmanjšanja finančnega vzvoda za leto 2010 ni bil „izpolnjen“ do 31. decembra 2010, kakor so se zavezale zadevne države članice, ampak 31. marca 2011. Točka 18d zavez vsebuje zahtevo, da morajo zadevne države članice, kadar letni cilji niso izpolnjeni, Komisiji predložiti ukrepe, na podlagi katerih se bodo lahko cilji izpolnili do 30. junija prihodnje leto. Cilj zmanjšanja finančnega vzvoda za konec leta 2010 je bil sicer izpolnjen do 30. junija prihodnjega leta, toda dejstvo je, da zaveza za leto 2010 ni bila izpolnjena. Poleg tega Komisija poudarja, da je bila zaveza o letnem zmanjšanju finančnega vzvoda izračunana ob sprejetju sklepa o pogojnem dovoljenju na podlagi skupine Dexia, v katero je bila vključena banka DBB/Belfius. V bilanco stanja skupine Dexia niso bila več vključena sredstva in obveznosti banke DBB/Belfius, ki je bila prodana oktobra 2011, zato je ob koncu leta 2011 izpolnila letni cilj zmanjšanja finančnega vzvoda, čeprav je določeni cilj izhajal iz predpostavke, da bo ta glavna odvisna družba skupine Dexia še vedno v lasti te skupine. Komisija navaja, da je bil cilj za leto 2011 uradno izpolnjen, obenem pa meni, da je bilo zmanjšanje finančnega vzvoda, ki ga je skupina Dexia brez banke DBB/Belfius dosegla ob koncu leta 2011 precej nižje od stopnje, ki se zahteva v sklepu o pogojnem dovoljenju za skupino Dexia z banko DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(391)

Cilj zmanjšanja finančnega vzvoda za leto 2010 ni bil „izpolnjen“ do 31. decembra 2010, kakor so se zavezale zadevne države članice, ampak 31. marca 2011. Točka 18d zavez vsebuje zahtevo, da morajo zadevne države članice, kadar letni cilji niso izpolnjeni, Komisiji predložiti ukrepe, na podlagi katerih se bodo lahko cilji izpolnili do 30. junija prihodnje leto. Cilj zmanjšanja finančnega vzvoda za konec leta 2010 je bil sicer izpolnjen do 30. junija prihodnjega leta, toda dejstvo je, da zaveza za leto 2010 ni bila izpolnjena. Poleg tega Komisija poudarja, da je bila zaveza o letnem zmanjšanju finančnega vzvoda izračunana ob sprejetju sklepa o pogojnem dovoljenju na podlagi skupine Dexia, v katero je bila vključena banka DBB/Belfius. V bilanco stanja skupine Dexia niso bila več vključena sredstva in obveznosti banke DBB/Belfius, ki je bila prodana oktobra 2011, zato je ob koncu leta 2011 izpolnila letni cilj zmanjšanja finančnega vzvoda, čeprav je določeni cilj izhajal iz predpostavke, da bo ta glavna odvisna družba skupine Dexia še vedno v lasti te skupine. Komisija navaja, da je bil cilj za leto 2011 uradno izpolnjen, obenem pa meni, da je bilo zmanjšanje finančnega vzvoda, ki ga je skupina Dexia brez banke DBB/Belfius dosegla ob koncu leta 2011 precej nižje od stopnje, ki se zahteva v sklepu o pogojnem dovoljenju za skupino Dexia z banko DBB/Belfius.

| (392) | Komisija v odgovor na pripombe zadevnih držav članic še navaja, da se na dolžniško krizo ni mogoče sklicevati kot na razlog za neizpolnitev določenih zavez, kot na primer najnižje stopnje tveganju prilagojene donosnosti kapitala, čeprav se lahko dejansko šteje, da je ta kriza ovirala izvajanje sklepa o pogojnem dovoljenju. |
| --- | --- |

(392)

Komisija v odgovor na pripombe zadevnih držav članic še navaja, da se na dolžniško krizo ni mogoče sklicevati kot na razlog za neizpolnitev določenih zavez, kot na primer najnižje stopnje tveganju prilagojene donosnosti kapitala, čeprav se lahko dejansko šteje, da je ta kriza ovirala izvajanje sklepa o pogojnem dovoljenju.

| (393) | Dvomov, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začasni odobritvi (88) in sklepu o razširitvi postopka (89) zaradi navedenih razlogov niso odpravile pripombe zadevnih držav članic, ki so trdile, da so zaveze in pogoji iz sklepa o pogojnem dovoljenju izpolnjeni (90). Komisija zato ugotavlja, da pogoji in zaveze iz sklepa o pogojnem dovoljenju niso izpolnjeni ter da so zadevne države članice v smislu člena 108(2) PDEU napačno uporabile pomoč, ki se je obravnavala v sklepu o pogojnem dovoljenju. |
| --- | --- |

(393)

Dvomov, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začasni odobritvi (88) in sklepu o razširitvi postopka (89) zaradi navedenih razlogov niso odpravile pripombe zadevnih držav članic, ki so trdile, da so zaveze in pogoji iz sklepa o pogojnem dovoljenju izpolnjeni (90). Komisija zato ugotavlja, da pogoji in zaveze iz sklepa o pogojnem dovoljenju niso izpolnjeni ter da so zadevne države članice v smislu člena 108(2) PDEU napačno uporabile pomoč, ki se je obravnavala v sklepu o pogojnem dovoljenju.

(b)   Prisotnost dodatne pomoči za skupino Dexia v obliki udeležbe družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine

| (394) | Komisija je ob proučevanju dokapitalizacije skupine Dexia v okviru svojega sklepa o pogojnem dovoljenju ugotovila, da ukrep izpolnjuje vse pogoje iz člena 107(1) PDEU, razen kar zadeva udeležbo družb Arcofin, Ethias in CNP Assurances pri dokapitalizaciji. V uvodni izjavi 130 tega sklepa je ugotovila, da se s sodelovanjem teh družb pri dokapitalizaciji skupine Dexia ni izpolnil pogoj, po katerem bi se morala ta skupina financirati z državnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(394)

Komisija je ob proučevanju dokapitalizacije skupine Dexia v okviru svojega sklepa o pogojnem dovoljenju ugotovila, da ukrep izpolnjuje vse pogoje iz člena 107(1) PDEU, razen kar zadeva udeležbo družb Arcofin, Ethias in CNP Assurances pri dokapitalizaciji. V uvodni izjavi 130 tega sklepa je ugotovila, da se s sodelovanjem teh družb pri dokapitalizaciji skupine Dexia ni izpolnil pogoj, po katerem bi se morala ta skupina financirati z državnimi sredstvi.

| (395) | Komisija je 3. aprila 2012 začela formalni postopek preiskave ukrepa SA.33927 (91) z naslovom „Jamstvena shema, ki ščiti deleže posameznih članov finančnih zadrug“, kot je opisano v uvodni izjavi 31 sklepa o razširitvi postopka, pri čemer je v predhodni oceni upoštevala, da bi lahko jamstvena shema pomenila pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, za finančne zadruge, katerih posamezne člane obsega ta shema, torej zlasti za družbo Arcofin. |
| --- | --- |

(395)

Komisija je 3. aprila 2012 začela formalni postopek preiskave ukrepa SA.33927 (91) z naslovom „Jamstvena shema, ki ščiti deleže posameznih članov finančnih zadrug“, kot je opisano v uvodni izjavi 31 sklepa o razširitvi postopka, pri čemer je v predhodni oceni upoštevala, da bi lahko jamstvena shema pomenila pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, za finančne zadruge, katerih posamezne člane obsega ta shema, torej zlasti za družbo Arcofin.

| (396) | Glede na sklep z dne 3. aprila 2012 je jamstvena shema zadrugam med drugim morda pomagala pridobiti več kapitala ali vsaj ohraniti obstoječ kapital s prepričevanjem tedanjih posameznih članov o tem, naj ne zapustijo svoje zadruge. To je bilo zlasti pomembno v obdobju od jeseni leta 2008 do datuma sprejetja kraljevega odloka (10. oktobra 2011), ko bi lahko nestabilne razmere na trgih na splošno in še zlasti v finančnih institucijah vlagatelje spodbudile k zapuščanju zadrug (92). |
| --- | --- |

(396)

Glede na sklep z dne 3. aprila 2012 je jamstvena shema zadrugam med drugim morda pomagala pridobiti več kapitala ali vsaj ohraniti obstoječ kapital s prepričevanjem tedanjih posameznih članov o tem, naj ne zapustijo svoje zadruge. To je bilo zlasti pomembno v obdobju od jeseni leta 2008 do datuma sprejetja kraljevega odloka (10. oktobra 2011), ko bi lahko nestabilne razmere na trgih na splošno in še zlasti v finančnih institucijah vlagatelje spodbudile k zapuščanju zadrug (92).

| (397) | Kot je navedeno v sklepu z dne 3. aprila 2012 in v sklepu o razširitvi postopka, je Komisija opozorila na to, da:






  — | je belgijska vlada 10. oktobra 2008 v sporočilu za javnost objavila svojo odločitev o razširitvi zaščite, ki jo zagotavlja sklad za zaščito vlog in finančnih instrumentov, ki obsega sredstva strank v bančnih institucijah (93). To jamstvo naj bi se „na zahtevo“ razširilo tudi na druge finančne sektorje, „zlasti zavarovalnice“ [življenjsko zavarovanje, imenovano „branche 21“] ali priznane zadruge [...]“ (94). V sporočilu za javnost je navedeno, da „so nekatere organizacije že poslale zahtevke“, |
| --- | --- | --- |

(397)

Kot je navedeno v sklepu z dne 3. aprila 2012 in v sklepu o razširitvi postopka, je Komisija opozorila na to, da:

—

je belgijska vlada 10. oktobra 2008 v sporočilu za javnost objavila svojo odločitev o razširitvi zaščite, ki jo zagotavlja sklad za zaščito vlog in finančnih instrumentov, ki obsega sredstva strank v bančnih institucijah (93). To jamstvo naj bi se „na zahtevo“ razširilo tudi na druge finančne sektorje, „zlasti zavarovalnice“ [življenjsko zavarovanje, imenovano „branche 21“] ali priznane zadruge [...]“ (94). V sporočilu za javnost je navedeno, da „so nekatere organizacije že poslale zahtevke“,

| — | je belgijski zvezni parlament 15. oktobra 2008 sprejel zakon za spodbujanje finančne stabilnosti, po katerem lahko država z odlokom uvede „sistem za dodelitev državnega jamstva za zaveze, ki jih sprejmejo institucije, ki so pod nadzorom,“, tj. zavarovalnice, kreditne institucije, investicijska podjetja in borzne hiše, |
| --- | --- |

—

je belgijski zvezni parlament 15. oktobra 2008 sprejel zakon za spodbujanje finančne stabilnosti, po katerem lahko država z odlokom uvede „sistem za dodelitev državnega jamstva za zaveze, ki jih sprejmejo institucije, ki so pod nadzorom,“, tj. zavarovalnice, kreditne institucije, investicijska podjetja in borzne hiše,

| — | se je s kraljevim odlokom z dne 14. novembra 2008 izvajal Zakon z dne 15. oktobra 2008, tako da so se v državno jamstvo vključili še imetniki produktov življenjskega zavarovanja, imenovanega „branche 21“. V belgijski hranilnici in posojilnici Caisse des Dépôts et Consignations je bil vzpostavljen nov „poseben“ sklad za zaščito vlog in življenjskega zavarovanja. V primeru vlog posebni sklad jamči za drugi obrok v višini 50 000–100 000 EUR, ki se doda prvemu obroku v višini 50 000 EUR, za katerega že jamči sklad za zaščito vlog in finančnih instrumentov. Posebni sklad pa jamči za produkte življenjskega zavarovanja, imenovanega „branche 21“, in sicer v višini 100 000 EUR (95), |
| --- | --- |

—

se je s kraljevim odlokom z dne 14. novembra 2008 izvajal Zakon z dne 15. oktobra 2008, tako da so se v državno jamstvo vključili še imetniki produktov življenjskega zavarovanja, imenovanega „branche 21“. V belgijski hranilnici in posojilnici Caisse des Dépôts et Consignations je bil vzpostavljen nov „poseben“ sklad za zaščito vlog in življenjskega zavarovanja. V primeru vlog posebni sklad jamči za drugi obrok v višini 50 000–100 000 EUR, ki se doda prvemu obroku v višini 50 000 EUR, za katerega že jamči sklad za zaščito vlog in finančnih instrumentov. Posebni sklad pa jamči za produkte življenjskega zavarovanja, imenovanega „branche 21“, in sicer v višini 100 000 EUR (95),

| — | je belgijska vlada 21. januarja 2009 objavila sporočilo za javnost, v katerem je potrdila svojo zavezo, da ponuja jamstveno shemo „[posameznim] članom obstoječih priznanih zadrug, ki imajo vsaj polovico teh sredstev vloženih v eno ali več družb, dejavnih v finančnem sektorju, ali ki so pooblaščene, da delujejo kot kreditne institucije“. Istega dne je tudi skupina Arco svoje člane obvestila, da je prejela potrdilo vlade (96), |
| --- | --- |

—

je belgijska vlada 21. januarja 2009 objavila sporočilo za javnost, v katerem je potrdila svojo zavezo, da ponuja jamstveno shemo „[posameznim] članom obstoječih priznanih zadrug, ki imajo vsaj polovico teh sredstev vloženih v eno ali več družb, dejavnih v finančnem sektorju, ali ki so pooblaščene, da delujejo kot kreditne institucije“. Istega dne je tudi skupina Arco svoje člane obvestila, da je prejela potrdilo vlade (96),

| — | je minister za finance s kraljevim odlokom z dne 14. aprila 2009 (97) prejel navodilo, naj pripravi osnutek zakona o uvedbi sistema za dodelitev državnega jamstva pri izplačilu deleža kapitala iz priznanih zadrug posameznim članom, |
| --- | --- |

—

je minister za finance s kraljevim odlokom z dne 14. aprila 2009 (97) prejel navodilo, naj pripravi osnutek zakona o uvedbi sistema za dodelitev državnega jamstva pri izplačilu deleža kapitala iz priznanih zadrug posameznim članom,

| — | je belgijska zvezna vlada 9. septembra 2011 potrdila, da je bil dokončan osnutek uredbe o državnem jamstvu za posamezne člane priznanih zadrug (98), |
| --- | --- |

—

je belgijska zvezna vlada 9. septembra 2011 potrdila, da je bil dokončan osnutek uredbe o državnem jamstvu za posamezne člane priznanih zadrug (98),

| — | je bilo s kraljevim odlokom z dne 10. oktobra 2011 jamstvo, uvedeno s kraljevim odlokom z dne 14. novembra 2008, razširjeno, da so bile vanj vključene priznane zadruge, tako da se je s posebnim skladom zaščitil tudi njihov kapital. V njem je bilo navedeno, da je zaščita, ki jo nudi posebni sklad, s katerim se zaščitijo vloge, življenjsko zavarovanje in kapital priznanih zadrug, začela veljati od prejema letnega prispevka in pristopne takse, ki ga je plačala zavarovalnica ali zadruga pri prijavi v sklad, |
| --- | --- |

—

je bilo s kraljevim odlokom z dne 10. oktobra 2011 jamstvo, uvedeno s kraljevim odlokom z dne 14. novembra 2008, razširjeno, da so bile vanj vključene priznane zadruge, tako da se je s posebnim skladom zaščitil tudi njihov kapital. V njem je bilo navedeno, da je zaščita, ki jo nudi posebni sklad, s katerim se zaščitijo vloge, življenjsko zavarovanje in kapital priznanih zadrug, začela veljati od prejema letnega prispevka in pristopne takse, ki ga je plačala zavarovalnica ali zadruga pri prijavi v sklad,

| — | je Belgija s kraljevim odlokom z dne 7. novembra 2011 oznanila, da je bila glede na kraljevi odlok z dne 14. novembra 2008 odobrena vloga za kapitalsko zaščito iz priznanih zadrug ARCOPAR SCRL, ARCOFIN SCRL in ARCOPLUS SCRL. Ta odobritev je bila dodeljena: „Ob upoštevanju dejstva, da ... se lahko utemelji ... odobritev jamstvene sheme [za delnice v priznanih zadrugah], ki je ustrezna tistim, ki obstajajo za nadomestne varčevalne produkte, z drugimi besedami za bančne vloge in življenjsko zavarovanje, imenovano „branche 21“, [ter] razširitev zaščite jamstva na kapital priznanih zadrug v bližnji prihodnosti v skladu s prejšnjo objavo na to temo“. Kolikor je Komisija seznanjena, je bila skupina Arco, ali natančneje njene tri odvisne družbe Arcofin, Arcopar in Arcoplus, prva priznana finančna zadruga, ki je zaprosila za shemo za njene posamezne člane, in do danes ostaja edina finančna zadruga, zajeta v jamstveno shemo. |
| --- | --- |

—

je Belgija s kraljevim odlokom z dne 7. novembra 2011 oznanila, da je bila glede na kraljevi odlok z dne 14. novembra 2008 odobrena vloga za kapitalsko zaščito iz priznanih zadrug ARCOPAR SCRL, ARCOFIN SCRL in ARCOPLUS SCRL. Ta odobritev je bila dodeljena: „Ob upoštevanju dejstva, da ... se lahko utemelji ... odobritev jamstvene sheme [za delnice v priznanih zadrugah], ki je ustrezna tistim, ki obstajajo za nadomestne varčevalne produkte, z drugimi besedami za bančne vloge in življenjsko zavarovanje, imenovano „branche 21“, [ter] razširitev zaščite jamstva na kapital priznanih zadrug v bližnji prihodnosti v skladu s prejšnjo objavo na to temo“. Kolikor je Komisija seznanjena, je bila skupina Arco, ali natančneje njene tri odvisne družbe Arcofin, Arcopar in Arcoplus, prva priznana finančna zadruga, ki je zaprosila za shemo za njene posamezne člane, in do danes ostaja edina finančna zadruga, zajeta v jamstveno shemo.

| (398) | Glede na poročilo posebne komisije belgijskega predstavniškega doma, ki mora proučiti okoliščine, zaradi katerih je prišlo do razdelitve družbe Dexia SA, družba Arcofin ni imela posebnega finančnega interesa za udeležbo pri dokapitalizaciji skupine Dexia, transakcija je bila torej opravljena pod pritiskom organov oblasti: | „Dogajanje je potekalo v okviru, v katerem so bili zadevni zasebni delničarji že v šibkem položaju. [...] Družba Holding Communal in skupina Arco sta se zanašali na prihodek iz portfelja, ki sta ga imeli v družbi Dexia, njuna lastna sredstva pa so bila izjemno omejena. |
| --- | --- | --- |

(398)

Glede na poročilo posebne komisije belgijskega predstavniškega doma, ki mora proučiti okoliščine, zaradi katerih je prišlo do razdelitve družbe Dexia SA, družba Arcofin ni imela posebnega finančnega interesa za udeležbo pri dokapitalizaciji skupine Dexia, transakcija je bila torej opravljena pod pritiskom organov oblasti:

„Dogajanje je potekalo v okviru, v katerem so bili zadevni zasebni delničarji že v šibkem položaju. [...] Družba Holding Communal in skupina Arco sta se zanašali na prihodek iz portfelja, ki sta ga imeli v družbi Dexia, njuna lastna sredstva pa so bila izjemno omejena.

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | Družbi Arcofin (skupina Arco) in Holding Communal sta 30. septembra 2008 soglašali z dokapitalizacijo v višini 350 milijonov EUR oziroma 500 milijonov EUR za rešitev družbe Dexia SA. Čeprav ti dve delničarki sami nista imeli potrebnih sredstev za udeležbo pri tej dokapitalizaciji, sta se očitno hoteli izogniti pretiranemu zmanjšanju svojega poslovnega deleža, zdi se, da sta z vpisom tudi soglašali pod pritiskom organov oblasti. |
| --- | --- |

Družbi Arcofin (skupina Arco) in Holding Communal sta 30. septembra 2008 soglašali z dokapitalizacijo v višini 350 milijonov EUR oziroma 500 milijonov EUR za rešitev družbe Dexia SA. Čeprav ti dve delničarki sami nista imeli potrebnih sredstev za udeležbo pri tej dokapitalizaciji, sta se očitno hoteli izogniti pretiranemu zmanjšanju svojega poslovnega deleža, zdi se, da sta z vpisom tudi soglašali pod pritiskom organov oblasti.

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | Da bi razumeli razmere, v katerih sta se znašli skupina Arco in družba Holding Communal, si moramo pogledati ukrep dokapitalizacije iz leta 2008, ko so se njune skupne težave pravzaprav začele. Tedaj je skupina Arco po ugotovitvi, da je njen glavni položaj premočno usmerjen na skupino Dexia, dejavno širila svoj portfelj.
  [...] |
| --- | --- |

Da bi razumeli razmere, v katerih sta se znašli skupina Arco in družba Holding Communal, si moramo pogledati ukrep dokapitalizacije iz leta 2008, ko so se njune skupne težave pravzaprav začele. Tedaj je skupina Arco po ugotovitvi, da je njen glavni položaj premočno usmerjen na skupino Dexia, dejavno širila svoj portfelj.

[...]

| | Ni imela nobenega gospodarskega interesa, da bi še naprej združevala svoj portfelj, razen pomislekov, ki se nanašajo izključno na financiranje, kar je prav tako povzročalo težave – glej oddelek, v katerem je to analizirano. |
| --- | --- |

Ni imela nobenega gospodarskega interesa, da bi še naprej združevala svoj portfelj, razen pomislekov, ki se nanašajo izključno na financiranje, kar je prav tako povzročalo težave – glej oddelek, v katerem je to analizirano.

| | Toda ti dve delničarki sta se, ko je bila oktobra 2008 sprejeta odločitev o izredni dokapitalizaciji, odločili, da storita vse potrebno, da bi preprečili preveliko zmanjševanje svojih deležev. Rezultat te odločitve [...] je bil, da je bil njun portfelj deležev mnogo bolj koncentriran, pri čemer je bil prednostno osredotočen na skupino Dexia, kar je dejansko postalo njuna največja težava. Zlasti ta dva delničarja sta bila s to dokapitalizacijo, od katere je imela finančne koristi skupina [Dexia], tako postavljena v mnogo šibkejši položaj, saj sta bila finančno prešibka, da bi transakcijo absorbirala kot sistemsko tveganje svojih portfeljev, in tako je zanju tveganje skupine Dexia postalo posebno, nediverzificirano tveganje“ (99). |
| --- | --- |

Toda ti dve delničarki sta se, ko je bila oktobra 2008 sprejeta odločitev o izredni dokapitalizaciji, odločili, da storita vse potrebno, da bi preprečili preveliko zmanjševanje svojih deležev. Rezultat te odločitve [...] je bil, da je bil njun portfelj deležev mnogo bolj koncentriran, pri čemer je bil prednostno osredotočen na skupino Dexia, kar je dejansko postalo njuna največja težava. Zlasti ta dva delničarja sta bila s to dokapitalizacijo, od katere je imela finančne koristi skupina [Dexia], tako postavljena v mnogo šibkejši položaj, saj sta bila finančno prešibka, da bi transakcijo absorbirala kot sistemsko tveganje svojih portfeljev, in tako je zanju tveganje skupine Dexia postalo posebno, nediverzificirano tveganje“ (99).

| (399) | Minister za finance v prejšnji vladi je po navedbah belgijskega tiska 25. januarja 2012 na zaslišanju pred posebno komisijo belgijskega predstavniškega doma, ki mora proučiti okoliščine, zaradi katerih je prišlo do razdelitve družbe Dexia SA, izjavil, da je bilo državno jamstvo za delnice članov skupine Arcofin posledica političnega kompromisa, ki sega v leto 2008, in prvega načrta za reševanje skupine Dexia:
  „On [belgijski minister za finance] je[v sredo, 25. januarja 2012, na zaslišanju pred posebno komisijo belgijskega predstavniškega doma o razdelitvi skupine Dexia] priznal, da ni bil popolnoma prepričan o jamstvih skupine Arco, saj se je bal, da se Evropa z njimi ne bo strinjala. Po mnenju namestnika ministrskega predsednika [tj. belgijski minister za finance] je dejstvo, da so bila jamstva še vedno vzpostavljena, rezultat političnega kompromisa, ki izhaja iz leta 2008, in prvega načrta za reševanje skupine Dexia. To je bilo prvič, da je nekdo od sodelujočih priznal obstoj takega kompromisa, čeprav seveda ni bil skrivnost.
  [Minister] je navedel, da se je vprašanje zaščite [...] za člane skupine Arco pojavilo že konec septembra 2008 v palači Egmont, in sicer v noči prvega reševanja skupine Dexia.“
  „[...] Glede skupine Arco je vprašanje zastavila sama vlada [‚Kernkabinet‘], je izjavil [minister za finance], ki tega ni dodatno pojasnil.
  [Minister] je izjavil, da je bil politični kompromis na tisti točki potreben, da bi bilo skupino Dexia mogoče rešiti. [...]“ (100).
  „Pred posebno komisijo belgijskega predstavniškega doma je [belgijski minister za finance] tudi priznal, da sprva ni bil naklonjen temu jamstvu, ki je bilo posledica političnega kompromisa, doseženega leta 2008, kar je potrdil nekdanji minister za finance. Spomnil se je, da je v času prvega reševanja skupine Dexia septembra 2008 obstajala zamisel o razširitvi jamstva na varčevalce produktov, imenovanih ‚branche 21‘, [...], in na člane skupine Arco. [...] Glede skupine Arco se je vprašanje pojavilo v sami vladi“ (101). |
| --- | --- |

(399)

Minister za finance v prejšnji vladi je po navedbah belgijskega tiska 25. januarja 2012 na zaslišanju pred posebno komisijo belgijskega predstavniškega doma, ki mora proučiti okoliščine, zaradi katerih je prišlo do razdelitve družbe Dexia SA, izjavil, da je bilo državno jamstvo za delnice članov skupine Arcofin posledica političnega kompromisa, ki sega v leto 2008, in prvega načrta za reševanje skupine Dexia:

„On [belgijski minister za finance] je[v sredo, 25. januarja 2012, na zaslišanju pred posebno komisijo belgijskega predstavniškega doma o razdelitvi skupine Dexia] priznal, da ni bil popolnoma prepričan o jamstvih skupine Arco, saj se je bal, da se Evropa z njimi ne bo strinjala. Po mnenju namestnika ministrskega predsednika [tj. belgijski minister za finance] je dejstvo, da so bila jamstva še vedno vzpostavljena, rezultat političnega kompromisa, ki izhaja iz leta 2008, in prvega načrta za reševanje skupine Dexia. To je bilo prvič, da je nekdo od sodelujočih priznal obstoj takega kompromisa, čeprav seveda ni bil skrivnost.

[Minister] je navedel, da se je vprašanje zaščite [...] za člane skupine Arco pojavilo že konec septembra 2008 v palači Egmont, in sicer v noči prvega reševanja skupine Dexia.“

„[...] Glede skupine Arco je vprašanje zastavila sama vlada [‚Kernkabinet‘], je izjavil [minister za finance], ki tega ni dodatno pojasnil.

[Minister] je izjavil, da je bil politični kompromis na tisti točki potreben, da bi bilo skupino Dexia mogoče rešiti. [...]“ (100).

„Pred posebno komisijo belgijskega predstavniškega doma je [belgijski minister za finance] tudi priznal, da sprva ni bil naklonjen temu jamstvu, ki je bilo posledica političnega kompromisa, doseženega leta 2008, kar je potrdil nekdanji minister za finance. Spomnil se je, da je v času prvega reševanja skupine Dexia septembra 2008 obstajala zamisel o razširitvi jamstva na varčevalce produktov, imenovanih ‚branche 21‘, [...], in na člane skupine Arco. [...] Glede skupine Arco se je vprašanje pojavilo v sami vladi“ (101).

| (400) | Med razpravo o poročilu posebne komisije belgijskega predstavniškega doma, ki mora proučiti okoliščine, zaradi katerih je prišlo do razdelitve družbe Dexia SA, je poslanec izjavil, da je država dala članom skupine Arco dostop do jamstvene sheme v zameno za udeležbo družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia, pri čemer je uporabila pritisk vlade. | „Skupina ARCO in družba Holding Communal sta bili leta 2008 udeleženi pri dokapitalizaciji skupine Dexia za ogromen znesek, ki ga ne bi bilo mogoče zbrati. Za to posojilo [posojilo, ki ga je skupini ARCO in družbi Holding Communal odobrila DBB, da jima je omogočila udeležbo pri dokapitalizaciji] sta lahko zaprosili le banko Banque Dexia Belgique, tako je šlo dejansko za krožno financiranje. Dokapitalizacija je bila namenjena zaščiti dividend in je bila izvedena pod pritiskom vlade. |
| --- | --- | --- |

(400)

Med razpravo o poročilu posebne komisije belgijskega predstavniškega doma, ki mora proučiti okoliščine, zaradi katerih je prišlo do razdelitve družbe Dexia SA, je poslanec izjavil, da je država dala članom skupine Arco dostop do jamstvene sheme v zameno za udeležbo družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia, pri čemer je uporabila pritisk vlade.

„Skupina ARCO in družba Holding Communal sta bili leta 2008 udeleženi pri dokapitalizaciji skupine Dexia za ogromen znesek, ki ga ne bi bilo mogoče zbrati. Za to posojilo [posojilo, ki ga je skupini ARCO in družbi Holding Communal odobrila DBB, da jima je omogočila udeležbo pri dokapitalizaciji] sta lahko zaprosili le banko Banque Dexia Belgique, tako je šlo dejansko za krožno financiranje. Dokapitalizacija je bila namenjena zaščiti dividend in je bila izvedena pod pritiskom vlade.

| | V zameno je skupina ARCO dobila dostop do jamstvenega sklada, varčevalcem pa je bilo treba izplačati nadomestilo zaradi napak upravljanja. Skupina ARCO je morala za priključitev plačati le, če je bilo to potrebno. Tako je vlada še enkrat jasno nagradila skupino ARCO, tako da ji je preprosto izročila 1,5 milijarde EUR“ (102). |
| --- | --- |

V zameno je skupina ARCO dobila dostop do jamstvenega sklada, varčevalcem pa je bilo treba izplačati nadomestilo zaradi napak upravljanja. Skupina ARCO je morala za priključitev plačati le, če je bilo to potrebno. Tako je vlada še enkrat jasno nagradila skupino ARCO, tako da ji je preprosto izročila 1,5 milijarde EUR“ (102).

| (401) | Zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 397 do 400, pripombe zadevnih držav članic niso odpravile dvomov, ki jih je izrazila Komisija v sklepu o razširitvi postopka. Komisija zato meni, da so državno jamstvo za člane družbe Arcofin načrtovali belgijski organi, da bi to družbo prepričali glede udeležbe pri dokapitalizaciji skupine Dexia. |
| --- | --- |

(401)

Zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 397 do 400, pripombe zadevnih držav članic niso odpravile dvomov, ki jih je izrazila Komisija v sklepu o razširitvi postopka. Komisija zato meni, da so državno jamstvo za člane družbe Arcofin načrtovali belgijski organi, da bi to družbo prepričali glede udeležbe pri dokapitalizaciji skupine Dexia.

| (402) | Komisija v odgovor na pripombe Belgije (glej uvodno izjavo 377) poudarja, da je snovalka objave in jamstva belgijska vlada. Navaja, da se je ukrep jamstva pojavil šele tedaj, ko bi se družba Arcofin brez jamstva spoprijemala z večjim tveganjem, da bi njeni delničarji utrpeli izgube, povezane z udeležbo te družbe pri dokapitalizaciji skupine Dexia. Opozarja na dejstvo, da je objava načrta o jamstvu (10. oktobra 2008) sovpadala s pripravami na dokapitalizacijo skupine Dexia (ki je postala dokončna 3. oktobra 2008 in je bila torej pripravljena pred tem datumom), in meni, da glede na navedene dokaze (103) družba Arcofin ne bi bila udeležena pri dokapitalizaciji skupine Dexia, če se ne bi mogla zanesti na jamstveno shemo, s katero se zaščitijo naložbe posameznih članov v zadrugah, razkritje načrtov te sheme pa jo je spodbudilo, da je izvedla kapitalsko injekcijo. Ukrep se torej lahko pripiše državi. |
| --- | --- |

(402)

Komisija v odgovor na pripombe Belgije (glej uvodno izjavo 377) poudarja, da je snovalka objave in jamstva belgijska vlada. Navaja, da se je ukrep jamstva pojavil šele tedaj, ko bi se družba Arcofin brez jamstva spoprijemala z večjim tveganjem, da bi njeni delničarji utrpeli izgube, povezane z udeležbo te družbe pri dokapitalizaciji skupine Dexia. Opozarja na dejstvo, da je objava načrta o jamstvu (10. oktobra 2008) sovpadala s pripravami na dokapitalizacijo skupine Dexia (ki je postala dokončna 3. oktobra 2008 in je bila torej pripravljena pred tem datumom), in meni, da glede na navedene dokaze (103) družba Arcofin ne bi bila udeležena pri dokapitalizaciji skupine Dexia, če se ne bi mogla zanesti na jamstveno shemo, s katero se zaščitijo naložbe posameznih članov v zadrugah, razkritje načrtov te sheme pa jo je spodbudilo, da je izvedla kapitalsko injekcijo. Ukrep se torej lahko pripiše državi.

| (403) | Dokapitalizacija skupine Dexia v višini 350 milijonov EUR, ki jih je kot del prvega načrta reševanja skupine Dexia zagotovila družba Arcofin, se lahko torej pripiše državi. Tudi drugi pogoji, da bi bila opredeljena kot državna pomoč, so izpolnjeni zaradi razlogov, navedenih v sklepu o začetku postopka z dne 13. marca 2009 (104) in sklepu o pogojnem dovoljenju (105): Komisija meni, da brez jamstva Belgije družba Arcofin ne bi soglašala s to dokapitalizacijo, s katero je skupina Dexia dobila večjo prednost, s tem da se je zmanjšalo tveganje njene plačilne nesposobnosti; dokapitalizacija je bila selektivna, saj je vključevala le eno podjetje, tj. skupino Dexia; Komisija ob upoštevanju obsega in pomena te skupine na belgijskem, francoskem in luksemburškem trgu ter dejstva, da bi skupina brez sprejetih ukrepov morda postala plačilno nesposobna, zaradi česar bi se struktura bančnega trga v teh treh državah močno spremenila, meni, da zadevni ukrepi prizadenejo trgovino med državami članicami in izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco. |
| --- | --- |

(403)

Dokapitalizacija skupine Dexia v višini 350 milijonov EUR, ki jih je kot del prvega načrta reševanja skupine Dexia zagotovila družba Arcofin, se lahko torej pripiše državi. Tudi drugi pogoji, da bi bila opredeljena kot državna pomoč, so izpolnjeni zaradi razlogov, navedenih v sklepu o začetku postopka z dne 13. marca 2009 (104) in sklepu o pogojnem dovoljenju (105): Komisija meni, da brez jamstva Belgije družba Arcofin ne bi soglašala s to dokapitalizacijo, s katero je skupina Dexia dobila večjo prednost, s tem da se je zmanjšalo tveganje njene plačilne nesposobnosti; dokapitalizacija je bila selektivna, saj je vključevala le eno podjetje, tj. skupino Dexia; Komisija ob upoštevanju obsega in pomena te skupine na belgijskem, francoskem in luksemburškem trgu ter dejstva, da bi skupina brez sprejetih ukrepov morda postala plačilno nesposobna, zaradi česar bi se struktura bančnega trga v teh treh državah močno spremenila, meni, da zadevni ukrepi prizadenejo trgovino med državami članicami in izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco.

| (404) | Komisija poudarja, da dejstvo, da se udeležba finančne zadruge Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia lahko pripiše državi, ne bi zbujalo dvomov, čeprav bi bilo v državni pomoči SA.33927 „Jamstvena shema, ki ščiti deleže posameznih članov finančnih zadrug“ ugotovljeno, da jamstvena shema ne pomeni pomoči za družbo Arcofin. Morda družba Arcofin sama ni bila upravičena do državne pomoči po jamstveni shemi, vendarle pa je, kot je Komisija ugotovila v tem sklepu, sprejela ukrep, ki se lahko pripiše državi in je pomoč. |
| --- | --- |

(404)

Komisija poudarja, da dejstvo, da se udeležba finančne zadruge Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia lahko pripiše državi, ne bi zbujalo dvomov, čeprav bi bilo v državni pomoči SA.33927 „Jamstvena shema, ki ščiti deleže posameznih članov finančnih zadrug“ ugotovljeno, da jamstvena shema ne pomeni pomoči za družbo Arcofin. Morda družba Arcofin sama ni bila upravičena do državne pomoči po jamstveni shemi, vendarle pa je, kot je Komisija ugotovila v tem sklepu, sprejela ukrep, ki se lahko pripiše državi in je pomoč.

| (405) | Belgijski organi med postopkom, ki je vodil do sklepa o pogojnem dovoljenju, Komisije niso obveščali o podrobnostih jamstvene sheme, ki ščiti deleže posameznih članov finančnih zadrug. Komisijo je o tem, da v to naložbo ni bila vključena pomoč in da so drugi elementi pomoči, opredeljeni v sklepu o pogojnem dovoljenju, združljivi, prepričalo dejstvo, da ni poznala vseh podrobnosti glede pogojev udeležbe družbe Arcofin pri dokapitalizaciji. Skupina Dexia je dejansko prejela višji znesek od tistega, ki ga je navedla Komisija v sklepu o pogojnem dovoljenju, napaka o znesku pomoči, ki jo je bila prisiljena narediti Komisija, je morda odločilno vplivala na njeno analizo. Komisija je zato zadevnim državam članicam poslala dopise, v katerih je navedla, da namerava začeti postopek preiskave, da bi razveljavila vse dele sklepa o pogojnem dovoljenju v zvezi s sodelovanjem družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia. Zadevne države članice je tudi opozorila, da bo morala proučiti združljivost celotne pomoči iz sklepa o pogojnem dovoljenju, če bi se izkazalo, da je udeležba družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia dodatna pomoč, ter če je bila nova pomoč dodeljena ali bi lahko bila dodeljena v obdobju prestrukturiranja, zajetem v sklep o pogojnem dovoljenju, ali če določene zaveze in pogoji, ki izhajajo iz tega sklepa, ne bi bili izpolnjeni. Komisija je zadevne države članice nato v sklepu o razširitvi postopka pozvala, naj predložijo pripombe ter zagotovijo vse ustrezne informacije o tej točki, da bi ugotovila, ali je treba razveljaviti sklep o pogojnem dovoljenju. Komisija zaradi navedenih razlogov in po proučitvi pripomb, ki so jih predložile zadevne države članice, meni, da bi bilo treba sklep o pogojnem dovoljenju razveljaviti. Komisija kljub temu meni, da analiza obstoja ukrepov pomoči, že opredeljenih v sklepu o pogojnem dovoljenju (glej uvodne izjave 121 do 138 sklepa o pogojnem dovoljenju), ostaja popolnoma veljavna. |
| --- | --- |

(405)

Belgijski organi med postopkom, ki je vodil do sklepa o pogojnem dovoljenju, Komisije niso obveščali o podrobnostih jamstvene sheme, ki ščiti deleže posameznih članov finančnih zadrug. Komisijo je o tem, da v to naložbo ni bila vključena pomoč in da so drugi elementi pomoči, opredeljeni v sklepu o pogojnem dovoljenju, združljivi, prepričalo dejstvo, da ni poznala vseh podrobnosti glede pogojev udeležbe družbe Arcofin pri dokapitalizaciji. Skupina Dexia je dejansko prejela višji znesek od tistega, ki ga je navedla Komisija v sklepu o pogojnem dovoljenju, napaka o znesku pomoči, ki jo je bila prisiljena narediti Komisija, je morda odločilno vplivala na njeno analizo. Komisija je zato zadevnim državam članicam poslala dopise, v katerih je navedla, da namerava začeti postopek preiskave, da bi razveljavila vse dele sklepa o pogojnem dovoljenju v zvezi s sodelovanjem družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia. Zadevne države članice je tudi opozorila, da bo morala proučiti združljivost celotne pomoči iz sklepa o pogojnem dovoljenju, če bi se izkazalo, da je udeležba družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia dodatna pomoč, ter če je bila nova pomoč dodeljena ali bi lahko bila dodeljena v obdobju prestrukturiranja, zajetem v sklep o pogojnem dovoljenju, ali če določene zaveze in pogoji, ki izhajajo iz tega sklepa, ne bi bili izpolnjeni. Komisija je zadevne države članice nato v sklepu o razširitvi postopka pozvala, naj predložijo pripombe ter zagotovijo vse ustrezne informacije o tej točki, da bi ugotovila, ali je treba razveljaviti sklep o pogojnem dovoljenju. Komisija zaradi navedenih razlogov in po proučitvi pripomb, ki so jih predložile zadevne države članice, meni, da bi bilo treba sklep o pogojnem dovoljenju razveljaviti. Komisija kljub temu meni, da analiza obstoja ukrepov pomoči, že opredeljenih v sklepu o pogojnem dovoljenju (glej uvodne izjave 121 do 138 sklepa o pogojnem dovoljenju), ostaja popolnoma veljavna.

6.1.2   Dodatna izplačana pomoč (po sklepu o pogojnem dovoljenju)

(a)   Začasno jamstvo za refinanciranje družbe Dexia SA, banke DCL in njunih odvisnih družb (prvotnih 45 milijard EUR se je povečalo na 55 milijard EUR)

| (406) | Začasno jamstvo zadevnih držav članic za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL je bilo opredeljeno kot pomoč (in začasno odobreno) s sklepom o začasni odobritvi (106), sklepom o prvem podaljšanju jamstva (107), sklepom o povečanju zgornje meje jamstva (108) ter sklepom o drugem podaljšanju jamstva (109), in je sprva znašalo 45 milijard EUR, nato pa 55 milijard EUR. |
| --- | --- |

(406)

Začasno jamstvo zadevnih držav članic za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL je bilo opredeljeno kot pomoč (in začasno odobreno) s sklepom o začasni odobritvi (106), sklepom o prvem podaljšanju jamstva (107), sklepom o povečanju zgornje meje jamstva (108) ter sklepom o drugem podaljšanju jamstva (109), in je sprva znašalo 45 milijard EUR, nato pa 55 milijard EUR.

| (407) | Komisija je v sklepih z dne 19. aprila 2008 (110) in 30. oktobra 2009 (111) že ugotovila, da je mehanizem jamstva, ki so ga zagotovile zadevne države članice za finančna sredstva, ki jih je zbrala skupina Dexia po sporazumu iz oktobra 2008, pomenil državno pomoč. |
| --- | --- |

(407)

Komisija je v sklepih z dne 19. aprila 2008 (110) in 30. oktobra 2009 (111) že ugotovila, da je mehanizem jamstva, ki so ga zagotovile zadevne države članice za finančna sredstva, ki jih je zbrala skupina Dexia po sporazumu iz oktobra 2008, pomenil državno pomoč.

| (408) | Komisija ponovno navaja razloge iz navedenih sklepov, zaradi katerih je jamstvo za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL opredeljeno kot državna pomoč. |
| --- | --- |

(408)

Komisija ponovno navaja razloge iz navedenih sklepov, zaradi katerih je jamstvo za refinanciranje družbe Dexia SA in banke DCL opredeljeno kot državna pomoč.

| (409) | Komisija opaža, da so zadevne države članice kot razlog za začasno jamstvo za refinanciranje navedle nezmožnost družbe DMA, da se refinancira na trgih. Na podlagi tega Komisija upravičeno meni, da obresti za jamstvo niso zaračunane po tržni meri, s čimer dajejo upravičencu prednost. |
| --- | --- |

(409)

Komisija opaža, da so zadevne države članice kot razlog za začasno jamstvo za refinanciranje navedle nezmožnost družbe DMA, da se refinancira na trgih. Na podlagi tega Komisija upravičeno meni, da obresti za jamstvo niso zaračunane po tržni meri, s čimer dajejo upravičencu prednost.

| (410) | Ukrep je selektiven zato, ker se nanaša le na eno družbo – Dexio (družba Dexia SA in banka DCL sta pravni osebi, ki jima je ukrep neposredno koristil). |
| --- | --- |

(410)

Ukrep je selektiven zato, ker se nanaša le na eno družbo – Dexio (družba Dexia SA in banka DCL sta pravni osebi, ki jima je ukrep neposredno koristil).

| (411) | V začasno jamstvo za refinanciranje, ki so ga odobrile zadevne države članice, so jasno vključena državna sredstva. |
| --- | --- |

(411)

V začasno jamstvo za refinanciranje, ki so ga odobrile zadevne države članice, so jasno vključena državna sredstva.

| (412) | Komisija meni, da ukrep prizadene trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, pri čemer je upoštevala precejšnji obseg skupine Dexia in dejstvo, da bi banka brez začasnega jamstva za refinanciranje tvegala, da bi bil zaradi težav z likvidnostjo, kakovostjo sredstev, donosnostjo in plačilno sposobnostjo uveden takojšnji in nenadzorovan likvidacijski postopek, ki bi vplival na strukturo bančnega trga v številnih državah članicah. |
| --- | --- |

(412)

Komisija meni, da ukrep prizadene trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, pri čemer je upoštevala precejšnji obseg skupine Dexia in dejstvo, da bi banka brez začasnega jamstva za refinanciranje tvegala, da bi bil zaradi težav z likvidnostjo, kakovostjo sredstev, donosnostjo in plačilno sposobnostjo uveden takojšnji in nenadzorovan likvidacijski postopek, ki bi vplival na strukturo bančnega trga v številnih državah članicah.

(b)   Izredna likvidnostna pomoč, ki sta jo bankama DBB/Belfius in DCL dodelili centralni banki Belgije in Francije

| (413) | Izredna likvidnostna pomoč, ki je bila dodeljena od 5. oktobra 2011, je po mnenju Komisije eden v nizu novih ukrepov za pomoč skupini Dexia in banki DBB/Belfius po prodaji te banke, ki je bil sprejet (ali naj bi bil sprejet) po odobritvi prvotnega načrta prestrukturiranja skupine Dexia 26. februarja 2010, prav tako kot začasno jamstvo za refinanciranje, pripojitev banke DBB/Belfius s strani države, prodaja družbe Dexia BIL in ukrepi iz načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia. |
| --- | --- |

(413)

Izredna likvidnostna pomoč, ki je bila dodeljena od 5. oktobra 2011, je po mnenju Komisije eden v nizu novih ukrepov za pomoč skupini Dexia in banki DBB/Belfius po prodaji te banke, ki je bil sprejet (ali naj bi bil sprejet) po odobritvi prvotnega načrta prestrukturiranja skupine Dexia 26. februarja 2010, prav tako kot začasno jamstvo za refinanciranje, pripojitev banke DBB/Belfius s strani države, prodaja družbe Dexia BIL in ukrepi iz načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia.

| (414) | Komisija v odgovor na pripombe zadevnih držav članic o izredni likvidnostni pomoči poudarja, da je glede na točko 51 sporočila o bančništvu (112) eden od pogojev za ugotovitev, da zagotovljena finančna sredstva ne pomenijo pomoči, ta, da „ukrepa [...] ne podpira nobeno posredno osebno jamstvo države“. |
| --- | --- |

(414)

Komisija v odgovor na pripombe zadevnih držav članic o izredni likvidnostni pomoči poudarja, da je glede na točko 51 sporočila o bančništvu (112) eden od pogojev za ugotovitev, da zagotovljena finančna sredstva ne pomenijo pomoči, ta, da „ukrepa [...] ne podpira nobeno posredno osebno jamstvo države“.

| (415) | Navaja, da je bilo državno jamstvo za izredno likvidnostno pomoč, dodeljeno banki DBB/Belfius, zagotovljeno v okviru jamstva Belgije za banko BNB, v skladu z Zakonom z dne 22. februarja 1998 o uvedbi statuta banke BNB. |
| --- | --- |

(415)

Navaja, da je bilo državno jamstvo za izredno likvidnostno pomoč, dodeljeno banki DBB/Belfius, zagotovljeno v okviru jamstva Belgije za banko BNB, v skladu z Zakonom z dne 22. februarja 1998 o uvedbi statuta banke BNB.

| (416) | Ne strinja se z mnenjem belgijskih organov, da jamstvo Belgije za banko BNB ni spadalo v sporočilo o bančništvu (113), saj jamstvo ni bil „protikrizni“ ukrep, odobren posebej za izredno likvidnostno pomoč, ampak je „jamčilo za vsa [sic] posojila, ki jih izda banka BNB, če so odobrena kot del prispevka banke BNB k stabilnosti finančnega sistema, ki močno presega protikrizne ukrepe“. |
| --- | --- |

(416)

Ne strinja se z mnenjem belgijskih organov, da jamstvo Belgije za banko BNB ni spadalo v sporočilo o bančništvu (113), saj jamstvo ni bil „protikrizni“ ukrep, odobren posebej za izredno likvidnostno pomoč, ampak je „jamčilo za vsa [sic] posojila, ki jih izda banka BNB, če so odobrena kot del prispevka banke BNB k stabilnosti finančnega sistema, ki močno presega protikrizne ukrepe“.

| (417) | Komisija poudarja, da ni podrobneje pojasnjena zahteva, da ne sme obstajati posredno jamstvo države, ki je v sporočilu o bančništvu določeno kot eno izmed kumulativnih meril, da se finančna sredstva ne opredelijo kot pomoč. V sporočilu o bančništvu ni nikjer niti implicitno navedeno, da bi se moralo tako posredno jamstvo zagotoviti posebej za preprečevanje sedanje finančne krize. Z merilom iz točke 51 sporočila o bančništvu se zgolj ponavlja analiza Komisije iz uvodnih izjav 32 in 33 njene odločbe z dne 5. decembra 2007 o banki Northern Rock (114), mnogo preden je bil uveden kakršen koli pravni okvir v zvezi s finančno krizo. Zato je dovolj, da posredno jamstvo države obsega finančna sredstva, ki jih zagotovi centralna banka, pri čemer ni nobene potrebe po tem, da bi se moralo posredno jamstvo odobriti posebej za ukrepe izredne likvidnostne pomoči, kot trdijo belgijski organi. |
| --- | --- |

(417)

Komisija poudarja, da ni podrobneje pojasnjena zahteva, da ne sme obstajati posredno jamstvo države, ki je v sporočilu o bančništvu določeno kot eno izmed kumulativnih meril, da se finančna sredstva ne opredelijo kot pomoč. V sporočilu o bančništvu ni nikjer niti implicitno navedeno, da bi se moralo tako posredno jamstvo zagotoviti posebej za preprečevanje sedanje finančne krize. Z merilom iz točke 51 sporočila o bančništvu se zgolj ponavlja analiza Komisije iz uvodnih izjav 32 in 33 njene odločbe z dne 5. decembra 2007 o banki Northern Rock (114), mnogo preden je bil uveden kakršen koli pravni okvir v zvezi s finančno krizo. Zato je dovolj, da posredno jamstvo države obsega finančna sredstva, ki jih zagotovi centralna banka, pri čemer ni nobene potrebe po tem, da bi se moralo posredno jamstvo odobriti posebej za ukrepe izredne likvidnostne pomoči, kot trdijo belgijski organi.

| (418) | V drugem odstavku člena 9 Zakona z dne 22. februarja 1998 o uvedbi statuta banke BNB je določeno: „Država jamči banki za kakršno koli izgubo in za izplačilo kakršnega koli posojila, odobrenega banki kot posledica izvajanja pogodb iz prejšnjega odstavka [‚pogodbe o mednarodnem monetarnem sodelovanju, ki so za Belgijo zavezujoče‘] ali kot posledica njene udeležbe v pogodbah o mednarodnem monetarnem sodelovanju ali transakcijah, katerih pogodbenica je banka, pri čemer se upošteva sporazum Sveta ministrov. Država banki tudi jamči za izplačilo kakršnega koli posojila, odobrenega kot del njenega prispevka k stabilnosti finančnega sistema, in za vsako izgubo, nastalo kot posledica kakršne koli transakcije, ki je v zvezi s tem potrebna“ (115). |
| --- | --- |

(418)

V drugem odstavku člena 9 Zakona z dne 22. februarja 1998 o uvedbi statuta banke BNB je določeno: „Država jamči banki za kakršno koli izgubo in za izplačilo kakršnega koli posojila, odobrenega banki kot posledica izvajanja pogodb iz prejšnjega odstavka [‚pogodbe o mednarodnem monetarnem sodelovanju, ki so za Belgijo zavezujoče‘] ali kot posledica njene udeležbe v pogodbah o mednarodnem monetarnem sodelovanju ali transakcijah, katerih pogodbenica je banka, pri čemer se upošteva sporazum Sveta ministrov. Država banki tudi jamči za izplačilo kakršnega koli posojila, odobrenega kot del njenega prispevka k stabilnosti finančnega sistema, in za vsako izgubo, nastalo kot posledica kakršne koli transakcije, ki je v zvezi s tem potrebna“ (115).

| (419) | Po mnenju Komisije iz tega sledi, da pri dejavnostih iz tega odstavka država jamči banki BNB „za vsako izgubo“. Poleg tega so belgijski organi nenehno trdili, da ukrepe izredne likvidnostne pomoči za skupino Dexia utemeljuje potreba po preprečevanju destabilizacije finančnega sistema. |
| --- | --- |

(419)

Po mnenju Komisije iz tega sledi, da pri dejavnostih iz tega odstavka država jamči banki BNB „za vsako izgubo“. Poleg tega so belgijski organi nenehno trdili, da ukrepe izredne likvidnostne pomoči za skupino Dexia utemeljuje potreba po preprečevanju destabilizacije finančnega sistema.

| (420) | Dejstvo, da so belgijski organi v svoji priglasitvi novega ukrepa izredne likvidnostne pomoči z dne 21. oktobra 2011 menili, da morajo omeniti prisotnost posrednega jamstva države za banko BNB skoraj takoj po omembi, da je bila taka pomoč potrebna za ohranitev finančne stabilnosti Belgije, potrjuje, da to posredno jamstvo obsega izredno likvidnostno pomoč:






  „(22) | Banka BNB in belgijska vlada sta v takih okoliščinah, vsaka v mejah svojih ustreznih vlog in v okviru svojih pristojnosti, začeli proučevati razpoložljive možnosti za ohranitev uspešnega poslovanja DBB in finančne stabilnosti v Belgiji. [...] |
| --- | --- | --- |

(420)

Dejstvo, da so belgijski organi v svoji priglasitvi novega ukrepa izredne likvidnostne pomoči z dne 21. oktobra 2011 menili, da morajo omeniti prisotnost posrednega jamstva države za banko BNB skoraj takoj po omembi, da je bila taka pomoč potrebna za ohranitev finančne stabilnosti Belgije, potrjuje, da to posredno jamstvo obsega izredno likvidnostno pomoč:

„(22)

| (26) | Belgija v skladu s sistemskim zakonom banke BNB z dne 22. februarja 1998 samodejno jamči za izplačilo kakršnega koli kredita v okviru prispevka banke BNB k stabilnosti finančnega sistema ter za vsako izgubo, nastalo kot posledica kakršne koli transakcije, ki je v tem pogledu potrebna. To jamstvo je pravno izvršljivo. |
| --- | --- |

(26)

[...]

| (28) | Banka BNB priznava, da so bile te transakcije začete zaradi sistemskega pomena skupine Dexia [...]“ (116). |
| --- | --- |

(28)

| (421) | Torej glede izredne likvidnostne pomoči banke BNB za banko DBB/Belfius niso izpolnjeni vsi pogoji iz sporočila o bančništvu, da finančna sredstva ne bi pomenila državne pomoči. |
| --- | --- |

(421)

Torej glede izredne likvidnostne pomoči banke BNB za banko DBB/Belfius niso izpolnjeni vsi pogoji iz sporočila o bančništvu, da finančna sredstva ne bi pomenila državne pomoči.

| (422) | To velja tudi za polovico izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF dodelila banki DCL, zaradi razlogov iz uvodnih izjav 414 do 429. |
| --- | --- |

(422)

To velja tudi za polovico izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF dodelila banki DCL, zaradi razlogov iz uvodnih izjav 414 do 429.

| (423) | Banka BNB mora od pogodbe med belgijsko in francosko centralno banko z dne 2. februarja 2012 (117) zagotavljati 50-odstotno nadomestilo vsake izgube, ki bi jo morda utrpela banka BdF, če banka DCL ne bi izpolnjevala obveznosti. To jamstvo banke BNB za banko BdF je samo po sebi krito z jamstvom Belgije, kot je določeno v Zakonu z dne 22. februarja 1998 o uvedbi statuta banke BNB. |
| --- | --- |

(423)

Banka BNB mora od pogodbe med belgijsko in francosko centralno banko z dne 2. februarja 2012 (117) zagotavljati 50-odstotno nadomestilo vsake izgube, ki bi jo morda utrpela banka BdF, če banka DCL ne bi izpolnjevala obveznosti. To jamstvo banke BNB za banko BdF je samo po sebi krito z jamstvom Belgije, kot je določeno v Zakonu z dne 22. februarja 1998 o uvedbi statuta banke BNB.

| (424) | Po mnenju Komisije je 2. februar 2012 datum, od katerega je ukrep izredne likvidnostne pomoči banke BdF za banko DCL začel pomeniti državno pomoč, ker ni dokaza, da je bila začasna pogodba med obema centralnima bankama, ki je bila sklenjena pred pogodbo z dne 2. februarja 2012 (118), pravno zavezujoča. |
| --- | --- |

(424)

Po mnenju Komisije je 2. februar 2012 datum, od katerega je ukrep izredne likvidnostne pomoči banke BdF za banko DCL začel pomeniti državno pomoč, ker ni dokaza, da je bila začasna pogodba med obema centralnima bankama, ki je bila sklenjena pred pogodbo z dne 2. februarja 2012 (118), pravno zavezujoča.

| (425) | [...]. |
| --- | --- |

(425)

[...].

| (426) | [...]. |
| --- | --- |

(426)

[...].

| (427) | [...]. |
| --- | --- |

(427)

[...].

| (428) | [...]. |
| --- | --- |

(428)

[...].

| (429) | Kar zadeva izredno likvidnostno pomoč banke BdF za banko DCL, nazadnje tudi ni izpolnjen pogoj, po katerem izredne likvidnostne pomoči ne sme podpirati posredno jamstvo države (119), da ne bi pomenila pomoči v skladu s sporočilom o bančništvu. |
| --- | --- |

(429)

Kar zadeva izredno likvidnostno pomoč banke BdF za banko DCL, nazadnje tudi ni izpolnjen pogoj, po katerem izredne likvidnostne pomoči ne sme podpirati posredno jamstvo države (119), da ne bi pomenila pomoči v skladu s sporočilom o bančništvu.

| (430) | Torej niti glede izredne likvidnostne pomoči banke BNB za banko DBB/Belfius niti glede izredne likvidnostne pomoči banke BdF za banko DCL niso izpolnjeni vsi pogoji iz sporočila o bančništvu, da finančna sredstva ne bi pomenila državne pomoči. Zato je treba preveriti, ali so dejansko izpolnjeni pogoji, ki pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

(430)

Torej niti glede izredne likvidnostne pomoči banke BNB za banko DBB/Belfius niti glede izredne likvidnostne pomoči banke BdF za banko DCL niso izpolnjeni vsi pogoji iz sporočila o bančništvu, da finančna sredstva ne bi pomenila državne pomoči. Zato je treba preveriti, ali so dejansko izpolnjeni pogoji, ki pomenijo državno pomoč.

| (431) | Banka BNB je javna institucija in ukrepi, ki jih sprejema, vsebujejo državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU. Banka BNB je navedla: „Ko je bila Nacionalna banka ustanovljena, se je dejstvo, da ima pri njenem upravljanju prednost splošni interes, izoblikovalo v pravnem sistemu, ki se razlikuje od običajnih zakonskih določb glede delniških družb“ (120). Izvaja državne funkcije, kot je ohranjanje stabilnosti cen za celotno družbo. Ureja jo sistemski zakon, njen statut pa je odobren s kraljevim odlokom. Guvernerja in direktorje imenuje kralj. Izredna likvidnostna pomoč torej pomeni državni ukrep, dodeljen z državnimi sredstvi v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(431)

Banka BNB je javna institucija in ukrepi, ki jih sprejema, vsebujejo državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU. Banka BNB je navedla: „Ko je bila Nacionalna banka ustanovljena, se je dejstvo, da ima pri njenem upravljanju prednost splošni interes, izoblikovalo v pravnem sistemu, ki se razlikuje od običajnih zakonskih določb glede delniških družb“ (120). Izvaja državne funkcije, kot je ohranjanje stabilnosti cen za celotno družbo. Ureja jo sistemski zakon, njen statut pa je odobren s kraljevim odlokom. Guvernerja in direktorje imenuje kralj. Izredna likvidnostna pomoč torej pomeni državni ukrep, dodeljen z državnimi sredstvi v smislu člena 107(1) PDEU.

| (432) | Banka BdF je institucija, katere kapital pripada državi. Ob upoštevanju glavnega cilja, ki je stabilnost cen, podpira splošno ekonomsko politiko vlade in zagotavlja storitve, ki jih zahteva država, ali jih izvaja za tretje strani s soglasjem države. Izredna likvidnostna pomoč torej pomeni državni ukrep, dodeljen z državnimi sredstvi v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(432)

Banka BdF je institucija, katere kapital pripada državi. Ob upoštevanju glavnega cilja, ki je stabilnost cen, podpira splošno ekonomsko politiko vlade in zagotavlja storitve, ki jih zahteva država, ali jih izvaja za tretje strani s soglasjem države. Izredna likvidnostna pomoč torej pomeni državni ukrep, dodeljen z državnimi sredstvi v smislu člena 107(1) PDEU.

| (433) | Izredna likvidnostna pomoč, izplačana bankama DCL in DBB/Belfius, dokler je ni skupina Dexia prodala Belgiji, je selektivno odobren ukrep za skupino Dexia, ki ji je dal prednost z zagotovitvijo finančnih sredstev, ki jih ta skupina ne more več pridobiti na trgu zaradi resnih težav, s katerimi se spoprijema, zlasti glede likvidnosti. |
| --- | --- |

(433)

Izredna likvidnostna pomoč, izplačana bankama DCL in DBB/Belfius, dokler je ni skupina Dexia prodala Belgiji, je selektivno odobren ukrep za skupino Dexia, ki ji je dal prednost z zagotovitvijo finančnih sredstev, ki jih ta skupina ne more več pridobiti na trgu zaradi resnih težav, s katerimi se spoprijema, zlasti glede likvidnosti.

| (434) | Podobno je izredna likvidnostna pomoč, izplačana banki DBB/Belfius, potem ko jo je skupina Dexia prodala Belgiji, selektivno odobren ukrep za banko DBB/Belfius, ki ji je dal prednost z zagotovitvijo finančnih sredstev, ki jih ta banka ne more več pridobiti na trgu. Poleg tega je banka DBB/Belfius po prodaji v okviru resnih likvidnostih težav skupine Dexia še naprej vpisovala obveznice, ki jih je izdajala banka DCL. To naložbo je lahko izvedla zaradi izredne likvidnostne pomoči, medtem ko ta ugodnost ni bila na voljo njenim konkurentom. |
| --- | --- |

(434)

Podobno je izredna likvidnostna pomoč, izplačana banki DBB/Belfius, potem ko jo je skupina Dexia prodala Belgiji, selektivno odobren ukrep za banko DBB/Belfius, ki ji je dal prednost z zagotovitvijo finančnih sredstev, ki jih ta banka ne more več pridobiti na trgu. Poleg tega je banka DBB/Belfius po prodaji v okviru resnih likvidnostih težav skupine Dexia še naprej vpisovala obveznice, ki jih je izdajala banka DCL. To naložbo je lahko izvedla zaradi izredne likvidnostne pomoči, medtem ko ta ugodnost ni bila na voljo njenim konkurentom.

| (435) | Izredna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini Dexia, je izkrivljala konkurenco in prizadela trgovino med državami članicami, saj je ta skupina dejavna v številnih državah članicah in je v večini dejavnosti v konkurenci z drugimi finančnimi institucijami, ki delujejo po Evropski uniji. |
| --- | --- |

(435)

Izredna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini Dexia, je izkrivljala konkurenco in prizadela trgovino med državami članicami, saj je ta skupina dejavna v številnih državah članicah in je v večini dejavnosti v konkurenci z drugimi finančnimi institucijami, ki delujejo po Evropski uniji.

| (436) | Podobno je banka DBB/Belfius po prodaji z izredno likvidnostno pomočjo prejela vir finančnih sredstev, brez katerih ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti (zlasti vpisovanja finančnih instrumentov, ki jih je izdajala banka DCL) in s katerimi je torej dobila prednost, ki je izkrivljala konkurenco. To je ena od pomembnejših bank v Belgiji in je v konkurenci z drugimi finančnimi institucijami, ki poslujejo po EU. Ta prednost je torej prizadela trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(436)

Podobno je banka DBB/Belfius po prodaji z izredno likvidnostno pomočjo prejela vir finančnih sredstev, brez katerih ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti (zlasti vpisovanja finančnih instrumentov, ki jih je izdajala banka DCL) in s katerimi je torej dobila prednost, ki je izkrivljala konkurenco. To je ena od pomembnejših bank v Belgiji in je v konkurenci z drugimi finančnimi institucijami, ki poslujejo po EU. Ta prednost je torej prizadela trgovino med državami članicami.

| (437) | Komisija zato in kljub portfeljem dolgov, ki sta jih kot jamstvo zagotovili banki DBB/Belfius in DCL, meni, da izredna likvidnostna pomoč vsebuje državno pomoč. |
| --- | --- |

(437)

Komisija zato in kljub portfeljem dolgov, ki sta jih kot jamstvo zagotovili banki DBB/Belfius in DCL, meni, da izredna likvidnostna pomoč vsebuje državno pomoč.

(c)   Pomoč od prodaje banke DBB/Belfius Belgiji

| (438) | Komisija je v sklepu o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius izrazila pomisleke glede tega, da v prodajo banke DBB/Belfius Belgiji ni bila vključena državna pomoč. Kakršno koli pozitivno odstopanje med ceno, ki so jo plačali belgijski organi, in tržno vrednostjo banke DBB/Belfius ob transakciji, bi se štelo kot znesek, ki je enak državni pomoči za prodajalca (družbo Dexia SA). Poleg tega bi se lahko izkazalo, da transakcija vključuje pomoč za prodani subjekt (banko DBB/Belfius). Ta pomoč dopolnjuje zadevno pomoč, ki se je obravnavala v sklepu o pogojnem dovoljenju in do katere je že bila upravičena banka DBB/Belfius kot subjekt skupine Dexia (glej uvodne izjave 387 do 405 v oddelku 6.1.1), in izredno likvidnostno pomoč, ki jo je prejela banka DBB/Belfius (glej točko (b) v tem oddelku). |
| --- | --- |

(438)

Komisija je v sklepu o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius izrazila pomisleke glede tega, da v prodajo banke DBB/Belfius Belgiji ni bila vključena državna pomoč. Kakršno koli pozitivno odstopanje med ceno, ki so jo plačali belgijski organi, in tržno vrednostjo banke DBB/Belfius ob transakciji, bi se štelo kot znesek, ki je enak državni pomoči za prodajalca (družbo Dexia SA). Poleg tega bi se lahko izkazalo, da transakcija vključuje pomoč za prodani subjekt (banko DBB/Belfius). Ta pomoč dopolnjuje zadevno pomoč, ki se je obravnavala v sklepu o pogojnem dovoljenju in do katere je že bila upravičena banka DBB/Belfius kot subjekt skupine Dexia (glej uvodne izjave 387 do 405 v oddelku 6.1.1), in izredno likvidnostno pomoč, ki jo je prejela banka DBB/Belfius (glej točko (b) v tem oddelku).

—   Pomoč prodajalcu

| (439) | Transakcija, s katero je Belgija pridobila delnice v banki DBB/Belfius, se je financirala z državnimi sredstvi (iz sklada SFPI). |
| --- | --- |

(439)

Transakcija, s katero je Belgija pridobila delnice v banki DBB/Belfius, se je financirala z državnimi sredstvi (iz sklada SFPI).

| (440) | Belgija je posredovala pri pomoči skupini Dexia in/ali njenim odvisnim družbam pod pogoji, ki ne bi bili sprejemljivi za zasebnega vlagatelja, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji. Skupina Dexia, prodajalka, je zaradi izjemno visoke cene, ki jo je plačala Belgija za pripojitev banke DBB/Belfius, prejela državna sredstva. Komisija ugotavlja, da je iz vrednotenja cene, ki so ga zagotovili belgijski organi, razviden znesek med 2,8 milijarde EUR in 7,2 milijarde EUR. Zdi se, da se lahko po upoštevanju nerealiziranih izgub, nastalih zaradi tržnih pogojev poleti leta 2011 (poslabšanje v višini [0–2] milijardi EUR nerealiziranih izgub), in objavljenih obetov glede dobička (408 milijonov EUR za leto 2012 in [...] milijonov EUR za leto 2013) ter na podlagi različnih načinov vrednotenja evropskih bančnih skupin, podobnih skupini Belfius (razmerje C/D (121) je znašalo [5–10] za leti 2012 in 2013, razmerje C/OKV (122) pa je ob koncu leta 2011 znašalo [0,6–0,8]), vrednost prodanega dela banke DBB/Belfius oceni med [0–5] milijardami EUR in [0-5] milijardami EUR. |
| --- | --- |

(440)

Belgija je posredovala pri pomoči skupini Dexia in/ali njenim odvisnim družbam pod pogoji, ki ne bi bili sprejemljivi za zasebnega vlagatelja, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji. Skupina Dexia, prodajalka, je zaradi izjemno visoke cene, ki jo je plačala Belgija za pripojitev banke DBB/Belfius, prejela državna sredstva. Komisija ugotavlja, da je iz vrednotenja cene, ki so ga zagotovili belgijski organi, razviden znesek med 2,8 milijarde EUR in 7,2 milijarde EUR. Zdi se, da se lahko po upoštevanju nerealiziranih izgub, nastalih zaradi tržnih pogojev poleti leta 2011 (poslabšanje v višini [0–2] milijardi EUR nerealiziranih izgub), in objavljenih obetov glede dobička (408 milijonov EUR za leto 2012 in [...] milijonov EUR za leto 2013) ter na podlagi različnih načinov vrednotenja evropskih bančnih skupin, podobnih skupini Belfius (razmerje C/D (121) je znašalo [5–10] za leti 2012 in 2013, razmerje C/OKV (122) pa je ob koncu leta 2011 znašalo [0,6–0,8]), vrednost prodanega dela banke DBB/Belfius oceni med [0–5] milijardami EUR in [0-5] milijardami EUR.

| (441) | Komisija še ugotavlja, da so bile med pogoje za transakcijo prodaje banke DBB/Belfius vključene pogodbene obveznosti za to banko in/ali Belgijo, ki so pomenile prednost za banko Dexia/DCL in zaradi katerih bi se pod običajnimi tržnimi pogoji cena transakcije znižala. Med te obveznosti spadajo mehanizem dodatka k ceni, finančni sporazum med bankama DBB/Belfius in DCL/Dexia ter zaščita pred kakršnim koli tveganjem, povezanim z neodplačanimi posojili za družbe Arco, Ethias in Holding Communal, ki jo je skupini Dexia zagotovila Belgija. |
| --- | --- |

(441)

Komisija še ugotavlja, da so bile med pogoje za transakcijo prodaje banke DBB/Belfius vključene pogodbene obveznosti za to banko in/ali Belgijo, ki so pomenile prednost za banko Dexia/DCL in zaradi katerih bi se pod običajnimi tržnimi pogoji cena transakcije znižala. Med te obveznosti spadajo mehanizem dodatka k ceni, finančni sporazum med bankama DBB/Belfius in DCL/Dexia ter zaščita pred kakršnim koli tveganjem, povezanim z neodplačanimi posojili za družbe Arco, Ethias in Holding Communal, ki jo je skupini Dexia zagotovila Belgija.

| (442) | Komisija glede mehanizma dodatka k ceni priznava, da so v bančne prodaje običajno zajeti mehanizmi o prilagoditvi cene, ki so odvisni od prihodnje uspešnosti prodane dejavnosti. Vendar Komisija v tej posebni zadevi opozarja, da je mehanizem nesorazmeren. Zlasti dejstvo, da se je Belgija zavezala, da bo izplačala 100 % kapitalskega dobička pomeni, da se je strinjala s prevzemom zelo velikega tveganja (pridobitev za 4 milijarde EUR), odrekla pa se je kakršnemu koli nadomestilu za to tveganje (povrnjeni ji niso bili niti stroški financiranja). Zasebni vlagatelj se ne bi nikoli strinjal, da bi brez znatnega znižanja prodajne cene izplačal kapitalske dobičke. Mehanizem dodatka k ceni se lahko glede na informacije Belgije in njene svetovalne banke ter na podlagi tržnih podatkov oceni med 40 milijonov EUR in 150 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(442)

Komisija glede mehanizma dodatka k ceni priznava, da so v bančne prodaje običajno zajeti mehanizmi o prilagoditvi cene, ki so odvisni od prihodnje uspešnosti prodane dejavnosti. Vendar Komisija v tej posebni zadevi opozarja, da je mehanizem nesorazmeren. Zlasti dejstvo, da se je Belgija zavezala, da bo izplačala 100 % kapitalskega dobička pomeni, da se je strinjala s prevzemom zelo velikega tveganja (pridobitev za 4 milijarde EUR), odrekla pa se je kakršnemu koli nadomestilu za to tveganje (povrnjeni ji niso bili niti stroški financiranja). Zasebni vlagatelj se ne bi nikoli strinjal, da bi brez znatnega znižanja prodajne cene izplačal kapitalske dobičke. Mehanizem dodatka k ceni se lahko glede na informacije Belgije in njene svetovalne banke ter na podlagi tržnih podatkov oceni med 40 milijonov EUR in 150 milijonov EUR.

| (443) | Ponudba, ki jo je za skupino Dexia izoblikovala Belgija, zajema postopno zmanjšanje finančnih sredstev, ki jih je za ostalo skupino in še zlasti za družbo Dexia SA in banko DCL zagotovila banka DBB/Belfius. Vendar za to zmanjšanje ni nobenega jasnega in zavezujočega časovnega razporeda. Komisija meni, da se noben zasebni vlagatelj ne bi strinjal, da bi pod temi pogoji brez znatnega znižanja prodajne cene kupil banko, ki je ohranjala tako bistveno izpostavljenost do skupine Dexia in njenih odvisnih družb, ki so skupina v večjih težavah. |
| --- | --- |

(443)

Ponudba, ki jo je za skupino Dexia izoblikovala Belgija, zajema postopno zmanjšanje finančnih sredstev, ki jih je za ostalo skupino in še zlasti za družbo Dexia SA in banko DCL zagotovila banka DBB/Belfius. Vendar za to zmanjšanje ni nobenega jasnega in zavezujočega časovnega razporeda. Komisija meni, da se noben zasebni vlagatelj ne bi strinjal, da bi pod temi pogoji brez znatnega znižanja prodajne cene kupil banko, ki je ohranjala tako bistveno izpostavljenost do skupine Dexia in njenih odvisnih družb, ki so skupina v večjih težavah.

| (444) | Za poučenega vlagatelja ne bi bil sprejemljiva zaščita, ki jo je Belgija zagotovila skupini Dexia pred kakršnim koli tveganjem, povezanim z neodplačanimi posojili za družbe Arco, Ethias in Holding Communal, kot je razvidno iz ponudbe Belgije za skupino Dexia, objavljene 10. oktobra 2011. |
| --- | --- |

(444)

Za poučenega vlagatelja ne bi bil sprejemljiva zaščita, ki jo je Belgija zagotovila skupini Dexia pred kakršnim koli tveganjem, povezanim z neodplačanimi posojili za družbe Arco, Ethias in Holding Communal, kot je razvidno iz ponudbe Belgije za skupino Dexia, objavljene 10. oktobra 2011.

| (445) | Prodaja banke DBB/Belfius Belgiji pod pogoji, ki so za skupino Dexia pomenili prednost, je ukrep pomoči, s katerim so zadevne države članice uvedle resne dodatne strukturne ukrepe v pomoč skupini Dexia (o katerih Komisija ob sprejetju sklepa o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius še ni imela dovolj točnih informacij, a za katere se je pozneje izkazalo, da so jamstvo za refinanciranje, izredna likvidnostna pomoč in ukrepi iz spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia), ki poučenemu vlagatelju ne bi bil sprejemljiv, kot je navedeno v sklepu o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius (123) ter potrjeno v sklepu o začasni odobritvi (124) in sklepu o razširitvi postopka (125). Iz tega izhaja, da nakupa banke DBB/Belfius ni mogoče gledati neodvisno od drugih podpornih ukrepov za skupino Dexia (126). |
| --- | --- |

(445)

Prodaja banke DBB/Belfius Belgiji pod pogoji, ki so za skupino Dexia pomenili prednost, je ukrep pomoči, s katerim so zadevne države članice uvedle resne dodatne strukturne ukrepe v pomoč skupini Dexia (o katerih Komisija ob sprejetju sklepa o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius še ni imela dovolj točnih informacij, a za katere se je pozneje izkazalo, da so jamstvo za refinanciranje, izredna likvidnostna pomoč in ukrepi iz spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia), ki poučenemu vlagatelju ne bi bil sprejemljiv, kot je navedeno v sklepu o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius (123) ter potrjeno v sklepu o začasni odobritvi (124) in sklepu o razširitvi postopka (125). Iz tega izhaja, da nakupa banke DBB/Belfius ni mogoče gledati neodvisno od drugih podpornih ukrepov za skupino Dexia (126).

| (446) | Ceno družbe DBB bi bilo torej treba popraviti navzdol, da bi se upoštevale obveznosti iz uvodnih izjav 441 do 445, ki so koristile banki Dexia/DCL. Komisija torej meni, da je bila tržna cena za banko DBB/Belfius ocenjena previsoko in višja od cene, ki bi jo sprejel zasebni vlagatelj. Tako se lahko pomoč za družbo DCL/Dexia oceni med približno 1 milijardo EUR in 2 milijardama EUR. |
| --- | --- |

(446)

Ceno družbe DBB bi bilo torej treba popraviti navzdol, da bi se upoštevale obveznosti iz uvodnih izjav 441 do 445, ki so koristile banki Dexia/DCL. Komisija torej meni, da je bila tržna cena za banko DBB/Belfius ocenjena previsoko in višja od cene, ki bi jo sprejel zasebni vlagatelj. Tako se lahko pomoč za družbo DCL/Dexia oceni med približno 1 milijardo EUR in 2 milijardama EUR.

| (447) | Skupina Dexia je v konkurenci s tujimi skupinami, tako da je bila prizadeta trgovina med državami članicami, zaradi previsoke prodajne cene pa se je izkrivljala konkurenca. |
| --- | --- |

(447)

Skupina Dexia je v konkurenci s tujimi skupinami, tako da je bila prizadeta trgovina med državami članicami, zaradi previsoke prodajne cene pa se je izkrivljala konkurenca.

—   Pomoč za banko DBB/Belfius

| (448) | Po mnenju Komisije je bilo ugotovljeno, da Belgija ob pripojitvi banke DBB/Belfius ni ravnala kot poučeni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, prodajna cena je bila namreč višja od tržne vrednosti, Belgija pa si je pripojila to banko, da se finančno stanje skupine Dexia in s tem belgijski finančni sistem ne bi poslabšala. |
| --- | --- |

(448)

Po mnenju Komisije je bilo ugotovljeno, da Belgija ob pripojitvi banke DBB/Belfius ni ravnala kot poučeni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, prodajna cena je bila namreč višja od tržne vrednosti, Belgija pa si je pripojila to banko, da se finančno stanje skupine Dexia in s tem belgijski finančni sistem ne bi poslabšala.

| (449) | Komisija je v sklepu o začetku postopka že navedla, da je zelo malo verjetno, da bi zasebni vlagatelj prevzel bančno skupino zaradi zahtevane cene in njene izpostavljenosti do družbe DCL/Dexia, ki bi se le postopoma zmanjševala. Komisija tudi navaja, da tržni vlagatelj take pripojitve ne bi izpeljal v tako kratkem času in brez primerne skrbnosti. Ti dvomi so se potrdili v formalnem postopku preiskave. |
| --- | --- |

(449)

Komisija je v sklepu o začetku postopka že navedla, da je zelo malo verjetno, da bi zasebni vlagatelj prevzel bančno skupino zaradi zahtevane cene in njene izpostavljenosti do družbe DCL/Dexia, ki bi se le postopoma zmanjševala. Komisija tudi navaja, da tržni vlagatelj take pripojitve ne bi izpeljal v tako kratkem času in brez primerne skrbnosti. Ti dvomi so se potrdili v formalnem postopku preiskave.

| (450) | Po navedbah Komisije ima banka DBB/Belfius neposredne koristi od dejstva, da je ločena od skupine Dexia, kar pomeni prednost samo po sebi. Zaradi udeležbe v skupini Dexia je prišlo do navala na banko DBB/Belfius, kar je ogrozilo njeno uspešno poslovanje. Belgijski organi so zelo poudarjali ta vidik transakcije, da bi pomirili vlagatelje. |
| --- | --- |

(450)

Po navedbah Komisije ima banka DBB/Belfius neposredne koristi od dejstva, da je ločena od skupine Dexia, kar pomeni prednost samo po sebi. Zaradi udeležbe v skupini Dexia je prišlo do navala na banko DBB/Belfius, kar je ogrozilo njeno uspešno poslovanje. Belgijski organi so zelo poudarjali ta vidik transakcije, da bi pomirili vlagatelje.

| (451) | Zaradi prednosti, ki jih ukrep daje banki DBB/Belfius, se izkrivlja konkurenca, saj se lahko banka DBB/Belfius svojim upnikom in vlagateljem predstavi v boljši luči. Trgovina med državami članicami je prizadeta, ker je banka DBB/Belfius v konkurenci s tujimi skupinami. |
| --- | --- |

(451)

Zaradi prednosti, ki jih ukrep daje banki DBB/Belfius, se izkrivlja konkurenca, saj se lahko banka DBB/Belfius svojim upnikom in vlagateljem predstavi v boljši luči. Trgovina med državami članicami je prizadeta, ker je banka DBB/Belfius v konkurenci s tujimi skupinami.

| (452) | Komisija posledično ugotavlja, da nakup delnic v banki DBB/Belfius, ki ga je pod opisanimi pogoji opravila Belgija, pomeni državno pomoč za to banko. |
| --- | --- |

(452)

Komisija posledično ugotavlja, da nakup delnic v banki DBB/Belfius, ki ga je pod opisanimi pogoji opravila Belgija, pomeni državno pomoč za to banko.

| (453) | Toda Komisija ni našla dovolj trdnih dokazov, kar zadeva vpis obveznic s strani banke DBB/Belfius, za katere jamčijo zadevne države članice, izdali pa sta jih družba Dexia SA in/ali banka DCL, s katerimi bi se zadovoljivo dokazovalo, da je imela ta banka posebno konkurenčno prednost od vpisa teh obveznic, z drugimi besedami, ugodnost, ki je drugi vpisniki obveznic banke DCL v podobnem položaju ne bi imeli. Komisija na podlagi razpoložljivih dokazov ne more sklepati, da to pomeni pomoč. |
| --- | --- |

(453)

Toda Komisija ni našla dovolj trdnih dokazov, kar zadeva vpis obveznic s strani banke DBB/Belfius, za katere jamčijo zadevne države članice, izdali pa sta jih družba Dexia SA in/ali banka DCL, s katerimi bi se zadovoljivo dokazovalo, da je imela ta banka posebno konkurenčno prednost od vpisa teh obveznic, z drugimi besedami, ugodnost, ki je drugi vpisniki obveznic banke DCL v podobnem položaju ne bi imeli. Komisija na podlagi razpoložljivih dokazov ne more sklepati, da to pomeni pomoč.

6.1.3   Dodatna pomoč, ki jo je treba plačati v zvezi s spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja in prodaje družbe DMA (z ustanovitvijo razvojne banke)

(a)   Dokončno jamstvo za refinanciranje za družbo Dexia in banko DCL ter njune odvisne družbe

| (454) | Tako kot začasno jamstvo za refinanciranje, začasno dovoljeno s sklepom o začasni odobritvi, sklepom o prvem podaljšanju jamstva, sklepom o povečanju zgornje meje jamstva ter sklepom o drugem podaljšanju jamstva, pomeni državno pomoč tudi končno jamstvo za refinanciranje v višini 85 milijard EUR. V končno jamstvo za refinanciranje so vključena državna sredstva. Skupina Dexia brez državnega jamstva ne bi mogla zbrati kakršnih koli finančnih sredstev na trgih, zato ji daje jamstvo prednost. Nič ne kaže na to, da bi se s tem ukrepom, sprejetim za ohranitev finančne stabilnosti, izpolnile zahteve zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Selektivno se nanaša samo na skupino Dexia. Zasnovan je, da ne bi se preprečil takojšnji in nenadzorovan likvidacijski postopek za skupino Dexia, ki bi zaradi precejšnjega obsega te banke vplival na strukturo bančnega trga Unije. Komisija zato meni, da ta ukrep prizadene trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(454)

Tako kot začasno jamstvo za refinanciranje, začasno dovoljeno s sklepom o začasni odobritvi, sklepom o prvem podaljšanju jamstva, sklepom o povečanju zgornje meje jamstva ter sklepom o drugem podaljšanju jamstva, pomeni državno pomoč tudi končno jamstvo za refinanciranje v višini 85 milijard EUR. V končno jamstvo za refinanciranje so vključena državna sredstva. Skupina Dexia brez državnega jamstva ne bi mogla zbrati kakršnih koli finančnih sredstev na trgih, zato ji daje jamstvo prednost. Nič ne kaže na to, da bi se s tem ukrepom, sprejetim za ohranitev finančne stabilnosti, izpolnile zahteve zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Selektivno se nanaša samo na skupino Dexia. Zasnovan je, da ne bi se preprečil takojšnji in nenadzorovan likvidacijski postopek za skupino Dexia, ki bi zaradi precejšnjega obsega te banke vplival na strukturo bančnega trga Unije. Komisija zato meni, da ta ukrep prizadene trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco.

(b)   Dokapitalizacija družbe Dexia SA v višini 5,5 milijarde EUR

| (455) | Komisija se glede tega, ali je pomoč povezana z dokapitalizacijo, sklicuje na svojo odločitev z dne 13. marca 2009 in sklep o pogojnem dovoljenju, v katerih je bilo ugotovljeno, da posredovanje Belgije in Francije pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(455)

Komisija se glede tega, ali je pomoč povezana z dokapitalizacijo, sklicuje na svojo odločitev z dne 13. marca 2009 in sklep o pogojnem dovoljenju, v katerih je bilo ugotovljeno, da posredovanje Belgije in Francije pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (456) | Komisiji se zdi očitno, da je ukrep selektiven in da se lahko pripiše obema državama, saj se nanaša na eno samo družbo, tj. skupino Dexia, poleg tega sta ga neposredno sprejeli Belgija in Francija. |
| --- | --- |

(456)

Komisiji se zdi očitno, da je ukrep selektiven in da se lahko pripiše obema državama, saj se nanaša na eno samo družbo, tj. skupino Dexia, poleg tega sta ga neposredno sprejeli Belgija in Francija.

| (457) | Kot je bilo že pojasnjeno (127), je dokapitalizacija družbe Dexia SA potrebna, da se zagotovi urejen likvidacijski postopek za skupino Dexia. Odpraviti je treba stanje negativnih lastnih sredstev družbe Dexia SA z dne 30. septembra 2012 in banke DCL z dne 31. decembra 2012, da bi se stabiliziral finančni položaj skupine. Take dokapitalizacije skupine v težavah ne bi izvajal noben zasebni lastnik, ki bi se vsaj malo spoznal na tržno gospodarstvo, in si obenem prizadeval za uvedbo likvidacijskega postopka. Dokapitalizacija za družbo tako pomeni prednost, ki je od poučenega zasebnega vlagatelja ne bi prejela. |
| --- | --- |

(457)

Kot je bilo že pojasnjeno (127), je dokapitalizacija družbe Dexia SA potrebna, da se zagotovi urejen likvidacijski postopek za skupino Dexia. Odpraviti je treba stanje negativnih lastnih sredstev družbe Dexia SA z dne 30. septembra 2012 in banke DCL z dne 31. decembra 2012, da bi se stabiliziral finančni položaj skupine. Take dokapitalizacije skupine v težavah ne bi izvajal noben zasebni lastnik, ki bi se vsaj malo spoznal na tržno gospodarstvo, in si obenem prizadeval za uvedbo likvidacijskega postopka. Dokapitalizacija za družbo tako pomeni prednost, ki je od poučenega zasebnega vlagatelja ne bi prejela.

| (458) | Z dokapitalizacijo se prepreči takojšnja in nenadzorovana razdelitev skupine Dexia. Brez ukrepa bi bil za banko uveden likvidacijski postopek in bi prej zapustila bančni sektor. Njena sredstva bi se hitreje porazdelila. Zato ukrep zaradi precejšnjega obsega banke vpliva na strukturo bančnega trga v Uniji, zaradi česar je prizadel trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(458)

Z dokapitalizacijo se prepreči takojšnja in nenadzorovana razdelitev skupine Dexia. Brez ukrepa bi bil za banko uveden likvidacijski postopek in bi prej zapustila bančni sektor. Njena sredstva bi se hitreje porazdelila. Zato ukrep zaradi precejšnjega obsega banke vpliva na strukturo bančnega trga v Uniji, zaradi česar je prizadel trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco.

| (459) | Komisija zato ugotavlja, da je v dokapitalizacijo družbe Dexia SA vključena pomoč za skupino Dexia. |
| --- | --- |

(459)

Komisija zato ugotavlja, da je v dokapitalizacijo družbe Dexia SA vključena pomoč za skupino Dexia.

(c)   Pomoč za razvojno banko

| (460) | Komisija meni, da se pomoč zagotavlja razvojni banki, prek katere naj bi družba DMA izvajala svoje dejavnosti:






  (a) | zaradi dokapitalizacije, h kateri so se zavezali delničarji, ter |
| --- | --- | --- |

(460)

Komisija meni, da se pomoč zagotavlja razvojni banki, prek katere naj bi družba DMA izvajala svoje dejavnosti:

(a)

zaradi dokapitalizacije, h kateri so se zavezali delničarji, ter

| (b) | zaradi likvidnih sredstev, za katere so se ti isti delničarji zavezali, da jih zagotovijo novi kreditni instituciji. |
| --- | --- |

(b)

zaradi likvidnih sredstev, za katere so se ti isti delničarji zavezali, da jih zagotovijo novi kreditni instituciji.

| (461) | Ta pomoč dopolnjuje zadevno pomoč, ki jo je družba DMA že prejela kot subjekt skupine Dexia. |
| --- | --- |

(461)

Ta pomoč dopolnjuje zadevno pomoč, ki jo je družba DMA že prejela kot subjekt skupine Dexia.

| (462) | Komisija je v svojem sklepu o razširitvi postopka menila, da je bila pomoč, opredeljena v transakciji prodaje družbe DMA, namenjena v korist dejavnosti te družbe in „nove strukture hipotekarnega kreditiranja“ (128), povedano drugače, podjetju, ki izhaja iz transakcije prodaje družbe DMA, v katero bi bila kot pravna subjekta vključena tudi nova kreditna institucija in skupno podjetje. Zadevne države članice (129) oziroma skupina Dexia (130) so v pripombah na sklep o začetku postopka, francoski organi pa v svojem memorandumu z dne 4. decembra 2012 o transakciji prodaje družbe DMA (131) v odgovor navedli, da „nova struktura hipotekarnega kreditiranja“ kot gospodarski subjekt ne obstaja in da taka struktura v vsakem primeru ne bi prejela pomoči. |
| --- | --- |

(462)

Komisija je v svojem sklepu o razširitvi postopka menila, da je bila pomoč, opredeljena v transakciji prodaje družbe DMA, namenjena v korist dejavnosti te družbe in „nove strukture hipotekarnega kreditiranja“ (128), povedano drugače, podjetju, ki izhaja iz transakcije prodaje družbe DMA, v katero bi bila kot pravna subjekta vključena tudi nova kreditna institucija in skupno podjetje. Zadevne države članice (129) oziroma skupina Dexia (130) so v pripombah na sklep o začetku postopka, francoski organi pa v svojem memorandumu z dne 4. decembra 2012 o transakciji prodaje družbe DMA (131) v odgovor navedli, da „nova struktura hipotekarnega kreditiranja“ kot gospodarski subjekt ne obstaja in da taka struktura v vsakem primeru ne bi prejela pomoči.

| (463) | Zadevne države članice so v podporo svoji utemeljitvi v skupnih pripombah na sklep o razširitvi postopka in sklep o povečanju zgornje meje jamstva zgolj navedle, da „imajo različne pravne osebe, ki sestavljajo to ‚hipotekarno strukturo‘, različne delničarje, ki v vsakem primeru uveljavljajo lastne poslovne interese“ ter da „bodo različni deli ‚nove strukture hipotekarnega kreditiranja‘ “ [tj. družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje] „vedno imeli različne interese“. Edina navedena utemeljitev glede obstoja teh različnih interesov se nanaša na to, da „[...] so ti subjekti [tj. družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje] medsebojno povezani s službami, v katere so vertikalno integrirane številne storitve. Na vsaki stopnji te vrednostne verige si bodo gospodarski subjekti pri uveljavljanju lastnih interesov prizadevali za čim večji dobiček. Ti subjekti si bodo morali med seboj razdeliti maržo, ki izhaja iz ukrepa financiranja lokalnih skupnosti“ (132). |
| --- | --- |

(463)

Zadevne države članice so v podporo svoji utemeljitvi v skupnih pripombah na sklep o razširitvi postopka in sklep o povečanju zgornje meje jamstva zgolj navedle, da „imajo različne pravne osebe, ki sestavljajo to ‚hipotekarno strukturo‘, različne delničarje, ki v vsakem primeru uveljavljajo lastne poslovne interese“ ter da „bodo različni deli ‚nove strukture hipotekarnega kreditiranja‘ “ [tj. družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje] „vedno imeli različne interese“. Edina navedena utemeljitev glede obstoja teh različnih interesov se nanaša na to, da „[...] so ti subjekti [tj. družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje] medsebojno povezani s službami, v katere so vertikalno integrirane številne storitve. Na vsaki stopnji te vrednostne verige si bodo gospodarski subjekti pri uveljavljanju lastnih interesov prizadevali za čim večji dobiček. Ti subjekti si bodo morali med seboj razdeliti maržo, ki izhaja iz ukrepa financiranja lokalnih skupnosti“ (132).

| (464) | Francoski organi v svojem memorandumu z dne 4. decembra 2012 o transakciji družbe DMA z dne 4. decembra 2012 o tej točki namigujejo na obstoj „t. i. različnih gospodarskih dejavnosti, ki sta jih po eni strani izvajali nova kreditna institucija in družba DMA, po drugi pa skupno podjetje“ (133). |
| --- | --- |

(464)

Francoski organi v svojem memorandumu z dne 4. decembra 2012 o transakciji družbe DMA z dne 4. decembra 2012 o tej točki namigujejo na obstoj „t. i. različnih gospodarskih dejavnosti, ki sta jih po eni strani izvajali nova kreditna institucija in družba DMA, po drugi pa skupno podjetje“ (133).

| (465) | Komisija bi predhodno opozorila, da pravila o konkurenci, določena v Pogodbi o delovanju Evropske unije, zlasti tista, ki se nanašajo na državno pomoč, zadevajo podjetja, ne pa družb ali drugih pravnih subjektov v obliki fizičnih ali pravnih oseb. |
| --- | --- |

(465)

Komisija bi predhodno opozorila, da pravila o konkurenci, določena v Pogodbi o delovanju Evropske unije, zlasti tista, ki se nanašajo na državno pomoč, zadevajo podjetja, ne pa družb ali drugih pravnih subjektov v obliki fizičnih ali pravnih oseb.

| (466) | Iz sodne prakse Sodišča je jasno, da se pravila konkurenčnega prava v Evropski uniji nanašajo na podjetja in da podjetje za ta pravila ustreza skladnemu, enotnemu gospodarskemu subjektu, ki vključuje različne osebne, opredmetene in neopredmetene elemente ter uresničuje enak določen dolgoročni gospodarski cilj, ne glede na pravni status te gospodarske enote (134). |
| --- | --- |

(466)

Iz sodne prakse Sodišča je jasno, da se pravila konkurenčnega prava v Evropski uniji nanašajo na podjetja in da podjetje za ta pravila ustreza skladnemu, enotnemu gospodarskemu subjektu, ki vključuje različne osebne, opredmetene in neopredmetene elemente ter uresničuje enak določen dolgoročni gospodarski cilj, ne glede na pravni status te gospodarske enote (134).

| (467) | Za uporabo pravil o državni pomoči se lahko obravnava, da dva ali več ločena pravna subjekta tvorita posamezno gospodarsko enoto. Ta gospodarska enota se nato šteje za zadevno podjetje. Sodišče je v ta namen proučilo, ali ima eden od subjektov nadzorni delež v drugem ter ali med obema obstajajo funkcionalne, gospodarske in organizacijske povezave (135). |
| --- | --- |

(467)

Za uporabo pravil o državni pomoči se lahko obravnava, da dva ali več ločena pravna subjekta tvorita posamezno gospodarsko enoto. Ta gospodarska enota se nato šteje za zadevno podjetje. Sodišče je v ta namen proučilo, ali ima eden od subjektov nadzorni delež v drugem ter ali med obema obstajajo funkcionalne, gospodarske in organizacijske povezave (135).

| (468) | Komisija je zaradi razlogov, navedenih v nadaljevanju, prepričana, da so družba DMA, nova kreditna institucija ter skupno podjetje eno in isto podjetje. Čeprav ima vsaka od teh družb individualno in dopolnilno vlogo pri izpolnjevanju skupnega cilja, pa izpolnjujejo enak določen dolgoročni gospodarski cilj (tj. odprava tržnega primanjkljaja, ugotovljena pri financiranju francoskih lokalnih skupnosti in javnih bolnišnic). |
| --- | --- |

(468)

Komisija je zaradi razlogov, navedenih v nadaljevanju, prepričana, da so družba DMA, nova kreditna institucija ter skupno podjetje eno in isto podjetje. Čeprav ima vsaka od teh družb individualno in dopolnilno vlogo pri izpolnjevanju skupnega cilja, pa izpolnjujejo enak določen dolgoročni gospodarski cilj (tj. odprava tržnega primanjkljaja, ugotovljena pri financiranju francoskih lokalnih skupnosti in javnih bolnišnic).

| (469) | Upravljanje in izterjavo posojil ter podobnih terjatev, vrednostnih papirjev in obveznic v lasti družbe za hipotekarno kreditiranje, skupaj z obveznicami in drugimi viri sredstev, ki jih dobiva, mora v skladu s francoskim zakonom (člen L.515-22 monetarnega in finančnega zakonika) izvajati ločena kreditna institucija, ki je z družbo za hipotekarno kreditiranje povezana s pogodbo. Za to razlikovanje med pravnimi osebami ni mogoče navesti gospodarske utemeljitve, ampak v bistvu pravno. Po francoskem pravu dobijo zaposleni prednostni status, če se za njihovo podjetje uvede stečajni ali likvidacijski postopek. Po členu L.515-19 monetarnega in finančnega zakonika imajo prednostni status tudi obveznice, ki jih izdaja družba za hipotekarno kreditiranje. Vsa sredstva družbe za hipotekarno kreditiranje morajo biti v skladu s pogoji prednostnega statusa najprej dodeljena za izplačilo hipotekarnih obveznic. |
| --- | --- |

(469)

Upravljanje in izterjavo posojil ter podobnih terjatev, vrednostnih papirjev in obveznic v lasti družbe za hipotekarno kreditiranje, skupaj z obveznicami in drugimi viri sredstev, ki jih dobiva, mora v skladu s francoskim zakonom (člen L.515-22 monetarnega in finančnega zakonika) izvajati ločena kreditna institucija, ki je z družbo za hipotekarno kreditiranje povezana s pogodbo. Za to razlikovanje med pravnimi osebami ni mogoče navesti gospodarske utemeljitve, ampak v bistvu pravno. Po francoskem pravu dobijo zaposleni prednostni status, če se za njihovo podjetje uvede stečajni ali likvidacijski postopek. Po členu L.515-19 monetarnega in finančnega zakonika imajo prednostni status tudi obveznice, ki jih izdaja družba za hipotekarno kreditiranje. Vsa sredstva družbe za hipotekarno kreditiranje morajo biti v skladu s pogoji prednostnega statusa najprej dodeljena za izplačilo hipotekarnih obveznic.

| (470) | Do navzkrižja prednostnih statusov bi prihajalo, če se z zakonodajo ne bi zahtevalo, da družbo za hipotekarno kreditiranje (brez zaposlenih) upravlja kreditna institucija (z zaposlenimi). Torej družba DMA, ki je družba za hipotekarno kreditiranje, brez nove kreditne institucije ne bi mogla delovati. Družba DMA sama po sebi ni podjetje, saj se po francoskem pravu ne more sama upravljati. Tudi francoski organi v točki 78 priglasitve transakcije prodaje družbe DMA poudarjajo, da „je v pravnem okviru, ki se uporablja za družbe za hipotekarno kreditiranje, prepovedano, da bi te družbe zaposlovale ljudi“. V istem dokumentu tudi navajajo, da bo vsakodnevno upravljanje sredstev družbe DMA izvajala nova kreditna institucija, obsegalo pa bo zlasti upravljanje in izterjavo posojil, desenzibilizacijo občutljivih posojil družbe DMA, upravljanje portfelja vrednostnih papirjev, upravljanje zakladnice in upravljanje dolgoročnega refinanciranja s hipotekarnimi obveznicami, upravljanje tveganja in kritje s tržnimi transakcijami, upravljanje bilance stanja te družbe ter vzdrževanje orodij in notranjih metod za točkovanje (136). |
| --- | --- |

(470)

Do navzkrižja prednostnih statusov bi prihajalo, če se z zakonodajo ne bi zahtevalo, da družbo za hipotekarno kreditiranje (brez zaposlenih) upravlja kreditna institucija (z zaposlenimi). Torej družba DMA, ki je družba za hipotekarno kreditiranje, brez nove kreditne institucije ne bi mogla delovati. Družba DMA sama po sebi ni podjetje, saj se po francoskem pravu ne more sama upravljati. Tudi francoski organi v točki 78 priglasitve transakcije prodaje družbe DMA poudarjajo, da „je v pravnem okviru, ki se uporablja za družbe za hipotekarno kreditiranje, prepovedano, da bi te družbe zaposlovale ljudi“. V istem dokumentu tudi navajajo, da bo vsakodnevno upravljanje sredstev družbe DMA izvajala nova kreditna institucija, obsegalo pa bo zlasti upravljanje in izterjavo posojil, desenzibilizacijo občutljivih posojil družbe DMA, upravljanje portfelja vrednostnih papirjev, upravljanje zakladnice in upravljanje dolgoročnega refinanciranja s hipotekarnimi obveznicami, upravljanje tveganja in kritje s tržnimi transakcijami, upravljanje bilance stanja te družbe ter vzdrževanje orodij in notranjih metod za točkovanje (136).

| (471) | Poleg tega je po členu L.515-13-I monetarnega in finančnega zakonika edini cilj družb za hipotekarno kreditiranje, da odobrijo ali pridobivajo zajamčena posojila, izpostavljenosti do javnih pravnih subjektov ter vrednostne papirje in obveznice s prednostnim statusom, pa tudi da za financiranje teh sredstev izdajajo hipotekarne obveznice s prednostnim statusom po členu L.515-19. |
| --- | --- |

(471)

Poleg tega je po členu L.515-13-I monetarnega in finančnega zakonika edini cilj družb za hipotekarno kreditiranje, da odobrijo ali pridobivajo zajamčena posojila, izpostavljenosti do javnih pravnih subjektov ter vrednostne papirje in obveznice s prednostnim statusom, pa tudi da za financiranje teh sredstev izdajajo hipotekarne obveznice s prednostnim statusom po členu L.515-19.

| (472) | V skladu s priglasitvijo transakcije prodaje družbe DMA s strani francoskih organov, naj bi upravičena posojila v kritem skladu družbe DMA tržilo skupno podjetje, refinancirale pa bi se s hipotekarnimi obveznicami, ki jih izdaja ta družba. Skupno podjetje bo zgolj posrednik pri bančni transakciji ter v bilanco stanja ne bo moglo vpisovati posojil, ki jih bo „ustvarilo“ in bodo nato „bremenila“ bilanco stanja družbe DMA. |
| --- | --- |

(472)

V skladu s priglasitvijo transakcije prodaje družbe DMA s strani francoskih organov, naj bi upravičena posojila v kritem skladu družbe DMA tržilo skupno podjetje, refinancirale pa bi se s hipotekarnimi obveznicami, ki jih izdaja ta družba. Skupno podjetje bo zgolj posrednik pri bančni transakciji ter v bilanco stanja ne bo moglo vpisovati posojil, ki jih bo „ustvarilo“ in bodo nato „bremenila“ bilanco stanja družbe DMA.

| (473) | Skupno podjetje bo torej le posrednik, da bo lahko družba DMA, kot družba za hipotekarno kreditiranje, izpolnila pravno opredelitev iz člena L.515-13-I monetarnega in finančnega zakonika. Družba DMA brez skupnega podjetja ne bi izpolnila cilja „odobritve in pridobivanja posojil“ v skladu s pogoji iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(473)

Skupno podjetje bo torej le posrednik, da bo lahko družba DMA, kot družba za hipotekarno kreditiranje, izpolnila pravno opredelitev iz člena L.515-13-I monetarnega in finančnega zakonika. Družba DMA brez skupnega podjetja ne bi izpolnila cilja „odobritve in pridobivanja posojil“ v skladu s pogoji iz navedenega člena.

| (474) | Komisija bi tudi poudarila, da naj bi nova kreditna institucija delovala kot ponudnik storitev za skupno podjetje pri ustvarjanju posojil za javni sektor na lokalni ravni, vključno s posojili za ustanove javnega zdravstva. Te storitve bodo obsegale zlasti trženje posojil in pomoč pri upravljanju, pomoč pri dejavnem upravljanju neobčutljivih posojil ter finančne in tvegane storitve. |
| --- | --- |

(474)

Komisija bi tudi poudarila, da naj bi nova kreditna institucija delovala kot ponudnik storitev za skupno podjetje pri ustvarjanju posojil za javni sektor na lokalni ravni, vključno s posojili za ustanove javnega zdravstva. Te storitve bodo obsegale zlasti trženje posojil in pomoč pri upravljanju, pomoč pri dejavnem upravljanju neobčutljivih posojil ter finančne in tvegane storitve.

| (475) | Poleg tega način, na katerega so francoski organi ubesedili svoje zaveze, namiguje na to, da novo kreditno institucijo in družbo DMA obravnavajo kot del istega podjetja. V točki 13 zavez, ki se nanaša na družbo DMA, je navedeno, da je stopnja likvidnosti, ki so se jo delničarke (Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP) zavezale zagotavljati novi kreditni instituciji, takšna, kot je potrebna „za novo kreditno institucijo in družbo DMA“. V točki 15 istih zavez z naslovom „Stopnja kapitala za novo kreditno institucijo in družbo DMA“ je navedeno, da je stopnja kapitala, ki so se jo delničarke zavezale ohranjati takšna, kot je potrebna za kritje kakršnih koli morebitnih izgub glede sedanjega portfelja družbe DMA. To pomeni, da bo stopnja kakršne koli dokapitalizacije nove kreditne institucije določena glede na potrebe družbe DMA. |
| --- | --- |

(475)

Poleg tega način, na katerega so francoski organi ubesedili svoje zaveze, namiguje na to, da novo kreditno institucijo in družbo DMA obravnavajo kot del istega podjetja. V točki 13 zavez, ki se nanaša na družbo DMA, je navedeno, da je stopnja likvidnosti, ki so se jo delničarke (Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP) zavezale zagotavljati novi kreditni instituciji, takšna, kot je potrebna „za novo kreditno institucijo in družbo DMA“. V točki 15 istih zavez z naslovom „Stopnja kapitala za novo kreditno institucijo in družbo DMA“ je navedeno, da je stopnja kapitala, ki so se jo delničarke zavezale ohranjati takšna, kot je potrebna za kritje kakršnih koli morebitnih izgub glede sedanjega portfelja družbe DMA. To pomeni, da bo stopnja kakršne koli dokapitalizacije nove kreditne institucije določena glede na potrebe družbe DMA.

| (476) | Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje imajo iste končne delničarke (Francijo, hranilnico in posojilnico CDC ter banko LBP), čeprav se obsegi njihovih deležev razlikujejo. |
| --- | --- |

(476)

Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje imajo iste končne delničarke (Francijo, hranilnico in posojilnico CDC ter banko LBP), čeprav se obsegi njihovih deležev razlikujejo.

| (477) | Nadalje, čeprav so francoski organi v priglasitvi transakcije prodaje družbe DMA navedli, da „bodo izraz ‚razvojna banka‘ uporabljali pri sklicevanju na različne gospodarske dejavnosti, ki jih izvajata družba DMA in nova kreditna institucija na eni strani ter skupno podjetje na drugi“ (137), Komisija ugotavlja, da trdijo, da je transakcija in zlasti manjša donosnost dejavnosti financiranja za francoske lokalne skupnosti skladna s pravili o državni pomoči: „Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje [...] bodo skupaj tvorile razvojno banko“ (138), in podpirajo svojo „opredelitev“ kot razvojna banka (139). |
| --- | --- |

(477)

Nadalje, čeprav so francoski organi v priglasitvi transakcije prodaje družbe DMA navedli, da „bodo izraz ‚razvojna banka‘ uporabljali pri sklicevanju na različne gospodarske dejavnosti, ki jih izvajata družba DMA in nova kreditna institucija na eni strani ter skupno podjetje na drugi“ (137), Komisija ugotavlja, da trdijo, da je transakcija in zlasti manjša donosnost dejavnosti financiranja za francoske lokalne skupnosti skladna s pravili o državni pomoči: „Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje [...] bodo skupaj tvorile razvojno banko“ (138), in podpirajo svojo „opredelitev“ kot razvojna banka (139).

| (478) | Zadevne države članice po mnenju Komisije ne morejo poskušati oporekati, da se pomoč zagotavlja za dejavnosti družbe DMA in „strukture hipotekarnega kreditiranja“ (na katero se v tem sklepu in priglasitvah sklicuje kot na „razvojno banko“), saj trdijo, da tako podjetje ne bo obstajalo, obenem (140) pa uporabljajo izraz nova struktura hipotekarnega kreditiranja ali razvojna banka, ki ustreza podjetju, da bi Komisijo prepričale, da je transakcija prodaje družbe DMA skladna s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(478)

Zadevne države članice po mnenju Komisije ne morejo poskušati oporekati, da se pomoč zagotavlja za dejavnosti družbe DMA in „strukture hipotekarnega kreditiranja“ (na katero se v tem sklepu in priglasitvah sklicuje kot na „razvojno banko“), saj trdijo, da tako podjetje ne bo obstajalo, obenem (140) pa uporabljajo izraz nova struktura hipotekarnega kreditiranja ali razvojna banka, ki ustreza podjetju, da bi Komisijo prepričale, da je transakcija prodaje družbe DMA skladna s pravili o državni pomoči.

| (479) | Po mnenju Komisije je iz priglasitve transakcije prodaje družbe DMA, ki so jo zagotovili francoski organi, s številnimi sklicevanji na izraz „razvojna banka“ (141), ki vključuje družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupno podjetje, razvidno, da ti trije pravni subjekti pomenijo tri strani iste gospodarske enote ali podjetja. V nasprotnem primeru bi lahko zadevne države članice opisale in pojasnile razloge za transakcijo prodaje družbe DMA, ne da bi morale uporabiti krovni pojem, ki zajema tri ločene pravne subjekte. |
| --- | --- |

(479)

Po mnenju Komisije je iz priglasitve transakcije prodaje družbe DMA, ki so jo zagotovili francoski organi, s številnimi sklicevanji na izraz „razvojna banka“ (141), ki vključuje družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupno podjetje, razvidno, da ti trije pravni subjekti pomenijo tri strani iste gospodarske enote ali podjetja. V nasprotnem primeru bi lahko zadevne države članice opisale in pojasnile razloge za transakcijo prodaje družbe DMA, ne da bi morale uporabiti krovni pojem, ki zajema tri ločene pravne subjekte.

| (480) | Podobno se v priglasitvi transakcije prodaje družbe DMA, ki so jo zagotovili francoski organi, pogosto pojavlja besedna zveza „družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje“, ki kaže na udeležbo v skupnem podjetju in gospodarski dejavnosti (142). |
| --- | --- |

(480)

Podobno se v priglasitvi transakcije prodaje družbe DMA, ki so jo zagotovili francoski organi, pogosto pojavlja besedna zveza „družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje“, ki kaže na udeležbo v skupnem podjetju in gospodarski dejavnosti (142).

| (481) | Zaveze, povezane s transakcijo prodaje družbe DMA, se nanašajo tudi na „družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupno podjetje“ (143), zlasti na „globalni poslovni načrt družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja“ (144). |
| --- | --- |

(481)

Zaveze, povezane s transakcijo prodaje družbe DMA, se nanašajo tudi na „družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupno podjetje“ (143), zlasti na „globalni poslovni načrt družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja“ (144).

| (482) | Čeprav podjetje „razvojna banka“, katerega del bi bile družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje, ne bi obstajalo, pa Komisija vseeno meni, da bi imela družba DMA ugodnosti od opisane pomoči (zaveza po zagotavljanju kapitala), saj bi prednost od ukrepov, v katera so vključena državna sredstva, pridobila s tem, da ne bi mogla delovati brez te pomoči ali neodvisno od nove kreditne institucije (glej uvodne izjavi 470 in 471). S to selektivno prednostjo bi se izkrivljala konkurenca na evropski ravni zaradi istih razlogov kot pri razvojni banki. |
| --- | --- |

(482)

Čeprav podjetje „razvojna banka“, katerega del bi bile družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje, ne bi obstajalo, pa Komisija vseeno meni, da bi imela družba DMA ugodnosti od opisane pomoči (zaveza po zagotavljanju kapitala), saj bi prednost od ukrepov, v katera so vključena državna sredstva, pridobila s tem, da ne bi mogla delovati brez te pomoči ali neodvisno od nove kreditne institucije (glej uvodne izjavi 470 in 471). S to selektivno prednostjo bi se izkrivljala konkurenca na evropski ravni zaradi istih razlogov kot pri razvojni banki.

—   Zaveza k zagotavljanju kapitala za novo kreditno institucijo in družbo DMA

| (483) | Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP se kot delničarke družbe DMA zavezujejo, da bodo ohranjale kapital nove kreditne institucije in družbe DMA na stopnji, ki je potrebna za kritje kakršnih koli izgub, ki bi nastale glede sedanjega portfelja družbe DMA (preostali portfelj), v katerega je vključenih za približno 10 milijard EUR občutljivih posojil. Francoski organi so se v tem pogledu zavezali k priglasitvi vsake prihodnje dokapitalizacije v družbi DMA, ki jo bo nato na podlagi pravil Evropske unije o državni pomoči ocenila Komisija. |
| --- | --- |

(483)

Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP se kot delničarke družbe DMA zavezujejo, da bodo ohranjale kapital nove kreditne institucije in družbe DMA na stopnji, ki je potrebna za kritje kakršnih koli izgub, ki bi nastale glede sedanjega portfelja družbe DMA (preostali portfelj), v katerega je vključenih za približno 10 milijard EUR občutljivih posojil. Francoski organi so se v tem pogledu zavezali k priglasitvi vsake prihodnje dokapitalizacije v družbi DMA, ki jo bo nato na podlagi pravil Evropske unije o državni pomoči ocenila Komisija.

| (484) | Dokapitalizacija, ki jo izvede Francija, jasno vsebuje dodelitev javnih sredstev. Enako velja za kapitalske injekcije hranilnice in posojilnice CDC ali banke LBP. |
| --- | --- |

(484)

Dokapitalizacija, ki jo izvede Francija, jasno vsebuje dodelitev javnih sredstev. Enako velja za kapitalske injekcije hranilnice in posojilnice CDC ali banke LBP.

| (485) | Zgolj dejstvo, da je gospodarski subjekt pod državnim nadzorom, v skladu s sodno prakso (145) ne zadošča, da bi se ukrepi, ki jih sprejme navedeni subjekt, pripisali državi. Toda iz sodne prakse tudi izhaja, da se o možnosti pripisovanja teh ukrepov državi lahko sklepa na podlagi sklopa kazalnikov, ki izhajajo iz okoliščin, v katerih so bili ukrepi sprejeti, ker Komisija zaradi privilegiranega odnosa, ki obstaja med hranilnico in posojilnico CDC in banko LBP na eni strani ter državo Francijo na drugi, zelo težko dokaže, da so bile v tej zadevi odločitve o pripojitvi DMA pod priglašenimi pogoji (ukrep 1) in o kritju potreb po financiranju nove kreditne institucije in družbe DMA (ukrep 4) dejansko sprejete po navodilih javnih organov. |
| --- | --- |

(485)

Zgolj dejstvo, da je gospodarski subjekt pod državnim nadzorom, v skladu s sodno prakso (145) ne zadošča, da bi se ukrepi, ki jih sprejme navedeni subjekt, pripisali državi. Toda iz sodne prakse tudi izhaja, da se o možnosti pripisovanja teh ukrepov državi lahko sklepa na podlagi sklopa kazalnikov, ki izhajajo iz okoliščin, v katerih so bili ukrepi sprejeti, ker Komisija zaradi privilegiranega odnosa, ki obstaja med hranilnico in posojilnico CDC in banko LBP na eni strani ter državo Francijo na drugi, zelo težko dokaže, da so bile v tej zadevi odločitve o pripojitvi DMA pod priglašenimi pogoji (ukrep 1) in o kritju potreb po financiranju nove kreditne institucije in družbe DMA (ukrep 4) dejansko sprejete po navodilih javnih organov.

| (486) | Kazalniki, kot so zlasti: „vključitev [podjetja] v okvir javne uprave, narava njegovih dejavnosti in izvajanje dejavnosti na trgu pod običajnimi pogoji konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja (ki je pod nadzorom javnega prava ali skupnega prava gospodarskih družb), intenzivnost nadzora, ki ga izvajajo javni organi nad upravljanjem podjetja ali kateri koli drugi kazalnik, ki v posameznem primeru kaže na vključevanje javnih organov pri sprejemanju ukrepa ali majhno verjetnost, da niso vpleteni, pri čemer se upoštevajo tudi okoliščine ukrepa, njegova vsebina ali pogoji, ki jih vsebuje“, so lahko pomembni pri ugotavljanju, ali se ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, lahko pripiše državi (146). |
| --- | --- |

(486)

Kazalniki, kot so zlasti: „vključitev [podjetja] v okvir javne uprave, narava njegovih dejavnosti in izvajanje dejavnosti na trgu pod običajnimi pogoji konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja (ki je pod nadzorom javnega prava ali skupnega prava gospodarskih družb), intenzivnost nadzora, ki ga izvajajo javni organi nad upravljanjem podjetja ali kateri koli drugi kazalnik, ki v posameznem primeru kaže na vključevanje javnih organov pri sprejemanju ukrepa ali majhno verjetnost, da niso vpleteni, pri čemer se upoštevajo tudi okoliščine ukrepa, njegova vsebina ali pogoji, ki jih vsebuje“, so lahko pomembni pri ugotavljanju, ali se ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, lahko pripiše državi (146).

| (487) | V obravnavani zadevi bi bilo treba navesti, da je hranilnica in posojilnica CDC javna ustanova, ki jo s francoskim Zakonom o financah z dne 28. aprila 1816 nadzoruje in zanjo jamči zakonodajni organ, ki izvaja naloge javnega interesa (zlasti financiranje ustanov javne službe), urejajo jo zakoni in drugi predpisi, njenega generalnega direktorja in vodstvo pa imenujeta predsednik Francoske republike in francoska vlada (147). |
| --- | --- |

(487)

V obravnavani zadevi bi bilo treba navesti, da je hranilnica in posojilnica CDC javna ustanova, ki jo s francoskim Zakonom o financah z dne 28. aprila 1816 nadzoruje in zanjo jamči zakonodajni organ, ki izvaja naloge javnega interesa (zlasti financiranje ustanov javne službe), urejajo jo zakoni in drugi predpisi, njenega generalnega direktorja in vodstvo pa imenujeta predsednik Francoske republike in francoska vlada (147).

| (488) | Kar zadeva trditev zadevnih držav članic, da stališče Komisije, ki ga je potrdilo Sodišče prve stopnje v sodbi Air France iz leta 1996, glede na nadaljnjo sodno prakso ni več primerno (sodba Stardust Marine) ter spremembe statusa hranilnice in posojilnice CDC, Komisija glede na člen L.518-2 in naslednje monetarnega in finančnega zakonika, kakor je bil spremenjen z Zakonom o posodobitvi gospodarstva (148), najprej navaja, da je hranilnica in posojilnica CDC še vedno „javna skupina v službi splošnih interesov države“, ki jo „izjemoma nadzorujejo in zanjo jamčijo zakonodajni organi“. Komisija tudi navaja, da je treba glede na nadaljnjo navedeno sodno prakso te dejavnike vseeno upoštevati pri proučevanju, ali se zadevni ukrepi lahko pripišejo državi in ali so poleg tega podprti s sklopom dodatnih kazalnikov iz uvodnih izjav 490 do 493. |
| --- | --- |

(488)

Kar zadeva trditev zadevnih držav članic, da stališče Komisije, ki ga je potrdilo Sodišče prve stopnje v sodbi Air France iz leta 1996, glede na nadaljnjo sodno prakso ni več primerno (sodba Stardust Marine) ter spremembe statusa hranilnice in posojilnice CDC, Komisija glede na člen L.518-2 in naslednje monetarnega in finančnega zakonika, kakor je bil spremenjen z Zakonom o posodobitvi gospodarstva (148), najprej navaja, da je hranilnica in posojilnica CDC še vedno „javna skupina v službi splošnih interesov države“, ki jo „izjemoma nadzorujejo in zanjo jamčijo zakonodajni organi“. Komisija tudi navaja, da je treba glede na nadaljnjo navedeno sodno prakso te dejavnike vseeno upoštevati pri proučevanju, ali se zadevni ukrepi lahko pripišejo državi in ali so poleg tega podprti s sklopom dodatnih kazalnikov iz uvodnih izjav 490 do 493.

| (489) | Banka LBP je v celoti v lasti družbe La Poste. Družba La Poste poleg nadzora nad banko LBP deluje kot ponudnica storitev, tako da ji zagotavlja zaposlene, ki delujejo „za in v korist“ banke LBP. Francija ter hranilnica in posojilnica CDC (149) imata kapitalske in glasovalne pravice v družbi La Poste. Izmed članov upravnega odbora družbe La Poste se po zakonu (150) z odlokom imenuje predsednik upravnega odbora te družbe, od tega osem članov upravnega obora te družbe imenuje Francija, tri hranilnica in posojilnica CDC, enega pa skupaj Francija ter hranilnica in posojilnica CDC, v upravnem odboru družbe La Poste pa je tudi predstavnik lokalne uprave. Sestankov upravnega odbora se udeležujeta vladni komisar ter vodja državne ekonomsko-finančne nadzorne skupine pri družbi La Poste. Eden od direktorjev družbe La Poste, imenovan na predlog države, je tudi direktor družbe Dexia SA in je (od obdobja pred sprejetjem sklepa o pogojnem dovoljenju z dne 26. februarja 2010 do aprila 2012) sodeloval kot član oddelka, ki zastopa francoske organe (151), pri [...] glede skupine Dexia. |
| --- | --- |

(489)

Banka LBP je v celoti v lasti družbe La Poste. Družba La Poste poleg nadzora nad banko LBP deluje kot ponudnica storitev, tako da ji zagotavlja zaposlene, ki delujejo „za in v korist“ banke LBP. Francija ter hranilnica in posojilnica CDC (149) imata kapitalske in glasovalne pravice v družbi La Poste. Izmed članov upravnega odbora družbe La Poste se po zakonu (150) z odlokom imenuje predsednik upravnega odbora te družbe, od tega osem članov upravnega obora te družbe imenuje Francija, tri hranilnica in posojilnica CDC, enega pa skupaj Francija ter hranilnica in posojilnica CDC, v upravnem odboru družbe La Poste pa je tudi predstavnik lokalne uprave. Sestankov upravnega odbora se udeležujeta vladni komisar ter vodja državne ekonomsko-finančne nadzorne skupine pri družbi La Poste. Eden od direktorjev družbe La Poste, imenovan na predlog države, je tudi direktor družbe Dexia SA in je (od obdobja pred sprejetjem sklepa o pogojnem dovoljenju z dne 26. februarja 2010 do aprila 2012) sodeloval kot član oddelka, ki zastopa francoske organe (151), pri [...] glede skupine Dexia.

| (490) | Dejstvo je, da se je zaveza glede dokapitalizacije nove kreditne institucije in družbe DMA, če bi bilo to potrebno, pojavila, ko so zadevne države članice priglasile spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia, v katerega so vključeni ukrepi, ki jih zadevne države članice same opredeljujejo kot pomoč, kot na primer novo končno jamstvo za refinanciranje in dokapitalizacija družbe Dexia SA. |
| --- | --- |

(490)

Dejstvo je, da se je zaveza glede dokapitalizacije nove kreditne institucije in družbe DMA, če bi bilo to potrebno, pojavila, ko so zadevne države članice priglasile spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia, v katerega so vključeni ukrepi, ki jih zadevne države članice same opredeljujejo kot pomoč, kot na primer novo končno jamstvo za refinanciranje in dokapitalizacija družbe Dexia SA.

| (491) | Spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia temelji zlasti na izvajanju transakcije prodaje družbe DMA, pri kateri je zaveza glede dokapitalizacije nove kreditne institucije in družbe DMA bistvena sestavina, ki je omogočila, da se je glede transakcije dosegel dogovor. |
| --- | --- |

(491)

Spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia temelji zlasti na izvajanju transakcije prodaje družbe DMA, pri kateri je zaveza glede dokapitalizacije nove kreditne institucije in družbe DMA bistvena sestavina, ki je omogočila, da se je glede transakcije dosegel dogovor.

| (492) | Zadevne države članice glede nadzorovanega reševanja skupine Dexia trdijo, da družba DCL in/ali skupina Dexia brez tega načrta (in brez pomoči, ki jo vsebuje,) ne bi izpolnili svojih obveznosti, za skupino Dexia pa bi se takoj začel postopek likvidacije: „kar bi nedvomno povzročilo resne motnje v belgijskem, francoskem in luksemburškem gospodarstvu ter euroobmočju na splošno“ (152). |
| --- | --- |

(492)

Zadevne države članice glede nadzorovanega reševanja skupine Dexia trdijo, da družba DCL in/ali skupina Dexia brez tega načrta (in brez pomoči, ki jo vsebuje,) ne bi izpolnili svojih obveznosti, za skupino Dexia pa bi se takoj začel postopek likvidacije: „kar bi nedvomno povzročilo resne motnje v belgijskem, francoskem in luksemburškem gospodarstvu ter euroobmočju na splošno“ (152).

| (493) | Komisija še navaja, da so se Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP odločile ustanoviti razvojno banko, katere glavni namen ni ustvarjati čim večjo donosnost, ampak odpraviti tržni primanjkljaj. Razvojna banka naj bi zagotavljala finančna sredstva za francoske lokalne skupnosti in javne bolnišnice, da bi služile javnemu interesu. Poleg tega bodo morale hranilnica in posojilnica CDC in banka LBP ter Francija izpolniti svoje zaveze glede vrste ponujenih produktov (osnovne oblike posojila). |
| --- | --- |

(493)

Komisija še navaja, da so se Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP odločile ustanoviti razvojno banko, katere glavni namen ni ustvarjati čim večjo donosnost, ampak odpraviti tržni primanjkljaj. Razvojna banka naj bi zagotavljala finančna sredstva za francoske lokalne skupnosti in javne bolnišnice, da bi služile javnemu interesu. Poleg tega bodo morale hranilnica in posojilnica CDC in banka LBP ter Francija izpolniti svoje zaveze glede vrste ponujenih produktov (osnovne oblike posojila).

| (494) | Zaradi navedenih dejavnikov ni verjetno, da francoski javni organi niso imeli odločilnega vpliva pri tem, da sta se hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP odločili sodelovati pri transakciji prodaje družbe DMA in ustanovitvi razvojne banke, vključno z zavezo za dokapitalizacijo nove kreditne institucije in družbe DMA, če bi bilo to potrebno. |
| --- | --- |

(494)

Zaradi navedenih dejavnikov ni verjetno, da francoski javni organi niso imeli odločilnega vpliva pri tem, da sta se hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP odločili sodelovati pri transakciji prodaje družbe DMA in ustanovitvi razvojne banke, vključno z zavezo za dokapitalizacijo nove kreditne institucije in družbe DMA, če bi bilo to potrebno.

| (495) | Zadevni ukrep se torej lahko pripiše Franciji, z njim pa so se dodelila javna sredstva. |
| --- | --- |

(495)

Zadevni ukrep se torej lahko pripiše Franciji, z njim pa so se dodelila javna sredstva.

| (496) | Zaveza, da se novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotovi kapital, je očitno selektivna. |
| --- | --- |

(496)

Zaveza, da se novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotovi kapital, je očitno selektivna.

| (497) | S to zavezo sta dobili nova kreditna institucija in družba DMA prednost. Prvič, ta zaveza krije morebitne izgube iz portfelja občutljivih posojil. Brez te zaveze bi bila lahko ogrožena dolgoročna poslovna uspešnost družbe DMA, saj bi se lahko te izgube glede na analizo zunanjega revizorja Komisije izkazale za precejšnje, morda okrog [1,5–4,5] milijarde EUR. Drugič, dejanska zaveza delničarjev (ki v skladu s tem sklepom in priloženimi zavezami glede transakcije prodaje družbe DMA že obstaja) za izvedbo te dokapitalizacije prav tako daje prednost razvojni banki, saj dejstvo, da na trgu poznajo to informacijo, deluje v prid razvojni banki. Tretjič, iz finančnih projekcij za globalni poslovni načrt razvojne banke (družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje) je razviden donos iz lastniških instrumentov, tako da se poučeni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi zavezal k izvedbi take dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(497)

S to zavezo sta dobili nova kreditna institucija in družba DMA prednost. Prvič, ta zaveza krije morebitne izgube iz portfelja občutljivih posojil. Brez te zaveze bi bila lahko ogrožena dolgoročna poslovna uspešnost družbe DMA, saj bi se lahko te izgube glede na analizo zunanjega revizorja Komisije izkazale za precejšnje, morda okrog [1,5–4,5] milijarde EUR. Drugič, dejanska zaveza delničarjev (ki v skladu s tem sklepom in priloženimi zavezami glede transakcije prodaje družbe DMA že obstaja) za izvedbo te dokapitalizacije prav tako daje prednost razvojni banki, saj dejstvo, da na trgu poznajo to informacijo, deluje v prid razvojni banki. Tretjič, iz finančnih projekcij za globalni poslovni načrt razvojne banke (družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje) je razviden donos iz lastniških instrumentov, tako da se poučeni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi zavezal k izvedbi take dokapitalizacije.

| (498) | Čeprav financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva zaradi tržnega primanjkljaja ni zadostno, se z zavezami izkrivlja konkurenca, ker nekatere institucije na tem trgu že delujejo ali bi lahko vstopile nanj, zato bi vstop javne razvojne banke, ki prejema državno podporo in državno pomoč, nanje negativno vplival. |
| --- | --- |

(498)

Čeprav financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva zaradi tržnega primanjkljaja ni zadostno, se z zavezami izkrivlja konkurenca, ker nekatere institucije na tem trgu že delujejo ali bi lahko vstopile nanj, zato bi vstop javne razvojne banke, ki prejema državno podporo in državno pomoč, nanje negativno vplival.

| (499) | Trgovina med državami članicami je prizadeta, ker so finančni trgi francoskih lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva odprti za gospodarske subjekte s sedežem v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(499)

Trgovina med državami članicami je prizadeta, ker so finančni trgi francoskih lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva odprti za gospodarske subjekte s sedežem v Evropski uniji.

| (500) | Zaveza, da se novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotovi kapital, torej pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(500)

Zaveza, da se novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotovi kapital, torej pomeni državno pomoč.

—   Zaveza glede zagotavljanja likvidnih sredstev

| (501) | V skladu s točko 13 zavez Francije glede transakcije prodaje družbe DMA se Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP, kot delničarke družbe DMA, zavezujejo, da bodo novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotovile potrebna likvidna sredstva. |
| --- | --- |

(501)

V skladu s točko 13 zavez Francije glede transakcije prodaje družbe DMA se Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP, kot delničarke družbe DMA, zavezujejo, da bodo novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotovile potrebna likvidna sredstva.

| (502) | V skladu s točko 13 zavez glede družbe DMA se bodo likvidna sredstva zagotovila pod pogoji iz memoranduma, ki je bil Komisiji poslan 8. oktobra 2012 ter je priložen temu sklepu (Priloga IV(a)) in navedenim zavezam. |
| --- | --- |

(502)

V skladu s točko 13 zavez glede družbe DMA se bodo likvidna sredstva zagotovila pod pogoji iz memoranduma, ki je bil Komisiji poslan 8. oktobra 2012 ter je priložen temu sklepu (Priloga IV(a)) in navedenim zavezam.

| (503) | Pri vsaki izdaji se bo glede na ta memorandum stroški dolgoročnega financiranja, ki ga bodo novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotovili po tržni ceni, izračunali iz stroškov financiranja na enake datume zapadlosti in za enake valute, kar se evidentira za odbor kreditnih ustanov, o katerem so se dogovorili nova kreditna institucija in njeni delničarji. |
| --- | --- |

(503)

Pri vsaki izdaji se bo glede na ta memorandum stroški dolgoročnega financiranja, ki ga bodo novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotovili po tržni ceni, izračunali iz stroškov financiranja na enake datume zapadlosti in za enake valute, kar se evidentira za odbor kreditnih ustanov, o katerem so se dogovorili nova kreditna institucija in njeni delničarji.

| (504) | Odbor kreditnih institucij bo določen na podlagi seznama francoskih bank, ki prispevajo k izračunu mere Euribor, vanj pa ne bodo vključene institucije, ki po mnenju nove kreditne institucije in njenih delničarjev niso primerljive z novo kreditno institucijo in družbo DMA v smislu njihovih dolgoročnih bonitetnih ocen in možnosti ter profilov tveganja (vrsta dejavnosti, geografska izpostavljenost, bonitetna razmerja itd.). Odbor kreditnih institucij bodo, kolikor je to mogoče, sestavljale vsaj tri banke. |
| --- | --- |

(504)

Odbor kreditnih institucij bo določen na podlagi seznama francoskih bank, ki prispevajo k izračunu mere Euribor, vanj pa ne bodo vključene institucije, ki po mnenju nove kreditne institucije in njenih delničarjev niso primerljive z novo kreditno institucijo in družbo DMA v smislu njihovih dolgoročnih bonitetnih ocen in možnosti ter profilov tveganja (vrsta dejavnosti, geografska izpostavljenost, bonitetna razmerja itd.). Odbor kreditnih institucij bodo, kolikor je to mogoče, sestavljale vsaj tri banke.

| (505) | Stroški financiranja nove kreditne institucije in družbe DMA bodo enaki povprečnim stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor. |
| --- | --- |

(505)

Stroški financiranja nove kreditne institucije in družbe DMA bodo enaki povprečnim stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor.

| (506) | Podobno bodo stroški kratkoročnega financiranja, ki ga novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotavljajo po tržni ceni, enaki povprečnim stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor. |
| --- | --- |

(506)

Podobno bodo stroški kratkoročnega financiranja, ki ga novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotavljajo po tržni ceni, enaki povprečnim stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor.

| (507) | Komisija ob upoštevanju zaveze glede izpolnjevanja pogojev iz memoranduma z dne 8. oktobra 2012, priloženega temu sklepu (Priloga IV(a)), ugotavlja, da bodo likvidna sredstva nove kreditne institucije za razvojno banko zagotovljena pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(507)

Komisija ob upoštevanju zaveze glede izpolnjevanja pogojev iz memoranduma z dne 8. oktobra 2012, priloženega temu sklepu (Priloga IV(a)), ugotavlja, da bodo likvidna sredstva nove kreditne institucije za razvojno banko zagotovljena pod tržnimi pogoji.

| (508) | Zato zagotavljanje likvidnih sredstev pod pogoji, kot so opisani Komisiji (in zaveza glede zagotavljanja navedenih likvidnih sredstev), ne prinaša nobene konkurenčne prednosti. Ta ukrep torej ne pomeni pomoči. |
| --- | --- |

(508)

Zato zagotavljanje likvidnih sredstev pod pogoji, kot so opisani Komisiji (in zaveza glede zagotavljanja navedenih likvidnih sredstev), ne prinaša nobene konkurenčne prednosti. Ta ukrep torej ne pomeni pomoči.

(d)   Pomoč skupini DMA, ki izhaja iz prodajne cene družbe DMA

| (509) | Komisija je v sklepu o razširitvi postopka opisala svoje pomisleke glede tega, ali je nakupna cena za družbo DMA v višini 380 milijonov EUR (z mehanizmom o prilagoditvi cene) ustrezala tržni ceni (153). |
| --- | --- |

(509)

Komisija je v sklepu o razširitvi postopka opisala svoje pomisleke glede tega, ali je nakupna cena za družbo DMA v višini 380 milijonov EUR (z mehanizmom o prilagoditvi cene) ustrezala tržni ceni (153).

| (510) | Svetovalec na področju finančne analize, ki so ga naročili francoski organi ter hranilnica in posojilnica CDC, je naknadno potrdil ceno v višini 380 milijonov EUR kot „sprejemljivo za poučenega vlagatelja“, pri čemer so se upoštevala jamstva za omejitev izgube in „umetni prodajni mehanizem za občutljiva posojila“ z enakim učinkom na jamstvo za občutljiva posojila. |
| --- | --- |

(510)

Svetovalec na področju finančne analize, ki so ga naročili francoski organi ter hranilnica in posojilnica CDC, je naknadno potrdil ceno v višini 380 milijonov EUR kot „sprejemljivo za poučenega vlagatelja“, pri čemer so se upoštevala jamstva za omejitev izgube in „umetni prodajni mehanizem za občutljiva posojila“ z enakim učinkom na jamstvo za občutljiva posojila.

| (511) | Glede na oceno svetovalca bi vrednost nove kreditne institucije / družbe DMA po scenariju upravljanja likvidacijske mase (brez ustvarjanja novih produktov) znašala [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(511)

Glede na oceno svetovalca bi vrednost nove kreditne institucije / družbe DMA po scenariju upravljanja likvidacijske mase (brez ustvarjanja novih produktov) znašala [...] milijonov EUR.

| (512) | Prodajna cena v višini 1 EUR glede na memorandum o transakciji prodaje družbe DMA ustreza tržni ceni, pri kateri se upošteva opustitev jamstev in klavzula o prilagoditvi cen ter razvoj bilance stanje te družbe v prvih treh četrtletjih leta 2012. |
| --- | --- |

(512)

Prodajna cena v višini 1 EUR glede na memorandum o transakciji prodaje družbe DMA ustreza tržni ceni, pri kateri se upošteva opustitev jamstev in klavzula o prilagoditvi cen ter razvoj bilance stanje te družbe v prvih treh četrtletjih leta 2012.

| (513) | Na podlagi analize, ki jo je za Komisijo izdelal neodvisni skrbnik, so skupne izgube zaradi neplačanih zneskov in zaradi tveganja sodnega postopka za družbo DMA po osnovnem scenariju znašale [1,5–4,5] milijarde EUR, po scenariju izjemnih situacij pa [3–8] milijard EUR. |
| --- | --- |

(513)

Na podlagi analize, ki jo je za Komisijo izdelal neodvisni skrbnik, so skupne izgube zaradi neplačanih zneskov in zaradi tveganja sodnega postopka za družbo DMA po osnovnem scenariju znašale [1,5–4,5] milijarde EUR, po scenariju izjemnih situacij pa [3–8] milijard EUR.

| (514) | Po mnenju Komisije matematično ni mogoče, da bi tržna cena za novo kreditno institucijo (ki ima v lasti 100-odstotni delež družbe DMA ter opremo in sredstva, ki jih je novi kreditni instituciji prenesla družba DCL ali jih dala na razpolago) brez jamstev in s tveganjem izgub v razponu od [1,5–4,5] milijarde EUR do [3–8] milijard EUR znašala 1 EUR, četudi tržna cena za družbo DMA z jamstvi znaša 380 milijonov EUR, kot trdijo zadevne države članice in svetovalec na področju finančne analize, ki so ga naročili francoski organi ter hranilnica in posojilnica CDC. Te pozitivne cene ni mogoče utemeljiti z opustitvijo klavzule o prilagoditvi cen, ki je glede na tveganje izgube družbe DMA previsoka. |
| --- | --- |

(514)

Po mnenju Komisije matematično ni mogoče, da bi tržna cena za novo kreditno institucijo (ki ima v lasti 100-odstotni delež družbe DMA ter opremo in sredstva, ki jih je novi kreditni instituciji prenesla družba DCL ali jih dala na razpolago) brez jamstev in s tveganjem izgub v razponu od [1,5–4,5] milijarde EUR do [3–8] milijard EUR znašala 1 EUR, četudi tržna cena za družbo DMA z jamstvi znaša 380 milijonov EUR, kot trdijo zadevne države članice in svetovalec na področju finančne analize, ki so ga naročili francoski organi ter hranilnica in posojilnica CDC. Te pozitivne cene ni mogoče utemeljiti z opustitvijo klavzule o prilagoditvi cen, ki je glede na tveganje izgube družbe DMA previsoka.

| (515) | Razlogi, zaradi katerih se lahko kapital, ki ga novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotavljajo Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP, pripiše državi in pomeni javna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 484 do 495, se nanašajo tudi na nakupno ceno za novo kreditno institucijo, ki so jo plačale iste stranke. |
| --- | --- |

(515)

Razlogi, zaradi katerih se lahko kapital, ki ga novi kreditni instituciji in družbi DMA zagotavljajo Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP, pripiše državi in pomeni javna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 484 do 495, se nanašajo tudi na nakupno ceno za novo kreditno institucijo, ki so jo plačale iste stranke.

| (516) | Od cene v višini 1 EUR ima koristi skupina Dexia, prodajalka, pri čemer je treba upoštevati, da je previsoka, saj to pomeni, da ji ni treba več nositi tveganj, povezanih s portfeljem sredstev njene podružnice DMA. Ta konkurenčna prednost je očitno selektivna, saj ima od nje koristi le skupina Dexia. |
| --- | --- |

(516)

Od cene v višini 1 EUR ima koristi skupina Dexia, prodajalka, pri čemer je treba upoštevati, da je previsoka, saj to pomeni, da ji ni treba več nositi tveganj, povezanih s portfeljem sredstev njene podružnice DMA. Ta konkurenčna prednost je očitno selektivna, saj ima od nje koristi le skupina Dexia.

| (517) | Skupina je v konkurenci s tujimi skupinami, tako da s to pripojitvijo ni le prizadeta trgovina med državami članicami, ampak bi se lahko tudi izkrivljala konkurenca. Zato je mogoče ugotoviti, da so si Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP novo kreditno institucijo in družbo DMA v skladu z opisanimi pogoji pripojile po višji ceni od njune dejanske vrednosti, kar očitno pomeni prednost za prodajalca. To preplačilo torej pomeni dodatno pomoč za skupino Dexia. |
| --- | --- |

(517)

Skupina je v konkurenci s tujimi skupinami, tako da s to pripojitvijo ni le prizadeta trgovina med državami članicami, ampak bi se lahko tudi izkrivljala konkurenca. Zato je mogoče ugotoviti, da so si Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP novo kreditno institucijo in družbo DMA v skladu z opisanimi pogoji pripojile po višji ceni od njune dejanske vrednosti, kar očitno pomeni prednost za prodajalca. To preplačilo torej pomeni dodatno pomoč za skupino Dexia.

(e)   Pomoč za skupino DMA

| (518) | Komisija prav tako meni, da prodaja nove kreditne institucije / družbe DMA pomeni prednost za prodani subjekt. |
| --- | --- |

(518)

Komisija prav tako meni, da prodaja nove kreditne institucije / družbe DMA pomeni prednost za prodani subjekt.

| (519) | Francija, hranilnica in posojilnica CDC in banka LBP ob pripojitvi nove kreditne institucije / družbe DMA po mnenju Komisije niso ravnale kot poučeni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ker 1) je bila prodajna cena višja od tržne vrednosti, 2) nakup pa je bil opravljen za odpravo tržnega primanjkljaja in ne zaradi izvedbe donosne naložbe. |
| --- | --- |

(519)

Francija, hranilnica in posojilnica CDC in banka LBP ob pripojitvi nove kreditne institucije / družbe DMA po mnenju Komisije niso ravnale kot poučeni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ker 1) je bila prodajna cena višja od tržne vrednosti, 2) nakup pa je bil opravljen za odpravo tržnega primanjkljaja in ne zaradi izvedbe donosne naložbe.

| (520) | Komisija tudi navaja, da ima družba DMA neposredne koristi od ločitve od družbe Dexia, kar je prednost sama po sebi. |
| --- | --- |

(520)

Komisija tudi navaja, da ima družba DMA neposredne koristi od ločitve od družbe Dexia, kar je prednost sama po sebi.

| (521) | Zaradi prednosti, ki jih ukrep daje družbi DMA, se izkrivlja konkurenca, saj se lahko ta družba svojim upnikom in vlagateljem predstavi v boljši luči. Trgovina med državami članicami je prizadeta, ker je družba DMA v konkurenci s tujimi skupinami. |
| --- | --- |

(521)

Zaradi prednosti, ki jih ukrep daje družbi DMA, se izkrivlja konkurenca, saj se lahko ta družba svojim upnikom in vlagateljem predstavi v boljši luči. Trgovina med državami članicami je prizadeta, ker je družba DMA v konkurenci s tujimi skupinami.

| (522) | Zato Komisija ugotavlja, da pridobitev deležev v novi kreditni instituciji / družbi DMA, ki so jo v skladu z opisanimi pogoji izvedle Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP, pomeni državno pomoč za družbo DMA. |
| --- | --- |

(522)

Zato Komisija ugotavlja, da pridobitev deležev v novi kreditni instituciji / družbi DMA, ki so jo v skladu z opisanimi pogoji izvedle Francija, hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP, pomeni državno pomoč za družbo DMA.

(f)   Opuščena jamstva (nobene pomoči)

| (523) | Komisija je v sklepu o razširitvi postopka menila, da bi lahko pomoč pomenila naslednja jamstva, ki so bila sprva zagotovljena v povezavi s transakcijo prodaje družbe DMA, to so: jamstvo družbe Dexia SA in banke DCL v zvezi z občutljivimi posojili družbe DMA (ki krije skupna posojila v višini okrog 10 milijard EUR), posredno jamstvo Francije za jamstvo občutljivih posojil ter jamstvo za omejitev izgube za kateri koli portfelj vrednostnih papirjev družbe Dexia SA in banke DCL. |
| --- | --- |

(523)

Komisija je v sklepu o razširitvi postopka menila, da bi lahko pomoč pomenila naslednja jamstva, ki so bila sprva zagotovljena v povezavi s transakcijo prodaje družbe DMA, to so: jamstvo družbe Dexia SA in banke DCL v zvezi z občutljivimi posojili družbe DMA (ki krije skupna posojila v višini okrog 10 milijard EUR), posredno jamstvo Francije za jamstvo občutljivih posojil ter jamstvo za omejitev izgube za kateri koli portfelj vrednostnih papirjev družbe Dexia SA in banke DCL.

| (524) | Komisiji ni več treba proučevati teh jamstev, ker so jih zadevne države članice opustile. |
| --- | --- |

(524)

Komisiji ni več treba proučevati teh jamstev, ker so jih zadevne države članice opustile.

6.1.4   Sklepna ugotovitev

| (525) | Komisija torej ugotavlja, da elemente državne pomoči vsebujejo naslednji ukrepi: pomoč, ki se je obravnavala v sklepu o pogojnem dovoljenju, udeležba družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia z dne 30. septembra 2008, jamstvo za refinanciranje, ki so ga zadevne države članice zagotovile družbi Dexia SA in banki DCL (začasno jamstvo, ki naj bi se nadomestilo z dokončnim jamstvom), prodaja banke DBB/Belfius, izredna likvidnostna pomoč, dodeljena od 5. oktobra 2011 (banke BNB, ki se je nehala zagotavljati, in banke BdF, ki se še vedno zagotavlja), dokapitalizacija družbe Dexia SA, zaveza glede dokapitalizacije nove kreditne institucije in družbe DMA ter prodaja družbe DMA. |
| --- | --- |

(525)

Komisija torej ugotavlja, da elemente državne pomoči vsebujejo naslednji ukrepi: pomoč, ki se je obravnavala v sklepu o pogojnem dovoljenju, udeležba družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia z dne 30. septembra 2008, jamstvo za refinanciranje, ki so ga zadevne države članice zagotovile družbi Dexia SA in banki DCL (začasno jamstvo, ki naj bi se nadomestilo z dokončnim jamstvom), prodaja banke DBB/Belfius, izredna likvidnostna pomoč, dodeljena od 5. oktobra 2011 (banke BNB, ki se je nehala zagotavljati, in banke BdF, ki se še vedno zagotavlja), dokapitalizacija družbe Dexia SA, zaveza glede dokapitalizacije nove kreditne institucije in družbe DMA ter prodaja družbe DMA.

6.2   KOLIČINSKA OPREDELITEV POMOČI

| (526) | Pomoč, ki se je obravnavala v sklepu o pogojnem dovoljenju, je že bila količinsko opredeljena, in sicer:






  — | dokapitalizacija v višini 6 milijard EUR oktobra 2008, pri čemer se je v sklepu o pogojnem dovoljenju štelo, da se 5,2 milijarde EUR lahko pripišejo Belgiji in Franciji. K temu je treba prišteti udeležbo družbe Arcofin v višini 350 milijonov EUR, |
| --- | --- | --- |

(526)

Pomoč, ki se je obravnavala v sklepu o pogojnem dovoljenju, je že bila količinsko opredeljena, in sicer:

—

dokapitalizacija v višini 6 milijard EUR oktobra 2008, pri čemer se je v sklepu o pogojnem dovoljenju štelo, da se 5,2 milijarde EUR lahko pripišejo Belgiji in Franciji. K temu je treba prišteti udeležbo družbe Arcofin v višini 350 milijonov EUR,

| — | element pomoči iz jamstva Belgije in Francije za portfelj oslabljenih sredstev je bil ocenjen na 3,2 milijarde EUR, |
| --- | --- |

—

element pomoči iz jamstva Belgije in Francije za portfelj oslabljenih sredstev je bil ocenjen na 3,2 milijarde EUR,

| — | delež najvišjega zneska izredne likvidnostne pomoči, ki jo je izplačala banka BNB, za katerega je jamčila Belgija, je znašal 35 milijard EUR, |
| --- | --- |

—

delež najvišjega zneska izredne likvidnostne pomoči, ki jo je izplačala banka BNB, za katerega je jamčila Belgija, je znašal 35 milijard EUR,

| — | jamstvo Belgije, Francije in Luksemburga glede refinanciranja skupine Dexia je znašalo največ 135 milijard EUR. |
| --- | --- |

—

jamstvo Belgije, Francije in Luksemburga glede refinanciranja skupine Dexia je znašalo največ 135 milijard EUR.

| (527) | Začasno jamstvo za refinanciranje zadevnih držav članic za družbo Dexia SA in banko DCL, začasno dovoljeno s sklepom o začasni odobritvi, se je s 45 milijard EUR povečalo na 55 milijard EUR, nadomestilo pa naj bi se s končnim jamstvom v višini 85 milijard EUR. |
| --- | --- |

(527)

Začasno jamstvo za refinanciranje zadevnih držav članic za družbo Dexia SA in banko DCL, začasno dovoljeno s sklepom o začasni odobritvi, se je s 45 milijard EUR povečalo na 55 milijard EUR, nadomestilo pa naj bi se s končnim jamstvom v višini 85 milijard EUR.

| (528) | Zadevne države članice glede zneska pomoči, zagotovljenega kot izredna likvidnostna pomoč, poudarjajo, da „se v vsakem primeru ne bi smelo šteti, da je znesek pomoči v ukrepih izredne likvidnostne pomoči za več kot polovico višji od skupnega zneska izredne likvidnostne pomoči, kar ustreza znesku, ki ga je banka BNB dejansko dodelila skupini Dexia, druga polovica pa je bila dodeljena v imenu in na odgovornost banke BdF“ (154). |
| --- | --- |

(528)

Zadevne države članice glede zneska pomoči, zagotovljenega kot izredna likvidnostna pomoč, poudarjajo, da „se v vsakem primeru ne bi smelo šteti, da je znesek pomoči v ukrepih izredne likvidnostne pomoči za več kot polovico višji od skupnega zneska izredne likvidnostne pomoči, kar ustreza znesku, ki ga je banka BNB dejansko dodelila skupini Dexia, druga polovica pa je bila dodeljena v imenu in na odgovornost banke BdF“ (154).

| (529) | To ni res, saj je iz priglasitve novega ukrepa izredne likvidnostne pomoči, ki so jo poslali belgijski organi, in pogojev sporazuma z dne 2. februarja 2012 jasno, da je vsaka centralna banka ukrep izredne likvidnostne pomoči zagotavljala banki „pod svojo pristojnostjo“, in sicer banka BNB banki DBB/Belfius in banka BdF banki DCL. |
| --- | --- |

(529)

To ni res, saj je iz priglasitve novega ukrepa izredne likvidnostne pomoči, ki so jo poslali belgijski organi, in pogojev sporazuma z dne 2. februarja 2012 jasno, da je vsaka centralna banka ukrep izredne likvidnostne pomoči zagotavljala banki „pod svojo pristojnostjo“, in sicer banka BNB banki DBB/Belfius in banka BdF banki DCL.

| (530) | Torej, četudi banka BdF ni izpolnila svoje zaveze, da bi banki BNB nadomestila 50 % izgub, nastalih zaradi neizpolnjevanja obveznosti družbe DBB v povezavi z izredno likvidnostno pomočjo banki DBB/Belfius, bi banko BNB še vedno krilo jamstvo Belgije za njeno skupno izpostavljenost glede neizpolnjevanja obveznosti banke DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(530)

Torej, četudi banka BdF ni izpolnila svoje zaveze, da bi banki BNB nadomestila 50 % izgub, nastalih zaradi neizpolnjevanja obveznosti družbe DBB v povezavi z izredno likvidnostno pomočjo banki DBB/Belfius, bi banko BNB še vedno krilo jamstvo Belgije za njeno skupno izpostavljenost glede neizpolnjevanja obveznosti banke DBB/Belfius.

| (531) | Toda posredno jamstvo države krije le polovico izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF dodelila banki DCL, in sicer posredno jamstvo Belgije za banko BNB, ki se je prav tako zavezala, da bo prispevala le za polovico izgub banke BdF. Kolikor je seznanjena Komisija, francosko državno jamstvo za banko BdF ne obstaja. |
| --- | --- |

(531)

Toda posredno jamstvo države krije le polovico izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF dodelila banki DCL, in sicer posredno jamstvo Belgije za banko BNB, ki se je prav tako zavezala, da bo prispevala le za polovico izgub banke BdF. Kolikor je seznanjena Komisija, francosko državno jamstvo za banko BdF ne obstaja.

| (532) | Celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila banka BNB, pomeni pomoč. Toda le polovica zneska izredne likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila banka BdF, pomeni pomoč. |
| --- | --- |

(532)

Celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila banka BNB, pomeni pomoč. Toda le polovica zneska izredne likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila banka BdF, pomeni pomoč.

| (533) | Znesek pomoči v izredni likvidnostni pomoči, ki jo je dodelila banka BNB, ustrezna najvišjemu dodeljenemu znesku, tj. [...] milijard EUR. Znesek pomoči, ki ga je dodelila banka BdF, ustrezna polovici najvišjega zneska, dodeljenega od 2. februarja 2012, tj. [...] milijard EUR. |
| --- | --- |

(533)

Znesek pomoči v izredni likvidnostni pomoči, ki jo je dodelila banka BNB, ustrezna najvišjemu dodeljenemu znesku, tj. [...] milijard EUR. Znesek pomoči, ki ga je dodelila banka BdF, ustrezna polovici najvišjega zneska, dodeljenega od 2. februarja 2012, tj. [...] milijard EUR.

| (534) | Belgija in Francija bosta skupino Dexia dokapitalizirali v višini 5,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(534)

Belgija in Francija bosta skupino Dexia dokapitalizirali v višini 5,5 milijarde EUR.

| (535) | Kot je že bilo opisano, je prednost skupine Dexia, ki izhaja iz prodaje banke DBB/Belfius Belgiji, ocenjena na 1 milijardo EUR do 2 milijardi EUR. Prednosti za banko DBB/Belfius, ki izhaja iz prodaje, ni mogoče količinsko opredeliti. |
| --- | --- |

(535)

Kot je že bilo opisano, je prednost skupine Dexia, ki izhaja iz prodaje banke DBB/Belfius Belgiji, ocenjena na 1 milijardo EUR do 2 milijardi EUR. Prednosti za banko DBB/Belfius, ki izhaja iz prodaje, ni mogoče količinsko opredeliti.

| (536) | Glede prednosti bodisi za skupino Dexia bodisi za družbo DMA, ki izhaja iz prodaje te družbe, pomoči ni mogoče količinsko opredeliti. |
| --- | --- |

(536)

Glede prednosti bodisi za skupino Dexia bodisi za družbo DMA, ki izhaja iz prodaje te družbe, pomoči ni mogoče količinsko opredeliti.

| (537) | Glede prednosti družbe DMA, ki izhaja iz zavez novih delničarjev glede tega, da bodo tej družbi po potrebi zagotovili kapital, pomoči ni mogoče količinsko opredeliti. |
| --- | --- |

(537)

Glede prednosti družbe DMA, ki izhaja iz zavez novih delničarjev glede tega, da bodo tej družbi po potrebi zagotovili kapital, pomoči ni mogoče količinsko opredeliti.

6.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (538) | V členu 107(3)(b) PDEU je navedeno: „Kot združljivo z notranjim trgom se lahko šteje naslednje: [...] pomoč za [...] odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(538)

V členu 107(3)(b) PDEU je navedeno: „Kot združljivo z notranjim trgom se lahko šteje naslednje: [...] pomoč za [...] odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (539) | Komisija je od finančne krize jeseni leta 2008 dovoljevala državno pomoč za finančne institucije po členu 107(3)(b) PDEU, če so bila izpolnjena merila glede združljivosti iz sporočil, ki se uporabljajo. Komisija v Sporočilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (155) navaja, da so pogoji za državno pomoč, ki naj bi bili odobreni za finančni sektor v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, v vseh državah članicah še vedno izpolnjeni. Različni sklepi Komisije o odobritvi ukrepov, ki jih v boju proti finančni krizi sprejemajo belgijski, francoski in luksemburški organi, potrjujejo, da se ukrepi pomoči v finančnem sektorju lahko ocenjujejo na podlagi te določbe. Zato v odločbah z dne 19. novembra 2008, z dne 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009 glede skupine Dexia ter v sklepu o pogojnem dovoljenju, sklepu o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius, sklepu o začasni odobritvi, sklepu z dne 3. aprila 2012 o začetku postopka glede prodaje družbe Dexia BIL, sklepu o razširitvi postopka, sklepu o prvem podaljšanju jamstva, sklepu o povečanju zgornje meje jamstva, sklepu o drugem podaljšanju jamstva in končnemu sklepu o prodaji družbe Dexia BIL ostaja pravna podlaga za oceno zadevnih ukrepov člen 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(539)

Komisija je od finančne krize jeseni leta 2008 dovoljevala državno pomoč za finančne institucije po členu 107(3)(b) PDEU, če so bila izpolnjena merila glede združljivosti iz sporočil, ki se uporabljajo. Komisija v Sporočilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (155) navaja, da so pogoji za državno pomoč, ki naj bi bili odobreni za finančni sektor v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, v vseh državah članicah še vedno izpolnjeni. Različni sklepi Komisije o odobritvi ukrepov, ki jih v boju proti finančni krizi sprejemajo belgijski, francoski in luksemburški organi, potrjujejo, da se ukrepi pomoči v finančnem sektorju lahko ocenjujejo na podlagi te določbe. Zato v odločbah z dne 19. novembra 2008, z dne 13. marca 2009 in 30. oktobra 2009 glede skupine Dexia ter v sklepu o pogojnem dovoljenju, sklepu o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius, sklepu o začasni odobritvi, sklepu z dne 3. aprila 2012 o začetku postopka glede prodaje družbe Dexia BIL, sklepu o razširitvi postopka, sklepu o prvem podaljšanju jamstva, sklepu o povečanju zgornje meje jamstva, sklepu o drugem podaljšanju jamstva in končnemu sklepu o prodaji družbe Dexia BIL ostaja pravna podlaga za oceno zadevnih ukrepov člen 107(3)(b) PDEU.

| (540) | Zato Komisija meni, da se lahko spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia in načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius ocenita na podlagi člena 107(3)(b) PDEU z vidika Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in ocene ukrepov za prestrukturiranje v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (156). |
| --- | --- |

(540)

Zato Komisija meni, da se lahko spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia in načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius ocenita na podlagi člena 107(3)(b) PDEU z vidika Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in ocene ukrepov za prestrukturiranje v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (156).

| (541) | Kar zadeva pomoč, opredeljeno v sklepu o pogojnem dovoljenju, ter dodatno pomoč, povezano z udeležbo družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia, o kateri Komisija sprejme odločitev v tem sklepu, Komisija navaja, da je bila pomoč, dodeljena skupini Dexia pred sklepom o pogojnem dovoljenju, dejansko višja od zneska, opredeljenega v tem sklepu, in sicer zaradi dodatne pomoči, ki je izhajala iz udeležbe družbe Arcofin pri dokapitalizaciji, glede česar Komisija ni prejela vseh podrobnosti pred sprejetjem sklepa o pogojnem dovoljenju. Komisija lahko kljub temu to pomoč ter pomoč, ki je izhajala iz udeležbe družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia, obravnava kot združljivo z notranjim trgom po členu 107(3)(b) PDEU. Združljivost pomoči, dodeljene skupini Dexia pred sklepom o pogojnem dovoljenju, je treba proučiti z vidika spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia ter načrtov prestrukturiranja družbe Belfius in prodaje družbe DMA, ki nadomeščata načrt prestrukturiranja skupine Dexia, ki je bil Komisiji priglašen za sklep o pogojnem dovoljenju. |
| --- | --- |

(541)

Kar zadeva pomoč, opredeljeno v sklepu o pogojnem dovoljenju, ter dodatno pomoč, povezano z udeležbo družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia, o kateri Komisija sprejme odločitev v tem sklepu, Komisija navaja, da je bila pomoč, dodeljena skupini Dexia pred sklepom o pogojnem dovoljenju, dejansko višja od zneska, opredeljenega v tem sklepu, in sicer zaradi dodatne pomoči, ki je izhajala iz udeležbe družbe Arcofin pri dokapitalizaciji, glede česar Komisija ni prejela vseh podrobnosti pred sprejetjem sklepa o pogojnem dovoljenju. Komisija lahko kljub temu to pomoč ter pomoč, ki je izhajala iz udeležbe družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia, obravnava kot združljivo z notranjim trgom po členu 107(3)(b) PDEU. Združljivost pomoči, dodeljene skupini Dexia pred sklepom o pogojnem dovoljenju, je treba proučiti z vidika spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia ter načrtov prestrukturiranja družbe Belfius in prodaje družbe DMA, ki nadomeščata načrt prestrukturiranja skupine Dexia, ki je bil Komisiji priglašen za sklep o pogojnem dovoljenju.

6.3.1   Združljivost načrta prestrukturiranja banke DBB/Belfius

| (542) | Zahtevana stopnja prestrukturiranja je odvisna od resnosti težav, s katerimi se spoprijema posamezna banka, in prejetega zneska pomoči. V zvezi s tem je treba upoštevati pomoč, ki izhaja iz ukrepov dokapitalizacije ter ukrepov za obravnavanje oslabljenih sredstev, pa tudi jamstva, ki jih je skupina Dexia pridobila v preteklosti in ki so koristila tudi banki DBB/Belfius. Obstajala je tudi izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banka BNB dodelila banki DBB/Belfius, ker ni imela dostopa do trga. Komisija tudi navaja, da si je banko DBB/Belfius pripojila Belgija in da je bila dejansko oddvojena od svoje matične banke DCL/Dexia, ki je imela večje težave, kot je bilo že opisano, zaradi katerih se je začelo njeno nadzorovano reševanje. |
| --- | --- |

(542)

Zahtevana stopnja prestrukturiranja je odvisna od resnosti težav, s katerimi se spoprijema posamezna banka, in prejetega zneska pomoči. V zvezi s tem je treba upoštevati pomoč, ki izhaja iz ukrepov dokapitalizacije ter ukrepov za obravnavanje oslabljenih sredstev, pa tudi jamstva, ki jih je skupina Dexia pridobila v preteklosti in ki so koristila tudi banki DBB/Belfius. Obstajala je tudi izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banka BNB dodelila banki DBB/Belfius, ker ni imela dostopa do trga. Komisija tudi navaja, da si je banko DBB/Belfius pripojila Belgija in da je bila dejansko oddvojena od svoje matične banke DCL/Dexia, ki je imela večje težave, kot je bilo že opisano, zaradi katerih se je začelo njeno nadzorovano reševanje.

| (543) | Belgijski organi so v priglasitvi izredne likvidnostne pomoči banke BNB za banko DBB/Belfius 21. oktobra 2011 navedli dve nasprotujoči si izjavi, po eni strani, da se ukrep „ne nanaša na načrt prestrukturiranja skupine Dexia“ (157), po drugi pa, da bi ga morala Komisija obravnavati kot spremenjeno različico načrta prestrukturiranja, odobrenega 26. februarja 2010 (158). Poleg tega je bila ta izredna likvidnostna pomoč v priglasitvi prvotnega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia prvi izmed ukrepov, za katerega so zadevne države članice navedle, da ga Komisija morda označi kot pomoč za skupino Dexia „v okviru načrta nadzorovanega reševanja“ (159). |
| --- | --- |

(543)

Belgijski organi so v priglasitvi izredne likvidnostne pomoči banke BNB za banko DBB/Belfius 21. oktobra 2011 navedli dve nasprotujoči si izjavi, po eni strani, da se ukrep „ne nanaša na načrt prestrukturiranja skupine Dexia“ (157), po drugi pa, da bi ga morala Komisija obravnavati kot spremenjeno različico načrta prestrukturiranja, odobrenega 26. februarja 2010 (158). Poleg tega je bila ta izredna likvidnostna pomoč v priglasitvi prvotnega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia prvi izmed ukrepov, za katerega so zadevne države članice navedle, da ga Komisija morda označi kot pomoč za skupino Dexia „v okviru načrta nadzorovanega reševanja“ (159).

| (544) | Vendar belgijski organi v pripombah zadevnih držav članic z dne 2. julija 2012 v odgovor na sklep o razširitvi postopka in sklep o povečanju zgornje meje jamstva navajajo, da se ukrepi izredne likvidnostne pomoči „ne“ nanašajo „neposredno“ na načrt prestrukturiranja, saj lahko banka BNB dokaj svobodno odloča o dodelitvi izredne likvidnostne pomoči (160), in dodajajo, da ukrepi izredne likvidnostne pomoči „lahko vplivajo na načrt prestrukturiranja“ (161). |
| --- | --- |

(544)

Vendar belgijski organi v pripombah zadevnih držav članic z dne 2. julija 2012 v odgovor na sklep o razširitvi postopka in sklep o povečanju zgornje meje jamstva navajajo, da se ukrepi izredne likvidnostne pomoči „ne“ nanašajo „neposredno“ na načrt prestrukturiranja, saj lahko banka BNB dokaj svobodno odloča o dodelitvi izredne likvidnostne pomoči (160), in dodajajo, da ukrepi izredne likvidnostne pomoči „lahko vplivajo na načrt prestrukturiranja“ (161).

| (545) | Belgijski organi v vsakem primeru najprej menijo, da „ni razloga, da bi Komisija spremenila svoje mnenje glede [dejstva], da so bili ukrepi izredne likvidnostne pomoči, dodeljeni leta 2011, potrebni kot pomoč pri reševanju skupine Dexia“ (162). Če bi Komisija ukrepe izredne likvidnostne pomoči opredelila kot državno pomoč, tudi priznavajo, da bi bil to „razlog, da se ukrepi izredne likvidnostne pomoči obravnavajo kot del načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia“ (163). |
| --- | --- |

(545)

Belgijski organi v vsakem primeru najprej menijo, da „ni razloga, da bi Komisija spremenila svoje mnenje glede [dejstva], da so bili ukrepi izredne likvidnostne pomoči, dodeljeni leta 2011, potrebni kot pomoč pri reševanju skupine Dexia“ (162). Če bi Komisija ukrepe izredne likvidnostne pomoči opredelila kot državno pomoč, tudi priznavajo, da bi bil to „razlog, da se ukrepi izredne likvidnostne pomoči obravnavajo kot del načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia“ (163).

| (546) | Komisija je prepričana, da se z izredno likvidnostno pomočjo za banko DCL zdaj pomaga subjektu, ki je del podjetja v nadzorovanem likvidacijskem postopku, tako kot z vsemi ukrepi, ki so koristili skupini Dexia, izredna likvidnostna pomoč za banko DBB/Belfius pa se je prenehala kmalu za tem, ko je bila ta banka prodana Belgiji (164). |
| --- | --- |

(546)

Komisija je prepričana, da se z izredno likvidnostno pomočjo za banko DCL zdaj pomaga subjektu, ki je del podjetja v nadzorovanem likvidacijskem postopku, tako kot z vsemi ukrepi, ki so koristili skupini Dexia, izredna likvidnostna pomoč za banko DBB/Belfius pa se je prenehala kmalu za tem, ko je bila ta banka prodana Belgiji (164).

| (547) | Združljivost načrta prestrukturiranja je treba proučiti glede na pogoje iz sporočila o prestrukturiranju bank, ki so:






  — | načrt prestrukturiranja mora instituciji omogočiti, da ponovno začne dolgoročno uspešno poslovati, |
| --- | --- | --- |

(547)

Združljivost načrta prestrukturiranja je treba proučiti glede na pogoje iz sporočila o prestrukturiranju bank, ki so:

—

načrt prestrukturiranja mora instituciji omogočiti, da ponovno začne dolgoročno uspešno poslovati,

| — | načrt prestrukturiranja mora zagotavljati, da si države in banka pravično razdelijo stroške prestrukturiranja, |
| --- | --- |

—

načrt prestrukturiranja mora zagotavljati, da si države in banka pravično razdelijo stroške prestrukturiranja,

| — | načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da se omeji pretirano izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz pomoči. |
| --- | --- |

—

načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da se omeji pretirano izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz pomoči.

(a)   Ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja za institucije

| (548) | Komisija glede pripomb zainteresiranih tretjih strani (glej uvodni izjavi 348 in 349) v odgovor na pripombi A in B meni, da banka DBB/Belfius ni ponudila nenavadno nizkih cenovnih pogojev bodisi glede produktov kratkoročnega financiranja (računi, na katerih se sredstva vežejo za določeno obdobje) ali dolgoročnih produktov (hipoteke), s katerimi bi lahko ogrozila svoje uspešno poslovanje in izkrivljala konkurenco. V odgovor na pripombo B prav tako meni, da so zaradi spremembe imena institucije sicer neizogibno nastali dodatni stroški, vendar niso bili neustrezni in bi morali skupini Dexia dolgoročno pomagati. |
| --- | --- |

(548)

Komisija glede pripomb zainteresiranih tretjih strani (glej uvodni izjavi 348 in 349) v odgovor na pripombi A in B meni, da banka DBB/Belfius ni ponudila nenavadno nizkih cenovnih pogojev bodisi glede produktov kratkoročnega financiranja (računi, na katerih se sredstva vežejo za določeno obdobje) ali dolgoročnih produktov (hipoteke), s katerimi bi lahko ogrozila svoje uspešno poslovanje in izkrivljala konkurenco. V odgovor na pripombo B prav tako meni, da so zaradi spremembe imena institucije sicer neizogibno nastali dodatni stroški, vendar niso bili neustrezni in bi morali skupini Dexia dolgoročno pomagati.

| (549) | Komisija odobrava poslovne pobude in pobude glede trženja, zlasti spremembo imena banke, ki bi skupini DBB/Belfius morala omogočiti, da omeji negativni učinek finančnih težav skupine Dexia na podobo skupine DBB/Belfius in da utrdi svojo depozitno osnovo. |
| --- | --- |

(549)

Komisija odobrava poslovne pobude in pobude glede trženja, zlasti spremembo imena banke, ki bi skupini DBB/Belfius morala omogočiti, da omeji negativni učinek finančnih težav skupine Dexia na podobo skupine DBB/Belfius in da utrdi svojo depozitno osnovo.

| (550) | Banka DBB/Belfius ima močno franšizo in precejšnjo bazo strank v Belgiji na treh ključnih poslovnih področjih. Z zmanjševanjem stroškov in racionalizacijo določenih procesov bi se moralo razmerje med stroški in prihodki zmanjšati na 69 %, kar je skladno z njenimi konkurenti. S strategijo za odvisne družbe („koncept odprtih podružnic“) bi se lahko ohranjala nizka raven stroškov ter razvijale dejavnosti in storitve z visoko dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

(550)

Banka DBB/Belfius ima močno franšizo in precejšnjo bazo strank v Belgiji na treh ključnih poslovnih področjih. Z zmanjševanjem stroškov in racionalizacijo določenih procesov bi se moralo razmerje med stroški in prihodki zmanjšati na 69 %, kar je skladno z njenimi konkurenti. S strategijo za odvisne družbe („koncept odprtih podružnic“) bi se lahko ohranjala nizka raven stroškov ter razvijale dejavnosti in storitve z visoko dodano vrednostjo.

| (551) | Opredeljena so bila glavna tveganja, ki izhajajo iz obdobja v skupini Dexia, in za njihovo odpravo so bili sprejeti ali se bodo sprejeli naslednji ukrepi: strategija zmanjševanja tveganj, pregled politik dodelitve sredstev, okrepitev depozitne osnove in likvidnosti, omejitev uporabe kratkoročnega tržnega financiranja, spremembe v uporabljeni politiki določanja cen (upoštevanje likvidnostnih stroškov), zmanjšanje obsega bilance stanja. |
| --- | --- |

(551)

Opredeljena so bila glavna tveganja, ki izhajajo iz obdobja v skupini Dexia, in za njihovo odpravo so bili sprejeti ali se bodo sprejeli naslednji ukrepi: strategija zmanjševanja tveganj, pregled politik dodelitve sredstev, okrepitev depozitne osnove in likvidnosti, omejitev uporabe kratkoročnega tržnega financiranja, spremembe v uporabljeni politiki določanja cen (upoštevanje likvidnostnih stroškov), zmanjšanje obsega bilance stanja.

| (552) | Po navedbah Komisije bi morale pričakovane izgube iz dejavnosti poslovanja s prebivalstvom v obdobju 2012–2016 ostati nizke. Znašajo približno [350–-450] milijonov EUR, kar pomeni letne stroške tveganja v višini [15–35] bazičnih točk. V obdobju 2007–2011 so pretekli stroški tveganja banke DBB/Belfius pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu [znašali 5 in 25] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(552)

Po navedbah Komisije bi morale pričakovane izgube iz dejavnosti poslovanja s prebivalstvom v obdobju 2012–2016 ostati nizke. Znašajo približno [350–-450] milijonov EUR, kar pomeni letne stroške tveganja v višini [15–35] bazičnih točk. V obdobju 2007–2011 so pretekli stroški tveganja banke DBB/Belfius pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu [znašali 5 in 25] bazičnih točk.

| (553) | Komisija navaja, da je bilanca strukturiranih produktov, ki jih ponujajo na poslovnem področju zavarovanja banke DBB/Belfius, majhna. Banka DBB/Belfius bi morala strankam ponujati le osnovne produkte, razen nekaterih novih strukturiranih produktov, kot je [...] (brez zajamčenega kapitala), pri katerih so tveganja omejena na njihovo sindiciranje in s tem povezane operativne stroške. |
| --- | --- |

(553)

Komisija navaja, da je bilanca strukturiranih produktov, ki jih ponujajo na poslovnem področju zavarovanja banke DBB/Belfius, majhna. Banka DBB/Belfius bi morala strankam ponujati le osnovne produkte, razen nekaterih novih strukturiranih produktov, kot je [...] (brez zajamčenega kapitala), pri katerih so tveganja omejena na njihovo sindiciranje in s tem povezane operativne stroške.

Pričakovane izgube v portfelju naložb

| (554) | Banka DBB/Belfius je imela z dne 31. decembra 2011 številne izpostavljenosti (165) (v obliki vrednostnih papirjev, posojil ali drugega) do subjektov, za katere se šteje, da niso uvrščeni v naložbene razrede ali še niso izpolnili svojih obveznosti, ter za katere so bile že evidentirane posebne določbe. |
| --- | --- |

(554)

Banka DBB/Belfius je imela z dne 31. decembra 2011 številne izpostavljenosti (165) (v obliki vrednostnih papirjev, posojil ali drugega) do subjektov, za katere se šteje, da niso uvrščeni v naložbene razrede ali še niso izpolnili svojih obveznosti, ter za katere so bile že evidentirane posebne določbe.

| (555) | V obdobju 2012–2016 znašajo pričakovane izgube (vključno s portfeljema posojil pri bančnih poslih za javnost in podjetja ter pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu) po osnovnem scenariju [700–1 000] milijonov EUR, po scenariju izjemnih situacij pa [1 000–1 350] milijonov EUR. V zvezi s skupno bilanco posojil za stranke in portfeljev naložb pomenijo te izgube letni strošek v višini [10–-25] bazičnih točk. V obdobju 2012–2016 pričakovane izgube ([250–550] milijonov EUR) v portfelju naložb znašajo [100–150] bazičnih točk nominalne vrednosti portfelja z dne 31. decembra 2011. Po mnenju Komisije so te pričakovane izgube realistične in ni verjetno, da bi ogrozile dolgoročno uspešno poslovanje banke. |
| --- | --- |

(555)

V obdobju 2012–2016 znašajo pričakovane izgube (vključno s portfeljema posojil pri bančnih poslih za javnost in podjetja ter pri poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu) po osnovnem scenariju [700–1 000] milijonov EUR, po scenariju izjemnih situacij pa [1 000–1 350] milijonov EUR. V zvezi s skupno bilanco posojil za stranke in portfeljev naložb pomenijo te izgube letni strošek v višini [10–-25] bazičnih točk. V obdobju 2012–2016 pričakovane izgube ([250–550] milijonov EUR) v portfelju naložb znašajo [100–150] bazičnih točk nominalne vrednosti portfelja z dne 31. decembra 2011. Po mnenju Komisije so te pričakovane izgube realistične in ni verjetno, da bi ogrozile dolgoročno uspešno poslovanje banke.

| (556) | Komisija odobrava, da se je strategija zmanjševanja tveganj učinkovito uporabljala od začetka leta 2012. S tem se bodo verjetno zmanjšala dolgoročna tveganja pri uspešnem poslovanju banke DBB/Belfius, četudi bodo zaradi tega nastale precejšnje izgube (približno [275–350] milijonov EUR za nominalno izpostavljenost od prodanih vrednostnih papirjev v višini [0–5] milijard EUR). |
| --- | --- |

(556)

Komisija odobrava, da se je strategija zmanjševanja tveganj učinkovito uporabljala od začetka leta 2012. S tem se bodo verjetno zmanjšala dolgoročna tveganja pri uspešnem poslovanju banke DBB/Belfius, četudi bodo zaradi tega nastale precejšnje izgube (približno [275–350] milijonov EUR za nominalno izpostavljenost od prodanih vrednostnih papirjev v višini [0–5] milijard EUR).

| (557) | Banka DBB/Belfius je imela z dne 31. marca 2012 tudi pozicije v kreditnih izvedenih finančnih instrumentih. Večina teh pozicij je kritih in ne pomenijo nobenega kreditnega tveganja, razen ene preostale odprte pozicije v višini [0–5] milijard EUR. Komisija navaja, da nekatere od teh pozicij vseeno pomenijo manjše preostalo tveganje korelacije, ki verjetno ne bo ogrozilo uspešnega poslovanja banke DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(557)

Banka DBB/Belfius je imela z dne 31. marca 2012 tudi pozicije v kreditnih izvedenih finančnih instrumentih. Večina teh pozicij je kritih in ne pomenijo nobenega kreditnega tveganja, razen ene preostale odprte pozicije v višini [0–5] milijard EUR. Komisija navaja, da nekatere od teh pozicij vseeno pomenijo manjše preostalo tveganje korelacije, ki verjetno ne bo ogrozilo uspešnega poslovanja banke DBB/Belfius.

Financiranje in likvidnost

| (558) | Banka DBB/Belfius namerava s sprejemanjem vlog od prebivalstva in države okrepiti stabilne vire financiranja. Ti bi morali v letu 2016 obsegati [50–-75] % financiranja, pri čemer je ta stopnja skladna z drugimi bankami, ki delujejo na trgu poslovanja s prebivalstvom v Belgiji, v primerjavi z letom 2012, ko je obsegalo [50–75] %. Tudi dolgoročno financiranje bi bilo treba okrepiti, med drugim z izdajanjem kritih obveznic. Manj pa se bo uporabljalo kratkoročno financiranje (nezavarovano izposojanje ali izposojanje v okviru transakcije začasne prodaje/začasnega odkupa). Refinanciranje centralne banke bo v letu 2016 znašalo [0–5 % finančnih sredstev], v letu 2012 pa je znašalo [0–25] %. Banka DBB/Belfius od februarja 2012 ni uporabila izredne likvidnostne pomoči.

  Graf 8


  Viri financiranja banke DBB/Belfius

  [...] |
| --- | --- |

(558)

Banka DBB/Belfius namerava s sprejemanjem vlog od prebivalstva in države okrepiti stabilne vire financiranja. Ti bi morali v letu 2016 obsegati [50–-75] % financiranja, pri čemer je ta stopnja skladna z drugimi bankami, ki delujejo na trgu poslovanja s prebivalstvom v Belgiji, v primerjavi z letom 2012, ko je obsegalo [50–75] %. Tudi dolgoročno financiranje bi bilo treba okrepiti, med drugim z izdajanjem kritih obveznic. Manj pa se bo uporabljalo kratkoročno financiranje (nezavarovano izposojanje ali izposojanje v okviru transakcije začasne prodaje/začasnega odkupa). Refinanciranje centralne banke bo v letu 2016 znašalo [0–5 % finančnih sredstev], v letu 2012 pa je znašalo [0–25] %. Banka DBB/Belfius od februarja 2012 ni uporabila izredne likvidnostne pomoči.

Graf 8

Viri financiranja banke DBB/Belfius

[...]

| (559) | Od 7. marca 2012 se je nezavarovana izpostavljenost banke DBB/Belfius do skupine Dexia zmanjšala skoraj na nič. |
| --- | --- |

(559)

Od 7. marca 2012 se je nezavarovana izpostavljenost banke DBB/Belfius do skupine Dexia zmanjšala skoraj na nič.

| (560) | Komisija zato ugotavlja, da bi se morali likvidnostni količniki do konca obdobja prestrukturiranja precej izboljšati. Z likvidnostnim blažilcem v višini [30–45] milijard EUR do leta 2016 bi se moral okrepiti likvidnostni položaj skupine DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(560)

Komisija zato ugotavlja, da bi se morali likvidnostni količniki do konca obdobja prestrukturiranja precej izboljšati. Z likvidnostnim blažilcem v višini [30–45] milijard EUR do leta 2016 bi se moral okrepiti likvidnostni položaj skupine DBB/Belfius.

Vodenje

| (561) | Komisija navaja, da transakcij z visoko vrednostjo dejansko ne morejo odobriti najnižji odbori v hierarhiji (na primer v odboru št. 3 je zgornja meja za transakcijo z lokalnim organom, čigar bonitetna ocena je nižja od naložbenega razreda, 25 milijonov EUR), zaradi česar se bo verjetno izboljšal nadzor nad tveganji. |
| --- | --- |

(561)

Komisija navaja, da transakcij z visoko vrednostjo dejansko ne morejo odobriti najnižji odbori v hierarhiji (na primer v odboru št. 3 je zgornja meja za transakcijo z lokalnim organom, čigar bonitetna ocena je nižja od naložbenega razreda, 25 milijonov EUR), zaradi česar se bo verjetno izboljšal nadzor nad tveganji.

Morebitna tveganja

| (562) | Komisija navaja, da bodo v primeru neugodnih tržnih pogojev na donosnost banke DBB/Belfius verjetno vplivali številni dejavniki, kot so: 1) dne 31. decembra 2011 je knjigovodska vrednost portfelja naložb PMG znašala 17,35 milijarde EUR, vrednost glede na tržne razmere pa le [10–20] milijard EUR, tako je izguba glede na tržne razmere znašala [0–5] milijarde EUR (tj. [15–35] % knjigovodske vrednosti), 2) kar zadeva metode, ki jih je uporabil svetovalec investicijske banke, se v naslednjih petih letih glede 5 milijard EUR izpostavljenosti do listinjenih produktov (finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja, in finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo hipoteke) niti po osnovnem scenariju niti po scenariju izjemnih situacij ne pričakujejo nobene izgube in 3) banka DBB/Belfius je imela dne 31. decembra 2011 pozicijo v grških finančnih instrumentih, zavarovanih s stanovanjsko hipoteko (166), v višini [150–200] milijonov EUR. Ta pozicija se je maja 2012 zmanjšala na [100–150] milijonov EUR. Pričakovana izguba zaradi te izpostavljenosti je po osnovnem scenariju znašala [15–35] milijonov EUR, po scenariju izjemnih situacij pa [50–100] milijonov EUR. Glede na izračune investicijske banke znaša pričakovana izguba v primerljivih makroekonomskih razmerah, kot jih je banka DBB/Belfius uporabila v osnovnem scenariju, približno [50–100] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(562)

Komisija navaja, da bodo v primeru neugodnih tržnih pogojev na donosnost banke DBB/Belfius verjetno vplivali številni dejavniki, kot so: 1) dne 31. decembra 2011 je knjigovodska vrednost portfelja naložb PMG znašala 17,35 milijarde EUR, vrednost glede na tržne razmere pa le [10–20] milijard EUR, tako je izguba glede na tržne razmere znašala [0–5] milijarde EUR (tj. [15–35] % knjigovodske vrednosti), 2) kar zadeva metode, ki jih je uporabil svetovalec investicijske banke, se v naslednjih petih letih glede 5 milijard EUR izpostavljenosti do listinjenih produktov (finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo premoženja, in finančnih instrumentov, zavarovanih z zastavo hipoteke) niti po osnovnem scenariju niti po scenariju izjemnih situacij ne pričakujejo nobene izgube in 3) banka DBB/Belfius je imela dne 31. decembra 2011 pozicijo v grških finančnih instrumentih, zavarovanih s stanovanjsko hipoteko (166), v višini [150–200] milijonov EUR. Ta pozicija se je maja 2012 zmanjšala na [100–150] milijonov EUR. Pričakovana izguba zaradi te izpostavljenosti je po osnovnem scenariju znašala [15–35] milijonov EUR, po scenariju izjemnih situacij pa [50–100] milijonov EUR. Glede na izračune investicijske banke znaša pričakovana izguba v primerljivih makroekonomskih razmerah, kot jih je banka DBB/Belfius uporabila v osnovnem scenariju, približno [50–100] milijonov EUR.

Sklepna ugotovitev glede uspešnega poslovanja po osnovnem scenariju

| (563) | Komisija je opazila, da je banka DBB/Belfius svoje dejavnosti preusmerila na svoje ključno poslovno področje. Solidna franšiza, ki jo ima banka DBB/Belfius v Belgiji, bi ji morala omogočiti dolgoročno uspešno poslovanje. Zmanjšati bi bilo treba glavna tveganja (na primer finančno neravnotežje in ranljivost likvidnostnega dobička), ki izhajajo iz njene udeležbe v skupini Dexia. K dolgoročni prihodnosti banke DBB/Belfius bi morala prispevati tudi celovita strategija zmanjšanja tveganj in finančnega vzvoda, ki se je začela uporabljati. |
| --- | --- |

(563)

Komisija je opazila, da je banka DBB/Belfius svoje dejavnosti preusmerila na svoje ključno poslovno področje. Solidna franšiza, ki jo ima banka DBB/Belfius v Belgiji, bi ji morala omogočiti dolgoročno uspešno poslovanje. Zmanjšati bi bilo treba glavna tveganja (na primer finančno neravnotežje in ranljivost likvidnostnega dobička), ki izhajajo iz njene udeležbe v skupini Dexia. K dolgoročni prihodnosti banke DBB/Belfius bi morala prispevati tudi celovita strategija zmanjšanja tveganj in finančnega vzvoda, ki se je začela uporabljati.

| (564) | Vendar je banka DBB/Belfius še vedno podedovala velik portfelj sredstev, zlasti preostali portfelj obveznic iz obdobja v skupini Dexia, v katerega so zajete številne izpostavljenosti do državnih in paradržavnih posojilojemalcev z negativno vrednostjo glede na tržne razmere, v zvezi s katerimi bi lahko bile izgube v primeru poslabšanja tržnih pogojev večje od pričakovanih. Proučitev zgornjih projekcij kaže, da bi morala biti banka DBB/Belfius sposobna absorbirati te izgube, ne da bi ogrozila svoje uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(564)

Vendar je banka DBB/Belfius še vedno podedovala velik portfelj sredstev, zlasti preostali portfelj obveznic iz obdobja v skupini Dexia, v katerega so zajete številne izpostavljenosti do državnih in paradržavnih posojilojemalcev z negativno vrednostjo glede na tržne razmere, v zvezi s katerimi bi lahko bile izgube v primeru poslabšanja tržnih pogojev večje od pričakovanih. Proučitev zgornjih projekcij kaže, da bi morala biti banka DBB/Belfius sposobna absorbirati te izgube, ne da bi ogrozila svoje uspešno poslovanje.

| (565) | Komisija zato v skladu z ugotovitvami neodvisnega skrbnika meni, da je iz finančnih projekcij za banko DBB/Belfius razvidno, da bo banka lahko absorbirala pričakovane izgube. Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da naj bi skupni vpliv 20-odstotnega zmanjšanja obsega bilance stanja in odsotnost kakršnega koli razdeljevanja dobička, ki se pričakuje v obdobju prestrukturiranja, okrepil regulativni količnik plačilne sposobnosti (10,7-odstotno razmerje temeljnega kapitala po sporazumu Basel III v letu 2016). |
| --- | --- |

(565)

Komisija zato v skladu z ugotovitvami neodvisnega skrbnika meni, da je iz finančnih projekcij za banko DBB/Belfius razvidno, da bo banka lahko absorbirala pričakovane izgube. Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da naj bi skupni vpliv 20-odstotnega zmanjšanja obsega bilance stanja in odsotnost kakršnega koli razdeljevanja dobička, ki se pričakuje v obdobju prestrukturiranja, okrepil regulativni količnik plačilne sposobnosti (10,7-odstotno razmerje temeljnega kapitala po sporazumu Basel III v letu 2016).

Scenarij izjemnih situacij, predložen v zvezi z načrtom prestrukturiranja

| (566) | Scenarij izjemnih situacij, ki so ga poslali belgijski organi, izpolnjuje merila Komisije. Temelji na metodi Evropskega bančnega organa (167) in meri uspešno poslovanje banke, ko se spoprijema z nizom zunanjih pretresov, ki bi med drugim vplivali na kakovost njenih sredstev, poslovni model in pogoje financiranja. |
| --- | --- |

(566)

Scenarij izjemnih situacij, ki so ga poslali belgijski organi, izpolnjuje merila Komisije. Temelji na metodi Evropskega bančnega organa (167) in meri uspešno poslovanje banke, ko se spoprijema z nizom zunanjih pretresov, ki bi med drugim vplivali na kakovost njenih sredstev, poslovni model in pogoje financiranja.

| (567) | Iz tega scenarija je razviden vpliv skupnih prihodkov pred obdavčitvijo v višini približno [650–750] milijonov EUR ali približno [10–40] % prihodkov, pričakovanih po osnovnem scenariju. To bi v glavnem vplivalo na področje bančništva (-[650–-750] milijonov EUR). Povečanje kreditnega tveganja in s tem povezanih pričakovanih izgub v portfelju sredstev bi pomenilo [25–75] % skupnega učinka. Najbolj bi bili prizadeti poslovni leti 2013 in 2014, medtem ko bi se zaradi ekonomske in finančne stabilizacije, predvidene za naslednja leta, ohranila donosnost banke DBB/Belfius do leta 2016. Tako bi bila petletna donosnost regulatornega kapitala skoraj povsem enaka. Zaradi [7,5–15]-odstotnega razmerja temeljnega kapitala, kar je višje od zahtev po sporazumu Basel III, se ne bi ogrozila plačilna sposobnost banke DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(567)

Iz tega scenarija je razviden vpliv skupnih prihodkov pred obdavčitvijo v višini približno [650–750] milijonov EUR ali približno [10–40] % prihodkov, pričakovanih po osnovnem scenariju. To bi v glavnem vplivalo na področje bančništva (-[650–-750] milijonov EUR). Povečanje kreditnega tveganja in s tem povezanih pričakovanih izgub v portfelju sredstev bi pomenilo [25–75] % skupnega učinka. Najbolj bi bili prizadeti poslovni leti 2013 in 2014, medtem ko bi se zaradi ekonomske in finančne stabilizacije, predvidene za naslednja leta, ohranila donosnost banke DBB/Belfius do leta 2016. Tako bi bila petletna donosnost regulatornega kapitala skoraj povsem enaka. Zaradi [7,5–15]-odstotnega razmerja temeljnega kapitala, kar je višje od zahtev po sporazumu Basel III, se ne bi ogrozila plačilna sposobnost banke DBB/Belfius.

| (568) | Iz zgornjih projekcij je jasno, da se banka DBB/Belfius lahko spoprime z neugodnimi tržnimi razmerami, ne da bi pri tem ogrozila svoje uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(568)

Iz zgornjih projekcij je jasno, da se banka DBB/Belfius lahko spoprime z neugodnimi tržnimi razmerami, ne da bi pri tem ogrozila svoje uspešno poslovanje.

6.3.2   Lastni prispevek institucij

Omejitev stroškov prestrukturiranja

| (569) | V sporočilu o prestrukturiranju bank (v točki 23) je navedeno, da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. |
| --- | --- |

(569)

V sporočilu o prestrukturiranju bank (v točki 23) je navedeno, da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja.

| (570) | Po mnenju Komisije je ta pogoj v obravnavani zadevi izpolnjen zaradi naslednjih razlogov. Banka DBB/Belfius bo svojo dejavnost preusmerila na ključna poslovna področja, vse svoje delnice v družbi DAM pa je prodala. Ti dve odločitvi torej prispevata k omejitvi stroškov in usmeritvi sredstev na ključne dejavnosti. |
| --- | --- |

(570)

Po mnenju Komisije je ta pogoj v obravnavani zadevi izpolnjen zaradi naslednjih razlogov. Banka DBB/Belfius bo svojo dejavnost preusmerila na ključna poslovna področja, vse svoje delnice v družbi DAM pa je prodala. Ti dve odločitvi torej prispevata k omejitvi stroškov in usmeritvi sredstev na ključne dejavnosti.

| (571) | Komisija je tudi naklonjena zavezi belgijskih organov, da pred koncem leta 2014 banka DBB/Belfius ne bo izvajala prevzemov, vključno s pripojitvami drugih finančnih institucij, in ne bo širila svojih dejavnosti. Komisija navaja, da bo ta zaveza omejena na dve leti od datuma sprejetja tega sklepa, v sporočilu o prestrukturiranju bank pa je navedeno, da bi prepoved prevzema „morala veljati najmanj tri leta“. Vendar Komisija meni, da ta zaveza traja že skoraj štiri leta, pri čemer upošteva dejstvo, da se je prepoved prevzema za banko DBB/Belfius uporabljala že, ko je še bila del skupine Dexia, in sicer kot posledica sklepa o pogojnem dovoljenju z dne 26. februarja 2010. Komisija zaradi navedenega ugotavlja, da je ta zaveza skladna s sporočilom o prestrukturiranju bank. Zaveza je dodatno zagotovilo za to, da bodo stroški prestrukturiranja omejeni na obnovo uspešnega poslovanja ključnih dejavnosti in se ne bodo uporabili za razvijanje razpršenosti ali ustvarjanje zunanje rasti. |
| --- | --- |

(571)

Komisija je tudi naklonjena zavezi belgijskih organov, da pred koncem leta 2014 banka DBB/Belfius ne bo izvajala prevzemov, vključno s pripojitvami drugih finančnih institucij, in ne bo širila svojih dejavnosti. Komisija navaja, da bo ta zaveza omejena na dve leti od datuma sprejetja tega sklepa, v sporočilu o prestrukturiranju bank pa je navedeno, da bi prepoved prevzema „morala veljati najmanj tri leta“. Vendar Komisija meni, da ta zaveza traja že skoraj štiri leta, pri čemer upošteva dejstvo, da se je prepoved prevzema za banko DBB/Belfius uporabljala že, ko je še bila del skupine Dexia, in sicer kot posledica sklepa o pogojnem dovoljenju z dne 26. februarja 2010. Komisija zaradi navedenega ugotavlja, da je ta zaveza skladna s sporočilom o prestrukturiranju bank. Zaveza je dodatno zagotovilo za to, da bodo stroški prestrukturiranja omejeni na obnovo uspešnega poslovanja ključnih dejavnosti in se ne bodo uporabili za razvijanje razpršenosti ali ustvarjanje zunanje rasti.

Omejitev zneska pomoči in lastni prispevek

| (572) | V sporočilu o prestrukturiranju bank je navedeno, da morajo banke zaradi omejitve višine pomoči na najnižjo potrebno uporabiti svoje lastne vire. To na primer pomeni, da bi morali pri absorbiranju izgub sodelovati vlagatelji (delničarji, imetniki obveznic), za državno pomoč pa bi bilo treba plačati ustrezno nadomestilo. |
| --- | --- |

(572)

V sporočilu o prestrukturiranju bank je navedeno, da morajo banke zaradi omejitve višine pomoči na najnižjo potrebno uporabiti svoje lastne vire. To na primer pomeni, da bi morali pri absorbiranju izgub sodelovati vlagatelji (delničarji, imetniki obveznic), za državno pomoč pa bi bilo treba plačati ustrezno nadomestilo.

| (573) | Komisija se mora torej prepričati, da je državna pomoč omejena na najnižjo potrebno. Zato Komisija pozitivno ocenjuje naslednje točke. |
| --- | --- |

(573)

Komisija se mora torej prepričati, da je državna pomoč omejena na najnižjo potrebno. Zato Komisija pozitivno ocenjuje naslednje točke.

| (574) | Komisija navaja, da je banka DBB/Belfius leta 2012 večkrat po precej znižani ceni ([50–100] % nominalne vrednosti) odkupila lastni dolg, kar ji je omogočilo, da je po obdavčitvi ustvarila [250–750] milijonov EUR dobička. Ta dobiček ustreza izgubam, ki so jih utrpeli imetniki delnic in tako prispeva k delitvi bremena. |
| --- | --- |

(574)

Komisija navaja, da je banka DBB/Belfius leta 2012 večkrat po precej znižani ceni ([50–100] % nominalne vrednosti) odkupila lastni dolg, kar ji je omogočilo, da je po obdavčitvi ustvarila [250–750] milijonov EUR dobička. Ta dobiček ustreza izgubam, ki so jih utrpeli imetniki delnic in tako prispeva k delitvi bremena.

| (575) | Komisija prav tako navaja, da je do 31. decembra 2014 odložena razdelitev dividend, kuponov in diskrecijska možnost predčasnega izplačila, kar so pozitivni elementi. Belgijski organi so glede teh elementov sprejeli zavezo. Komisija nadalje navaja, da družba Belfius zaradi povečanja regulatornega kapitala v načrtu prestrukturiranja do konca leta 2016 ne načrtuje razdelitve dividend delničarjem. |
| --- | --- |

(575)

Komisija prav tako navaja, da je do 31. decembra 2014 odložena razdelitev dividend, kuponov in diskrecijska možnost predčasnega izplačila, kar so pozitivni elementi. Belgijski organi so glede teh elementov sprejeli zavezo. Komisija nadalje navaja, da družba Belfius zaradi povečanja regulatornega kapitala v načrtu prestrukturiranja do konca leta 2016 ne načrtuje razdelitve dividend delničarjem.

| (576) | Komisija še navaja, da je bilo za preteklo državno pomoč plačano ustrezno nadomestilo, do katerega je bila upravičena banka DBB/Belfius, ko je bila del skupine Dexia, kar pomeni, da upravičena banka prispeva k stroškom prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(576)

Komisija še navaja, da je bilo za preteklo državno pomoč plačano ustrezno nadomestilo, do katerega je bila upravičena banka DBB/Belfius, ko je bila del skupine Dexia, kar pomeni, da upravičena banka prispeva k stroškom prestrukturiranja.

| (577) | Zato Komisija meni, da banka DBB/Belfius in njeni delničarji z lastnimi sredstvi dovolj prispevajo k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(577)

Zato Komisija meni, da banka DBB/Belfius in njeni delničarji z lastnimi sredstvi dovolj prispevajo k prestrukturiranju.

6.3.3   Ukrepi za odpravo izkrivljanja konkurence

| (578) | V sporočilu o prestrukturiranju bank je navedeno, da bi moral načrt prestrukturiranja omejiti pretirano izkrivljanje konkurence, ki izvira iz pomoči, kar pomeni da bi moral načrt prestrukturiranja vsebovati strukturne zaščitne ukrepe (prodaja in/ali zmanjšanje dejavnosti) in zaščitne ukrepe glede ravnanja. Sprejeti je treba primerne ukrepe, da se čim bolj zmanjša izkrivljanje konkurence, ki ga povzroča državna pomoč za banko DBB/Belfius. |
| --- | --- |

(578)

V sporočilu o prestrukturiranju bank je navedeno, da bi moral načrt prestrukturiranja omejiti pretirano izkrivljanje konkurence, ki izvira iz pomoči, kar pomeni da bi moral načrt prestrukturiranja vsebovati strukturne zaščitne ukrepe (prodaja in/ali zmanjšanje dejavnosti) in zaščitne ukrepe glede ravnanja. Sprejeti je treba primerne ukrepe, da se čim bolj zmanjša izkrivljanje konkurence, ki ga povzroča državna pomoč za banko DBB/Belfius.

| (579) | V sporočilu o prestrukturiranju bank je navedeno, da se narava in oblika ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka. |
| --- | --- |

(579)

V sporočilu o prestrukturiranju bank je navedeno, da se narava in oblika ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.

| (580) | Prodaja banke DBB/Belfius je bila del nadzorovanega reševanja skupine Dexia. Banka DBB/Belfius je bila celo tedaj, ko je bila del skupine Dexia, pomembnejša udeleženka na trgu bančnih poslov za javnost in podjetja v Belgiji in zavarovanja v Belgiji. Kot je bilo že pojasnjeno, je bila banka DBB/Belfius upravičena do pomoči za banko DCL/Dexia, ko je bila še del skupine Dexia. Komisija priznava, da se je zaradi nadzorovanega reševanja skupine Dexia in odstranitve s trga kar najbolj zmanjšalo izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč skupini Dexia. |
| --- | --- |

(580)

Prodaja banke DBB/Belfius je bila del nadzorovanega reševanja skupine Dexia. Banka DBB/Belfius je bila celo tedaj, ko je bila del skupine Dexia, pomembnejša udeleženka na trgu bančnih poslov za javnost in podjetja v Belgiji in zavarovanja v Belgiji. Kot je bilo že pojasnjeno, je bila banka DBB/Belfius upravičena do pomoči za banko DCL/Dexia, ko je bila še del skupine Dexia. Komisija priznava, da se je zaradi nadzorovanega reševanja skupine Dexia in odstranitve s trga kar najbolj zmanjšalo izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč skupini Dexia.

| (581) | Komisija glede nove pomoči za banko DBB/Belfius priznava, da se oslabljena sredstva niso obravnavala z novo kapitalsko injekcijo ali ukrepom. Edini nov strukturni ukrep pomoči, v smislu da daje določeno prednost, a tako, ki je ni mogoče količinsko opredeliti, je bila ločitev banke DBB/Belfius od skupine Dexia. Banka DBB/Belfius je nedvomno imela koristi od začasne izredne likvidnostne pomoči banke BNB. |
| --- | --- |

(581)

Komisija glede nove pomoči za banko DBB/Belfius priznava, da se oslabljena sredstva niso obravnavala z novo kapitalsko injekcijo ali ukrepom. Edini nov strukturni ukrep pomoči, v smislu da daje določeno prednost, a tako, ki je ni mogoče količinsko opredeliti, je bila ločitev banke DBB/Belfius od skupine Dexia. Banka DBB/Belfius je nedvomno imela koristi od začasne izredne likvidnostne pomoči banke BNB.

| (582) | Komisija priznava, da ima banka DBB/Belfius, kar zadeva njen položaj na belgijskem trgu, naslednje tržne deleže: 13 % pri poslovnih vlogah (tretji največji), 15,1 % pri nepremičninskih posojilih (tretji največji), 9,5 % pri premijah, prevzetih za produkte življenjskega zavarovanja (četrti največji), pri neživljenjskih zavarovanjih pa je na šestem mestu. Ta banka je torej ena od največjih bančnih/zavarovalniških skupin v Belgiji. Komisija navaja, da se je banka DBB/Belfius zavezala, da bo njen oddelek za „distribucijo bančnih poslov za javnost in socialnega bančništva“ omejil ustvarjanje novih produktov, in sicer na [2,5-5] milijard EUR v letu 2013 in [2,5–5] milijard EUR v letu 2014. S tem se bo preprečilo vsako povečanje tržnega deleža banke DBB/Belfius v tej dejavnosti. |
| --- | --- |

(582)

Komisija priznava, da ima banka DBB/Belfius, kar zadeva njen položaj na belgijskem trgu, naslednje tržne deleže: 13 % pri poslovnih vlogah (tretji največji), 15,1 % pri nepremičninskih posojilih (tretji največji), 9,5 % pri premijah, prevzetih za produkte življenjskega zavarovanja (četrti največji), pri neživljenjskih zavarovanjih pa je na šestem mestu. Ta banka je torej ena od največjih bančnih/zavarovalniških skupin v Belgiji. Komisija navaja, da se je banka DBB/Belfius zavezala, da bo njen oddelek za „distribucijo bančnih poslov za javnost in socialnega bančništva“ omejil ustvarjanje novih produktov, in sicer na [2,5-5] milijard EUR v letu 2013 in [2,5–5] milijard EUR v letu 2014. S tem se bo preprečilo vsako povečanje tržnega deleža banke DBB/Belfius v tej dejavnosti.

| (583) | Komisija nadalje navaja, da se je banka DBB/Belfius zavezala k omejitvi zbiranja novih premij življenjskega zavarovanja, in sicer na [0–2,5] milijarde EUR v letu 2013 in [0-3] milijarde EUR v letu 2014. S tem se bo preprečilo vsako povečanje tržnega deleža banke DBB/Belfius v tej dejavnosti. |
| --- | --- |

(583)

Komisija nadalje navaja, da se je banka DBB/Belfius zavezala k omejitvi zbiranja novih premij življenjskega zavarovanja, in sicer na [0–2,5] milijarde EUR v letu 2013 in [0-3] milijarde EUR v letu 2014. S tem se bo preprečilo vsako povečanje tržnega deleža banke DBB/Belfius v tej dejavnosti.

| (584) | Komisija prav tako navaja, da v načrtu prestrukturiranja ni določeno kakršno koli povečanje tržnega deleža banke DBB/Belfius v kateri koli od njenih ključnih dejavnosti, tj. pri bančnih poslih za javnost in podjetja, poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu ter zavarovanju. |
| --- | --- |

(584)

Komisija prav tako navaja, da v načrtu prestrukturiranja ni določeno kakršno koli povečanje tržnega deleža banke DBB/Belfius v kateri koli od njenih ključnih dejavnosti, tj. pri bančnih poslih za javnost in podjetja, poslovanju s prebivalstvom in komercialnem bančništvu ter zavarovanju.

| (585) | V obdobju 2011–2016 se bo bilančna vsota banke DBB/Belfius z načrtom prestrukturiranja zmanjšala za 20 %. |
| --- | --- |

(585)

V obdobju 2011–2016 se bo bilančna vsota banke DBB/Belfius z načrtom prestrukturiranja zmanjšala za 20 %.

| (586) | Za banko DBB/Belfius veljajo določeni zaščitni ukrepi glede ravnanja, kot na primer dejstvo, da do 31. decembra 2014, ne bo prevzemala tveganega kapitala v drugih družbah, tako da se državna pomoč in z njo povezani ukrepi ne morejo uporabiti za ustvarjanje zunanje rasti v škodo njenih konkurentov. To načelo je skladno zlasti s točko 40 sporočila o prestrukturiranju bank. |
| --- | --- |

(586)

Za banko DBB/Belfius veljajo določeni zaščitni ukrepi glede ravnanja, kot na primer dejstvo, da do 31. decembra 2014, ne bo prevzemala tveganega kapitala v drugih družbah, tako da se državna pomoč in z njo povezani ukrepi ne morejo uporabiti za ustvarjanje zunanje rasti v škodo njenih konkurentov. To načelo je skladno zlasti s točko 40 sporočila o prestrukturiranju bank.

| (587) | Belgijski organi so se nazadnje zavezali, da banka DBB/Belfius zaradi pomoči države Belgije ne bo imela poslovnih koristi. |
| --- | --- |

(587)

Belgijski organi so se nazadnje zavezali, da banka DBB/Belfius zaradi pomoči države Belgije ne bo imela poslovnih koristi.

| (588) | Komisija glede na lastni prispevek skupine Dexia in ukrepov, sprejetih na njenih glavnih trgih, ugotavlja, da vsi strukturni ukrepi iz načrta prestrukturiranja zadostujejo za omejitev pretiranega izkrivljanja konkurence, ki izhaja iz obravnavane pomoči. |
| --- | --- |

(588)

Komisija glede na lastni prispevek skupine Dexia in ukrepov, sprejetih na njenih glavnih trgih, ugotavlja, da vsi strukturni ukrepi iz načrta prestrukturiranja zadostujejo za omejitev pretiranega izkrivljanja konkurence, ki izhaja iz obravnavane pomoči.

6.3.4   Spremljanje ukrepov

| (589) | Komisija navaja, da je v sporočilu o prestrukturiranju bank priporočeno, naj zadevne države članice Komisiji pošiljajo redna podrobna poročila, da bo lahko preverila, ali se načrt prestrukturiranja izvaja v skladu s priglašenimi zavezami. V zvezi s tem bo neodvisni skrbnik, odgovoren za spremljanje načrta prestrukturiranja, Komisiji v 30 delovnih dneh po koncu vsakega polletja pošiljal šestmesečno poročilo in poročilo ob koncu leta, dokler se ta načrt ne zaključi. |
| --- | --- |

(589)

Komisija navaja, da je v sporočilu o prestrukturiranju bank priporočeno, naj zadevne države članice Komisiji pošiljajo redna podrobna poročila, da bo lahko preverila, ali se načrt prestrukturiranja izvaja v skladu s priglašenimi zavezami. V zvezi s tem bo neodvisni skrbnik, odgovoren za spremljanje načrta prestrukturiranja, Komisiji v 30 delovnih dneh po koncu vsakega polletja pošiljal šestmesečno poročilo in poročilo ob koncu leta, dokler se ta načrt ne zaključi.

6.4   ZDRUŽLJIVOST NAČRTA REŠEVANJA SKUPINE DEXIA

| (590) | Komisija mora proučiti združljivost vseh zadevnih ukrepov pomoči z notranjim trgom glede na smernice, ki jih sprejela za bančni sektor ob upoštevanju bančne krize, in še zlasti glede na sporočilo o prestrukturiranju bank in sporočilo o bančništvu. |
| --- | --- |

(590)

Komisija mora proučiti združljivost vseh zadevnih ukrepov pomoči z notranjim trgom glede na smernice, ki jih sprejela za bančni sektor ob upoštevanju bančne krize, in še zlasti glede na sporočilo o prestrukturiranju bank in sporočilo o bančništvu.

| (591) | Pod pogoji točke 21 sporočila o prestrukturiranju bank je treba vedno razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji neuspešne banke na dražbi, če banka ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati. V sporočilu o bančništvu so opredeljena splošna načela nadzorovane likvidacije (168). V njem je navedeno, da se lahko takšna nadzorovana likvidacija uporablja v posameznih primerih, kadar je bila dodeljena pomoč za reševanje posamezni finančni instituciji, ko postane jasno, da te ni mogoče uspešno prestrukturirati. |
| --- | --- |

(591)

Pod pogoji točke 21 sporočila o prestrukturiranju bank je treba vedno razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji neuspešne banke na dražbi, če banka ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati. V sporočilu o bančništvu so opredeljena splošna načela nadzorovane likvidacije (168). V njem je navedeno, da se lahko takšna nadzorovana likvidacija uporablja v posameznih primerih, kadar je bila dodeljena pomoč za reševanje posamezni finančni instituciji, ko postane jasno, da te ni mogoče uspešno prestrukturirati.

| (592) | Da bi bila pomoč za likvidacijo združljiva z notranjim trgom, kot je določeno v členu 107(3)(b) PDEU, mora v skladu s prakso Komisije pri njenih odločbah (169) izpolnjevati naslednje tri splošne pogoje:






  1. | pokazati je treba, da bo pomoč omogočila pravilno likvidacijo in da se ohranja na najnižji možni ravni glede na zastavljeni cilj (170); |
| --- | --- | --- |

(592)

Da bi bila pomoč za likvidacijo združljiva z notranjim trgom, kot je določeno v členu 107(3)(b) PDEU, mora v skladu s prakso Komisije pri njenih odločbah (169) izpolnjevati naslednje tri splošne pogoje:

1.

pokazati je treba, da bo pomoč omogočila pravilno likvidacijo in da se ohranja na najnižji možni ravni glede na zastavljeni cilj (170);

| 2. | obstajati mora ustrezna delitev bremena, zlasti tako, da se delničarjem prepreči, da imajo koristi od kakršne koli pomoči v okviru postopka nadzorovane likvidacije (171); |
| --- | --- |

2.

obstajati mora ustrezna delitev bremena, zlasti tako, da se delničarjem prepreči, da imajo koristi od kakršne koli pomoči v okviru postopka nadzorovane likvidacije (171);

| 3. | v izogib nepotrebnemu izkrivljanju konkurence se mora stopnja likvidacije omejiti na obdobje, ki je nujno potrebno za pravilno likvidacijo. Dokler upravičena finančna institucija deluje, ne sme začeti opravljati nobene nove dejavnosti, ampak le nadaljevati obstoječe. Bančno dovoljenje ji je treba čim prej odvzeti (172). |
| --- | --- |

3.

v izogib nepotrebnemu izkrivljanju konkurence se mora stopnja likvidacije omejiti na obdobje, ki je nujno potrebno za pravilno likvidacijo. Dokler upravičena finančna institucija deluje, ne sme začeti opravljati nobene nove dejavnosti, ampak le nadaljevati obstoječe. Bančno dovoljenje ji je treba čim prej odvzeti (172).

| (593) | Komisija bo zato vso obravnavano pomoč za skupino Dexia – preteklo in prihodnjo, proučila kot pomoč finančni instituciji v nadzorovani likvidaciji. |
| --- | --- |

(593)

Komisija bo zato vso obravnavano pomoč za skupino Dexia – preteklo in prihodnjo, proučila kot pomoč finančni instituciji v nadzorovani likvidaciji.

6.4.1   Dokaz o pravilni likvidaciji

| (594) | Po mnenju Komisije se bo s scenarijem iz spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja omogočila pravilna likvidacija skupine Dexia. V načrtu se upošteva dejstvo, da druga možnost prestrukturiranja banke, da se ji omogoči ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je bilo določeno v načrtu prestrukturiranja iz februarja 2010, ni bila mogoča. Poleg tega bi nenadzorovana likvidacija skupine Dexia ogrozila finančno stabilnost, s pravilno likvidacijo pa bo to tveganje lažje obravnavati. Spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja Komisiji omogoča, da oceni postopek likvidacije in morebitni vpliv državnih ukrepov, ki jih ta postopek vključuje, na konkurenco. |
| --- | --- |

(594)

Po mnenju Komisije se bo s scenarijem iz spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja omogočila pravilna likvidacija skupine Dexia. V načrtu se upošteva dejstvo, da druga možnost prestrukturiranja banke, da se ji omogoči ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je bilo določeno v načrtu prestrukturiranja iz februarja 2010, ni bila mogoča. Poleg tega bi nenadzorovana likvidacija skupine Dexia ogrozila finančno stabilnost, s pravilno likvidacijo pa bo to tveganje lažje obravnavati. Spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja Komisiji omogoča, da oceni postopek likvidacije in morebitni vpliv državnih ukrepov, ki jih ta postopek vključuje, na konkurenco.

| (595) | Osnovna zahteva, v skladu s katero se lahko načrtovani scenarij opredeli kot ukrep likvidacije je, da institucija preneha izvajati vse bančne dejavnosti. |
| --- | --- |

(595)

Osnovna zahteva, v skladu s katero se lahko načrtovani scenarij opredeli kot ukrep likvidacije je, da institucija preneha izvajati vse bančne dejavnosti.

| (596) | V spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je določeno, da se mora skupina Dexia umakniti s trgov, na katerih je prej poslovala, bodisi s prodajo subjektov tretji strani bodisi z upravljanjem likvidacijske mase preostalih subjektov. Da se omogoči resnično nadzorovano reševanje, temelji upravljanje likvidacijske mase na tem, da ni ustvarjenega nobenega novega produkta, razen za družbo Crediop in banko DCL. |
| --- | --- |

(596)

V spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je določeno, da se mora skupina Dexia umakniti s trgov, na katerih je prej poslovala, bodisi s prodajo subjektov tretji strani bodisi z upravljanjem likvidacijske mase preostalih subjektov. Da se omogoči resnično nadzorovano reševanje, temelji upravljanje likvidacijske mase na tem, da ni ustvarjenega nobenega novega produkta, razen za družbo Crediop in banko DCL.

| (597) | Družba Crediop bo lahko obstoječim strankam eno leto po datumu sprejetja končnega sklepa Komisije zagotavljala 200 milijonov EUR novih finančnih sredstev za izpolnitev svojih regulativnih obveznosti, tako da bo lahko obdržala bančno dovoljenje z namenom uvedbe postopka likvidacije z dne 31. decembra 2013. Komisija navaja, da bi se s popolnim prenehanjem ustvarjanja produktov, tj. takojšnjim upravljanjem likvidacijske mase, aktivirala [...] in tako tveganje [...] v znesku, ki znaša skoraj [...]. Komisija tudi navaja, da bo v primerjavi z ustvarjanjem produktov pred krizo družba Crediop ustvarila malo novih produktov (okrog 3 milijarde EUR letno). |
| --- | --- |

(597)

Družba Crediop bo lahko obstoječim strankam eno leto po datumu sprejetja končnega sklepa Komisije zagotavljala 200 milijonov EUR novih finančnih sredstev za izpolnitev svojih regulativnih obveznosti, tako da bo lahko obdržala bančno dovoljenje z namenom uvedbe postopka likvidacije z dne 31. decembra 2013. Komisija navaja, da bi se s popolnim prenehanjem ustvarjanja produktov, tj. takojšnjim upravljanjem likvidacijske mase, aktivirala [...] in tako tveganje [...] v znesku, ki znaša skoraj [...]. Komisija tudi navaja, da bo v primerjavi z ustvarjanjem produktov pred krizo družba Crediop ustvarila malo novih produktov (okrog 3 milijarde EUR letno).

| (598) | Nova finančna sredstva, ki jih lahko med februarjem in julijem 2013 ter junijem in novembrom 2014 dodeli banka DCL, bodo omejena na 600 milijonov EUR in bodo namenjena desenzibilizaciji portfelja, pri čemer bo njihova knjigovodska vrednost glede na tržne razmere znašala [0–2] milijardi EUR občutljivih strukturiranih posojil, še vedno deponiranih pri banki DCL (posojila lokalnih skupnosti, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, po odboru Cepcor pa dosegajo 11 točk ali več). Izboljšanje ekonomske vrednosti višine dolga, ki bi ga moralo to povzročiti, je opredeljeno s tem, da se upošteva zmanjšanje tveganja sodnega postopka, nastalo zaradi desenzibilizacije. Ta paket bo omogočil za več kot 50-odstotno zmanjšanje tveganja (predvsem sodnega postopka), povezanega s zadevnimi posojili, ter zmanjšanje nestanovitnosti sekundarnega zavarovanja in operativnega tveganja za kompleksne transakcije s kritjem izvedenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(598)

Nova finančna sredstva, ki jih lahko med februarjem in julijem 2013 ter junijem in novembrom 2014 dodeli banka DCL, bodo omejena na 600 milijonov EUR in bodo namenjena desenzibilizaciji portfelja, pri čemer bo njihova knjigovodska vrednost glede na tržne razmere znašala [0–2] milijardi EUR občutljivih strukturiranih posojil, še vedno deponiranih pri banki DCL (posojila lokalnih skupnosti, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, po odboru Cepcor pa dosegajo 11 točk ali več). Izboljšanje ekonomske vrednosti višine dolga, ki bi ga moralo to povzročiti, je opredeljeno s tem, da se upošteva zmanjšanje tveganja sodnega postopka, nastalo zaradi desenzibilizacije. Ta paket bo omogočil za več kot 50-odstotno zmanjšanje tveganja (predvsem sodnega postopka), povezanega s zadevnimi posojili, ter zmanjšanje nestanovitnosti sekundarnega zavarovanja in operativnega tveganja za kompleksne transakcije s kritjem izvedenih finančnih instrumentov.

| (599) | V skladu z naslednjimi pogoji se bodo omejili tudi tokovi, povezani z desenzibilizacijo teh posojil:






  — | novi tokovi bodo imeli izključno fiksno stopnjo, |
| --- | --- | --- |

(599)

V skladu z naslednjimi pogoji se bodo omejili tudi tokovi, povezani z desenzibilizacijo teh posojil:

—

novi tokovi bodo imeli izključno fiksno stopnjo,

| — | novi tokovi bodo zapadli v 30 letih, |
| --- | --- |

—

novi tokovi bodo zapadli v 30 letih,

| — | z novimi tokovi naj bi se izboljšale ocene po Gisslerjevi listini ali po odboru Cepcor in |
| --- | --- |

—

z novimi tokovi naj bi se izboljšale ocene po Gisslerjevi listini ali po odboru Cepcor in

| — | novi tokovi med začetnim obdobjem desenzibilizacije (od februarja do julija 2013) prednostno zajemajo najobčutljivejša posojila, in sicer tista, ki so bila odobrena [30–50] najpomembnejšim strankam banke DCL, ki na trgu izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s posojili, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino, pomenijo [40–60] % vrednosti glede na tržne razmere. |
| --- | --- |

—

novi tokovi med začetnim obdobjem desenzibilizacije (od februarja do julija 2013) prednostno zajemajo najobčutljivejša posojila, in sicer tista, ki so bila odobrena [30–50] najpomembnejšim strankam banke DCL, ki na trgu izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s posojili, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino, pomenijo [40–60] % vrednosti glede na tržne razmere.

| (600) | V skladu z naslednjimi zahtevami se bodo omejili tudi tokovi, povezani s transakcijami desenzibilizacije teh posojil. Za desenzibilizacijo bodo dovoljene le naslednje transakcije: [...]. |
| --- | --- |

(600)

V skladu z naslednjimi zahtevami se bodo omejili tudi tokovi, povezani s transakcijami desenzibilizacije teh posojil. Za desenzibilizacijo bodo dovoljene le naslednje transakcije: [...].

| (601) | Komisija navaja, da je edini namen te možnosti dejavnega prestrukturiranja omejiti pričakovanje izgube sedanjega portfelja v scenariju upravljanja likvidacijske mase. Banka DCL vsekakor ne bo izvajala nobenih novih dejavnosti v strogem pomenu besede ali ustvarjala kakršnih koli novih produktov za nove stranke. Finančna sredstva v višini 600 milijonov EUR pomenijo zgolj [0–5] % skupne vrednosti vseh posojil banke DCL. |
| --- | --- |

(601)

Komisija navaja, da je edini namen te možnosti dejavnega prestrukturiranja omejiti pričakovanje izgube sedanjega portfelja v scenariju upravljanja likvidacijske mase. Banka DCL vsekakor ne bo izvajala nobenih novih dejavnosti v strogem pomenu besede ali ustvarjala kakršnih koli novih produktov za nove stranke. Finančna sredstva v višini 600 milijonov EUR pomenijo zgolj [0–5] % skupne vrednosti vseh posojil banke DCL.

| (602) | Faza likvidacije se bo omejila na uspešno dokončanje pravilne likvidacije. Komisija v zvezi s tem navaja, da je v načrtu prestrukturiranja določena hitra prodaja vseh subjektov skupine Dexia, ki jih je mogoče prodati. Določeno število subjektov je bilo že prodanih pred predložitvijo načrta reševanja (173). Januarja 2013 je bila načrtovana prodaja družbe DMA, ki pomeni približno 20 % bilance stanja skupine Dexia. V kratkem se načrtujejo prodaje drugih subjektov, ki jih je mogoče prodati (174). Če se roki za prodajo ne bodo upoštevali, bo za subjekte v mesecu po neizpolnitvi obveznosti uveden likvidacijski postopek, v nasprotnem primeru bo prav tako v mesecu po neizpolnitvi obveznosti imenovan neodvisni skrbnik, da jih bo najpozneje v enem letu prodal [...]. Za vse preostale subjekte bo uveden likvidacijski postopek. V načrtu reševanja je prav tako določeno, da je treba družbe DAM, Dexia Israel in Crediop upravljati ločeno od ostale skupine Dexia. |
| --- | --- |

(602)

Faza likvidacije se bo omejila na uspešno dokončanje pravilne likvidacije. Komisija v zvezi s tem navaja, da je v načrtu prestrukturiranja določena hitra prodaja vseh subjektov skupine Dexia, ki jih je mogoče prodati. Določeno število subjektov je bilo že prodanih pred predložitvijo načrta reševanja (173). Januarja 2013 je bila načrtovana prodaja družbe DMA, ki pomeni približno 20 % bilance stanja skupine Dexia. V kratkem se načrtujejo prodaje drugih subjektov, ki jih je mogoče prodati (174). Če se roki za prodajo ne bodo upoštevali, bo za subjekte v mesecu po neizpolnitvi obveznosti uveden likvidacijski postopek, v nasprotnem primeru bo prav tako v mesecu po neizpolnitvi obveznosti imenovan neodvisni skrbnik, da jih bo najpozneje v enem letu prodal [...]. Za vse preostale subjekte bo uveden likvidacijski postopek. V načrtu reševanja je prav tako določeno, da je treba družbe DAM, Dexia Israel in Crediop upravljati ločeno od ostale skupine Dexia.

| (603) | V spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je ob upoštevanju časa, potrebnega za likvidacijo portfeljev, določeno, da je treba portfelje načeloma obdržati do zapadlosti, da se ohrani njihova vrednost in prepreči hitra prodaja premoženja. Skupina Dexia in zadevne države članice morajo tudi proučiti načine, na katere bi lahko ta skupina pospešila oportunistično zmanjšanje finančnega vzvoda, če bodo to dopuščali tržni pogoji. |
| --- | --- |

(603)

V spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je ob upoštevanju časa, potrebnega za likvidacijo portfeljev, določeno, da je treba portfelje načeloma obdržati do zapadlosti, da se ohrani njihova vrednost in prepreči hitra prodaja premoženja. Skupina Dexia in zadevne države članice morajo tudi proučiti načine, na katere bi lahko ta skupina pospešila oportunistično zmanjšanje finančnega vzvoda, če bodo to dopuščali tržni pogoji.

| (604) | Poleg tega so se zadevne države članice zavezale, da skupina Dexia in njene odvisne družbe ne bodo izvajale novih prevzemov. |
| --- | --- |

(604)

Poleg tega so se zadevne države članice zavezale, da skupina Dexia in njene odvisne družbe ne bodo izvajale novih prevzemov.

| (605) | V skladu s tretjim merilom naj bi banka prenehala trgovinske dejavnosti, razen tistih, ki so povezane s prodajo sredstev. Nekatere od trgovinskih dejavnosti se bodo kot del prodaje subjektov, ki jih je mogoče prodati, prodale tretjim stranem. S predlagano strategijo se bo znatno zmanjšal obseg bilance stanja družbe Dexia. Dne 30. junija 2012 se je že zmanjšala na 411 milijard EUR, kar je več kot 37-odstotno zmanjšanje obsega bilance stanja skupine Dexia z dne 31. decembra 2008 (651 milijard EUR), ko je bila odobrena prva državna pomoč. Sredstva skupine Dexia naj bi ob koncu leta 2013 znašala [200–250] milijard EUR. Do leta 2017 se bodo nato sredstva zmanjševala za približno [10–20] milijard EUR na leto in bodo leta 2020 znašala [100–150] milijard EUR. V primerjavi z letom 2008 bo bilanca stanja tako za [70–80] % manjša. |
| --- | --- |

(605)

V skladu s tretjim merilom naj bi banka prenehala trgovinske dejavnosti, razen tistih, ki so povezane s prodajo sredstev. Nekatere od trgovinskih dejavnosti se bodo kot del prodaje subjektov, ki jih je mogoče prodati, prodale tretjim stranem. S predlagano strategijo se bo znatno zmanjšal obseg bilance stanja družbe Dexia. Dne 30. junija 2012 se je že zmanjšala na 411 milijard EUR, kar je več kot 37-odstotno zmanjšanje obsega bilance stanja skupine Dexia z dne 31. decembra 2008 (651 milijard EUR), ko je bila odobrena prva državna pomoč. Sredstva skupine Dexia naj bi ob koncu leta 2013 znašala [200–250] milijard EUR. Do leta 2017 se bodo nato sredstva zmanjševala za približno [10–20] milijard EUR na leto in bodo leta 2020 znašala [100–150] milijard EUR. V primerjavi z letom 2008 bo bilanca stanja tako za [70–80] % manjša.

| (606) | V skupini Dexia je bilo 31. decembra 2010 zaposlenih 35 185 ljudi v 34 državah. Zaradi prodaje banke DBB/Belfius oktobra 2011 je bilo v tej skupini 30. junija 2012 zaposlenih 22 720 ljudi. Število zaposlenih se je od prodaje družb DenizBank, BIL in RBCD zmanjšalo na približno 3 650. |
| --- | --- |

(606)

V skupini Dexia je bilo 31. decembra 2010 zaposlenih 35 185 ljudi v 34 državah. Zaradi prodaje banke DBB/Belfius oktobra 2011 je bilo v tej skupini 30. junija 2012 zaposlenih 22 720 ljudi. Število zaposlenih se je od prodaje družb DenizBank, BIL in RBCD zmanjšalo na približno 3 650.

| (607) | Skupina Dexia je tudi izdelala metodologijo za obveščanje Komisije in vrednotenje vseh načrtovanih prodaj (glej uvodno izjavo 125). |
| --- | --- |

(607)

Skupina Dexia je tudi izdelala metodologijo za obveščanje Komisije in vrednotenje vseh načrtovanih prodaj (glej uvodno izjavo 125).

| (608) | Spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja pomeni tudi, da bo pomoč omejena na najnižjo potrebno. V preostali banki bodo zlasti ostali subjekti, ki jih ni mogoče prodati tretjim stranem. Za preostalo banko je zaradi uskladitve z minimalnimi bonitetnimi pravili, da se prepreči nenadzorovana likvidacija skupine Dexia, potrebnih dodatnih 5,5 milijarde EUR kapitala. Lahko se šteje, da so likvidnostne in kapitalske rezerve v višini 700–800 milijonov EUR, ki izhajajo iz načrtovane dokapitalizacije skupine Dexia v višini 5,5 milijarde EUR, sestavni del scenarija pravilne likvidacije, saj se bodo uporabile za zaščito pričakovanih izplačil. |
| --- | --- |

(608)

Spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja pomeni tudi, da bo pomoč omejena na najnižjo potrebno. V preostali banki bodo zlasti ostali subjekti, ki jih ni mogoče prodati tretjim stranem. Za preostalo banko je zaradi uskladitve z minimalnimi bonitetnimi pravili, da se prepreči nenadzorovana likvidacija skupine Dexia, potrebnih dodatnih 5,5 milijarde EUR kapitala. Lahko se šteje, da so likvidnostne in kapitalske rezerve v višini 700–800 milijonov EUR, ki izhajajo iz načrtovane dokapitalizacije skupine Dexia v višini 5,5 milijarde EUR, sestavni del scenarija pravilne likvidacije, saj se bodo uporabile za zaščito pričakovanih izplačil.

| (609) | Končno jamstvo za refinanciranje v višini 85 milijard EUR je bilo določeno, da bi se zadostilo potrebam po refinanciranju skupine Dexia, da bi njeno reševanje po osnovnem scenariju ter scenariju izjemnih situacij potekalo nadzorovano. Po osnovnem scenariju naj bi se v letu 2013 črpalo za največ [70–80] milijard EUR jamstev. Po scenariju izjemnih situacij pa bi se lahko črpalo za [10–20] milijonov EUR več jamstev, če bi se uresničil skupni učinek naslednjih dejavnikov: povečanje zavarovanja z denarnimi sredstvi, ki ga je treba plačati v primeru neugodnih sprememb obrestnih mer (+ [0–5] milijard EUR); poslabšanje kakovosti rezerv (+ 2,3 milijarde EUR); izvršitev opcij s strani vlagateljev ali večje črpanje iz zavez zunaj bilance stanja ([2,5–7,5] milijarde EUR); negativni učinek resnega znižanja bonitetne ocene skupine Dexia (+ [0–5] milijard EUR). Komisija tudi navaja, da so zelo nizki prejemki tega jamstva in dolgo trajanje v primerjavi z jamstvi, odobrenimi bankam v postopku prestrukturiranja, sprejemljivi le v primeru nadzorovanega reševanja brez ustvarjanja novih produktov, s čimer se kar najbolj zmanjša morebitno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(609)

Končno jamstvo za refinanciranje v višini 85 milijard EUR je bilo določeno, da bi se zadostilo potrebam po refinanciranju skupine Dexia, da bi njeno reševanje po osnovnem scenariju ter scenariju izjemnih situacij potekalo nadzorovano. Po osnovnem scenariju naj bi se v letu 2013 črpalo za največ [70–80] milijard EUR jamstev. Po scenariju izjemnih situacij pa bi se lahko črpalo za [10–20] milijonov EUR več jamstev, če bi se uresničil skupni učinek naslednjih dejavnikov: povečanje zavarovanja z denarnimi sredstvi, ki ga je treba plačati v primeru neugodnih sprememb obrestnih mer (+ [0–5] milijard EUR); poslabšanje kakovosti rezerv (+ 2,3 milijarde EUR); izvršitev opcij s strani vlagateljev ali večje črpanje iz zavez zunaj bilance stanja ([2,5–7,5] milijarde EUR); negativni učinek resnega znižanja bonitetne ocene skupine Dexia (+ [0–5] milijard EUR). Komisija tudi navaja, da so zelo nizki prejemki tega jamstva in dolgo trajanje v primerjavi z jamstvi, odobrenimi bankam v postopku prestrukturiranja, sprejemljivi le v primeru nadzorovanega reševanja brez ustvarjanja novih produktov, s čimer se kar najbolj zmanjša morebitno izkrivljanje konkurence.

| (610) | Za skupino Dexia bi bil brez kakršne koli dodatne pomoči uveden likvidacijski postopek, kar bi povzročilo resno tveganje za zadevne države članice. Če skupina Dexia ne bi izpolnjevala obveznosti, bi to lahko povzročilo poziv po jamstvih, ki so jih zadevne države članice odobrile v letih 2008, 2011 in 2012 za sedanjo skupno bilanco v višini 67,7 milijarde EUR. Zaradi takojšnje likvidacije skupine Dexia bi na evropskih trgih tudi nastal sistemski pretres. |
| --- | --- |

(610)

Za skupino Dexia bi bil brez kakršne koli dodatne pomoči uveden likvidacijski postopek, kar bi povzročilo resno tveganje za zadevne države članice. Če skupina Dexia ne bi izpolnjevala obveznosti, bi to lahko povzročilo poziv po jamstvih, ki so jih zadevne države članice odobrile v letih 2008, 2011 in 2012 za sedanjo skupno bilanco v višini 67,7 milijarde EUR. Zaradi takojšnje likvidacije skupine Dexia bi na evropskih trgih tudi nastal sistemski pretres.

| (611) | Pomoč v obliki dokapitalizacije in končno jamstvo za refinanciranje, dodeljena skupini Dexia, zagotavljata, da pravilna likvidacija ne bi postala nenadzorovana likvidacija. |
| --- | --- |

(611)

Pomoč v obliki dokapitalizacije in končno jamstvo za refinanciranje, dodeljena skupini Dexia, zagotavljata, da pravilna likvidacija ne bi postala nenadzorovana likvidacija.

6.4.2   Lastni prispevek institucij

| (612) | V skladu s točko 46 sporočila o bančništvu se je treba posebej posvetiti zmanjšanju moralnega tveganja, zlasti tako, da se delničarjem in tudi nekaterim vrstam upnikov prepreči, da imajo koristi od kakršne koli pomoči v okviru postopka nadzorovane likvidacije. |
| --- | --- |

(612)

V skladu s točko 46 sporočila o bančništvu se je treba posebej posvetiti zmanjšanju moralnega tveganja, zlasti tako, da se delničarjem in tudi nekaterim vrstam upnikov prepreči, da imajo koristi od kakršne koli pomoči v okviru postopka nadzorovane likvidacije.

| (613) | Komisija navaja številne ugodne elemente, če se med celotnim trajanjem načrta reševanja in, dokler niso sredstva skupine Dexia v celoti odpisana, začasno opustijo razdeljevanje dividend in kuponov ter diskrecijska možnost predčasnih izplačil. Skupini Dexia pa je izjemoma dovoljeno razdeljevati dividende, ki se nanašajo na glasovalne prednostne delnice, pripisane Belgiji in Franciji, v povezavi z dokapitalizacijo in pod pogoji dokapitalizacije v višini 5,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(613)

Komisija navaja številne ugodne elemente, če se med celotnim trajanjem načrta reševanja in, dokler niso sredstva skupine Dexia v celoti odpisana, začasno opustijo razdeljevanje dividend in kuponov ter diskrecijska možnost predčasnih izplačil. Skupini Dexia pa je izjemoma dovoljeno razdeljevati dividende, ki se nanašajo na glasovalne prednostne delnice, pripisane Belgiji in Franciji, v povezavi z dokapitalizacijo in pod pogoji dokapitalizacije v višini 5,5 milijarde EUR.

| (614) | Delničarji in imetniki vrednostnih papirjev skupine Dexia so že prispevali k stroškom prestrukturiranja. Cena delnic je od oktobra 2008 padla za več kot 95 %. Skupina Dexia se je od prvotnega načrta prestrukturiranja odrekla plačilu dividend ali diskrecijske možnosti predčasnega izplačila kuponov na instrumente temeljnega kapitala ali kapitala drugega reda. |
| --- | --- |

(614)

Delničarji in imetniki vrednostnih papirjev skupine Dexia so že prispevali k stroškom prestrukturiranja. Cena delnic je od oktobra 2008 padla za več kot 95 %. Skupina Dexia se je od prvotnega načrta prestrukturiranja odrekla plačilu dividend ali diskrecijske možnosti predčasnega izplačila kuponov na instrumente temeljnega kapitala ali kapitala drugega reda.

| (615) | Zmanjšanje sedanjih poslovnih deležev v višini 5,5 milijarde EUR, ki se načrtujejo z dokapitalizacijo Belgije in Francije, bo precejšnje. Deleži obstoječih delničarjev, razen Belgije ali Francije, se bodo izrazito zmanjšali z 88,54 % pred dokapitalizacijo na 5,58 % po njej. Pozicije delničarjev se bodo spremenile tako:

  Razpredelnica 9


  Delničarji skupine Dexia po dokapitalizaciji








  (v %) |
| --- | --- |
| | Delež pred predlagano dokapitalizacijo | Delež po predlagani dokapitalizaciji |
| Hranilnica in posojilnica Caisse des dépôts et consignations | 17,61 | 1,11 |
| Družba Holding Communal | 14,26 | 0,90 |
| Skupina Arco | 10,19 | 0,64 |
| Belgijska zvezna vlada prek sklada SFPI | 5,73 | 50,02 |
| Francija | 5,73 | 44,40 |
| Skupina Ethias | 5,04 | 0,32 |
| Družba CNP Assurances | 2,96 | 0,19 |
| Flamska regija prek sklada Vlaams Toekomstfonds | 2,87 | 0,18 |
| Valonska regija | 2,01 | 0,13 |
| Regija Bruselj – glavno mesto | 0,86 | 0,05 |
| Zaposleni | 0,57 | 0,04 |
| Drugi | 32,17 | 2,03 |

(615)

Zmanjšanje sedanjih poslovnih deležev v višini 5,5 milijarde EUR, ki se načrtujejo z dokapitalizacijo Belgije in Francije, bo precejšnje. Deleži obstoječih delničarjev, razen Belgije ali Francije, se bodo izrazito zmanjšali z 88,54 % pred dokapitalizacijo na 5,58 % po njej. Pozicije delničarjev se bodo spremenile tako:

Razpredelnica 9

Delničarji skupine Dexia po dokapitalizaciji

(v %)

Delež pred predlagano dokapitalizacijo

Delež po predlagani dokapitalizaciji

Hranilnica in posojilnica Caisse des dépôts et consignations

17,61

1,11

Družba Holding Communal

14,26

0,90

Skupina Arco

10,19

0,64

Belgijska zvezna vlada prek sklada SFPI

5,73

50,02

Francija

5,73

44,40

Skupina Ethias

5,04

0,32

Družba CNP Assurances

2,96

0,19

Flamska regija prek sklada Vlaams Toekomstfonds

2,87

0,18

Valonska regija

2,01

0,13

Regija Bruselj – glavno mesto

0,86

0,05

Zaposleni

0,57

0,04

Drugi

32,17

2,03

| (616) | V sporočilu o prestrukturiranju bank je navedeno, da lahko banke v uporabo lastnih sredstev pri financiranju prestrukturiranja vključijo na primer prodajo sredstev. V obravnavani zadevi je lastni prispevek skupine Dexia k prestrukturiranju kar najbolj povečan s tem, da so vsa njena sredstva namenjena za prodajo ali upravljanje likvidacijske mase, dobički od prodaje pa se bodo porabili za nadzorovano reševanje skupine Dexia. Tudi operativni stroški skupine Dexia naj bi se med nadzorovanim reševanjem občutno zmanjševali, in sicer z 1,1 milijarde EUR v letu 2012 na [0–1] milijardo EUR v letu 2020. |
| --- | --- |

(616)

V sporočilu o prestrukturiranju bank je navedeno, da lahko banke v uporabo lastnih sredstev pri financiranju prestrukturiranja vključijo na primer prodajo sredstev. V obravnavani zadevi je lastni prispevek skupine Dexia k prestrukturiranju kar najbolj povečan s tem, da so vsa njena sredstva namenjena za prodajo ali upravljanje likvidacijske mase, dobički od prodaje pa se bodo porabili za nadzorovano reševanje skupine Dexia. Tudi operativni stroški skupine Dexia naj bi se med nadzorovanim reševanjem občutno zmanjševali, in sicer z 1,1 milijarde EUR v letu 2012 na [0–1] milijardo EUR v letu 2020.

| (617) | Upravljanje likvidacijske mase ali nadzorovano reševanje upravičenca pomoči sta najskrajnejši obliki prestrukturiranja, zato Komisija v takih okoliščinah sprejema nižja nadomestila za pomoč od zahtevanih v svojih sporočilih o državni pomoči bankam. |
| --- | --- |

(617)

Upravljanje likvidacijske mase ali nadzorovano reševanje upravičenca pomoči sta najskrajnejši obliki prestrukturiranja, zato Komisija v takih okoliščinah sprejema nižja nadomestila za pomoč od zahtevanih v svojih sporočilih o državni pomoči bankam.

| (618) | V obravnavani zadevi je skupina Dexia že plačala 1) 225 milijonov EUR provizije za vzpostavitev začasnega jamstva, 2) 50 milijonov EUR dodatne provizije po povečanju začasne zgornje meje jamstva ter 3) nadomestilo za začasno jamstvo pod pogoji sklepov Komisije z dne 21. decembra 2011, 31. maja 2012, 7. junija 2012 in 26. septembra 2012 (tj. 273 milijonov EUR do 30. septembra 2012). |
| --- | --- |

(618)

V obravnavani zadevi je skupina Dexia že plačala 1) 225 milijonov EUR provizije za vzpostavitev začasnega jamstva, 2) 50 milijonov EUR dodatne provizije po povečanju začasne zgornje meje jamstva ter 3) nadomestilo za začasno jamstvo pod pogoji sklepov Komisije z dne 21. decembra 2011, 31. maja 2012, 7. junija 2012 in 26. septembra 2012 (tj. 273 milijonov EUR do 30. septembra 2012).

| (619) | Znesek nadomestila za končno jamstvo bo 5 bazičnih točk od začetka veljavnosti pogodbe. Skupina Dexia bo zadevnim državam članicam plačala tudi dodatno osnovno provizijo v višini 0,50 % od 30 milijard EUR, ki naj bi jo izplačala vsaki od držav članic glede na njihove ustrezne prispevke k jamstvu. Komisija meni, da se te stopnje nadomestila za pomoč lahko obravnavajo kot združljive, pri čemer upošteva obseg scenarija nadzorovanega reševanja, ki ga je predložila skupina Dexia. |
| --- | --- |

(619)

Znesek nadomestila za končno jamstvo bo 5 bazičnih točk od začetka veljavnosti pogodbe. Skupina Dexia bo zadevnim državam članicam plačala tudi dodatno osnovno provizijo v višini 0,50 % od 30 milijard EUR, ki naj bi jo izplačala vsaki od držav članic glede na njihove ustrezne prispevke k jamstvu. Komisija meni, da se te stopnje nadomestila za pomoč lahko obravnavajo kot združljive, pri čemer upošteva obseg scenarija nadzorovanega reševanja, ki ga je predložila skupina Dexia.

| (620) | Kar zadeva nadomestilo za dokapitalizacijo, bo Belgiji in Franciji (ne pa obstoječim delničarjem) z izdajanjem novih delnic za ti državi, ki jima dajejo prednostne pravice pri razdeljevanju (dividend in presežka pri likvidaciji (175)), omogočeno, da bosta imeli vse koristi od kakršnih koli prihodnjih dobičkov (176), če se bo položaj skupine izboljšal, s čimer se bo zagotovilo, da delničarji v celoti prispevajo k reševanju, kot zahteva Komisija, kolikor obstoječi delničarji nimajo možnosti donosa od svojih naložb in kolikor položaj ustreza popolni finančni razlastitvi delničarjev. |
| --- | --- |

(620)

Kar zadeva nadomestilo za dokapitalizacijo, bo Belgiji in Franciji (ne pa obstoječim delničarjem) z izdajanjem novih delnic za ti državi, ki jima dajejo prednostne pravice pri razdeljevanju (dividend in presežka pri likvidaciji (175)), omogočeno, da bosta imeli vse koristi od kakršnih koli prihodnjih dobičkov (176), če se bo položaj skupine izboljšal, s čimer se bo zagotovilo, da delničarji v celoti prispevajo k reševanju, kot zahteva Komisija, kolikor obstoječi delničarji nimajo možnosti donosa od svojih naložb in kolikor položaj ustreza popolni finančni razlastitvi delničarjev.

| (621) | Skupina Dexia bo tudi nadaljevala izvajanje načel o prejemkih, o katerih so se dogovorili na ravni skupine G20 in zadevni nacionalni organi, kar zadeva prejemke njenih članov upravnega in izvršnega odbora. Skupina Dexia še zlasti ne bo izplačevala spremenljivega dela plačila članom upravnega odbora družbe Dexia SA, omejila pa bo tudi spremenljivi del plačila drugih zaposlenih v družbi Dexia SA in njenih bančnih odvisnih družbah, in sicer na 30 % nespremenljivega dela prejemkov. |
| --- | --- |

(621)

Skupina Dexia bo tudi nadaljevala izvajanje načel o prejemkih, o katerih so se dogovorili na ravni skupine G20 in zadevni nacionalni organi, kar zadeva prejemke njenih članov upravnega in izvršnega odbora. Skupina Dexia še zlasti ne bo izplačevala spremenljivega dela plačila članom upravnega odbora družbe Dexia SA, omejila pa bo tudi spremenljivi del plačila drugih zaposlenih v družbi Dexia SA in njenih bančnih odvisnih družbah, in sicer na 30 % nespremenljivega dela prejemkov.

| (622) | Ker ni popolnoma nobene možnosti, da bi skupina Dexia ponovno vzpostavila uspešno poslovanje, se lahko šteje, da te ureditve v praksi zagotavljajo, da si obstoječi delničarji delijo celotno breme reševanja. |
| --- | --- |

(622)

Ker ni popolnoma nobene možnosti, da bi skupina Dexia ponovno vzpostavila uspešno poslovanje, se lahko šteje, da te ureditve v praksi zagotavljajo, da si obstoječi delničarji delijo celotno breme reševanja.

| (623) | Zato Komisija meni, da skupina Dexia in njeni delničarji z lastnimi sredstvi dovolj prispevajo k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(623)

Zato Komisija meni, da skupina Dexia in njeni delničarji z lastnimi sredstvi dovolj prispevajo k prestrukturiranju.

6.4.3   Ukrepi za odpravo izkrivljanja konkurence

| (624) | V spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je določeno, da se mora skupina Dexia umakniti s trgov, na katerih je poslovala, bodisi s prodajo subjektov, ki jih je mogoče prodati, tretji strani bodisi z uvedbo likvidacijskega postopka za preostale subjekte brez ustvarjanja novih proizvodov. Skupina Dexia bo v obravnavani zadevi prenehala ustvarjati nove proizvode ne le za nove stranke, temveč tudi za obstoječe stranke v preostalih gospodarskih subjektih, za katere bo uveden likvidacijski postopek. |
| --- | --- |

(624)

V spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je določeno, da se mora skupina Dexia umakniti s trgov, na katerih je poslovala, bodisi s prodajo subjektov, ki jih je mogoče prodati, tretji strani bodisi z uvedbo likvidacijskega postopka za preostale subjekte brez ustvarjanja novih proizvodov. Skupina Dexia bo v obravnavani zadevi prenehala ustvarjati nove proizvode ne le za nove stranke, temveč tudi za obstoječe stranke v preostalih gospodarskih subjektih, za katere bo uveden likvidacijski postopek.

| (625) | Toda med februarjem in julijem 2013 ter junijem in novembrom 2014 ji bo dovoljeno nadaljevati zelo omejeno ustvarjanje novih produktov v zvezi z desenzibilizacijo obstoječih strukturiranih posojil, deponiranih pri banki DCL v portfelju s knjigovodsko vrednostjo glede na tržne razmere [0–2] milijardi EUR, in sicer strogo pod pogojem, da se s tem izboljša njihova ekonomska vrednost, pri čemer se upošteva zmanjšanje tveganja sodnega postopka, nastalo zaradi desenzibilizacije. Skupni znesek sredstev za te produkte bo znašal 600 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(625)

Toda med februarjem in julijem 2013 ter junijem in novembrom 2014 ji bo dovoljeno nadaljevati zelo omejeno ustvarjanje novih produktov v zvezi z desenzibilizacijo obstoječih strukturiranih posojil, deponiranih pri banki DCL v portfelju s knjigovodsko vrednostjo glede na tržne razmere [0–2] milijardi EUR, in sicer strogo pod pogojem, da se s tem izboljša njihova ekonomska vrednost, pri čemer se upošteva zmanjšanje tveganja sodnega postopka, nastalo zaradi desenzibilizacije. Skupni znesek sredstev za te produkte bo znašal 600 milijonov EUR.

| (626) | Za banko DCL je predvideno, da bi bila stopnja ustvarjanja posojil manjša od [0–5] % skupnega zneska neodplačanih posojil te banke. Ta način povezovanja prestrukturiranja določenih obstoječih posojil z zelo omejenimi sredstvi za dodeljevanje novih posojil, samo zato da se bodo pričakovane izgube v sedanjem portfelju kar najbolj zmanjšale (in s tem stroški nadzorovanega reševanja za države), torej verjetno ne bo povzročil pretiranega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(626)

Za banko DCL je predvideno, da bi bila stopnja ustvarjanja posojil manjša od [0–5] % skupnega zneska neodplačanih posojil te banke. Ta način povezovanja prestrukturiranja določenih obstoječih posojil z zelo omejenimi sredstvi za dodeljevanje novih posojil, samo zato da se bodo pričakovane izgube v sedanjem portfelju kar najbolj zmanjšale (in s tem stroški nadzorovanega reševanja za države), torej verjetno ne bo povzročil pretiranega izkrivljanja konkurence.

| (627) | Tudi družbi Crediop bo eno leto od datuma sprejetja tega sklepa dovoljeno, da le obstoječim strankam daje posojila v višini 200 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(627)

Tudi družbi Crediop bo eno leto od datuma sprejetja tega sklepa dovoljeno, da le obstoječim strankam daje posojila v višini 200 milijonov EUR.

| (628) | Stopnja dajanja posojil bo v praksi strogo omejena na regulativne obveznosti družbe Crediop, da bi se izognili [...] (tj. manj kot [0–5] % neodplačanih posojil) in preprečili družbi Crediop, da bila zanjo sicer uvedena takojšnja likvidacija. Zmožnost dajanja posojil bo strogo skladna z zmogljivostjo družbe Crediop, da se financira iz poslovnih vlog. Komisija navaja, da je obseg finančnih sredstev v obliki novih posojil za obstoječe stranke zelo majhen in strogo potreben, da se prepreči draga takojšnja likvidacija ter v enem letu od datuma sprejetja tega sklepa ohranjajo odprte možnosti za prodajo družbe Crediop, ko jo bodo ponovno omogočali tržni pogoji in naravna amortizacija posojil v obliki EMTN. Če družba Crediop ne bo dobila dovoljenja, bo zanjo ob koncu tega leta uveden likvidacijski postopek. |
| --- | --- |

(628)

Stopnja dajanja posojil bo v praksi strogo omejena na regulativne obveznosti družbe Crediop, da bi se izognili [...] (tj. manj kot [0–5] % neodplačanih posojil) in preprečili družbi Crediop, da bila zanjo sicer uvedena takojšnja likvidacija. Zmožnost dajanja posojil bo strogo skladna z zmogljivostjo družbe Crediop, da se financira iz poslovnih vlog. Komisija navaja, da je obseg finančnih sredstev v obliki novih posojil za obstoječe stranke zelo majhen in strogo potreben, da se prepreči draga takojšnja likvidacija ter v enem letu od datuma sprejetja tega sklepa ohranjajo odprte možnosti za prodajo družbe Crediop, ko jo bodo ponovno omogočali tržni pogoji in naravna amortizacija posojil v obliki EMTN. Če družba Crediop ne bo dobila dovoljenja, bo zanjo ob koncu tega leta uveden likvidacijski postopek.

| (629) | Od datuma sprejetja tega sklepa skupina Dexia tudi ne sme dodeliti nobenih novih finančnih sredstev družbama Dexia Israel in DAM. |
| --- | --- |

(629)

Od datuma sprejetja tega sklepa skupina Dexia tudi ne sme dodeliti nobenih novih finančnih sredstev družbama Dexia Israel in DAM.

6.4.4   Spremljanje ukrepov

| (630) | Komisija navaja, da je v sporočilu o prestrukturiranju bank priporočeno, naj zadevne države članice Komisiji pošiljajo redna podrobna poročila, da bo lahko preverila, ali se načrt izvaja v skladu s priglašenimi zavezami, dokler sredstva ne dosežejo datuma zapadlosti. |
| --- | --- |

(630)

Komisija navaja, da je v sporočilu o prestrukturiranju bank priporočeno, naj zadevne države članice Komisiji pošiljajo redna podrobna poročila, da bo lahko preverila, ali se načrt izvaja v skladu s priglašenimi zavezami, dokler sredstva ne dosežejo datuma zapadlosti.

| (631) | Neodvisni skrbnik, odgovoren za spremljanje spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja, mora Komisiji pošiljati poročilo in poročilo ob koncu leta, dokler se ta načrt ne zaključi. V to poročilo bodo vključeni podrobno poročilo o napredku pri izvajanju spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja in še zlasti o (i) skladnosti z zneskom in pogoji desenzibilizacije portfelja občutljivih posojil družbe DCL, (ii) skladnosti z omejitvijo novih finančnih sredstev, odobrenih obstoječim strankam družbe Crediop, (iii) skladnosti s časovnim razporedom načrtovanih prodaj, vključno z datumom prodaje, knjigovodsko vrednostjo sredstev z dne 31. decembra 2011, vrednostjo prodaje, doseženimi kapitalskimi dobički ali izgubami in podrobnostmi o preostalih ukrepih, ki jih je treba še izvesti po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, ter iv) upravljanju in omejitvah družb DAM in Dexia Israel. |
| --- | --- |

(631)

Neodvisni skrbnik, odgovoren za spremljanje spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja, mora Komisiji pošiljati poročilo in poročilo ob koncu leta, dokler se ta načrt ne zaključi. V to poročilo bodo vključeni podrobno poročilo o napredku pri izvajanju spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja in še zlasti o (i) skladnosti z zneskom in pogoji desenzibilizacije portfelja občutljivih posojil družbe DCL, (ii) skladnosti z omejitvijo novih finančnih sredstev, odobrenih obstoječim strankam družbe Crediop, (iii) skladnosti s časovnim razporedom načrtovanih prodaj, vključno z datumom prodaje, knjigovodsko vrednostjo sredstev z dne 31. decembra 2011, vrednostjo prodaje, doseženimi kapitalskimi dobički ali izgubami in podrobnostmi o preostalih ukrepih, ki jih je treba še izvesti po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja, ter iv) upravljanju in omejitvah družb DAM in Dexia Israel.

6.4.5   Tveganja pri izvajanju spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja

| (632) | Komisija navaja, da prenos skupine Dexia v letu 2013 kljub zmanjšanju stroškov jamstva za 5 bazičnih točk verjetno ostane negativen. S sredstvi v lasti skupine Dexia bi se morala ustvariti ponderirana povprečna marža [25–75] bazičnih točk nad trimesečno obrestno mero Euribor. Od leta 2016 bi se morala ta marža ustaliti pri [25–75] bazičnih točk, večinoma kot posledica majhnega izdajanja marže, pa tudi zaradi negativnega nadomestila (177) iz zavarovanja z denarnimi sredstvi, ki ga je dala banka in je leta 2013 znašalo [30–40] milijard EUR, ta znesek naj bi se do leta 2020 zmanjšal za [25–75] %, če se bodo obrestne mere dejansko povečale. |
| --- | --- |

(632)

Komisija navaja, da prenos skupine Dexia v letu 2013 kljub zmanjšanju stroškov jamstva za 5 bazičnih točk verjetno ostane negativen. S sredstvi v lasti skupine Dexia bi se morala ustvariti ponderirana povprečna marža [25–75] bazičnih točk nad trimesečno obrestno mero Euribor. Od leta 2016 bi se morala ta marža ustaliti pri [25–75] bazičnih točk, večinoma kot posledica majhnega izdajanja marže, pa tudi zaradi negativnega nadomestila (177) iz zavarovanja z denarnimi sredstvi, ki ga je dala banka in je leta 2013 znašalo [30–40] milijard EUR, ta znesek naj bi se do leta 2020 zmanjšal za [25–75] %, če se bodo obrestne mere dejansko povečale.

| (633) | Stroški financiranja skupine Dexia bi se morali med letoma 2012 in 2013 prepoloviti, ker so se stroški za jamstvo v letu 2013 zmanjšali na 5 bazičnih točk, v letu 2012 pa so znašali 90 bazičnih točk, kar pomeni prihranek v višini več kot [250–750] milijonov EUR v letu 2013. Ta prihranek se bo zmanjšal, saj se bo črpalo manj jamstva. Vendar bodo stroški financiranja šele od leta 2014 dalje nižji od obresti, ustvarjenih s sredstvi, ker se ne bodo več uporabljale dražje metode financiranja (izredna likvidnostna pomoč, nekaj dolgoročno zajamčenih izdaj v lasti družbe Belfius), temveč se bo bolj uporabljalo kratkoročno financiranje (od centralne banke in prek trga transakcij začasne prodaje/začasnega odkupa) na stopnji blizu mere Euribor. |
| --- | --- |

(633)

Stroški financiranja skupine Dexia bi se morali med letoma 2012 in 2013 prepoloviti, ker so se stroški za jamstvo v letu 2013 zmanjšali na 5 bazičnih točk, v letu 2012 pa so znašali 90 bazičnih točk, kar pomeni prihranek v višini več kot [250–750] milijonov EUR v letu 2013. Ta prihranek se bo zmanjšal, saj se bo črpalo manj jamstva. Vendar bodo stroški financiranja šele od leta 2014 dalje nižji od obresti, ustvarjenih s sredstvi, ker se ne bodo več uporabljale dražje metode financiranja (izredna likvidnostna pomoč, nekaj dolgoročno zajamčenih izdaj v lasti družbe Belfius), temveč se bo bolj uporabljalo kratkoročno financiranje (od centralne banke in prek trga transakcij začasne prodaje/začasnega odkupa) na stopnji blizu mere Euribor.

| (634) | Obresti od obveznic, uporabljene kot nadomestilo za kapital, bi morale imeti vedno večji učinek na izkaz poslovnega izida, in sicer več kot [100–300] milijonov EUR od leta 2019 v primerjavi z manj kot [50–250] milijonov EUR pred letom 2015. |
| --- | --- |

(634)

Obresti od obveznic, uporabljene kot nadomestilo za kapital, bi morale imeti vedno večji učinek na izkaz poslovnega izida, in sicer več kot [100–300] milijonov EUR od leta 2019 v primerjavi z manj kot [50–250] milijonov EUR pred letom 2015.

| (635) | Po navedbah Komisije ni verjetno, da bo skupina Dexia pred letom 2018 ustvarila dobiček, saj bi morali operativni stroški nenehno presegati čisti dejansko realizirani prihodek. Komisija tudi navaja, da bodo letni stroški tveganja med leti 2013 in 2020 ostali nižji od [0–20] bazičnih točk ravnovesja med posojili in vrednostnimi papirji. Poleg tega bi se lahko kot neustrezni izkazali letni zneski v višini [50–200] milijonov EUR za tveganja in stroške, ki naj bi jih banka DCL rezervirala za reševanje tveganja sodnega postopka, povezanega z občutljivimi posojili. |
| --- | --- |

(635)

Po navedbah Komisije ni verjetno, da bo skupina Dexia pred letom 2018 ustvarila dobiček, saj bi morali operativni stroški nenehno presegati čisti dejansko realizirani prihodek. Komisija tudi navaja, da bodo letni stroški tveganja med leti 2013 in 2020 ostali nižji od [0–20] bazičnih točk ravnovesja med posojili in vrednostnimi papirji. Poleg tega bi se lahko kot neustrezni izkazali letni zneski v višini [50–200] milijonov EUR za tveganja in stroške, ki naj bi jih banka DCL rezervirala za reševanje tveganja sodnega postopka, povezanega z občutljivimi posojili.

| (636) | Ena izmed največjih težav skupine Dexia, kot so poudarile zadevne države članice, izhaja iz obsežnega portfelja zavarovanja pred tveganjem v zvezi z obrestno mero izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z njenim ustvarjanjem dolgoročnih posojil po fiksni obrestni meri za javni sektor. Padec obrestnih mer poleti leta 2011 je spremljalo povečanje pozivov s kritjem v višini več kot [0–25] milijard EUR (178). Ob koncu leta 2012 je zavarovanje z denarnimi sredstvi, plačano nasprotnim strankam pri zamenjavi, znašalo približno [25–75] milijard EUR. Ker je bilo povrnjeno po obrestni meri EONIA, se je v primerjavi s trimesečno obrestno mero Euribor ustvarila negativna marža. Zavarovanje z denarnimi sredstvi bi pomenilo letni strošek v višini [100–300] milijonov EUR, ker bi morala stopnja financiranja skupine Dexia v letu 2013 dosegati obrestno mero Euribor v višini + [25–75] bazičnih točk. Strošek bi se moral zaradi skupnega vpliva štirih dejavnikov nato postopoma zmanjševati (in v letu 2017 doseči raven pod [25–75] milijoni EUR); ti dejavniki so: (i) povečanje dolgoročnih mer, zaradi česar bi se moral zmanjšati znesek zavarovanja z denarnimi sredstvi, ki ga je treba plačati, (ii) nižji in boljši pogoji financiranja, s katerimi se za skupino Dexia zmanjšujejo stroški, (iii) stabilizacija kratkoročnih stopenj razmika, zlasti med obrestno mero EONIA in trimesečno obrestno mero Euribor, ter (iv) odpis portfelja posojil in teoretično ravnovesje med s tem povezanim portfeljem izvedenih finančnih instrumentov. Če se prvi trije dejavniki ne uresničijo, bi lahko dodatni stroški za skupino Dexia v obdobju 2014–2020 presegali [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(636)

Ena izmed največjih težav skupine Dexia, kot so poudarile zadevne države članice, izhaja iz obsežnega portfelja zavarovanja pred tveganjem v zvezi z obrestno mero izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z njenim ustvarjanjem dolgoročnih posojil po fiksni obrestni meri za javni sektor. Padec obrestnih mer poleti leta 2011 je spremljalo povečanje pozivov s kritjem v višini več kot [0–25] milijard EUR (178). Ob koncu leta 2012 je zavarovanje z denarnimi sredstvi, plačano nasprotnim strankam pri zamenjavi, znašalo približno [25–75] milijard EUR. Ker je bilo povrnjeno po obrestni meri EONIA, se je v primerjavi s trimesečno obrestno mero Euribor ustvarila negativna marža. Zavarovanje z denarnimi sredstvi bi pomenilo letni strošek v višini [100–300] milijonov EUR, ker bi morala stopnja financiranja skupine Dexia v letu 2013 dosegati obrestno mero Euribor v višini + [25–75] bazičnih točk. Strošek bi se moral zaradi skupnega vpliva štirih dejavnikov nato postopoma zmanjševati (in v letu 2017 doseči raven pod [25–75] milijoni EUR); ti dejavniki so: (i) povečanje dolgoročnih mer, zaradi česar bi se moral zmanjšati znesek zavarovanja z denarnimi sredstvi, ki ga je treba plačati, (ii) nižji in boljši pogoji financiranja, s katerimi se za skupino Dexia zmanjšujejo stroški, (iii) stabilizacija kratkoročnih stopenj razmika, zlasti med obrestno mero EONIA in trimesečno obrestno mero Euribor, ter (iv) odpis portfelja posojil in teoretično ravnovesje med s tem povezanim portfeljem izvedenih finančnih instrumentov. Če se prvi trije dejavniki ne uresničijo, bi lahko dodatni stroški za skupino Dexia v obdobju 2014–2020 presegali [...] milijonov EUR.

| (637) | Skupina Dexia pričakuje, da naj bi se njeni tržni pogoji stabilizirali od leta 2014 dalje, kreditni razmiki pa bi se približali smeri preteklega povprečja. Po pričakovanjih banke naj bi se na primer razmik donosnosti državnih dolžniških vrednostnih papirjev Italije, ki je v letu 2012 znašal 350 bazičnih točk, do leta 2018 približal ravni [25–75] bazičnih točk, indeksi kreditnih izvedenih finančnih instrumentov pa na [...]. Nasprotni scenarij pa bi lahko v obdobju 2016–2020 imel večje posledice na nerealizirane izgube. |
| --- | --- |

(637)

Skupina Dexia pričakuje, da naj bi se njeni tržni pogoji stabilizirali od leta 2014 dalje, kreditni razmiki pa bi se približali smeri preteklega povprečja. Po pričakovanjih banke naj bi se na primer razmik donosnosti državnih dolžniških vrednostnih papirjev Italije, ki je v letu 2012 znašal 350 bazičnih točk, do leta 2018 približal ravni [25–75] bazičnih točk, indeksi kreditnih izvedenih finančnih instrumentov pa na [...]. Nasprotni scenarij pa bi lahko v obdobju 2016–2020 imel večje posledice na nerealizirane izgube.

| (638) | V finančnem načrtu skupine Dexia je določeno večje vlaganje v trg vrednostnih papirjev, za katere jamči država (dolgoročno [5–20] milijard EUR, kratkoročno pa [10–40] milijard EUR), obenem pa zmanjšanje uporabe navedenih vrednostnih papirjev kot zavarovanja pred refinanciranjem iz Eurosistema. Doslej jih je lahko skupina dajala na trg le v omejenem obsegu (179) in nič ne nakazuje, da se bodo interesi vlagateljev v prihodnosti kaj spremenili. Predvideno kombinacijo financiranja bi lahko ogrozili negotovi dejavniki, kot so zlasti bonitetna ocena držav, ki so poroki, likvidnost trgov in njihova sposobnost za absorbiranje zajamčenih bančnih vrednostnih papirjev. Kakršen koli manj ugoden scenarij bi pomenil večje zanašanje na izredno likvidnostno pomoč, ki pa bi pomenila višje stroške financiranja. Če se na primer ne bi dosegel cilj razvrščanja kratkoročnih vrednostnih papirjev v višini [10–40] milijard EUR in bi se črpala finančna sredstva iz izredne likvidnostne pomoči, bi to lahko ustvarilo dodatne stroške v višini okrog [150–400] milijonov EUR na leto. |
| --- | --- |

(638)

V finančnem načrtu skupine Dexia je določeno večje vlaganje v trg vrednostnih papirjev, za katere jamči država (dolgoročno [5–20] milijard EUR, kratkoročno pa [10–40] milijard EUR), obenem pa zmanjšanje uporabe navedenih vrednostnih papirjev kot zavarovanja pred refinanciranjem iz Eurosistema. Doslej jih je lahko skupina dajala na trg le v omejenem obsegu (179) in nič ne nakazuje, da se bodo interesi vlagateljev v prihodnosti kaj spremenili. Predvideno kombinacijo financiranja bi lahko ogrozili negotovi dejavniki, kot so zlasti bonitetna ocena držav, ki so poroki, likvidnost trgov in njihova sposobnost za absorbiranje zajamčenih bančnih vrednostnih papirjev. Kakršen koli manj ugoden scenarij bi pomenil večje zanašanje na izredno likvidnostno pomoč, ki pa bi pomenila višje stroške financiranja. Če se na primer ne bi dosegel cilj razvrščanja kratkoročnih vrednostnih papirjev v višini [10–40] milijard EUR in bi se črpala finančna sredstva iz izredne likvidnostne pomoči, bi to lahko ustvarilo dodatne stroške v višini okrog [150–400] milijonov EUR na leto.

| (639) | Vendar Komisija ugotavlja, da so taka tveganja del nadzorovanega reševanja skupine, kot je Dexia, in ne da bi jih podcenjevala ugotavlja, da verjetno ne bodo ogrozili načrta, kot je bil predstavljen in odobren. |
| --- | --- |

(639)

Vendar Komisija ugotavlja, da so taka tveganja del nadzorovanega reševanja skupine, kot je Dexia, in ne da bi jih podcenjevala ugotavlja, da verjetno ne bodo ogrozili načrta, kot je bil predstavljen in odobren.

6.5   ZDRUŽLJIVOST TRANSAKCIJE PRODAJE DRUŽBE DMA

6.5.1   Obseg ocene združljivosti

| (640) | Komisija glede ukrepov za vzpostavitev razvojnih bank meni, da bi lahko pomoč izkrivljala konkurenco na dveh ravneh: na višji ravni v konkurenci med finančnimi institucijami za pomoč razvojni banki (I. raven) in na nižji ravni med upravičenci do finančnih sredstev, ki jih zagotavlja družba DMA, in vsemi drugimi morebitnimi konkurenti (II. raven). |
| --- | --- |

(640)

Komisija glede ukrepov za vzpostavitev razvojnih bank meni, da bi lahko pomoč izkrivljala konkurenco na dveh ravneh: na višji ravni v konkurenci med finančnimi institucijami za pomoč razvojni banki (I. raven) in na nižji ravni med upravičenci do finančnih sredstev, ki jih zagotavlja družba DMA, in vsemi drugimi morebitnimi konkurenti (II. raven).

| (641) | Kot je bilo že opisano, je Komisija ugotovila, da je memorandum o transakciji prodaje banke DMA vseboval ukrep pomoči za pomoč prihodnji razvojni banki ter da se je Francija zavezala, da bodo novo kreditno institucijo in družbo DMA po potrebi dokapitalizirale Francija, hranilnica in posojilnica CDC in banka LBP. |
| --- | --- |

(641)

Kot je bilo že opisano, je Komisija ugotovila, da je memorandum o transakciji prodaje banke DMA vseboval ukrep pomoči za pomoč prihodnji razvojni banki ter da se je Francija zavezala, da bodo novo kreditno institucijo in družbo DMA po potrebi dokapitalizirale Francija, hranilnica in posojilnica CDC in banka LBP.

| (642) | Komisija na tej stopnji zgolj na podlagi memoranduma o transakciji prodaje banke DMA ni mogla opredeliti posebne II. ravni ukrepov pomoči. Toda Komisija navaja, da je Francija sprejela določene zaveze, da bo z njo sodelovala pri ugotavljanju in ocenjevanju kakršne koli pomoči na tej ravni, pri čemer ne bo posegala v pristojnosti Komisije in njeno dolžnost, da oceni vsako morebitno pomoč. |
| --- | --- |

(642)

Komisija na tej stopnji zgolj na podlagi memoranduma o transakciji prodaje banke DMA ni mogla opredeliti posebne II. ravni ukrepov pomoči. Toda Komisija navaja, da je Francija sprejela določene zaveze, da bo z njo sodelovala pri ugotavljanju in ocenjevanju kakršne koli pomoči na tej ravni, pri čemer ne bo posegala v pristojnosti Komisije in njeno dolžnost, da oceni vsako morebitno pomoč.

| (643) | Komisija glede konkurence na I. ravni meni, da bo družba DMA na nekatere načine naslednica skupine Dexia ter da je bila kot odvisna družba skupine Dexia v preteklosti vsaj delno upravičena do pomoči, dodeljene tej skupini. Poleg tega je kot odvisna družba skupine Dexia še vedno upravičena do pomoči, ki se še izplačuje skupini Dexia (izredna likvidnostna pomoč in jamstvo za refinanciranje), kar se bo nadaljevalo, dokler se najpozneje do 31. januarja 2013 ne proda. |
| --- | --- |

(643)

Komisija glede konkurence na I. ravni meni, da bo družba DMA na nekatere načine naslednica skupine Dexia ter da je bila kot odvisna družba skupine Dexia v preteklosti vsaj delno upravičena do pomoči, dodeljene tej skupini. Poleg tega je kot odvisna družba skupine Dexia še vedno upravičena do pomoči, ki se še izplačuje skupini Dexia (izredna likvidnostna pomoč in jamstvo za refinanciranje), kar se bo nadaljevalo, dokler se najpozneje do 31. januarja 2013 ne proda.

| (644) | Kot je Komisija prej navedla, spada družba DMA k podjetju, ki prejema novo pomoč v povezavi s transakcijo prodaje in ustanovitvijo razvojne banke za financiranje francoskih lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva. |
| --- | --- |

(644)

Kot je Komisija prej navedla, spada družba DMA k podjetju, ki prejema novo pomoč v povezavi s transakcijo prodaje in ustanovitvijo razvojne banke za financiranje francoskih lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva.

| (645) | Družba DMA je imela 30. junija 2012 portfelj občutljivih posojil z nominalno vrednostjo [5-15] milijard EUR in, čeprav je del podjetja, ki deluje na trgu, na katerem obstaja primanjkljaj, je to vseeno trg, na katerem se lahko izkrivlja konkurenca. |
| --- | --- |

(645)

Družba DMA je imela 30. junija 2012 portfelj občutljivih posojil z nominalno vrednostjo [5-15] milijard EUR in, čeprav je del podjetja, ki deluje na trgu, na katerem obstaja primanjkljaj, je to vseeno trg, na katerem se lahko izkrivlja konkurenca.

| (646) | Ocena združljivosti pomoči družbi DMA Komisije bo zato temeljila na točki 17 sporočila o prestrukturiranju bank, v kateri je navedeno:
  „Prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji lahko prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja v trge. Prispeva lahko tudi h konsolidaciji finančnega sektorja. Zato mora kupec dokazati, da bo združeni subjekt uspešno posloval. V primeru prodaje je treba spoštovati tudi zahteve glede uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in omejevanja izkrivljanja konkurence.“ |
| --- | --- |

(646)

Ocena združljivosti pomoči družbi DMA Komisije bo zato temeljila na točki 17 sporočila o prestrukturiranju bank, v kateri je navedeno:

„Prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji lahko prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja v trge. Prispeva lahko tudi h konsolidaciji finančnega sektorja. Zato mora kupec dokazati, da bo združeni subjekt uspešno posloval. V primeru prodaje je treba spoštovati tudi zahteve glede uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in omejevanja izkrivljanja konkurence.“

| (647) | Toda Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da želijo francoski organi ustanoviti razvojno banko, ki bo temeljila na subjektu DMA, katere dejavnost bo strogo omejena na zagotavljanje preprostega financiranja (osnovnih oblik posojila) francoskim lokalnim skupnostim in francoskim ustanovam javnega zdravstva, pri katerih obstaja primanjkljaj na trgu financiranja. |
| --- | --- |

(647)

Toda Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da želijo francoski organi ustanoviti razvojno banko, ki bo temeljila na subjektu DMA, katere dejavnost bo strogo omejena na zagotavljanje preprostega financiranja (osnovnih oblik posojila) francoskim lokalnim skupnostim in francoskim ustanovam javnega zdravstva, pri katerih obstaja primanjkljaj na trgu financiranja.

| (648) | Komisija bo zato tudi na začetku ocenila združljivost z notranjim trgom za državno pomoč, ki naj bi jo prejela razvojna banka, glede na prednosti pri ustanavljanju take razvojne banke, katere del bo družba DMA (oddelek 6.5.2. v nadaljevanju). Posebej pa bo ocenjeno financiranje, ki ga bo zagotovila družba DMA in bo verjetno vsebovalo pomoč (II. raven). |
| --- | --- |

(648)

Komisija bo zato tudi na začetku ocenila združljivost z notranjim trgom za državno pomoč, ki naj bi jo prejela razvojna banka, glede na prednosti pri ustanavljanju take razvojne banke, katere del bo družba DMA (oddelek 6.5.2. v nadaljevanju). Posebej pa bo ocenjeno financiranje, ki ga bo zagotovila družba DMA in bo verjetno vsebovalo pomoč (II. raven).

| (649) | Komisija meni, da je treba bolnišnice pri razvrščanju obravnavati kot podjetja (180), in sicer ne glede na to ali so javne ali zasebne, Komisija je v svoji odločbi iz leta 2002 o irskih bolnišnicah (181) na podlagi sodbe v zadevi Höffner izrecno menila, da so podjetja. Zato je jasno, da pomoč bolnišnicam lahko vsebuje državno pomoč. |
| --- | --- |

(649)

Komisija meni, da je treba bolnišnice pri razvrščanju obravnavati kot podjetja (180), in sicer ne glede na to ali so javne ali zasebne, Komisija je v svoji odločbi iz leta 2002 o irskih bolnišnicah (181) na podlagi sodbe v zadevi Höffner izrecno menila, da so podjetja. Zato je jasno, da pomoč bolnišnicam lahko vsebuje državno pomoč.

| (650) | Ta sklep se omeji na ocenjevanje pomoči, zagotovljene na I. ravni (pomoč razvojni banki). To ne posega v stališče Komisije glede obstoja II. ravni pomoči in njene združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(650)

Ta sklep se omeji na ocenjevanje pomoči, zagotovljene na I. ravni (pomoč razvojni banki). To ne posega v stališče Komisije glede obstoja II. ravni pomoči in njene združljivosti z notranjim trgom.

6.5.2   Ocena družbe DMA kot razvojne banke

| (651) | Komisija mora ugotoviti, ali je pomoč za razvojno banko združljiva z notranjim trgom. V členu 107(3) PDEU so navedene določene izjeme od splošnega načela nezdružljivosti iz člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(651)

Komisija mora ugotoviti, ali je pomoč za razvojno banko združljiva z notranjim trgom. V členu 107(3) PDEU so navedene določene izjeme od splošnega načela nezdružljivosti iz člena 107(1) PDEU.

| (652) | V členu 107(3)(c) PDEU je zlasti navedeno: „Kot združljivo z notranjim trgom se lahko šteje naslednje: ... pomoč za pospeševanje razvoja določenih ... dejavnosti ..., kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi;“. |
| --- | --- |

(652)

V členu 107(3)(c) PDEU je zlasti navedeno: „Kot združljivo z notranjim trgom se lahko šteje naslednje: ... pomoč za pospeševanje razvoja določenih ... dejavnosti ..., kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi;“.

| (653) | Ustanovitve razvojne banke ne zajema nobeno posebno sporočilo Komisije, v katerem bi bila za ta namen podrobno določena pravila iz člena 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(653)

Ustanovitve razvojne banke ne zajema nobeno posebno sporočilo Komisije, v katerem bi bila za ta namen podrobno določena pravila iz člena 107(3) PDEU.

| (654) | Komisija mora zato oceniti združljivost ukrepa neposredno na podlagi člena 107(3) PDEU. Komisija bo proučila ukrep glede na člen 107(3)(c) PDEU, ker ni ustrezen nobeden od drugih ciljev iz te določbe niti se ni Francija sklicevala na nobenega od njih. |
| --- | --- |

(654)

Komisija mora zato oceniti združljivost ukrepa neposredno na podlagi člena 107(3) PDEU. Komisija bo proučila ukrep glede na člen 107(3)(c) PDEU, ker ni ustrezen nobeden od drugih ciljev iz te določbe niti se ni Francija sklicevala na nobenega od njih.

| (655) | Oceniti je treba, ali je ukrep primeren za izpolnjevanje zastavljenega cilja, da se prouči združljivost ukrepa na tej podlagi. Zato je treba proučiti, ali ukrep 1) skuša doseči cilj skupnih interesov, 2) ustrezno prispeva k odzivu na tržni primanjkljaj, 3) najverjetneje povzroča posredni učinek ter 4) ostaja sorazmeren s kar največjim zmanjšanjem neželenih učinkov na trgovino in konkurenco. |
| --- | --- |

(655)

Oceniti je treba, ali je ukrep primeren za izpolnjevanje zastavljenega cilja, da se prouči združljivost ukrepa na tej podlagi. Zato je treba proučiti, ali ukrep 1) skuša doseči cilj skupnih interesov, 2) ustrezno prispeva k odzivu na tržni primanjkljaj, 3) najverjetneje povzroča posredni učinek ter 4) ostaja sorazmeren s kar največjim zmanjšanjem neželenih učinkov na trgovino in konkurenco.

6.5.2.1   Izvajanje jasno opredeljenega cilja skupnih interesov

| (656) | Komisija mora ugotoviti, ali sta ustanovitev in kapitalizacija družbe DMA zasnovani za izpolnjevanje cilja skupnih interesov, ki je eden od osnovnih pogojev iz člena 107(3)(c) PDEU. Poleg tega mora Komisija določiti, ali je ukrep primeren za navedeni cilj. |
| --- | --- |

(656)

Komisija mora ugotoviti, ali sta ustanovitev in kapitalizacija družbe DMA zasnovani za izpolnjevanje cilja skupnih interesov, ki je eden od osnovnih pogojev iz člena 107(3)(c) PDEU. Poleg tega mora Komisija določiti, ali je ukrep primeren za navedeni cilj.

| (657) | Komisija navaja, da bo družba DMA poslovala v jasno opredeljenih sektorjih, v katerih je v Francija dokazala, da obstaja tržni primanjkljaj, saj bo francoskim lokalnim skupnostim in francoskim ustanovam javnega zdravstva zagotavljala financiranje. Komisija priznava, da trg financiranja v obeh sektorjih trenutno ne deluje zadovoljivo zaradi tržnega primanjkljaj (t. i. kreditni krč). Komisija meni, da je bilo prikazano, da obstoječi zasebni udeleženci na trgu (zasebne banke) ne morejo nadomestiti tega primanjkljaja financiranja, zlasti ne 1) zaradi novih regulativnih omejitev (uvedba pravil iz sporazuma Basel III), ki bodo kaznovale zagotavljanje dolgoročnih likvidnih sredstev, ki niso podprta z depoziti, ampak tudi 2) zaradi finančne krize, ki banke spodbuja, da zmanjšujejo svoje bilance stanja in zagotavljanje finančnih sredstev. Komisija zato navaja, da ni verjetno, da bi druge bančne institucije v celoti zavzele prevladujoči tržni delež (182) pri financiranju takih sektorjev, kot ga je imela skupina Dexia pred nadzorovanim reševanjem (novo ustvarjanje produktov pa načeloma ne bo dovoljeno). |
| --- | --- |

(657)

Komisija navaja, da bo družba DMA poslovala v jasno opredeljenih sektorjih, v katerih je v Francija dokazala, da obstaja tržni primanjkljaj, saj bo francoskim lokalnim skupnostim in francoskim ustanovam javnega zdravstva zagotavljala financiranje. Komisija priznava, da trg financiranja v obeh sektorjih trenutno ne deluje zadovoljivo zaradi tržnega primanjkljaj (t. i. kreditni krč). Komisija meni, da je bilo prikazano, da obstoječi zasebni udeleženci na trgu (zasebne banke) ne morejo nadomestiti tega primanjkljaja financiranja, zlasti ne 1) zaradi novih regulativnih omejitev (uvedba pravil iz sporazuma Basel III), ki bodo kaznovale zagotavljanje dolgoročnih likvidnih sredstev, ki niso podprta z depoziti, ampak tudi 2) zaradi finančne krize, ki banke spodbuja, da zmanjšujejo svoje bilance stanja in zagotavljanje finančnih sredstev. Komisija zato navaja, da ni verjetno, da bi druge bančne institucije v celoti zavzele prevladujoči tržni delež (182) pri financiranju takih sektorjev, kot ga je imela skupina Dexia pred nadzorovanim reševanjem (novo ustvarjanje produktov pa načeloma ne bo dovoljeno).

| (658) | Pokazalo se je tudi, da lahko srednje- in dolgoročne potrebe po financiranju lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva v Franciji znašajo 18–20 milijard EUR oziroma 2–4 milijarde EUR letno. Bančne institucije bodo verjetno še naprej zagotavljale okrog 10 milijard EUR (v letu 2013). Primanjkljaj pri financiranju javnega sektorja na lokalni ravni je tako okrog 10 milijard EUR, saj ni verjetno, da bo hranilnica in posojilnica CDC ponovno zagotovila izjemna finančna sredstva. Z ustanovitvijo družbe DMA naj bi se zadostilo 20–25 % skupnih potreb, tj. letna finančna sredstva v višini okrog 5 milijard EUR. |
| --- | --- |

(658)

Pokazalo se je tudi, da lahko srednje- in dolgoročne potrebe po financiranju lokalnih skupnosti in ustanov javnega zdravstva v Franciji znašajo 18–20 milijard EUR oziroma 2–4 milijarde EUR letno. Bančne institucije bodo verjetno še naprej zagotavljale okrog 10 milijard EUR (v letu 2013). Primanjkljaj pri financiranju javnega sektorja na lokalni ravni je tako okrog 10 milijard EUR, saj ni verjetno, da bo hranilnica in posojilnica CDC ponovno zagotovila izjemna finančna sredstva. Z ustanovitvijo družbe DMA naj bi se zadostilo 20–25 % skupnih potreb, tj. letna finančna sredstva v višini okrog 5 milijard EUR.

| (659) | Prav tako je treba navesti, da imajo upravičenci na splošno dolgoročne potrebe po financiranju, kar bo še bolj prizadelo nove likvidnostne količnike bančnih institucij. Komisija navaja, da se bo s tem dejavnikom precej strukturno omejil apetit bank po tej vrsti financiranja. |
| --- | --- |

(659)

Prav tako je treba navesti, da imajo upravičenci na splošno dolgoročne potrebe po financiranju, kar bo še bolj prizadelo nove likvidnostne količnike bančnih institucij. Komisija navaja, da se bo s tem dejavnikom precej strukturno omejil apetit bank po tej vrsti financiranja.

6.5.2.2   Primernost ukrepa

| (660) | Komisija se mora prepričati, ali je ustanovitev družbe DMA ustrezen odziv na obstoječi tržni primanjkljaj (pomanjkanje financiranja). |
| --- | --- |

(660)

Komisija se mora prepričati, ali je ustanovitev družbe DMA ustrezen odziv na obstoječi tržni primanjkljaj (pomanjkanje financiranja).

| (661) | Komisija navaja, da je sektor, v katerem bo poslovala družba DMA, jasno opredeljen in omejen na dva razreda upravičencev, pri katerih se je pokazal obstoj tržnega primanjkljaja. Finančna sredstva bodo lokalnim skupnostim in ustanovam javnega zdravstva v Franciji zagotovljena pod tržnimi pogoji, ki niso privlačnejši od pogojev drugih komercialnih bank. Komisija navaja, da je zaveza k prepovedi prevladujočega položaja pri določanju cen zasnovana zato, da se postavijo točne meje za poslovanje družbe DMA na trgu financiranja za francoske lokalne skupnosti in ustanove javnega zdravstva, ne da bi se drugim konkurentom omejeval dostop do trga. Ta zaveza ni časovno omejena. |
| --- | --- |

(661)

Komisija navaja, da je sektor, v katerem bo poslovala družba DMA, jasno opredeljen in omejen na dva razreda upravičencev, pri katerih se je pokazal obstoj tržnega primanjkljaja. Finančna sredstva bodo lokalnim skupnostim in ustanovam javnega zdravstva v Franciji zagotovljena pod tržnimi pogoji, ki niso privlačnejši od pogojev drugih komercialnih bank. Komisija navaja, da je zaveza k prepovedi prevladujočega položaja pri določanju cen zasnovana zato, da se postavijo točne meje za poslovanje družbe DMA na trgu financiranja za francoske lokalne skupnosti in ustanove javnega zdravstva, ne da bi se drugim konkurentom omejeval dostop do trga. Ta zaveza ni časovno omejena.

6.5.2.3   Posredni učinek

| (662) | Komisija mora proučiti, ali je verjetno, da bo ustanovitev družbe DMA povzročila posredni učinek s tem, da bo postalo financiranje francoskega javnega sektorja na lokalni ravni privlačnejše, tako da bo zasebni sektor postopoma prevzel družbo DMA. |
| --- | --- |

(662)

Komisija mora proučiti, ali je verjetno, da bo ustanovitev družbe DMA povzročila posredni učinek s tem, da bo postalo financiranje francoskega javnega sektorja na lokalni ravni privlačnejše, tako da bo zasebni sektor postopoma prevzel družbo DMA.

| (663) | Komisija navaja, da bo družba DMA ponujala osnovne produkte. Komercialne banke bodo lahko zagotavljale podobne in druge produkte, ki bi lahko zadostili potrebam lokalnih skupnosti in javnih bolnišnic v Franciji. |
| --- | --- |

(663)

Komisija navaja, da bo družba DMA ponujala osnovne produkte. Komercialne banke bodo lahko zagotavljale podobne in druge produkte, ki bi lahko zadostili potrebam lokalnih skupnosti in javnih bolnišnic v Franciji.

6.5.2.4   Sorazmernost

| (664) | Komisija mora presoditi, ali je pomoč, ki jo zagotavlja ukrep, sorazmerna glede na zastavljeni cilj (z drugimi besedami, ali bi se lahko cilj dosegel z manj sredstvi) in omejena na najnižjo potrebno. |
| --- | --- |

(664)

Komisija mora presoditi, ali je pomoč, ki jo zagotavlja ukrep, sorazmerna glede na zastavljeni cilj (z drugimi besedami, ali bi se lahko cilj dosegel z manj sredstvi) in omejena na najnižjo potrebno.

| (665) | Komisija najprej navaja, da je v primerjavi z ugotovljenim primanjkljajem pri financiranju ([5–10] milijard EUR) stopnja kapitalizacije družbe DMA majhna ([0–5] milijarde EUR). |
| --- | --- |

(665)

Komisija najprej navaja, da je v primerjavi z ugotovljenim primanjkljajem pri financiranju ([5–10] milijard EUR) stopnja kapitalizacije družbe DMA majhna ([0–5] milijarde EUR).

| (666) | Komisija navaja, da družba DMA v primerjavi s svojimi konkurenti načeloma v povprečju ne bo zagotavljala financiranja po preferencialnih stopnjah. To bo pomenilo, da se obstoječa konkurenca ne bo kaznovala. |
| --- | --- |

(666)

Komisija navaja, da družba DMA v primerjavi s svojimi konkurenti načeloma v povprečju ne bo zagotavljala financiranja po preferencialnih stopnjah. To bo pomenilo, da se obstoječa konkurenca ne bo kaznovala.

6.5.3   Ocena družbe DMA kot razvojne banke, ki prejema pomoč za prestrukturiranje

| (667) | Stopnja zahtevanega prestrukturiranja je odvisna od resnosti težav, ki jih ima vsaka banka, in od prejetega zneska pomoči. V zvezi s tem je treba upoštevati pomoč, ki izhaja iz ukrepov dokapitalizacije ter ukrepov za obravnavanje oslabljenih sredstev, pa tudi jamstva, ki jih je skupina Dexia pridobila v preteklosti in od katerih je imela koristi tudi družba DMA. |
| --- | --- |

(667)

Stopnja zahtevanega prestrukturiranja je odvisna od resnosti težav, ki jih ima vsaka banka, in od prejetega zneska pomoči. V zvezi s tem je treba upoštevati pomoč, ki izhaja iz ukrepov dokapitalizacije ter ukrepov za obravnavanje oslabljenih sredstev, pa tudi jamstva, ki jih je skupina Dexia pridobila v preteklosti in od katerih je imela koristi tudi družba DMA.

| (668) | Združljivost načrta prestrukturiranja je treba proučiti glede na pogoje iz sporočila o prestrukturiranju bank. Ti so naslednji:






  1. | načrt prestrukturiranja mora instituciji omogočiti, da ponovno začne dolgoročno uspešno poslovati; |
| --- | --- | --- |

(668)

Združljivost načrta prestrukturiranja je treba proučiti glede na pogoje iz sporočila o prestrukturiranju bank. Ti so naslednji:

1.

načrt prestrukturiranja mora instituciji omogočiti, da ponovno začne dolgoročno uspešno poslovati;

| 2. | načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da si države in banka pravično razdelijo stroške prestrukturiranja; |
| --- | --- |

2.

načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da si države in banka pravično razdelijo stroške prestrukturiranja;

| 3. | načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da se omeji pretirano izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz pomoči. |
| --- | --- |

3.

načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da se omeji pretirano izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz pomoči.

(a)   Ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja za institucije

| (669) | Komisija navaja, da bo družba DMA ohranila precejšen del portfelja „preostalih“ sredstev, kar bi lahko vplivalo na njene finančne rezultate. Do leta 2020 se bo portfelj verjetno amortiziral za [25–75] %. |
| --- | --- |

(669)

Komisija navaja, da bo družba DMA ohranila precejšen del portfelja „preostalih“ sredstev, kar bi lahko vplivalo na njene finančne rezultate. Do leta 2020 se bo portfelj verjetno amortiziral za [25–75] %.

| (670) | Komisija navaja, da je obseg obstoječega portfelja sredstev glede na predvideno novo ustvarjanje proizvodov zelo velik. Zelo slab donos obstoječega portfelja bo imel torej precejšen negativen učinek na donosnost strukture (donosnost regulatornega kapitala). Iz projekcij, ki so jih poslali francoski organi, je razvidno, da bo morebitno izboljšanje donosnosti regulatornega kapitala povzročila predvsem (počasna) stopnja amortizacije obstoječega portfelja, ne pa kakršno koli povečanje donosnosti predvidenih dejavnosti. Navedbe cen in marž, ki naj bi se uporabljale, so videti realistične, čeprav so med najvišjimi. |
| --- | --- |

(670)

Komisija navaja, da je obseg obstoječega portfelja sredstev glede na predvideno novo ustvarjanje proizvodov zelo velik. Zelo slab donos obstoječega portfelja bo imel torej precejšen negativen učinek na donosnost strukture (donosnost regulatornega kapitala). Iz projekcij, ki so jih poslali francoski organi, je razvidno, da bo morebitno izboljšanje donosnosti regulatornega kapitala povzročila predvsem (počasna) stopnja amortizacije obstoječega portfelja, ne pa kakršno koli povečanje donosnosti predvidenih dejavnosti. Navedbe cen in marž, ki naj bi se uporabljale, so videti realistične, čeprav so med najvišjimi.

| (671) | Komisija glede cen in marž navaja, da bo družba DMA verjetno kalibrirala financiranje prvega leta po obrestni meri Euribor + [200–300] bazičnih točk. Ta stopnja je videti realistična in primerljiva s stopnjami, ki jih ponujajo konkurenti (183). |
| --- | --- |

(671)

Komisija glede cen in marž navaja, da bo družba DMA verjetno kalibrirala financiranje prvega leta po obrestni meri Euribor + [200–300] bazičnih točk. Ta stopnja je videti realistična in primerljiva s stopnjami, ki jih ponujajo konkurenti (183).

| (672) | Komisija navaja, da bi morala ustanovitev skupnega podjetja, ki razvojno banko povezuje z banko LBP, družbi DMA omogočiti, da izkoristi geografsko in komercialno mrežo, kar bi pomenilo glavni adut pri zagotavljanju financiranja številnim lokalnim skupnostim, razpršenim po vsej Franciji. |
| --- | --- |

(672)

Komisija navaja, da bi morala ustanovitev skupnega podjetja, ki razvojno banko povezuje z banko LBP, družbi DMA omogočiti, da izkoristi geografsko in komercialno mrežo, kar bi pomenilo glavni adut pri zagotavljanju financiranja številnim lokalnim skupnostim, razpršenim po vsej Franciji.

| (673) | Komisija navaja, zasebni vlagatelj ne bi bil zadovoljen s poročano stopnjo donosnosti regulatornega kapitala. Donosnost regulatornega kapitala naj bi v letu 2017 po pričakovanjih dosegla komaj [2–6] %. |
| --- | --- |

(673)

Komisija navaja, zasebni vlagatelj ne bi bil zadovoljen s poročano stopnjo donosnosti regulatornega kapitala. Donosnost regulatornega kapitala naj bi v letu 2017 po pričakovanjih dosegla komaj [2–6] %.

| (674) | Vendar Komisija priznava, da je družba DMA struktura, v kateri kapital presega regulatorne zahteve (184), kar vpliva na njeno donosnost. |
| --- | --- |

(674)

Vendar Komisija priznava, da je družba DMA struktura, v kateri kapital presega regulatorne zahteve (184), kar vpliva na njeno donosnost.

| (675) | Po navedbah Komisije se lahko taka stopnja donosnosti pričakuje od razvojne banke, ki skuša odpraviti tržni primanjkljaj. Zato meni, da je poslovni model družbe DMA skladen z zahtevami Komisije v smislu pričakovane donosnosti. |
| --- | --- |

(675)

Po navedbah Komisije se lahko taka stopnja donosnosti pričakuje od razvojne banke, ki skuša odpraviti tržni primanjkljaj. Zato meni, da je poslovni model družbe DMA skladen z zahtevami Komisije v smislu pričakovane donosnosti.

| (676) | Komisija navaja, da je iz finančnih projekcij za družbo DMA razvidno, da znašajo stroški tveganja le nekaj bazičnih točk. Franciji se je zdelo, da je ta stopnja razumna, poudarila je, da so pretekli stroški tveganja za portfelj znašali manj kot [0–5] bazičnih točk. V projekcije poleg tega niso vključene posebne določbe glede tveganja sodnega postopka za občutljiva posojila. Po mnenju Komisije so take domneve sprejemljive le, če se prihodnji delničarji družbe DMA zavežejo, da bodo z ustrezno dokapitalizacijo strukture krili vse izgube. Tako ni verjetno, da bi kakršne koli izgube ogrozile obstoj strukture in njeno zmožnost, da še naprej deluje kot razvojna banka. |
| --- | --- |

(676)

Komisija navaja, da je iz finančnih projekcij za družbo DMA razvidno, da znašajo stroški tveganja le nekaj bazičnih točk. Franciji se je zdelo, da je ta stopnja razumna, poudarila je, da so pretekli stroški tveganja za portfelj znašali manj kot [0–5] bazičnih točk. V projekcije poleg tega niso vključene posebne določbe glede tveganja sodnega postopka za občutljiva posojila. Po mnenju Komisije so take domneve sprejemljive le, če se prihodnji delničarji družbe DMA zavežejo, da bodo z ustrezno dokapitalizacijo strukture krili vse izgube. Tako ni verjetno, da bi kakršne koli izgube ogrozile obstoj strukture in njeno zmožnost, da še naprej deluje kot razvojna banka.

| (677) | Poleg tega se je Francija zavezala, da bo dosledno izvajala poslovni načrt, predložen Komisiji (185), in da bo oblikovala predloge za zmanjšanje splošnih stroškov in stroškov zaposlenih družbe DMA ali nove kreditne institucije, če (i) bodo ustvarjeni dobički [20–30] % nižji od navedenega cilja ali če (ii) bodo v izkazu poslovnega izida evidentirane izgube ali če (iii) družba DMA, nova kreditna institucija ali skupno podjetje ne bodo več spoštovale veljavnih minimalnih regulativnih razmerij. |
| --- | --- |

(677)

Poleg tega se je Francija zavezala, da bo dosledno izvajala poslovni načrt, predložen Komisiji (185), in da bo oblikovala predloge za zmanjšanje splošnih stroškov in stroškov zaposlenih družbe DMA ali nove kreditne institucije, če (i) bodo ustvarjeni dobički [20–30] % nižji od navedenega cilja ali če (ii) bodo v izkazu poslovnega izida evidentirane izgube ali če (iii) družba DMA, nova kreditna institucija ali skupno podjetje ne bodo več spoštovale veljavnih minimalnih regulativnih razmerij.

| (678) | Komisija na podlagi navedenega torej meni, da bi morala družba DMA dolgoročno uspešno poslovati kot razvojna banka. |
| --- | --- |

(678)

Komisija na podlagi navedenega torej meni, da bi morala družba DMA dolgoročno uspešno poslovati kot razvojna banka.

(b)   Lastni prispevek institucij

| (679) | V skladu s sporočilom o prestrukturiranju bank mora načrt prestrukturiranja zagotavljati, da si države in banka pravično razdelijo stroške prestrukturiranja, kar pomeni, da mora biti v načrtu prestrukturiranja določeno, naj banka in njeni delničarji zagotovijo čim večji prispevek z lastnimi sredstvi. Ta prispevek je nujen, da banke, ki so upravičene do ukrepov za reševanje, prepriča, da prevzamejo ustrezne posledice za svoje prejšnje ravnanje in ustvarijo ustrezne spodbude za svoje prihodnje ravnanje. |
| --- | --- |

(679)

V skladu s sporočilom o prestrukturiranju bank mora načrt prestrukturiranja zagotavljati, da si države in banka pravično razdelijo stroške prestrukturiranja, kar pomeni, da mora biti v načrtu prestrukturiranja določeno, naj banka in njeni delničarji zagotovijo čim večji prispevek z lastnimi sredstvi. Ta prispevek je nujen, da banke, ki so upravičene do ukrepov za reševanje, prepriča, da prevzamejo ustrezne posledice za svoje prejšnje ravnanje in ustvarijo ustrezne spodbude za svoje prihodnje ravnanje.

| (680) | Komisija glede zaveze po dokapitalizaciji nove kreditne institucije in družbe DMA, če bi bilo to potrebno, navaja prednosti spremembe v strukturi delničarja in kritje vseh terminskih poslov, ki izhajajo iz portfelja občutljivih posojil, dokler je ta nova pomoč omejena na najnižjo potrebno, da se izravnajo izgube in s tem banki omogoči, da odpravi tržni primanjkljaj. |
| --- | --- |

(680)

Komisija glede zaveze po dokapitalizaciji nove kreditne institucije in družbe DMA, če bi bilo to potrebno, navaja prednosti spremembe v strukturi delničarja in kritje vseh terminskih poslov, ki izhajajo iz portfelja občutljivih posojil, dokler je ta nova pomoč omejena na najnižjo potrebno, da se izravnajo izgube in s tem banki omogoči, da odpravi tržni primanjkljaj.

| (681) | Komisija je naklonjena dejstvu, da družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje pet let od končnega sklepa ne bodo pridobivali ali prevzemali deležev v katerem koli podjetju. |
| --- | --- |

(681)

Komisija je naklonjena dejstvu, da družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje pet let od končnega sklepa ne bodo pridobivali ali prevzemali deležev v katerem koli podjetju.

| (682) | Komisija je naklonjena dejstvu, da družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje do 31. decembra 2015 ne bodo razdeljevali nobene oblike dividend na svoje delnice (razen dividend, ki jih družba DMA izplača novi kreditni instituciji) ter da družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne bodo izplačevali kuponov, razen če so k temu pogodbeno zavezani z zavezo, sklenjeno pred 14. decembrom 2012. |
| --- | --- |

(682)

Komisija je naklonjena dejstvu, da družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje do 31. decembra 2015 ne bodo razdeljevali nobene oblike dividend na svoje delnice (razen dividend, ki jih družba DMA izplača novi kreditni instituciji) ter da družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne bodo izplačevali kuponov, razen če so k temu pogodbeno zavezani z zavezo, sklenjeno pred 14. decembrom 2012.

| (683) | Komisija je naklonjena dejstvu, da bo Francija zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje spoštovali zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za bančne institucije, in omejitev, neposredno povezanih z neposrednim ali posrednim deležem Francije pri nadzoru družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(683)

Komisija je naklonjena dejstvu, da bo Francija zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje spoštovali zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za bančne institucije, in omejitev, neposredno povezanih z neposrednim ali posrednim deležem Francije pri nadzoru družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja.

| (684) | Komisija zato ugotavlja, da je lastni prispevek institucije zadosten. |
| --- | --- |

(684)

Komisija zato ugotavlja, da je lastni prispevek institucije zadosten.

(c)   Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (685) | Komisija navaja, da naj bi bile dejavnosti družbe DMA strogo omejene v smislu področij dejavnosti in produktov. Družba DMA naj bi francoskim lokalnim skupnostim in francoskim ustanovam javnega zdravstva ponujala enostavne finančne produkte (osnovne oblike posojila). Komisija navaja, da družba DMA ne bo ponujala nobenih drugih vrst produktov nobenim drugim vrstam strank. |
| --- | --- |

(685)

Komisija navaja, da naj bi bile dejavnosti družbe DMA strogo omejene v smislu področij dejavnosti in produktov. Družba DMA naj bi francoskim lokalnim skupnostim in francoskim ustanovam javnega zdravstva ponujala enostavne finančne produkte (osnovne oblike posojila). Komisija navaja, da družba DMA ne bo ponujala nobenih drugih vrst produktov nobenim drugim vrstam strank.

| (686) | Komisija poudarja, da je portfelj preostalih posojil strankam, ki ne spadajo v prej opredeljene sektorje, velik, njegova nominalna vrednost pa je 30. septembra 2012 znašala [20–40] milijard EUR. Za ves ta portfelj bo uveden likvidacijski postopek. |
| --- | --- |

(686)

Komisija poudarja, da je portfelj preostalih posojil strankam, ki ne spadajo v prej opredeljene sektorje, velik, njegova nominalna vrednost pa je 30. septembra 2012 znašala [20–40] milijard EUR. Za ves ta portfelj bo uveden likvidacijski postopek.

| (687) | Komisija tudi navaja, da se je družba DMA zavezala, da bo upoštevala prepoved prevladujočega položaja pri določanju cen. To je zasnovano za omejitev negativnega učinka na konkurente družbe DMA, ki niso prejeli državne pomoči. |
| --- | --- |

(687)

Komisija tudi navaja, da se je družba DMA zavezala, da bo upoštevala prepoved prevladujočega položaja pri določanju cen. To je zasnovano za omejitev negativnega učinka na konkurente družbe DMA, ki niso prejeli državne pomoči.

| (688) | Na podlagi navedenih informacij Komisija meni, da so ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence ustrezni in izpolnjujejo zahteve iz sporočila o prestrukturiranju bank. |
| --- | --- |

(688)

Na podlagi navedenih informacij Komisija meni, da so ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence ustrezni in izpolnjujejo zahteve iz sporočila o prestrukturiranju bank.

7.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (689) | Komisija ugotavlja, da sta Belgija in Francija nezakonito izvajali pomoč v obliki izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BNB od 5. oktobra 2011 dodeljevala banki DBB/Belfius, in v obliki izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF od 2. februarja 2012 dodeljevala banki Dexia/DCL, s čimer sta kršili člen 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(689)

Komisija ugotavlja, da sta Belgija in Francija nezakonito izvajali pomoč v obliki izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BNB od 5. oktobra 2011 dodeljevala banki DBB/Belfius, in v obliki izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF od 2. februarja 2012 dodeljevala banki Dexia/DCL, s čimer sta kršili člen 108(3) PDEU.

| (690) | Komisija na podlagi informacij in zavez, ki so ji jih predložili belgijski, francoski in luksemburški organi, odobri spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia, vključno s prodajo družbe DMA, da se ustanovi razvojna banka za financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva, ter transakcijo prodaje banke DBB/Belfius Belgiji in načrt prestrukturiranja te banke. |
| --- | --- |

(690)

Komisija na podlagi informacij in zavez, ki so ji jih predložili belgijski, francoski in luksemburški organi, odobri spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia, vključno s prodajo družbe DMA, da se ustanovi razvojna banka za financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva, ter transakcijo prodaje banke DBB/Belfius Belgiji in načrt prestrukturiranja te banke.

| (691) | Komisija meni, da so elementi pomoči iz spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia in načrta prestrukturiranja banke DBB/Belfius ter ukrepi prestrukturiranja, ki so se obravnavali v sklepu o pogojnem dovoljenju, udeležba družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia leta 2008, izredna likvidnostna pomoč, ki je bila od 5. oktobra 2011 dodeljena banki DBB/Belfius, in polovica izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF od 2. februarja 2012 dodeljevala banki Dexia/DCL, začasno jamstvo za refinanciranje in končno jamstvo za refinanciranje za družbo Dexia SA in banko DCL, dokapitalizacija skupine Dexia, zaveza za dokapitalizacijo družbe DMA, prodaja družbe DMA v korist skupine Dexia in družbe DMA in prodaja banke DBB/Belfius v korist skupine Dexia in banke DBB/Belfius, združljivi z notranjim trgom, če Belgija, Francija in Luksemburg zagotovijo, da se spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia izvaja v celoti (in zlasti za francoske organe, da se memorandum o transakciji prodaje družbe DMA izvaja v celoti), in če Belgija zagotovi, da se načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius izvaja v celoti, vključno z vsemi zavezami, navedenimi v prilogah I, II in III k temu sklepu – |
| --- | --- |

(691)

Komisija meni, da so elementi pomoči iz spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia in načrta prestrukturiranja banke DBB/Belfius ter ukrepi prestrukturiranja, ki so se obravnavali v sklepu o pogojnem dovoljenju, udeležba družbe Arcofin pri dokapitalizaciji skupine Dexia leta 2008, izredna likvidnostna pomoč, ki je bila od 5. oktobra 2011 dodeljena banki DBB/Belfius, in polovica izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF od 2. februarja 2012 dodeljevala banki Dexia/DCL, začasno jamstvo za refinanciranje in končno jamstvo za refinanciranje za družbo Dexia SA in banko DCL, dokapitalizacija skupine Dexia, zaveza za dokapitalizacijo družbe DMA, prodaja družbe DMA v korist skupine Dexia in družbe DMA in prodaja banke DBB/Belfius v korist skupine Dexia in banke DBB/Belfius, združljivi z notranjim trgom, če Belgija, Francija in Luksemburg zagotovijo, da se spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja skupine Dexia izvaja v celoti (in zlasti za francoske organe, da se memorandum o transakciji prodaje družbe DMA izvaja v celoti), in če Belgija zagotovi, da se načrt prestrukturiranja banke DBB/Belfius izvaja v celoti, vključno z vsemi zavezami, navedenimi v prilogah I, II in III k temu sklepu –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Belgija, Francija in Luksemburg so nezakonito uporabljali ukrepe pomoči, odobrene v Sklepu o pogojnem dovoljenju Komisije z dne 26. februarja 2010 o državni pomoči C 9/09.

2.   Sklep Komisije z dne 26. februarja 2010 o državni pomoči C9/09 Belgije, Francije in Luksemburga je razveljavljen.

Člen 2

1.   Ukrepi, ki so jih izvajali Belgija, Francija in Luksemburg pred sklepom z dne 26. februarja 2010, s katerimi so skupini Dexia zagotovili pomoč v obliki dokapitalizacije v višini 8,75 milijarde EUR (vključno z udeležbo družbe Arcofin), pomoč za obravnavanje oslabljenih sredstev, 135 milijard EUR v obliki jamstva in transakcijo zajamčene likvidnostne pomoči (izredna likvidnostna pomoč), so državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

2.   Naslednji ukrepi, ki so jih Belgija, Francija in Luksemburg izvajali ali nameravali izvajati v pomoč skupini Dexia od sklepa z dne 26. februarja 2010, so državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU:

| (a) | začasno jamstvo za refinanciranje (55 milijard EUR) in končno jamstvo za refinanciranje (85 milijard EUR) za družbo Dexia SA in banko DCL; |
| --- | --- |

(a)

začasno jamstvo za refinanciranje (55 milijard EUR) in končno jamstvo za refinanciranje (85 milijard EUR) za družbo Dexia SA in banko DCL;

| (b) | prodaja banke DBB/Belfius z dne 20. oktobra 2011, od katere sta imela koristi družba Dexia SA in banka DBB/Belfius; |
| --- | --- |

(b)

prodaja banke DBB/Belfius z dne 20. oktobra 2011, od katere sta imela koristi družba Dexia SA in banka DBB/Belfius;

| (c) | dokapitalizacija družbe Dexia SA v višini 5,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(c)

dokapitalizacija družbe Dexia SA v višini 5,5 milijarde EUR;

| (d) | izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banka BNB dodeljevala banki DBB/Belfius (od 5. oktobra 2011 do 31. januarja 2012, pri čemer je najvišji znesek dodeljene pomoči znašal [...] milijard EUR); |
| --- | --- |

(d)

izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banka BNB dodeljevala banki DBB/Belfius (od 5. oktobra 2011 do 31. januarja 2012, pri čemer je najvišji znesek dodeljene pomoči znašal [...] milijard EUR);

| (e) | polovica izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF dodeljevala banki DCL (od 2. februarja 2012, pri čemer je najvišji znesek dodeljene pomoči znašal [...] milijard EUR); |
| --- | --- |

(e)

polovica izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BdF dodeljevala banki DCL (od 2. februarja 2012, pri čemer je najvišji znesek dodeljene pomoči znašal [...] milijard EUR);

| (f) | zaveza k dokapitalizaciji nove kreditne institucije in družbe DMA (za pomoč tema dvema subjektoma nove razvojne banke); |
| --- | --- |

(f)

zaveza k dokapitalizaciji nove kreditne institucije in družbe DMA (za pomoč tema dvema subjektoma nove razvojne banke);

| (g) | prodaja družbe DMA v korist družb Dexia SA in DMA. |
| --- | --- |

(g)

prodaja družbe DMA v korist družb Dexia SA in DMA.

3.   Pomoč iz odstavkov 1 in 2 je združljiva z notranjim trgom, če so izpolnjene zaveze iz člena 3.

Člen 3

1.   Belgija, Francija in Luksemburg v določenih rokih spoštujejo vse zaveze iz Priloge I k temu sklepu.

2.   Belgija v določenih rokih spoštuje vse zaveze iz Priloge II k temu sklepu.

3.   Francija v določenih rokih spoštuje vse zaveze iz Priloge III k temu sklepu.

Člen 4

Belgija, Francija in Luksemburg v dveh mesecih po prejetju uradnega obvestila o tem sklepu Komisijo obvestijo o ukrepih, ki so jih sprejeli za njegovo upoštevanje.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo, Francosko republiko in Veliko vojvodstvo Luksemburg.

V Bruslju, 28. decembra 2012

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  S 1. decembrom 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 PDEU. Člena sta vsebinsko enaka prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, pri čemer je na primer besedo „Skupnost“ nadomestila beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“ besedna zveza „notranji trg“, besedno zvezo „Sodišče prve stopnje“ pa „Splošno sodišče“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

1

(2)  UL C 146, 12.5.1998, str. 6, in UL C 210, 1.9.2006, str. 12.

2

(3)  C(2008) 7388 final.

3

(4)  V tem sklepu se besedna zveza „skupina Dexia“ nanaša na družbo Dexia SA in na vse njene odvisne družbe. Prodani subjekti so torej od datuma njihove prodaje izključeni iz bančne skupine.

4

(5)  UL C 181, 4.8.2009, str. 42.

5

(6)  UL C 305, 16.12.2009, str. 3.

6

(7)  UL L 274, 19.10.2010, str. 54.

7

(8)  V ta znesek je bilo vključeno tudi jamstvo Belgije glede ukrepa izredne likvidnostne pomoči, ki jo je banka BNB dodelila skupini Dexia.

8

(9)  Ta zaveza ni bila izpolnjena pri [...] od vzorčnih 299 posojil, sklenjenih med 31. marcem 2010 in 30. junijem 2010.

9

(10)  Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (UL C 195, 19.8.2009, str. 9).

10

(11)  Zaupne informacije

11

(12)  Družba Dexia Sabadell je banka s sedežem v Španiji, ki je specializirana za financiranje javnega sektorja. Družba Dexia Crédit Local je imela 60-odstotni delež (družba Banco Sabadell pa 40-odstotni delež).

12

(13)  In sicer posojilo [6,5–7] milijard EUR, ki ji ga je zagotovila družba Banco Sabadell, ki je zunaj skupine Dexia.

13

(14)  V točki 1.16.1 končne različice petega poročila neodvisnega skrbnika o družbi Dexia SA z dne 5. oktobra 2012.

14

(15)  UL C 38, 11.2.2012, str. 12.

15

(16)  Med njimi družbo Dexia Insurance Belgium, ki je združevala odvisne družbe, blagovne znamke in distribucijske kanale za zavarovalne produkte (DVV, Corona Direct in DLP).

16

(17)  V tem sklepu se besedna zveza „banka DBB/Belfius“ nanaša na subjekt, ki se je do 29. februarja 2012 imenoval Dexia Banque Belgique, od 1. marca 2012 dalje pa Belfius, tj. uradni datum, na katerega je banka spremenila ime.

17

(18)  UL C 345, 13.11.2012, str. 50.

18

(19)  UL C 137, 12.5.2012, str. 19.

19

(20)  Sklep z dne 25. julija 2012 v zadevi SA.34440, prodaja družbe Dexia BIL, še ni objavljen v UL.

20

(21)  UL C 345, 13.11.2012, str. 4.

21

(22)  UL C 345, 13.11.2012, str. 50.

22

(23)  UL C 333, 30.10.2012, str. 9.

23

(24)  UL C 352, 16.11.2012, str. 5.

24

(25)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

25

(26)  Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (UL C 195, 19.8.2009, str. 9).

26

(27)  V to dejavnost je bila vključena tudi francoska družba DMA za hipotekarno kreditiranje.

27

(28)  Glej uvodne izjave 41 do 46 sklepa o razširitvi postopka.

28

(29)  Glej uvodne izjave 9 do 12 sklepa o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius.

29

(30)  Glej oddelek A z naslovom „Splošni opis predlagane strategije“ dela IV načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia, str. 97.

30

(31)  Gisslerjeva listina je listina dobrega ravnanja, ki so jo podpisale francoske banke in združenja izvoljenih uradnikov, ki so zastopniki lokalnih skupnosti v Franciji. V tej listini, ki je bila potrjena v okrožnici z dne 25. junija 2010, so bila posojila razvrščena glede na njihovo stopnjo strukturiranja. Javno je dostopna na spletišču Francoskega ministrstva za gospodarstvo:

31

http://www.minefe.gouv.fr/fonds_documentaire/archives/dossiersdepresse/091207banques_collectivites.pdf.

(32)  Tržni delež za leto 2011 za bančništvo in leto 2010 za zavarovanje.

32

(33)  Tj. preostanek provizije v višini 150 milijonov EUR.

33

(34)  UL C 356, 6.12.2011, str. 7. Glej točko 8 tega sporočila.

34

(35)  Odbor za oceno in preprečevanje komercialnih tveganj.

35

(36)  V smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

36

(37)  Leta 2018 naj bi se po načrtu nadzorovanega reševanja 1,9 milijarde EUR prednostnih delnic (B1) spremenilo v delnice kategorije B3 (z enakimi pravicami kot jih imajo navadne delnice).

37

(38)  „Commission Bancaire, Financière et des Assurances“ – Komisija za bančništvo, finance in zavarovanja.

38

(39)  Glej uvodno izjavo 106.

39

(40)  Zadevni portfelj posojil ima na datum teh zavez knjigovodsko vrednost 1,2 milijarde EUR.

40

(41)  Glej uvodno izjavo 84 tega sklepa glede metod obveščanja in vrednotenja za vse prodaje.

41

(42)  Podčrtani tisk je dodan.

42

(43)  V odstavku 24 memoranduma z naslovom „Note des autorités françaises à la Commission européenne“ (Memorandum francoskih organov Evropski komisiji) v zvezi s „Présentation de l’adossement de DMA à l’État, à la Caisse des Dépôts et Consignations et à La Banque Postale“ (Predstavitvijo pridružitve družbe DMA državi, hranilnici in posojilnici Caisse des Dépôts et Consignations ter banki La Banque Postale), ki so ga sprva priglasili le francoski organi, nato 14. decembra 2012 pa vse tri zadevne države članice.

43

(44)  V odstavku 25 memoranduma o transakciji prodaje družbe DMA.

44

(45)  V odstavku 26 memoranduma o transakciji prodaje družbe DMA.

45

(46)  V odstavku 27 memoranduma o transakciji prodaje družbe DMA.

46

(47)  Te informacije so priglasili francoski organi, temeljijo pa na delu direktorata za raziskave družbe Dexia Crédit Local.

47

(48)  Banka je na podlagi potreb po desenzibilizaciji in stopenj kritja, ki se uporabljajo za nove produkte, izračunala, da bi bilo treba pet let ustvariti 1 milijardo EUR letno, da bi se lahko desenzibiliziralo 80 % občutljivih posojil.

48

(49)  Največ šest mesecev od zaključka postopka prodaje.

49

(50)  Največ tri mesece od zaključka postopka prodaje.

50

(51)  Glede na regulativne določbe se razmerje presežnega zavarovanja družb za hipotekarno kreditiranje izračuna kot razmerje med vsemi sestavnimi deli sredstev („kriti sklad) in dolgovi, za katere velja varovanje zaupnosti. To razmerje mora znašati vsaj 102 %. Toda bonitetne agencije lahko zahtevajo, da je stopnja presežnega zavarovanja višja od regulativnih zahtev. Ta zahteva je odvisna od metode, ki jo uporablja vsaka agencija (kakovost kritih sredstev, ocena sponzorja, razlike med pogoji za sredstva in obveznosti itd.), in se lahko postopoma tudi spreminja. Družba DMA se je zavezala, da bo to razmerje ohranjala na 105-odstotni stopnji ali višje.

51

(52)  Zakon št. 2011-1416 z dne 2. novembra 2011 o spremembi financiranja za leto 2011 (UL Francoske republike št. 0255 z dne 3. novembra 2011) dejansko pooblašča francoskega ministra za gospodarstvo, naj družbama Dexia SA in DCL, ki prodajata družbo DMA, odobri posojilo za „zaveze, ki sta jih sklenili ti družbi z njegovim dovoljenjem glede sredstev, evidentiranih v bilanci stanja družbe Dexia Municipal Agency na dan, ko je družba Dexia Crédit Local SA prodala več kot večinski delež kapitala te družbe“. To jamstvo bi se odobrilo za neporavnana sredstva v višini največ 10 milijard EUR in bi se izvedlo po zmanjšanju v višini 500 milijonov EUR do meje 70 % zneskov, ki se dolgujejo glede navedenih zavez, in skupnega zneska 6,65 milijarde EUR. Družba DCL bi s posrednim jamstvom države prejela 10 milijonov EUR letno.

52

(53)  O značilnostih izjav in jamstev se je treba dogovoriti, različica z dne 13. oktobra 2012, str. 11.

53

(54)  Prav tam.

54

(55)  Glej odstavek 112 memoranduma o transakciji prodaje družbe DMA, str. 25.

55

(56)  Namen politike zavez družbe DMA je omejiti tveganje, ki ga pomenijo posojila za njeno bilanco stanja. Na primer posojilo, ki izpolnjuje zaveze iz uvodnih izjav 223 in 224, morda kljub temu ne izpolnjuje politike zavez družbe DMA, če se je štelo, da je bila skupna izpostavljenost družbe DMA zadevni stranki prevelika ali da je skupni dolg zadevne stranke presegel dano razmerje prihodkov te stranke.

56

(57)  V Prilogi VII k priglasitvi z dne 14. decembra 2012.

57

(58)  V Prilogi VII k priglasitvi z dne 14. decembra 2012.

58

(59)  Po navedbah belgijskih organov.

59

(60)  Najprej bi bilo treba povrniti nelistinjeno financiranje, nato pa listinjeno financiranje.

60

(61)  Izjemni dobiček v višini 308 milijonov EUR, vključno s kapitalskim dobičkom od pridobitev podrejenih obveznic in stroški za zmanjševanje tveganj.

61

(62)  Tržni delež za leto 2011 za bančništvo in leto 2010 za zavarovanje.

62

(63)  Do leta 2016 se delničarjem ne bodo izplačevale dividende.

63

(64)  „Private Sector Involvement“.

64

(65)  PMG: Portfolio Management Group, DIS: Dexia Insurance Services, ALM: Asset Liability Management.

65

(66)  Bruto izpostavljenost banke DBB/Belfius do skupine Dexia je 2. marca 2012 znašala [10–30] milijard EUR, vključno z [10–20] milijardami EUR obveznic, zavarovanih z državnim jamstvom, ki jih je izdala družba DCL, in [10–20] milijardami EUR listinjenih in nelistinjenih posojil različnim subjektom skupine Dexia. Ko so se upoštevali zagotovljeni vrednostni papirji in transakcije izposojanja, je preostanek neto kreditne izpostavljenosti znašal približno [5-10] milijard EUR.

66

(67)  Podrobne zaveze so v Prilogi II k temu sklepu.

67

(68)  Izredna likvidnostna pomoč je bila izjemoma dodeljena še 20. februarja 2012.

68

(69)  Skupina Dexia meni, da je, s tem ko je od začetka načrta prestrukturiranja prodala portfelj obveznic v višini 51,5 milijarde EUR, 30. junija 2011 presegla cilj 30 milijard EUR, ki ga je morala v skladu s točko 13(n) zavez doseči v obdobju 2010/2011. Na splošno je skupina Dexia v obdobju 2010–2011 izpolnila najnižji cilj prodaje obveznic, h kateremu se je zavezala z zavezami v sklepu o pogojnem dovoljenju za obdobje 2010–2014.

69

(70)  V letu 2010 so znašala 10 milijard EUR, dovoljenih pa je bilo 15 milijard EUR, in v letu 2011 so znašala 7,6 milijard EUR, dovoljenih pa je bilo 18 milijard EUR.

70

(71)  Glej uvodno izjavo 283 sklepa o razširitvi postopka.

71

(72)  Memorandum francoskih organov Evropski komisiji z dne 4. decembra 2012 glede transakcije prodaje DMA. Ta memorandum so (14. decembra 2012) naknadno priglasile zadevne države članice (glej uvodno izjavo 151 in opombe 42 do 45).

72

(73)  Vprašanja, vključena v uvodne izjave 198, 223, 297 in 298, 299, 305 in 306 ter 307 sklepa o razširitvi postopka.

73

(74)  Kot odgovor na vprašanje Komisije iz uvodne izjave 257 sklepa o razširitvi postopka.

74

(75)  Kot odgovor na vprašanje Komisije iz uvodne izjave 259 sklepa o razširitvi postopka glede tega, ali bi imela skupina Dexia po osnovnem scenariju 0,5 milijarde EUR primanjkljaja reglatornega kapitala. Kar zadeva omejitev dokapitalizacije skupine Dexia na znesek, ki je nedvomno potreben za ohranitev regulativnih razmerij subjektov te skupine, se ta skupina sklicuje na oddelka IV.B.3 in V.B.2(d) spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja.

75

(76)  Skupina Dexia se v odgovor na vprašanje Komisije (glej uvodno izjavo 261 sklepa o razširitvi postopka) glede razlogov za izbiro razvrščanja kratkoročnih dolgov skupine Dexia sklicuje na napovedi razvrščanja dolgov, spremenjenih s pogodbo s centralnimi bankami (oddelek V.B.2(a) spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja). Glede pripomb Komisije o strategiji te skupine za zmanjšanje pozicij izvedenih finančnih instrumentov po zmanjšanju obsega te skupine in prodaji subjektov (uvodna izjava 262 sklepa o razširitvi postopka) pa se sklicuje na predstavitev izvedenih finančnih instrumentov, ki je bila septembra 2012 priglašena Komisiji.

76

(77)  Sodba z dne 19. oktobra 2005 v zadevi CDA proti Komisiji, T-324/00 Recueil, str. II-4309, točka 93.

77

(78)  Sodba z dne 8. maja 2003 v zadevi Italija in SIM 2 proti Komisiji, C-328/99 in C-399/00, Recueil, str. I-4035. Glej tudi sklep Komisije v zvezi z družbo BIL: Sklep Komisije z dne 25. julija 2012 glede ukrepa SA.34440, uvodne izjave 44, 71 in 86 ter naslednje.

78

(79)  UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

79

(80)  Odločba Komisije z dne 5. decembra 2007, zadeva NN 70/07 (UL C 43, 16.2.2008, str. 1).

80

(81)  Glej uvodno izjavo 314.

81

(82)  Glej uvodni izjavi 415 in 418.

82

(83)  Komisija ugotavlja, da so stranke transakcije prodaje družbe DMA naknadno opustile 1) jamstvo za omejitev izgub, 2) jamstvo družbe Dexia SA in banke DCL za občutljiva posojila v korist družbe DMA, 3) posredno jamstvo Francije glede zavez družbe Dexia SA in banke DCL v zvezi z občutljivimi posojili v sredstvih družbe DMA ter 4) podaljšanje jamstva za refinanciranje, ki so ga zadevne države članice zagotovile v zvezi s srednjeročnimi obveznostmi družbe DCL v programu obveznosti [...] (glej uvodno izjavo 213).

83

(84)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi Francija proti Komisiji, C-482/99, Recueil, str. I-4397, točka 37.

84

(85)  Odločba z dne 2. julija 2008 o ukrepu SA.15526 za Hellenic Shipyard.

85

(86)  Pripombe belgijskih, francoskih in luksemburških organov na sklepe z dne 31. maja 2012 in 6. junija 2012 o razširitvi formalnega postopka preiskave.

86

(87)  Glej uvodne izjave 6 do 12.

87

(88)  Glej uvodno izjavo 80.

88

(89)  Glej oddelek 3.2.3, uvodne izjave 314 do 317.

89

(90)  V uvodni izjavi 80 sklepa o začasni odobritvi je navedeno: „Zaradi take spremembe pogojev prestrukturiranja skupaj z dejstvom, da ima banka težave pri izvajanju načrta prestrukturiranja (glej oddelek 1.2.2, uvodne izjave 10 do 12 o pomanjkljivostih, ugotovljenih glede pravilnega uresničevanja zavez iz pogojnega sklepa), je upravičeno začeti nov postopek preiskave ...“.

90

V uvodnih izjavah 317 in 318 sklepa o razširitvi postopka je navedeno:

„Pri proučevanju pomoči, ki jo nameravajo zadevne države članice zagotoviti za nadzorovano reševanje skupine Dexia, je treba upoštevati že odobrene ukrepe, ki so s sklepom o pogojnem dovoljenju z dne 26. februarja 2010 opredeljeni kot pomoč, katerih združljivost z notranjim trgom zbuja dvom“.

(91)  Komisija je Belgiji 3. aprila 2012 poslala sklep (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 3. aprila 2012) o začetku formalnega postopka preiskave po členu 108(2) PDEU glede morebitne pomoči priznanim finančnim podružnicam kot posledica jamstva Belgije (državna pomoč SA.33927 – „Jamstvena shema, ki ščiti deleže posameznih članov finančnih zadrug“). V tem sklepu je bilo Belgiji naročeno, naj po členu 11 Poslovnika preneha (izvajati) ukrep jamstvene sheme, ki ščiti deleže posameznih članov priznanih finančnih zadrug.

91

(92)  Glej tudi uvodno izjavo 45 sklepa z dne 3. aprila 2012.

92

(93)  http://www.minfin.fgov.be/portail2/fr/downloads/composition/mp-fonds.pdf

93

(94)  Podčrtani tisk je dodan.

94

(95)  http://www.fondsspecialdeprotection.be/fr/Intro.htm

95

(96)  http://www.groeparco.be/news/be-nl/150/detail/item/1615/navigationcats/544

96

(97)  Uradni list Kraljevine Belgije, 21.4.2009, 2. izdaja, N.2009 – 1426 [2009/03147 http://www.ejustice.just.fgov.be/mopdf/2009/04/21_1.pdf.

97

(98)  Glej sporočilo za javnost skupine Arco z dne 6. oktobra 2011,

98

http://actua.groeparco.be/news/be-fr/0/detail/14.

(99)  Podčrtani tisk je dodan. Glej strani 116, 216 in 217 ter 318 poročila z dne 23. marca 2012 posebne komisije belgijskega predstavniškega doma, ki mora proučiti okoliščine, zaradi katerih je prišlo do razdelitve družbe Dexia SA, na voljo na:

99

http://www.dekamer.be/kvvcr/pdf_sections/comm/dexia/53K1862002.pdf.

(100)  Članek z naslovom „Europa schorst federale Arco-steun“ v časopisu De Tijd z dne 26. januarja 2012:

100

De Tijd

„Hij [de Belgisch minister van Financiën] gaf ook mee [op woensdag 25 januari 2012, tijdens zijn hoorzitting op de ontmanteling van Dexia door de parlementaire commissie] eerst niet gewonnen geweest te zijn voor de Arco-waarborgen, onder meer uit vrees dat die het niet zouden halen bij Europa. Dat ze er toch kwamen was volgens de MR-vicepremier [Belgisch minister van Financiën] het gevolg van een politiek compromis uit 2008, ten tijde van de eerste Dexia-redding. Het is voor het eerst dat een betrokkene dat compromis, waarvan het bestaan al bekend was, toegeeft.

Hij [de Belgisch minister van Financiën] gaf ook mee [op woensdag 25 januari 2012, tijdens zijn hoorzitting op de ontmanteling van Dexia door de parlementaire commissie] eerst niet gewonnen geweest te zijn voor de Arco-waarborgen, onder meer uit vrees dat die het niet zouden halen bij Europa. Dat ze er toch kwamen was volgens de MR-vicepremier [Belgisch minister van Financiën] het gevolg van een politiek compromis uit 2008, ten tijde van de eerste Dexia-redding

bekend was

Volgens [de minister] dook eind september 2008, in de nacht van de eerste Dexia-redding in het Egmontpaleis, de vraag op om ook een bescherming te geven aan [...] de Arco-coöperanten.

‚[...] Voor Arco kwam de vraag vanuit de kern zelf‘, aldus [de minister van financiën], die geen details gaf.

Voor Arco kwam de vraag vanuit de kern zelf‘, aldus [de minister van financiën], die geen details gaf

[De minister] zei dat het politieke compromis toen nodig was om Dexia te kunnen redden. [...]“.

politieke compromis toen nodig was om Dexia te kunnen redden

Članek je na voljo na:

http://www.tijd.be/nieuws/ondernemingen_financien/Europa_schorst_federale_Arco_steun.9152552-3095.art.

Podčrtani tisk je dodan.

(101)  Članek z naslovom „La garantie aux coopérateurs d’Arco suspendue“ v časopisu L’Echo z dne 27. januarja 2012, na voljo na:

101

L’Echo

http://www.lecho.be/actualite/entreprises_finance/La_garantie_aux_cooperateurs_d'_Arco_suspendue.9152559-3031.art?ckc=1.

(102)  Povzetek zapisnika jutranjega plenarnega zasedanja v sredo, 28. marca 2012, str. 20 (govor g. Dedeckerja). Glej spletišče belgijskega predstavniškega doma: http://lachambre.be/doc/pcra/pdf/53/ap079.pdf.

102

Podčrtani tisk je dodan.

(103)  Glej uvodne izjave 397 do 402.

103

(104)  Glej uvodne izjave 46 do 51.

104

(105)  Glej uvodno izjavo 128.

105

(106)  Glej uvodno izjavo 69.

106

(107)  Glej uvodno izjavo 46.

107

(108)  Glej uvodno izjavo 53.

108

(109)  Glej uvodno izjavo 45.

109

(110)  Glej uvodne izjave 24 do 27.

110

(111)  Glej uvodno izjavo 13.

111

(112)  Sporočilo Komisije z naslovom „Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize“, UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

112

(113)  Glej opombo 78.

113

(114)  Glej opombo 79.

114

(115)  Podčrtani tisk je dodan.

115

(116)  Podčrtani tisk je dodan.

116

(117)  Glej uvodno izjavo 315.

117

(118)  Glej uvodni izjavi 313 in 426.

118

(119)  Glej uvodno izjavo 414.

119

(120)  Glej spletišče banke BNB: http://www.nbb.be.

120

(121)  „C/D“ pomeni „ceno glede na dobiček“.

121

(122)  „C/OKV“ pomeni „cena glede na opredmeteno knjigovodsko vrednostjo“.

122

(123)  Glej uvodno izjavo 65 sklepa o začetku postopka glede prodaje banke DBB/Belfius.

123

(124)  Glej uvodni izjavi 16 in 98 sklepa o začasni odobritvi.

124

(125)  Glej uvodno izjavo 151 sklepa o razširitvi postopka.

125

(126)  Sodba z dne 15. septembra 1998 v zadevi BP Chemicals proti Komisiji, T-11/95 Recueil, str. II-3235, točki 170 in171.

126

(127)  Glej uvodne izjave 96 do 102 v oddelku 2.2.6 z naslovom Dokapitalizacija.

127

(128)  Glej uvodne izjave 177, 212, 215, 218, 219, 222 in 225 sklepa o razširitvi postopka.

128

(129)  Glej odstavke 51 do 54 njihovih pripomb z dne 2. julija 2012.

129

(130)  Glej razdelek III-2, str. 5, njihovih pripomb.

130

(131)  Glej odstavek 66 memoranduma.

131

(132)  Glej točke 51 do 54 njihovih pripomb z dne 2. julija 2012.

132

(133)  Glej odstavek 66 memoranduma. Kar zadeva „vprašanja Komisije o t. i. novi strukturi hipotekarnega kreditiranja“ se skupina Dexia v oddelku III-2, str. 5, svojih pripomb na sklep o začasni odobritvi, sklep o razširitvi postopka, sklep o prvem podaljšanju jamstva, sklep o povečanju zgornje meje jamstva ter sklep o drugem podaljšanju jamstva sklicuje na memorandum organov z dne 4. decembra 2012 glede transakcije družbe DMA.

133

(134)  Sodba z dne 23. aprila 1991 v zadevi Höfner in Elser proti Macrotron, C-41/90, Recueil, str. I-1979, točka 21 in sodba z dne 17. februarja 1993 v zadevi Poucet in Pistre proti AGF in Cancava, C-159/91, Recueil, str. I-637, točka 17.

134

(135)  Sodba z dne 16. decembra 2010 v zadevi AceaElectrabel Produzione SpA proti Komisiji, C-480/09 P, ZOdl., str. I-13355, točke 47 do 55 ter sodba z dne 10. januarja 2006 v zadevi Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SpA in drugi, C-222/04, ZOdl., str. I-289, točka 112.

135

(136)  Glej točko 28 priglasitve transakcije prodaje družbe DMA.

136

(137)  V odstavku 66 memoranduma o transakciji prodaje družbe DMA.

137

(138)  Glej odstavek 111 memoranduma o transakciji prodaje družbe DMA.

138

(139)  Drugi stavek v odstavku 110 memoranduma o transakciji prodaje družbe DMA in naslov oddelka 4.3, ki jo uvaja, se glasi: „Opredelitev kot razvojna banka v vsakem primeru dopušča manjšo donosnost. 4.3. Opredelitev kot razvojna banka dopušča manjšo donosnost“.

139

(140)  V njihovih pripombah v odgovor na sklep o razširitvi postopka in sklep o povečanju zgornje meje jamstva.

140

(141)  Glej odstavke 32, 42, 58, 79, 92, 95, 100, 110, 111, 113, 122 in 125 ter opombo 38 memoranduma o transakciji prodaje družbe DMA.

141

(142)  Glej odstavke 82, 88, 92, 113, 114 („[...] splošna donosnost družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja [...]“), 118, 122 in 125 („[...] dejavnosti, ki jih bodo izvajali družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje“) ter naslove oddelkov 3.3 in 4.2 memoranduma o transakciji prodaje družbe DMA.

142

(143)  Glej točke 6, 7 in 8 zavez.

143

(144)  Glej točko 7 zavez.

144

(145)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi Francija proti Komisiji, C-482/99, Recueil, str. I-4397, točke 52, 55 in 56 (sodba v zadevi Stardust Marine).

145

(146)  Sodba Stardust Marine, navedena v opombi 148, točki 56 in 57:

146

| „(56) | V določenih okoliščinah bi lahko bili pri ugotavljanju tega, ali se ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje lahko pripiše državi, pomembni tudi drugi kazalniki, kot na primer vključitev javne gospodarske družbe v okvir javne uprave, narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu pod običajnimi pogoji konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja (ki je pod nadzorom javnega prava ali skupnega prava gospodarskih družb), intenzivnost nadzora, ki ga izvajajo javni organi nad upravljanjem podjetja, ali kateri koli drugi kazalnik, ki v posameznem primeru kaže na vključevanje javnih organov pri sprejemanju ukrepa ali majhno verjetnost, da niso vpleteni, pri čemer se upoštevajo tudi okoliščine ukrepa, njegova vsebina ali pogoji, ki jih vsebuje. |
| --- | --- |

„(56)

V določenih okoliščinah bi lahko bili pri ugotavljanju tega, ali se ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje lahko pripiše državi, pomembni tudi drugi kazalniki, kot na primer vključitev javne gospodarske družbe v okvir javne uprave, narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu pod običajnimi pogoji konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja (ki je pod nadzorom javnega prava ali skupnega prava gospodarskih družb), intenzivnost nadzora, ki ga izvajajo javni organi nad upravljanjem podjetja, ali kateri koli drugi kazalnik, ki v posameznem primeru kaže na vključevanje javnih organov pri sprejemanju ukrepa ali majhno verjetnost, da niso vpleteni, pri čemer se upoštevajo tudi okoliščine ukrepa, njegova vsebina ali pogoji, ki jih vsebuje.

| (57) | [T]oda zgolj dejstvo, da je javno podjetje ustanovljeno v obliki kapitalske družbe po splošnem pravu, ob upoštevanju avtonomije, ki mu jo lahko daje taka pravna oblika, ni dovolj za izključitev dejstva, da se nek ukrep pomoči, ki ga je sprejela taka družba, pripiše državi (Sodba z dne 21. marca 1991 v zadevi Italija proti Komisiji, C-305/89, Recueil, str. I-01603, točka 13). Obstoj položaja nadzora in dejanske možnosti izvajanja prevladujočega vpliva v praksi preprečujejo takojšnjo izključitev vsakršne možnosti pripisovanja ukrepa, ki ga je sprejela taka družba, državi in posledično tveganje nespoštovanja pravil Pogodbe o državni pomoči, ne glede na samo pomembnost pravne oblike javnega podjetja kot enega kazalnika, ki med drugim v posameznem primeru omogoča ugotavljanje tega, ali je država vpletena.“ |
| --- | --- |

(57)

[T]oda zgolj dejstvo, da je javno podjetje ustanovljeno v obliki kapitalske družbe po splošnem pravu, ob upoštevanju avtonomije, ki mu jo lahko daje taka pravna oblika, ni dovolj za izključitev dejstva, da se nek ukrep pomoči, ki ga je sprejela taka družba, pripiše državi (Sodba z dne 21. marca 1991 v zadevi Italija proti Komisiji, C-305/89, Recueil, str. I-01603, točka 13). Obstoj položaja nadzora in dejanske možnosti izvajanja prevladujočega vpliva v praksi preprečujejo takojšnjo izključitev vsakršne možnosti pripisovanja ukrepa, ki ga je sprejela taka družba, državi in posledično tveganje nespoštovanja pravil Pogodbe o državni pomoči, ne glede na samo pomembnost pravne oblike javnega podjetja kot enega kazalnika, ki med drugim v posameznem primeru omogoča ugotavljanje tega, ali je država vpletena.“

(147)  V sodbi Air France so bili ti dejavniki dovolj za odločitev, da hranilnica in posojilnica CDC spada v javni sektor, njeno ravnanje pa se lahko pripiše državi (glej zlasti točke 58 do 61 sodbe z dne 12. decembra 1996 v zadevi Air France proti Komisiji, T 358/94, Recueil, str. II-2019).

147

(148)  Zakon št. 2008-776 z dne 4. avgusta 2008, UL Francosdke republike z dne 5. avgusta 2008.

148

(149)  Francija je imela 6. aprila 2012 v lasti 77,1 % kapitalskih in glasovalnih pravic družbe La Poste, hranilnica in posojilnica CDC pa 22,9 %.

149

(150)  Zakon št. 83-675 z dne 26. julija 1983 o demokratizaciji javnega sektorja, kakor je bil spremenjen z Zakonom št. 2010-123 z dne 9. februarja 2010 o javni družbi La Poste in poštnih dejavnostih, UL Francoske republike št. 0034 z dne 10. februarja 2010, str. 2321.

150

(151)  Tj. kot [...].

151

(152)  Na strani 150 spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia.

152

(153)  Glej uvodno izjavo 188 in naslednje sklepa o razširitvi postopka.

153

(154)  Glej točko 42 pripomb zainteresiranih držav članic glede sklepa o razširitvi postopka in sklepa o povečanju zgornje meje jamstva.

154

(155)  UL C 356, 6.12.2011, str. 7, glej odstavek 3.

155

(156)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

156

(157)  V točki 7 priglasitve izredne likvidnostne pomoči je navedeno: „Poleg tega belgijski organi menijo, da se izredna likvidnostna pomoč banke BNB, dodeljena banki DBB, ne nanaša na načrt prestrukturiranja skupine Dexia kot tak in da se banki DBB ne bi smele naložiti ali se zanjo ohranjati nobene zaveze,“ (podčrtani tisk je dodan).

157

ne nanaša na načrt prestrukturiranja skupine Dexia

(158)  Glej točko 30 naslova E, str. 8 priglasitve izredne likvidnostne pomoči, ki jo je 21. oktobra 2011 poslala Belgija:

158

| „E. | Izredna likvidnostna pomoč banke BNB, dodeljena banki DBB, je v skladu z načrtom prestrukturiranja iz leta 2010. |
| --- | --- |

„E.

Izredna likvidnostna pomoč banke BNB, dodeljena banki DBB, je v skladu z načrtom prestrukturiranja iz leta 2010.

| 30. | Ob upoštevanju tega, da je ukrep izredne likvidnostne pomoči nujen [...] za ohranitev finančne stabilnosti, zaščito uspešnega poslovanja banke DBB in ohranitev učinkovite konkurence na trgih, je glede na zaveze, priložene Sklepu Komisije z dne 26. februarja 2010, v pristojnosti Komisije, da dovoli kakršno koli pomembno spremembo [...] načrta prestrukturiranja, ki ga povzroči ukrep izredne likvidnostne pomoči, ki jo banka BNB zagotavlja banki DBB“. (Podčrtani tisk je dodan). |
| --- | --- |

30.

Ob upoštevanju tega, da je ukrep izredne likvidnostne pomoči nujen [...] za ohranitev finančne stabilnosti, zaščito uspešnega poslovanja banke DBB in ohranitev učinkovite konkurence na trgih, je glede na zaveze, priložene Sklepu Komisije z dne 26. februarja 2010, v pristojnosti Komisije, da dovoli kakršno koli pomembno spremembo [...] načrta prestrukturiranja, ki ga povzroči ukrep izredne likvidnostne pomoči, ki jo banka BNB zagotavlja banki DBB“. (Podčrtani tisk je dodan).

(159)  Glej naslov B in podnaslov 1 na strani 83 priglasitve spremenjenega načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia, ki sta „Opis pomoči, dodeljene skupini Dexia v skladu z načrtom nadzorovanega reševanja,“ in „Izredna likvidnostna pomoč, ki jo je dodelila banka BNB“.

159

(160)  Glej točko 32 pripomb, str. 11.

160

(161)  Glej točko 33 pripomb, str. 11.

161

(162)  Glej točko 39 pripomb, str. 13.

162

(163)  Glej točko 34 pripomb, str. 12, v kateri je navedeno: „Edini razlog, zaradi katerega bi se ukrepi izredne likvidnostne pomoči obravnavali kot del načrta nadzorovanega reševanja skupine Dexia je, da bi bili opredeljeni kot državna pomoč“.

163

(164)  Banka DBB/Belfius je bila prodana 20. oktobra 2011, izredna likvidnostna pomoč za banko DBB/Belfius pa se je v začetku leta 2012 zmanjšala in 1. februarja 2012 prenehala.

164

(165)  Med te izpostavljenosti se prištevajo [2,5–7,5] milijarde EUR v vrednostnih papirjih, [2,5–7,5] milijarde EUR posojil pri bančnih poslih za javnost in podjetja ter [10–15]milijard EUR drugih izpostavljenosti (zlasti posojila prebivalstvu).

165

(166)  „Residential Mortgage-Backed Securities“.

166

(167)  „European Banking Authority“.

167

(168)  Glej točke od 43 do 50 sporočila o bančništvu. Da se omogoči takšen pravilen izstop, se lahko pomoč za likvidacijo šteje za združljivo, če je na primer potrebna za začasno dokapitaliziranje premostitvene banke oziroma strukture ali za poplačilo terjatev nekaterih vrst upnikov, če je to upravičeno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Za primere tovrstne pomoči in pogoje, v katerih se je štela za združljivo, glej Odločbo Komisije z dne 1. oktobra 2008 v zadevi NN 41/08, Združeno kraljestvo, Pomoč za reševanje banke Bradford & Bingley (UL C 290, 13.11.2008, str. 2) in Odločbo Komisije z dne 5. novembra 2008 v zadevi NN 39/08, Danska, Pomoč za likvidacijo Roskilde Bank (UL C 12, 17.1.2009, str. 3).

168

(169)  Glej Odločbo Komisije z dne 1. oktobra 2008 v zadevi NN 41/08, Združeno kraljestvo, Pomoč za reševanje banke Bradford & Bingley (UL C 290, 13.11.2008, str. 2) in Odločbo Komisije z dne 6. junija 2011 v zadevi SA.32634, Pomoč za reševanje banke Amagerbanken (UL C 225, 30.7.2011, str. 2), uvodna izjava 52.7.

169

(170)  Glej točko 48 sporočila o bančništvu.

170

(171)  Glej točko 46 sporočila o bančništvu.

171

(172)  Glej točko 47 sporočila o bančništvu.

172

(173)  Družbe DBB, RBCD, Dexia BIL, Dexia Habitat in DKB Polska.

173

(174)  To so:

174

| — | prodaja družbe DAM, deleža skupine Dexia v banki Popular Banca Privada in družbi Sofaxis do 31. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

prodaja družbe DAM, deleža skupine Dexia v banki Popular Banca Privada in družbi Sofaxis do 31. decembra 2013,

| — | prodaja (ali upravljanje likvidacijske mase) družb Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD in Dexia Flobail do 31. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

prodaja (ali upravljanje likvidacijske mase) družb Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD in Dexia Flobail do 31. decembra 2014,

| — | prodaja (neposrednega ali posrednega) deleža skupine Dexia v družbi Dexia Israel v dvanajstih mesecih po končni, neizpodbojni sodbi v različnih sodnih postopkih, začetih proti družbi Dexia Israel in banki DCL kot delničarki, ter |
| --- | --- |

—

prodaja (neposrednega ali posrednega) deleža skupine Dexia v družbi Dexia Israel v dvanajstih mesecih po končni, neizpodbojni sodbi v različnih sodnih postopkih, začetih proti družbi Dexia Israel in banki DCL kot delničarki, ter

| — | upravljanje likvidacijske mase družbe Crediop do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

—

upravljanje likvidacijske mase družbe Crediop do 31. decembra 2013.

(175)  Iz finančnih projekcij je razvidno, da bi moral presežek iz likvidacije leta 2020 znašati [0–5] milijard EUR. Ob upoštevanju tega, da bodo razdelitve iz likvidacije prednostno dodeljene državama v skladu s ceno za vpis ([5–10] milijard EUR do leta 2018, nato pa [0-5] milijard EUR glede na načrt preoblikovanja), čista knjigovodska vrednost skupine Dexia nad presežkom iz likvidacije, kot je razvidno iz napovedi ([5–10] milijard EUR v letu 2020), torej ne bi zadostovala, da bi navadni delničarji lahko prejeli ves preostali znesek.

175

(176)  Finančne projekcije kažejo, da bi bile dividende navadnim delničarjem izplačane le, če bi letne razdeljive dividende presegle [400–500] milijonov EUR (in [200–300] milijonov EUR po letu 2018, če bi se delnice kategorije B1 ali B2 dejansko spremenile v delnice kategorije B3). V načrtu nadzorovanega reševanja skupine Dexia pred letom 2018 ni predvidenega dobička, v najboljšem primeru pa bo dobiček leta 2020 verjetno znašal [50–100] milijonov EUR.

176

(177)  Zavarovanje z denarnimi sredstvi, ki ga daje banka, se povrne po obrestni meri EONIA (ponderirano povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč). Ker je obrestna mera EONIA nižja od trimesečne obrestne mere Euribor, je marža za ta sredstva negativna.

177

(178)  Občutljivost portfelja izvedenih finančnih instrumentov znaša [50–250] milijonov EUR na bazično točko. Zaradi znižanja za 100 bazičnih točk v 10-letni stopnji razmika med junijem 2011 in oktobrom 2011 se je zavarovanje z denarnimi sredstvi, ki ga je treba plačati nasprotnim strankam, tako povečalo na več kot [0–25] milijard EUR. Vendar občutljivost ni stabilna, saj nanjo vplivajo tudi drugi dejavniki, kot so gibanja v krivulji obrestnih mer.

178

(179)  Dne 1. marca 2012 so znašali [0–5] milijard EUR.

179

(180)  Glej točko 24 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL C 8, 11.1.2012, str. 4): „V veliko drugih državah članicah bolnišnice in drugi izvajalci zdravstvenih storitev svoje storitve opravljajo v zameno za plačilo, bodisi neposredno od bolnikov ali prek njihovega zavarovanja. V takšnih sistemih obstaja med bolnišnicami določena stopnja konkurence v zvezi z opravljanjem zdravstvenih storitev. Zgolj dejstvo, da zdravstvene storitve opravlja javna bolnišnica, v tovrstnih primerih ni dovolj, da bi se lahko dejavnost razvrstila med negospodarske dejavnosti.“

180

(181)  Odločba z dne 27. februarja 2002 v zadevi št. 543/2001 Davčne olajšave za bolnišnice – Irska http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/135870/135870_435761_20_2.pdf (uvodne izjave 10, 17 in 19).

181

(182)  Približno 30 % pred začetkom krize.

182

(183)  Hranilnica in posojilnica CDC je leta 2012 namenila 5 milijard EUR finančnih sredstev za odpravo primanjkljaja pri financiranju. Ta sredstva so bila ponujena po ceni, ki znaša približno obrestna mera Euribor + 320 bazičnih točk, ocene pa kažejo, da je ponudba 3–5-krat precenjena. Država članica je tako navedla, da je bila uravnotežena cena višja.

183

(184)  Pričakuje se, da bi moralo biti v letu 2017 razmerje temeljnega kapitala po sporazumu Basel III [20–30]-odstotno.

184

(185)  V Prilogi VII k priglasitvi.

185

---

PRILOGA I

NAČRT NADZOROVANEGA REŠEVANJA SKUPINE DEXIA. ZAVEZE ZADEVNIH DRŽAV ČLANIC

Uvod

| 1. | Kraljevina Belgija, Francoska republika in Veliko vojvodstvo Luksemburg (v nadaljnjem besedilu: države članice) bodo zagotovile, da se v celoti izvajajo sedanji načrt nadzorovanega reševanja z dne 14. decembra 2012 za družbo Dexia SA in njene odvisne družbe, nad katerimi ima skupni ali izključni nadzor ter dokler ima nad njimi tak nadzor (v nadaljnjem besedilu: odvisne družbe, skupaj z družbo Dexia SA pa: skupina Dexia) (1), ter navedene zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Spodnje zaveze se bodo uporabljale, dokler sredstva skupine Dexia ne bodo v celoti odpisana, razen kjer je določeno drugače. Kadar obstaja med določbami načrta nadzorovanega reševanja in temi zavezami kakršno koli protislovje, imajo prednost zaveze. |
| --- | --- |

1.

Kraljevina Belgija, Francoska republika in Veliko vojvodstvo Luksemburg (v nadaljnjem besedilu: države članice) bodo zagotovile, da se v celoti izvajajo sedanji načrt nadzorovanega reševanja z dne 14. decembra 2012 za družbo Dexia SA in njene odvisne družbe, nad katerimi ima skupni ali izključni nadzor ter dokler ima nad njimi tak nadzor (v nadaljnjem besedilu: odvisne družbe, skupaj z družbo Dexia SA pa: skupina Dexia) (1), ter navedene zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Spodnje zaveze se bodo uporabljale, dokler sredstva skupine Dexia ne bodo v celoti odpisana, razen kjer je določeno drugače. Kadar obstaja med določbami načrta nadzorovanega reševanja in temi zavezami kakršno koli protislovje, imajo prednost zaveze.

| 2. | Na podlagi razprav in izmenjanih dokumentov med Komisijo in državami se na zahtevo Komisije pošilja to pismo z zavezami, njegov edini namen pa je omogočiti Komisiji, da sprejme sklep o odobritvi pomoči, dodeljene skupini Dexia v zadevah SA.33760, SA.33763, SA.33764, SA.30521, SA.26653, SA.34928, SA.34925 in SA.34927. |
| --- | --- |

2.

Na podlagi razprav in izmenjanih dokumentov med Komisijo in državami se na zahtevo Komisije pošilja to pismo z zavezami, njegov edini namen pa je omogočiti Komisiji, da sprejme sklep o odobritvi pomoči, dodeljene skupini Dexia v zadevah SA.33760, SA.33763, SA.33764, SA.30521, SA.26653, SA.34928, SA.34925 in SA.34927.

Zaveze glede ravnanja

| 3. | Skupina Dexia brez dovoljenja Komisije ne bo pridobivala lastniškega kapitala v drugih kreditnih institucijah, investicijskih podjetjih (v smislu Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov) ali zavarovalnicah.
  Navedena zaveza skupini Dexia ne bo preprečevala, da bi s predhodnim soglasjem Komisije pridobivala deleže v zameno za injekcijo deležev ali dejavnosti, začetih v okviru transakcije prodaje ali združevanja sredstev ali dejavnosti (z združitvijo ali injekcijo), če skupina Dexia v takem primeru z deležem ne bo dobila izključnega ali skupnega nadzora nad subjektom, ki je bodisi upravičen do injekcije bodisi izhaja iz združitve.
  Skupina Dexia lahko, potem ko se izvrši prodajna opcija banke Banco Sabadell, izjemoma glede na prejšnje odstavke pridobi manjšinski 40-odstotni delež v družbi Dexia Sabadell (zaradi upravljanja likvidacijske mase), ker ta pridobitev na datum teh zavez še ni bila izvedena. |
| --- | --- |

3.

Skupina Dexia brez dovoljenja Komisije ne bo pridobivala lastniškega kapitala v drugih kreditnih institucijah, investicijskih podjetjih (v smislu Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov) ali zavarovalnicah.

Navedena zaveza skupini Dexia ne bo preprečevala, da bi s predhodnim soglasjem Komisije pridobivala deleže v zameno za injekcijo deležev ali dejavnosti, začetih v okviru transakcije prodaje ali združevanja sredstev ali dejavnosti (z združitvijo ali injekcijo), če skupina Dexia v takem primeru z deležem ne bo dobila izključnega ali skupnega nadzora nad subjektom, ki je bodisi upravičen do injekcije bodisi izhaja iz združitve.

Skupina Dexia lahko, potem ko se izvrši prodajna opcija banke Banco Sabadell, izjemoma glede na prejšnje odstavke pridobi manjšinski 40-odstotni delež v družbi Dexia Sabadell (zaradi upravljanja likvidacijske mase), ker ta pridobitev na datum teh zavez še ni bila izvedena.

| 4. | Skupina Dexia se zavezuje, da ne bo odobrila nobenih novih finančnih sredstev znotraj skupine (tj. v znesku, ki presega finančna sredstva znotraj skupine, ki obstajajo na datum sprejetja tega sklepa) za subjekte, ki naj bi se v skladu z uvodno točko 10(a)(i)–(x) prodali (t. i. omejitev), pri čemer se bodo upoštevale zaveze, ki so bile na datum sprejetja tega sklepa že prevzete glede družb Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail in Dexia LLD. Ta zaveza ne posega v regulativne obveznosti, ki jih ima skupina Dexia kot delničarka zadevnih gospodarskih subjektov, ter njeno obveznost, da ohranja družbi Dexia Israel in DAM poslovno uspešni v skladu s točko 10(d) v nadaljevanju. Skupina Dexia bo Komisijo vnaprej obvestila, če bo treba zaradi izvajanja teh obveznosti zadevnim subjektom dodeliti nova finančna sredstva. |
| --- | --- |

4.

Skupina Dexia se zavezuje, da ne bo odobrila nobenih novih finančnih sredstev znotraj skupine (tj. v znesku, ki presega finančna sredstva znotraj skupine, ki obstajajo na datum sprejetja tega sklepa) za subjekte, ki naj bi se v skladu z uvodno točko 10(a)(i)–(x) prodali (t. i. omejitev), pri čemer se bodo upoštevale zaveze, ki so bile na datum sprejetja tega sklepa že prevzete glede družb Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail in Dexia LLD. Ta zaveza ne posega v regulativne obveznosti, ki jih ima skupina Dexia kot delničarka zadevnih gospodarskih subjektov, ter njeno obveznost, da ohranja družbi Dexia Israel in DAM poslovno uspešni v skladu s točko 10(d) v nadaljevanju. Skupina Dexia bo Komisijo vnaprej obvestila, če bo treba zaradi izvajanja teh obveznosti zadevnim subjektom dodeliti nova finančna sredstva.

| 5. | Skupina Dexia za nekatere od svojih zavez ne bo uporabila svojega statusa banke, zaradi katerega bi bila upravičena do jamstva ali druge državne pomoči, za namene komercialnega oglaševanja tretjim stranem, ki niso upravičene tretje strani, kot je določeno v pogodbi o jamstvu, niti ne bo uporabila jamstva za transakcije, ki so zgolj in samo arbitraža. |
| --- | --- |

5.

Skupina Dexia za nekatere od svojih zavez ne bo uporabila svojega statusa banke, zaradi katerega bi bila upravičena do jamstva ali druge državne pomoči, za namene komercialnega oglaševanja tretjim stranem, ki niso upravičene tretje strani, kot je določeno v pogodbi o jamstvu, niti ne bo uporabila jamstva za transakcije, ki so zgolj in samo arbitraža.

| 6. | Kot je določeno v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja:






  (a) | zadevne države članice poudarjajo, da zaradi značilnosti prednostnih delnic v praksi ne bo mogoče izplačati kakršnih koli dividend na navadne delnice, saj napovedi dobička, ki ga lahko skupina Dexia razdeljuje med obdobjem načrta, ne presegajo zneska 8 % prednostnih dividend, ki jih je treba izplačati Belgiji in Franciji; |
| --- | --- | --- |

6.

Kot je določeno v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja:

(a)

zadevne države članice poudarjajo, da zaradi značilnosti prednostnih delnic v praksi ne bo mogoče izplačati kakršnih koli dividend na navadne delnice, saj napovedi dobička, ki ga lahko skupina Dexia razdeljuje med obdobjem načrta, ne presegajo zneska 8 % prednostnih dividend, ki jih je treba izplačati Belgiji in Franciji;

| (b) | zadevne države članice poudarjajo, da imata prednostne delnice le Belgija in Francija, ter da bi se morale omejitve za razdelitev dividend nanašati le na navadne delnice, ne pa na prednostne delnice, saj bi se s tem Belgiji in Franciji odvzela njuna pravica do dividende na naložbo; |
| --- | --- |

(b)

zadevne države članice poudarjajo, da imata prednostne delnice le Belgija in Francija, ter da bi se morale omejitve za razdelitev dividend nanašati le na navadne delnice, ne pa na prednostne delnice, saj bi se s tem Belgiji in Franciji odvzela njuna pravica do dividende na naložbo;

| (c) | v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je glede sodelovanja prednostnih delnic pri izgubah navedeno, da bodo prednostne delnice v celoti ali deloma izgubile svoje prednostne pravice, če bodo regulativna razmerja skupine Dexia padla pod določen prag. |
| --- | --- |

(c)

v spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja je glede sodelovanja prednostnih delnic pri izgubah navedeno, da bodo prednostne delnice v celoti ali deloma izgubile svoje prednostne pravice, če bodo regulativna razmerja skupine Dexia padla pod določen prag.

| 7. | Skupina Dexia se bo brez poseganja v transakcije v zvezi s hibridnimi instrumenti temeljnega kapitala in kapitala drugega reda, ki jih mora skupina Dexia izvesti po zakonu, ali transakcije, ki jih mora izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred datumom sprejetja tega sklepa, vzdržala:






  (a) | izplačevanja kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali instrumente kapitala drugega reda, ki so v lasti oseb ali subjektov, ki niso družba Dexia SA in njene odvisne družbe, katerih izplačilo je glede na pogodbene določbe, ki se nanašajo na navedene instrumente, diskrecijsko; |
| --- | --- | --- |

7.

Skupina Dexia se bo brez poseganja v transakcije v zvezi s hibridnimi instrumenti temeljnega kapitala in kapitala drugega reda, ki jih mora skupina Dexia izvesti po zakonu, ali transakcije, ki jih mora izvesti na podlagi pogodb, sklenjenih pred datumom sprejetja tega sklepa, vzdržala:

(a)

izplačevanja kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali instrumente kapitala drugega reda, ki so v lasti oseb ali subjektov, ki niso družba Dexia SA in njene odvisne družbe, katerih izplačilo je glede na pogodbene določbe, ki se nanašajo na navedene instrumente, diskrecijsko;

| (b) | odobritve ali glasovanja v prid izplačilu kakršne koli oblike dividende s strani katere koli odvisne družbe, ki je posredno ali neposredno pod izključnim nadzorom družbe Dexia SA (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), kadar bi iz takega izplačila izhajalo obvezno izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali instrumente kapitala drugega reda, ki so v lasti oseb, ki niso družba Dexia SA in njene odvisne družbe; |
| --- | --- |

(b)

odobritve ali glasovanja v prid izplačilu kakršne koli oblike dividende s strani katere koli odvisne družbe, ki je posredno ali neposredno pod izključnim nadzorom družbe Dexia SA (vključno s subjekti, ki so 100-odstotno v njeni lasti), kadar bi iz takega izplačila izhajalo obvezno izplačilo kuponov na hibridne instrumente temeljnega kapitala ali instrumente kapitala drugega reda, ki so v lasti oseb, ki niso družba Dexia SA in njene odvisne družbe;

| (c) | izvajanja diskrecijske možnosti predčasnega izplačila iz hibridnih instrumentov temeljnega kapitala ali instrumentov kapitala drugega reda iz točke (a). |
| --- | --- |

(c)

izvajanja diskrecijske možnosti predčasnega izplačila iz hibridnih instrumentov temeljnega kapitala ali instrumentov kapitala drugega reda iz točke (a).

Toda skupina Dexia lahko po priglasitvi Komisiji in pridobitvi njenega predhodnega dovoljenja izvede javne ponudbe za nakup izdaj hibridnih obveznic temeljnega kapitala in kapitala drugega reda, pri čemer se upošteva bonus, ki ne presega 10 % tržne cene, in nakupni tečaj (vključno z bonusom), ki ne presega 90 % nominalne vrednosti.

Zaveze iz prejšnjih odstavkov ne preprečujejo razdeljevanja dividend, povezanih s prednostnimi delnicami v lasti Belgije in Francije.

| 8. | Skupina Dexia bo še naprej upoštevala načela o prejemkih, ki so jih določili na ravni skupine G20 in zadevni nacionalni organi, kar zadeva prejemke članov upravnega in izvršnega odbora družbe Dexia SA ter glavnih delujočih gospodarskih subjektov skupine Dexia.
  Skupina Dexia še zlasti ne bo izplačevala spremenljivega dela plačila članom upravnega odbora družbe Dexia SA, na 30 % bo omejila tudi spremenljivi del plačila drugih zaposlenih v družbi Dexia SA in njenih bančnih odvisnih družbah, zajetih v točko 2.5.1.1 politike prejemkov skupine Dexia, kakor je bila 15. marca 2011 priglašena komisiji CBFA.
  Zadevne države članice bodo nadalje zagotovile, da bo skupina Dexia spoštovala zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za banke.
  Zadevne države članice se zavezujejo, da bodo zagotovile, da bo skupina Dexia strogo spoštovala pogoje, navedene v nadaljevanju, ki jih je naložila Komisija v zvezi z uporabo pravil o državni pomoči.
  Zadevne države članice bodo tudi zagotovile, da se čim bolje porabijo javna sredstva za plače in prejemke, izplačane zaposlenim v bančnih institucijah, v katerih je uvedeno nadzorovano reševanje. Zadevne države članice bodo zlasti zagotovile, da bo znesek odpravnin omejen na najnižjo zakonsko določeno stopnjo, obenem pa bodo ohranjale potrebno prožnost, da se ne bo zaviralo doseganje rezultatov nadzorovanega reševanja skupine Dexia.
  Zadevne države članice bodo Komisiji tudi poslale predloge v zvezi z zmanjšanjem splošnih stroškov in stroškov zaposlenih skupine Dexia, če bo ob koncu zadevnega proračunskega leta (i) čisti bančni dobiček za več kot 20 % nižji od zastavljenega cilja, (ii) bodo bruto poslovni prihodki več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja, (iii) bodo v izkazu poslovnega izida evidentirane izgube ali (iv) če skupina Dexia ne bo več izpolnjevala veljavnih minimalnih regulativnih razmerij. Ta zaveza bo veljala le za letne računovodske izkaze po letu 2012. |
| --- | --- |

8.

Skupina Dexia bo še naprej upoštevala načela o prejemkih, ki so jih določili na ravni skupine G20 in zadevni nacionalni organi, kar zadeva prejemke članov upravnega in izvršnega odbora družbe Dexia SA ter glavnih delujočih gospodarskih subjektov skupine Dexia.

Skupina Dexia še zlasti ne bo izplačevala spremenljivega dela plačila članom upravnega odbora družbe Dexia SA, na 30 % bo omejila tudi spremenljivi del plačila drugih zaposlenih v družbi Dexia SA in njenih bančnih odvisnih družbah, zajetih v točko 2.5.1.1 politike prejemkov skupine Dexia, kakor je bila 15. marca 2011 priglašena komisiji CBFA.

Zadevne države članice bodo nadalje zagotovile, da bo skupina Dexia spoštovala zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za banke.

Zadevne države članice se zavezujejo, da bodo zagotovile, da bo skupina Dexia strogo spoštovala pogoje, navedene v nadaljevanju, ki jih je naložila Komisija v zvezi z uporabo pravil o državni pomoči.

Zadevne države članice bodo tudi zagotovile, da se čim bolje porabijo javna sredstva za plače in prejemke, izplačane zaposlenim v bančnih institucijah, v katerih je uvedeno nadzorovano reševanje. Zadevne države članice bodo zlasti zagotovile, da bo znesek odpravnin omejen na najnižjo zakonsko določeno stopnjo, obenem pa bodo ohranjale potrebno prožnost, da se ne bo zaviralo doseganje rezultatov nadzorovanega reševanja skupine Dexia.

Zadevne države članice bodo Komisiji tudi poslale predloge v zvezi z zmanjšanjem splošnih stroškov in stroškov zaposlenih skupine Dexia, če bo ob koncu zadevnega proračunskega leta (i) čisti bančni dobiček za več kot 20 % nižji od zastavljenega cilja, (ii) bodo bruto poslovni prihodki več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja, (iii) bodo v izkazu poslovnega izida evidentirane izgube ali (iv) če skupina Dexia ne bo več izpolnjevala veljavnih minimalnih regulativnih razmerij. Ta zaveza bo veljala le za letne računovodske izkaze po letu 2012.

| 9. | (a) | Skupina Dexia v skladu s spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja, predloženim 14. decembra 2012, ne bo ustvarjala nobenih novih produktov, razen kadar je zadevni subjekt vključen v zavezo o prodaji v skladu s točko 10(a)(i)–(x) v nadaljevanju. |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

Skupina Dexia v skladu s spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja, predloženim 14. decembra 2012, ne bo ustvarjala nobenih novih produktov, razen kadar je zadevni subjekt vključen v zavezo o prodaji v skladu s točko 10(a)(i)–(x) v nadaljevanju.

| (b) | Za to zavezo v besedno zvezo „nov produkt“ niso zajeti:






  (i) | transakcije, potrebne za upravljanje likvidnosti (na primer transakcije centralne banke ali upravljanje kritih skladov družb DLG in DKD, da se izpolnijo regulativne ali bonitetne omejitve ali omejitve bonitetnih agencij ter znatno izboljšajo stroški financiranja); |
| --- | --- | --- |

(b)

Za to zavezo v besedno zvezo „nov produkt“ niso zajeti:

(i)

transakcije, potrebne za upravljanje likvidnosti (na primer transakcije centralne banke ali upravljanje kritih skladov družb DLG in DKD, da se izpolnijo regulativne ali bonitetne omejitve ali omejitve bonitetnih agencij ter znatno izboljšajo stroški financiranja);

| (ii) | podaljšanje zapadlosti obstoječih posojil, če bi se s takim podaljšanjem znatno izboljšala neto aktualizirana vrednost zneskov, posojenih isti stranki, pri čemer se ob izračunavanju vrednosti upošteva tveganje sodnega postopka; |
| --- | --- |

(ii)

podaljšanje zapadlosti obstoječih posojil, če bi se s takim podaljšanjem znatno izboljšala neto aktualizirana vrednost zneskov, posojenih isti stranki, pri čemer se ob izračunavanju vrednosti upošteva tveganje sodnega postopka;

| (iii) | transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, potrebne za upravljanje tveganj, povezanih z obrestnimi merami / menjalnimi tečaji / stopnjami kreditov sedanjega portfelja, če naj bi se s takimi transakcijami zmanjšala globalna izpostavljenost tveganju za skupino Dexia, v skladu s smernicami, ki se uporabljajo znotraj skupine Dexia in/ali pri bonitetnih organih (2); |
| --- | --- |

(iii)

transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, potrebne za upravljanje tveganj, povezanih z obrestnimi merami / menjalnimi tečaji / stopnjami kreditov sedanjega portfelja, če naj bi se s takimi transakcijami zmanjšala globalna izpostavljenost tveganju za skupino Dexia, v skladu s smernicami, ki se uporabljajo znotraj skupine Dexia in/ali pri bonitetnih organih (2);

| (iv) | vse dejavnosti, potrebne zaradi regulativnih ali drugih pravnih razlogov, zlasti podaljšanja zapadlosti ali spremembe časovnega razporeda, določenega za skupino Dexia kot članico bančnega sindikata v določenih naložbenih projektih (bančni sindikat je mogoče prositi, naj sprejme spremembe v zgradbi projekta, s katerimi se spremeni zapadlost in/ali časovni razpored) ali po odločitvah upravnih ali sodnih organov; |
| --- | --- |

(iv)

vse dejavnosti, potrebne zaradi regulativnih ali drugih pravnih razlogov, zlasti podaljšanja zapadlosti ali spremembe časovnega razporeda, določenega za skupino Dexia kot članico bančnega sindikata v določenih naložbenih projektih (bančni sindikat je mogoče prositi, naj sprejme spremembe v zgradbi projekta, s katerimi se spremeni zapadlost in/ali časovni razpored) ali po odločitvah upravnih ali sodnih organov;

| (v) | izplačilo posojilnih obveznosti, potrjenih na datum sprejetja tega sklepa, tj. izplačilne transakcije, ki jih mora skupina Dexia izvesti na podlagi pogodb, da bi spoštovala svoje zaveze do posojilojemalcev po pogodbah, sklenjenih pred 30. septembrom 2012. |
| --- | --- |

(v)

izplačilo posojilnih obveznosti, potrjenih na datum sprejetja tega sklepa, tj. izplačilne transakcije, ki jih mora skupina Dexia izvesti na podlagi pogodb, da bi spoštovala svoje zaveze do posojilojemalcev po pogodbah, sklenjenih pred 30. septembrom 2012.

| (c) | Kot izjema od točke (a):






  (i) | Družba Dexia Crediop lahko za svoje obstoječe stranke za eno leto od sprejetja tega sklepa pritegne nova finančna sredstva v znesku 200 milijonov EUR, da bi preprečila [...] in tako zadostila regulativnim zahtevam z namenom morebitne prodaje v enem letu po datumu tega sklepa. Po preteku tega enoletnega obdobja lahko države članice Komisijo prosijo, naj dovoli dodaten letni okvir novih finančnih sredstev, dokler bodo potrebna, da se prepreči [...], in tako zadosti regulativnim zahtevam. Če družba Dexia Crediop ne bo dobila dovoljenja, bo zanjo ob koncu zadevnega leta uveden likvidacijski postopek. |
| --- | --- | --- |

(c)

Kot izjema od točke (a):

(i)

Družba Dexia Crediop lahko za svoje obstoječe stranke za eno leto od sprejetja tega sklepa pritegne nova finančna sredstva v znesku 200 milijonov EUR, da bi preprečila [...] in tako zadostila regulativnim zahtevam z namenom morebitne prodaje v enem letu po datumu tega sklepa. Po preteku tega enoletnega obdobja lahko države članice Komisijo prosijo, naj dovoli dodaten letni okvir novih finančnih sredstev, dokler bodo potrebna, da se prepreči [...], in tako zadosti regulativnim zahtevam. Če družba Dexia Crediop ne bo dobila dovoljenja, bo zanjo ob koncu zadevnega leta uveden likvidacijski postopek.

| (ii) | Banka DCL lahko nova finančna sredstva izdaja za tokove, povezane s transakcijami za desenzibilizacijo obstoječih posojil, deponiranih pri banki DCL (po prodaji družbe DMA), ki se štejejo za občutljiva (tj. posojila, odobrena lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, po odboru Cepcor pa dosegajo 11 točk ali več), če se je izboljšala ekonomska vrednost višine dolga, pri čemer je treba pri določanju te vrednosti upoštevati znatno zmanjšanje tveganja sodnega postopka, ki ga povzroči desenzibilizacija (3).
  V povezavi s tem bodo dovoljene le naslednje transakcije: [...]
  Skupina Dexia se zavezuje, da bo znesek novih tokov, povezan s transakcijami iz točke 6 zgoraj, omejila na največ 600 milijonov EUR novih finančnih sredstev, vendar se take transakcije lahko sklenejo le med februarjem in julijem 2013 ali junijem in novembrom 2014. |
| --- | --- |

(ii)

Banka DCL lahko nova finančna sredstva izdaja za tokove, povezane s transakcijami za desenzibilizacijo obstoječih posojil, deponiranih pri banki DCL (po prodaji družbe DMA), ki se štejejo za občutljiva (tj. posojila, odobrena lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, po odboru Cepcor pa dosegajo 11 točk ali več), če se je izboljšala ekonomska vrednost višine dolga, pri čemer je treba pri določanju te vrednosti upoštevati znatno zmanjšanje tveganja sodnega postopka, ki ga povzroči desenzibilizacija (3).

V povezavi s tem bodo dovoljene le naslednje transakcije: [...]

Skupina Dexia se zavezuje, da bo znesek novih tokov, povezan s transakcijami iz točke 6 zgoraj, omejila na največ 600 milijonov EUR novih finančnih sredstev, vendar se take transakcije lahko sklenejo le med februarjem in julijem 2013 ali junijem in novembrom 2014.

| (d) | Tokovi iz točke (c)(ii) bodo poleg tega omejeni v skladu z naslednjimi pogoji:






  1. | novi tokovi bodo imeli izključno fiksno stopnjo; |
| --- | --- | --- |

(d)

Tokovi iz točke (c)(ii) bodo poleg tega omejeni v skladu z naslednjimi pogoji:

1.

novi tokovi bodo imeli izključno fiksno stopnjo;

| 2. | novi tokovi bodo zapadli v 30 letih; |
| --- | --- |

2.

novi tokovi bodo zapadli v 30 letih;

| 3. | z novimi tokovi naj bi se izboljšale ocene po Gisslerjevi listini ali po odboru Cepcor; |
| --- | --- |

3.

z novimi tokovi naj bi se izboljšale ocene po Gisslerjevi listini ali po odboru Cepcor;

| 4. | novi tokovi med začetnim obdobjem desenzibilizacije (od februarja do julija 2013) prednostno zajemajo najobčutljivejša posojila, in sicer tista, ki so bila odobrena [30–50] najpomembnejšim strankam družbe DCL, ki na trgu izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s posojili, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino, pomenijo [40–60] % vrednosti glede na tržne razmere. |
| --- | --- |

4.

novi tokovi med začetnim obdobjem desenzibilizacije (od februarja do julija 2013) prednostno zajemajo najobčutljivejša posojila, in sicer tista, ki so bila odobrena [30–50] najpomembnejšim strankam družbe DCL, ki na trgu izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s posojili, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino, pomenijo [40–60] % vrednosti glede na tržne razmere.

| (e) | Skupina Dexia bo Komisiji 15. januarja 2013 in 15. maja 2014 poslala redni pregled načrta za amortizacijo in desenzibilizacijo občutljivih posojil družbe DCL. |
| --- | --- |

(e)

Skupina Dexia bo Komisiji 15. januarja 2013 in 15. maja 2014 poslala redni pregled načrta za amortizacijo in desenzibilizacijo občutljivih posojil družbe DCL.

Prodaje in upravljanje likvidacijske mase

| 10. | (a) | Skupina Dexia se zavezuje, da bo subjekte z naslednjega seznama prodala po naslednjem časovnem razporedu:






  (i) | Prodaja družbe DBB. Opravljena je bila 20. oktobra 2011. |
| --- | --- | --- | --- |

10.

(a)

Skupina Dexia se zavezuje, da bo subjekte z naslednjega seznama prodala po naslednjem časovnem razporedu:

(i)

Prodaja družbe DBB. Opravljena je bila 20. oktobra 2011.

| (ii) | Prodaja 50-odstotnega deleža v družbi RBCD. Opravljena je bila 27. julija 2012. |
| --- | --- |

(ii)

Prodaja 50-odstotnega deleža v družbi RBCD. Opravljena je bila 27. julija 2012.

| (iii) | Prodaja družbe DenizBank. Opravljena je bila 28. septembra 2012. |
| --- | --- |

(iii)

Prodaja družbe DenizBank. Opravljena je bila 28. septembra 2012.

| (iv) | Prodaja družbe BIL. Opravljena je bila 5. oktobra 2012. |
| --- | --- |

(iv)

Prodaja družbe BIL. Opravljena je bila 5. oktobra 2012.

| (v) | Prodaja družbe Dexia Habitat. Opravljena je bila 29. junija 2012. |
| --- | --- |

(v)

Prodaja družbe Dexia Habitat. Opravljena je bila 29. junija 2012.

| (vi) | Prodaja družbe DKB Polska. Pogodba o prodaji je bila podpisana 7. novembra 2012. |
| --- | --- |

(vi)

Prodaja družbe DKB Polska. Pogodba o prodaji je bila podpisana 7. novembra 2012.

| (vii) | Prodaja družbe DMA do 31. januarja 2013. |
| --- | --- |

(vii)

Prodaja družbe DMA do 31. januarja 2013.

| (viii) | Prodaja družbe DAM, deleža skupine Dexia v banki Popular Banca Privada in družbi Sofaxis do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(viii)

Prodaja družbe DAM, deleža skupine Dexia v banki Popular Banca Privada in družbi Sofaxis do 31. decembra 2013.

| (ix) | Prodaja ali upravljanje likvidacijske mase družb Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD in Dexia Flobail do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(ix)

Prodaja ali upravljanje likvidacijske mase družb Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD in Dexia Flobail do 31. decembra 2013.

| (x) | Prodaja (neposrednega ali posrednega) deleža skupine Dexia v družbi Dexia Israel v dvanajstih mesecih po končni, neizpodbojni sodbi v različnih sodnih postopkih, začetih proti družbi Dexia Israel ali banki DCL kot delničarki. |
| --- | --- |

(x)

Prodaja (neposrednega ali posrednega) deleža skupine Dexia v družbi Dexia Israel v dvanajstih mesecih po končni, neizpodbojni sodbi v različnih sodnih postopkih, začetih proti družbi Dexia Israel ali banki DCL kot delničarki.

Za navedene zaveze o prodaji se bo štelo, da so izpolnjene, ko bosta skupina Dexia in kupec sklenila dokončno in zavezujočo pogodbo (tj. pogodbo, ki je skupina Dexia ne more enostransko odpovedati brez plačila kazni) o prodaji celotnega deleža skupine Dexia v zadevnem subjektu ali zadevnega premoženja, tudi če ob podpisu pogodbe še niso pridobljena vsa dovoljenja ali izjave o strinjanju pristojnih nadzornih organov, če je postopek prodaje zaključen najpozneje šest mesecev po podpisu pogodbe o prodaji.

Če katera od navedenih zavez o prodaji ne bo izpolnjena, bodo države članice v mesecu po roku za prodajo predlagale, da se imenuje neodvisni skrbnik, ki bo odgovoren za prodajo zadevnega subjekta pod pogoji, določenimi v točki 12 v nadaljevanju.

Skupina Dexia bo pred vsako navedeno prodajo, ki jo je treba še opraviti, obvestila neodvisnega skrbnika o strankah, ki so izrazile zanimanje za pridobitev teh sredstev, zagotovila pa mu bo tudi vse potrebne in ustrezno razpoložljive informacije, da se zajamči neodvisnost morebitnega kupca. Komisija bo zadevne države članice v petnajstih delovnih dneh obvestila o imenih strank, ki po njenem mnenju ne izpolnjujejo zahtevanih pogojev glede ustreznosti in neodvisnosti, ter o razlogih za svojo odločitev. Skupina Dexia bo nato zaključila kakršno koli transakcijo prodaje s temi strankami (ne glede na možnost vložitve pravnih sredstev proti sklepu Komisije).

Metodologija, uporabljena pri prodajah gospodarskih subjektov ali deležev v gospodarskih subjektih, ki jih opravi skupina Dexia, je:

| (i) | za prodaje v znesku, ki presega 50 milijonov EUR (1. kategorija): Komisija prejme obvestilo, neodvisni izvedenec, ki ni povezan s transakcijo, pa pripravi nepristransko mnenje; |
| --- | --- |

(i)

za prodaje v znesku, ki presega 50 milijonov EUR (1. kategorija): Komisija prejme obvestilo, neodvisni izvedenec, ki ni povezan s transakcijo, pa pripravi nepristransko mnenje;

| (ii) | za prodaje v znesku, ki ne presega 50 milijonov EUR ter obenem (a) presega 25 milijonov EUR ali (b) za katerega je prodani delež ocenjen v znesku, ki presega 25 milijonov EUR, ali (c) za katerega je kupec s skupino Dexia povezan prek imetništva delnic (več kot 2-odstotni delež v skupini Dexia) (kategorija 2): Komisija prejme obvestilo, svetovalna banka, ki skupini Dexia svetuje, pa izdela oceno transakcije; |
| --- | --- |

(ii)

za prodaje v znesku, ki ne presega 50 milijonov EUR ter obenem (a) presega 25 milijonov EUR ali (b) za katerega je prodani delež ocenjen v znesku, ki presega 25 milijonov EUR, ali (c) za katerega je kupec s skupino Dexia povezan prek imetništva delnic (več kot 2-odstotni delež v skupini Dexia) (kategorija 2): Komisija prejme obvestilo, svetovalna banka, ki skupini Dexia svetuje, pa izdela oceno transakcije;

| (iii) | za druge prodaje (vključno z vsemi prodajami deležev v finančnih projektih, zlasti skladih lastniškega kapitala) (kategorija 3): skupina Dexia izdela notranjo oceno, Komisiji pa se priglasijo informacije v zbirki podatkov, ki jo uporablja skupaj s Komisijo. |
| --- | --- |

(iii)

za druge prodaje (vključno z vsemi prodajami deležev v finančnih projektih, zlasti skladih lastniškega kapitala) (kategorija 3): skupina Dexia izdela notranjo oceno, Komisiji pa se priglasijo informacije v zbirki podatkov, ki jo uporablja skupaj s Komisijo.

| (b) | Ko se bodo tržni pogoji izboljšali, si bo družba Dexia čim bolj prizadevala pospešiti prodajo svojega portfelja obveznic in tako zadostiti regulativnim razmerjem, vendar bi se morala taka prodaja opraviti le, če ne bo imela bistvenega negativnega učinka na plačilno sposobnost skupine Dexia. Skupina Dexia bo Komisiji vsako leto poslala pregled teh možnosti. |
| --- | --- |

(b)

Ko se bodo tržni pogoji izboljšali, si bo družba Dexia čim bolj prizadevala pospešiti prodajo svojega portfelja obveznic in tako zadostiti regulativnim razmerjem, vendar bi se morala taka prodaja opraviti le, če ne bo imela bistvenega negativnega učinka na plačilno sposobnost skupine Dexia. Skupina Dexia bo Komisiji vsako leto poslala pregled teh možnosti.

| (c) | Od datuma uradnega obvestila o tem sklepu bo za subjekte, ki niso navedeni v točki 10(a) (vključno z družbo Dexia Sabadell, ko se bo dokončno izvedla pripojitev, navedena v točki 3), uveden likvidacijski postopek, zlasti glede nobenih novih produktov v smislu točke 9. |
| --- | --- |

(c)

Od datuma uradnega obvestila o tem sklepu bo za subjekte, ki niso navedeni v točki 10(a) (vključno z družbo Dexia Sabadell, ko se bo dokončno izvedla pripojitev, navedena v točki 3), uveden likvidacijski postopek, zlasti glede nobenih novih produktov v smislu točke 9.

| (d) | Skupina Dexia si bo pri ohranjanju interesov družbe Dexia SA in skupine Dexia, do dejanske prodaje družb DAM in Dexia Israel (in zaradi pojasnila iz točke 10(a)(x) glede družbe Dexia Israel):






  (i) | čim bolj prizadevala, da bo v družbah DAM in Dexia Israel v skladu s premišljeno poslovno prakso ohranjala uspešno poslovanje, možnost, da ju prihodnji kupec ponovno proda, ter njuno konkurenčnost; |
| --- | --- | --- |

(d)

Skupina Dexia si bo pri ohranjanju interesov družbe Dexia SA in skupine Dexia, do dejanske prodaje družb DAM in Dexia Israel (in zaradi pojasnila iz točke 10(a)(x) glede družbe Dexia Israel):

(i)

čim bolj prizadevala, da bo v družbah DAM in Dexia Israel v skladu s premišljeno poslovno prakso ohranjala uspešno poslovanje, možnost, da ju prihodnji kupec ponovno proda, ter njuno konkurenčnost;

| (ii) | čim bolj prizadevala, da bo v družbah DAM in Dexia Israel zmanjšala tveganje izgube njunega konkurenčnega potenciala; |
| --- | --- |

(ii)

čim bolj prizadevala, da bo v družbah DAM in Dexia Israel zmanjšala tveganje izgube njunega konkurenčnega potenciala;

| (iii) | se bo vzdržala kakršne koli pobude, ki bi bodisi lahko imela bistven negativen učinek na vrednost, upravljanje ali konkurenčnost družb DAM in Dexia Israel bodisi bi lahko spremenila naravo ali področje dejavnosti, industrijsko ali poslovno strategijo ali naložbeno politiko obeh družb; |
| --- | --- |

(iii)

se bo vzdržala kakršne koli pobude, ki bi bodisi lahko imela bistven negativen učinek na vrednost, upravljanje ali konkurenčnost družb DAM in Dexia Israel bodisi bi lahko spremenila naravo ali področje dejavnosti, industrijsko ali poslovno strategijo ali naložbeno politiko obeh družb;

| (iv) | v skladu s zavezo 4 bo družbama DAM in Dexia Israel, kolikor je to mogoče, zagotavljala ustrezna sredstva za njune transakcije v skladu z obstoječimi poslovnimi načrti in kakršnimi koli poznejšimi načrti; |
| --- | --- |

(iv)

v skladu s zavezo 4 bo družbama DAM in Dexia Israel, kolikor je to mogoče, zagotavljala ustrezna sredstva za njune transakcije v skladu z obstoječimi poslovnimi načrti in kakršnimi koli poznejšimi načrti;

| (v) | bo sprejela vsak ustrezen ukrep, vključno z ustreznimi mehanizmi spodbud (v skladu s poslovno prakso), za spodbujanje vseh glavnih zaposlenih v družbah DAM in Dexia Israel. |
| --- | --- |

(v)

bo sprejela vsak ustrezen ukrep, vključno z ustreznimi mehanizmi spodbud (v skladu s poslovno prakso), za spodbujanje vseh glavnih zaposlenih v družbah DAM in Dexia Israel.

| 11. | (a) | Družba Crediop se bo v skladu z dogovorom upravljala ločeno od skupine Dexia, dokler se ne bo v enem letu po sprejetju tega sklepa prodala ali se bo upravljala njena likvidacijska masa. Skupina Dexia bo imenovala upravljavca, ki bo odgovoren za to, da se bodo vse dejavnosti te družbe upravljale ločeno, s čimer bo zagotovila, da bodo vse odločitve uprave družbe Crediop, sprejete od datuma sprejetja tega sklepa do zaključka prodaje [v enem letu po sprejetju tega sklepa ali upravljanja likvidacijske mase], v največjo korist te družbe v smislu njene prodaje ali upravljanja likvidacijske mase, ter bo zagotovila, da bo lahko ta upravljavec deloval popolnoma neodvisno, pri čemer spoštuje zaveze, ki se uporabljajo za družbo Crediop. Upravljavec, odgovoren za ločeno upravljanje vseh dejavnosti, bi lahko bil izvršni direktor družbe Crediop. Družbo Crediop bo upravljal v njeno korist v posvetovanju s skupino Dexia in pod nadzorom neodvisnega skrbnika, kot je določeno v točki 13. |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

Družba Crediop se bo v skladu z dogovorom upravljala ločeno od skupine Dexia, dokler se ne bo v enem letu po sprejetju tega sklepa prodala ali se bo upravljala njena likvidacijska masa. Skupina Dexia bo imenovala upravljavca, ki bo odgovoren za to, da se bodo vse dejavnosti te družbe upravljale ločeno, s čimer bo zagotovila, da bodo vse odločitve uprave družbe Crediop, sprejete od datuma sprejetja tega sklepa do zaključka prodaje [v enem letu po sprejetju tega sklepa ali upravljanja likvidacijske mase], v največjo korist te družbe v smislu njene prodaje ali upravljanja likvidacijske mase, ter bo zagotovila, da bo lahko ta upravljavec deloval popolnoma neodvisno, pri čemer spoštuje zaveze, ki se uporabljajo za družbo Crediop. Upravljavec, odgovoren za ločeno upravljanje vseh dejavnosti, bi lahko bil izvršni direktor družbe Crediop. Družbo Crediop bo upravljal v njeno korist v posvetovanju s skupino Dexia in pod nadzorom neodvisnega skrbnika, kot je določeno v točki 13.

| (b) | Za ločeno upravljanje dejavnosti družb Dexia Israel in DAM ni treba imenovati upravljavca, saj se ta dva subjekta ločeno upravljata že od datuma sprejetja tega sklepa zaradi razlogov, pojasnjenih v načrtu reševanja. |
| --- | --- |

(b)

Za ločeno upravljanje dejavnosti družb Dexia Israel in DAM ni treba imenovati upravljavca, saj se ta dva subjekta ločeno upravljata že od datuma sprejetja tega sklepa zaradi razlogov, pojasnjenih v načrtu reševanja.

Upravitelj za unovčenje stečajne mase

| 12. | (a) | Če se ena od zavez iz točke 10(a)(i)–(x) ni izpolnjena v predpisanih rokih in če Komisija ne odobri nobene druge zaveze, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po roku, določenem za prodajo, v predhodno odobritev Komisiji predložili seznam z enim do tremi kandidati, ki bi se imenovali na položaj upravitelja za izvajanje prodaj. |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

Če se ena od zavez iz točke 10(a)(i)–(x) ni izpolnjena v predpisanih rokih in če Komisija ne odobri nobene druge zaveze, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po roku, določenem za prodajo, v predhodno odobritev Komisiji predložili seznam z enim do tremi kandidati, ki bi se imenovali na položaj upravitelja za izvajanje prodaj.

| (b) | Upravitelj za unovčenje stečajne mase mora biti neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(b)

Upravitelj za unovčenje stečajne mase mora biti neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov.

| (c) | Komisija lahko predlaganega upravitelja odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne upravitelja za unovčenje stečajne mase, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, bo sama imenovala upravitelja v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

(c)

Komisija lahko predlaganega upravitelja odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne upravitelja za unovčenje stečajne mase, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, bo sama imenovala upravitelja v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija.

| (d) | Belgijski, francoski in luksemburški organi se zavezujejo, da bo skupina Dexia upravitelju za unovčenje stečajne mase dodelila vsa potrebna in ustrezna pooblastila za zastopanje:






  (i) | da bo prodal sredstva iz točke (a) (vključno z vsemi potrebnimi pooblastili, da se zagotovi pravilna izvedba dokumentov, zahtevanih za izvedbo prodaje) ter |
| --- | --- | --- |

(d)

Belgijski, francoski in luksemburški organi se zavezujejo, da bo skupina Dexia upravitelju za unovčenje stečajne mase dodelila vsa potrebna in ustrezna pooblastila za zastopanje:

(i)

da bo prodal sredstva iz točke (a) (vključno z vsemi potrebnimi pooblastili, da se zagotovi pravilna izvedba dokumentov, zahtevanih za izvedbo prodaje) ter

| (ii) | sprejel kakršne koli ukrepe ali dal kakršno koli izjavo, ki je potrebna ali ustrezna za prodajo, vključno z imenovanjem svetovalcev za nadzorovanje postopka prodaje. |
| --- | --- |

(ii)

sprejel kakršne koli ukrepe ali dal kakršno koli izjavo, ki je potrebna ali ustrezna za prodajo, vključno z imenovanjem svetovalcev za nadzorovanje postopka prodaje.

| (e) | Upravitelj za unovčenje stečajne mase bo v kupoprodajne pogodbe vključil take običajne in razumne pogoje, kot so primerni za dokončanje prodaje v enem letu po njegovem imenovanju. Upravitelj za unovčenje stečajne mase bo prodajni postopek organiziral tako, da se zagotovi prodaja [...]. Prodaja ali likvidacija se mora opraviti v največ enem letu po poteku roka za prodajo. |
| --- | --- |

(e)

Upravitelj za unovčenje stečajne mase bo v kupoprodajne pogodbe vključil take običajne in razumne pogoje, kot so primerni za dokončanje prodaje v enem letu po njegovem imenovanju. Upravitelj za unovčenje stečajne mase bo prodajni postopek organiziral tako, da se zagotovi prodaja [...]. Prodaja ali likvidacija se mora opraviti v največ enem letu po poteku roka za prodajo.

| (f) | Skupina Dexia bo krila stroške storitev upravitelja za unovčenje stečajne mase. |
| --- | --- |

(f)

Skupina Dexia bo krila stroške storitev upravitelja za unovčenje stečajne mase.

Uresničevanje zavez in neodvisni skrbnik

| 13. | (a) | Belgijski, francoski in luksemburški organi bodo v predhodno odobritev Komisiji najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa predložili seznam enega do treh kandidatov, ki bi se za imenoval na položaj neodvisnega skrbnika, pristojnega za podrobno spremljanje navedenih zavez (v nadaljnjem besedilu: neodvisni skrbnik). Neodvisni skrbnik bo imenovan za pet let, to obdobje pa se lahko na zahtevo Komisije podaljša. |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

Belgijski, francoski in luksemburški organi bodo v predhodno odobritev Komisiji najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa predložili seznam enega do treh kandidatov, ki bi se za imenoval na položaj neodvisnega skrbnika, pristojnega za podrobno spremljanje navedenih zavez (v nadaljnjem besedilu: neodvisni skrbnik). Neodvisni skrbnik bo imenovan za pet let, to obdobje pa se lahko na zahtevo Komisije podaljša.

| (b) | Neodvisni skrbnik mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(b)

Neodvisni skrbnik mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov.

| (c) | Komisija lahko predlaganega skrbnika odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlaganega neodvisnega skrbnika, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. |
| --- | --- |

(c)

Komisija lahko predlaganega skrbnika odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlaganega neodvisnega skrbnika, bodo belgijski, francoski in luksemburški organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija.

| (d) | Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, bo neodvisnega skrbnika imenovala sama. |
| --- | --- |

(d)

Če Komisija nazadnje zavrne vse predlagane kandidate, bo neodvisnega skrbnika imenovala sama.

| (e) | Skupina Dexia bo krila stroške storitev neodvisnega skrbnika, ti stroški pa ne bodo presegali urne postavke, ki se običajno zaračunava za tovrstne storitve. |
| --- | --- |

(e)

Skupina Dexia bo krila stroške storitev neodvisnega skrbnika, ti stroški pa ne bodo presegali urne postavke, ki se običajno zaračunava za tovrstne storitve.

| 14. | (a) | Komisija bo imela med celotnim spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja stalen, neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje tega sklepa, s katerimi se odobri spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja. Za vsa pojasnila ali podrobnosti lahko neposredno stopi v stik s skupino Dexia. Belgijski, francoski in luksemburški organi ter skupina Dexia bodo v celoti sodelovali pri kakršnih koli preverjanjih, ki jih lahko zahteva Komisija ali, kadar je to potrebno, neodvisni skrbnik. |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

Komisija bo imela med celotnim spremenjenim načrtom nadzorovanega reševanja stalen, neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje tega sklepa, s katerimi se odobri spremenjeni načrt nadzorovanega reševanja. Za vsa pojasnila ali podrobnosti lahko neposredno stopi v stik s skupino Dexia. Belgijski, francoski in luksemburški organi ter skupina Dexia bodo v celoti sodelovali pri kakršnih koli preverjanjih, ki jih lahko zahteva Komisija ali, kadar je to potrebno, neodvisni skrbnik.

| (b) | Neodvisni skrbnik bo Komisiji vsakega pol leta predložil poročilo o uresničevanju navedenih zavez. V to poročilo bodo vključeni podrobno poročilo o napredku pri izvajanju načrta nadzorovanega reševanja in še zlasti o: (i) skladnosti z zneskom in pogoji desenzibilizacije portfelja občutljivih posojil družbe DCL iz točk 9(c) in 9(d); (ii) skladnosti z omejitvami pri dodeljevanju novega financiranja obstoječim strankam družbe Dexia Crediop, kot je navedeno v točki 9(c); (iii) skladnosti s časovnim razporedom načrtovanih prodaj iz točke 10(a), vključno z datumom prodaje, računovodsko vrednostjo sredstev z dne 31. decembra 2011, vrednostjo prodaje, doseženimi kapitalskimi dobički ali izgubami in podrobnostmi o preostalih ukrepih, ki jih je treba izvesti po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja; ter (iv) upravljanju in omejitvah subjektov, ki jih je treba prodati, zlasti družb DAM in Dexia Israel, kot je določeno v točkah 4 in 10(d). To poročilo bo poslano najpozneje mesec dni po predstavitvi polletnih računovodskih izkazov in odobritvi letnih računovodskih izkazov, vsekakor pa vsako leto do 1. oktobra in 30. aprila. |
| --- | --- |

(b)

Neodvisni skrbnik bo Komisiji vsakega pol leta predložil poročilo o uresničevanju navedenih zavez. V to poročilo bodo vključeni podrobno poročilo o napredku pri izvajanju načrta nadzorovanega reševanja in še zlasti o: (i) skladnosti z zneskom in pogoji desenzibilizacije portfelja občutljivih posojil družbe DCL iz točk 9(c) in 9(d); (ii) skladnosti z omejitvami pri dodeljevanju novega financiranja obstoječim strankam družbe Dexia Crediop, kot je navedeno v točki 9(c); (iii) skladnosti s časovnim razporedom načrtovanih prodaj iz točke 10(a), vključno z datumom prodaje, računovodsko vrednostjo sredstev z dne 31. decembra 2011, vrednostjo prodaje, doseženimi kapitalskimi dobički ali izgubami in podrobnostmi o preostalih ukrepih, ki jih je treba izvesti po spremenjenem načrtu nadzorovanega reševanja; ter (iv) upravljanju in omejitvah subjektov, ki jih je treba prodati, zlasti družb DAM in Dexia Israel, kot je določeno v točkah 4 in 10(d). To poročilo bo poslano najpozneje mesec dni po predstavitvi polletnih računovodskih izkazov in odobritvi letnih računovodskih izkazov, vsekakor pa vsako leto do 1. oktobra in 30. aprila.

| (c) | Ko neodvisnemu skrbniku preteče mandat in dokler ne bodo sredstva skupine Dexia v celoti odpisana, bodo države članice Komisiji pošiljale letno poročilo, v katerem bo opisana dosežena stopnja pri postopku nadzorovanega reševanja. |
| --- | --- |

(c)

Ko neodvisnemu skrbniku preteče mandat in dokler ne bodo sredstva skupine Dexia v celoti odpisana, bodo države članice Komisiji pošiljale letno poročilo, v katerem bo opisana dosežena stopnja pri postopku nadzorovanega reševanja.

---

(1)  Seznam odvisnih družb in holdinških družb skupine Dexia je naveden v Prilogi 1.

(2)  Ob prestrukturiranju posojil na primer ni nujen le preklic izvedenega finančnega instrumenta, s katerim se je krilo tveganje, povezano z obstoječim posojilom, ampak tudi pogodba o novem izvedenem finančnem instrumentu za kritje tveganja, ustvarjenega s spremenjenim posojilom. Drug primer je upravljanje določitev portfelja ALM, ki potrebuje kritje, zagotovljeno z izvedenimi finančnimi instrumenti za zmanjšanje tveganja.

(3)  Zadevni portfelj posojil ima na datum teh zavez knjigovodsko vrednost 1,2 milijarde EUR.

---

PRILOGA II

ZAVEZE BELGIJE GLEDE BANKE DBB/BELFIUS

| 1. | Kraljevina Belgija bo v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 659/1999, kakor je bila spremenjena (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba), zagotovila, da se bodo naslednje zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze) družbe Belfius v celoti spoštovale, zaradi česar bo lahko Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) s sklepom (v nadaljnjem besedilu: sklep) utemeljila združljivost državne pomoči, dodeljene banki Dexia Banqe Belgique/Belfius, z notranjim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

1.

Kraljevina Belgija bo v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 659/1999, kakor je bila spremenjena (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba), zagotovila, da se bodo naslednje zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze) družbe Belfius v celoti spoštovale, zaradi česar bo lahko Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) s sklepom (v nadaljnjem besedilu: sklep) utemeljila združljivost državne pomoči, dodeljene banki Dexia Banqe Belgique/Belfius, z notranjim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| 2. | Zaveze začnejo veljati na datum sprejetja sklepa (v nadaljnjem besedilu: datum začetka veljavnosti). |
| --- | --- |

2.

Zaveze začnejo veljati na datum sprejetja sklepa (v nadaljnjem besedilu: datum začetka veljavnosti).

Opredelitev pojmov

| 3. | V teh zavezah, razen če ni drugače določeno, imajo pojmi in izrazi, ki v teh zavezah niso drugje opredeljeni, naslednji pomen:







  družba Belfius | : | banka Belfius Banque SA in družba Belfius Assurance SA ter vsaka od odvisnih družb družbe Belfius. |
| --- | --- | --- | --- |
| Banka Belfius Banque SA | : | ustanovljena po belgijskem pravu, z glavnim sedežem na naslovu Boulevard Pacheco 44, 1000 Bruselj in registrirana v belgijskem registru pravnih subjektov pod številko 0403.201.185. |
| Družba Belfius Banque SA | : | ustanovljena po belgijskem pravu, z glavnim sedežem na naslovu avenue Galilée 5, 1210 Saint-Josse-ten-Node in registrirana v belgijskem registru pravnih subjektov pod številko 0405.764.064. |
| Datum začetka veljavnosti | : | datum sprejetja tega sklepa. |
| Neodvisni skrbnik | : | ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, neodvisnih od družbe Belfius, ki jih odobri Komisija in imenujejo belgijski organi ter ki morajo spremljati, kako družba Belfius izpolnjuje pogoje in obveznosti, priložene sklepu. |
| Bančni posli za javnost | : | vsaka kreditna pogodba ali posojilo, ki ga odobri oddelek za distribucijo bančnih poslov za javnost in socialnega bančništva banke Belfius Banque SA, in sicer:






  — | taka, ki je dodeljena javnim organom v skladu s členom 4(1) in (2) Zakona z dne 24. decembra 1993 o javnih naročilih in določenih delih, javnih naročilih blaga in pogodbah o storitvah, |

3.

V teh zavezah, razen če ni drugače določeno, imajo pojmi in izrazi, ki v teh zavezah niso drugje opredeljeni, naslednji pomen:

družba Belfius

:

banka Belfius Banque SA in družba Belfius Assurance SA ter vsaka od odvisnih družb družbe Belfius.

Banka Belfius Banque SA

:

ustanovljena po belgijskem pravu, z glavnim sedežem na naslovu Boulevard Pacheco 44, 1000 Bruselj in registrirana v belgijskem registru pravnih subjektov pod številko 0403.201.185.

Družba Belfius Banque SA

:

ustanovljena po belgijskem pravu, z glavnim sedežem na naslovu avenue Galilée 5, 1210 Saint-Josse-ten-Node in registrirana v belgijskem registru pravnih subjektov pod številko 0405.764.064.

Datum začetka veljavnosti

:

datum sprejetja tega sklepa.

Neodvisni skrbnik

:

ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, neodvisnih od družbe Belfius, ki jih odobri Komisija in imenujejo belgijski organi ter ki morajo spremljati, kako družba Belfius izpolnjuje pogoje in obveznosti, priložene sklepu.

Bančni posli za javnost

:

vsaka kreditna pogodba ali posojilo, ki ga odobri oddelek za distribucijo bančnih poslov za javnost in socialnega bančništva banke Belfius Banque SA, in sicer:

—

taka, ki je dodeljena javnim organom v skladu s členom 4(1) in (2) Zakona z dne 24. decembra 1993 o javnih naročilih in določenih delih, javnih naročilih blaga in pogodbah o storitvah,

| — | taka, ki je dodeljena družbenokoristnim ali neprofitnim organizacijam, dejavnim v sektorjih, kot so: zdravstvo, nega starejših, izobraževanje, sprejem in usmerjanje invalidov, zaščitene delavnice, vzajemne organizacije za nacionalne sisteme zdravstvenega zavarovanja in z njimi povezane storitve oskrbe na domu v obliki ASBL [neprofitna organizacija], priznane kreditne družbe, [...], sindikati in z njimi povezane organizacije, nevladne organizacije, združenja delodajalcev, skupni socialni skladi in pokojninski skladi v obliki ASBL, druge velike organizacije, ki na nacionalni ali regionalni ravni izvajajo socialne dejavnosti (na primer: [...]). |
| --- | --- |

—

taka, ki je dodeljena družbenokoristnim ali neprofitnim organizacijam, dejavnim v sektorjih, kot so: zdravstvo, nega starejših, izobraževanje, sprejem in usmerjanje invalidov, zaščitene delavnice, vzajemne organizacije za nacionalne sisteme zdravstvenega zavarovanja in z njimi povezane storitve oskrbe na domu v obliki ASBL [neprofitna organizacija], priznane kreditne družbe, [...], sindikati in z njimi povezane organizacije, nevladne organizacije, združenja delodajalcev, skupni socialni skladi in pokojninski skladi v obliki ASBL, druge velike organizacije, ki na nacionalni ali regionalni ravni izvajajo socialne dejavnosti (na primer: [...]).

Strateški načrt

:

finančni načrt družbe Belfius, kot je bil priglašen Evropski komisiji 26. novembra 2012 in naknadne spremembe, priglašene pred datumom začetka veljavnosti.

Odvisna družba

:

vsaka gospodarska družba v zvezi z določeno osebo ali subjektom, kot je opredeljena v členu 6 belgijskega Zakona o gospodarskih družbah, nad katero ima družba Belfius izključni ali skupni nadzor (v nadaljnjem besedilu: odvisna družba oziroma matična družba).

Zaveze

Trajanje

| 4. | Zaveze, navedene v nadaljevanju, se uporabljajo do 31. decembra 2014, pri čemer se upoštevajo vsi drugi časi trajanja iz posameznih zavez. |
| --- | --- |

4.

Zaveze, navedene v nadaljevanju, se uporabljajo do 31. decembra 2014, pri čemer se upoštevajo vsi drugi časi trajanja iz posameznih zavez.

Zmanjšanje operativnih stroškov

| 5. | Banka Belfius Banque SA se v skladu s strateškim načrtom družbe Belfius zavezuje, da bo omejila absolutne ravni operativnih odhodkov in stroškov, tj. stroškov zaposlenih in drugih stroškov:






  — | na največ [1 300–1 450] milijonov EUR v letu 2013 in |
| --- | --- | --- |

5.

Banka Belfius Banque SA se v skladu s strateškim načrtom družbe Belfius zavezuje, da bo omejila absolutne ravni operativnih odhodkov in stroškov, tj. stroškov zaposlenih in drugih stroškov:

—

na največ [1 300–1 450] milijonov EUR v letu 2013 in

| — | na največ [1 250–1 400] milijonov EUR v letu 2014. |
| --- | --- |

—

na največ [1 250–1 400] milijonov EUR v letu 2014.

Banka Belfius Banque SA si prizadeva zmanjšati absolutno raven svojih operativnih odhodkov in stroškov, tj. stroškov zaposlenih in drugih stroškov, s [1 350–1 500] milijonov EUR v letu 2012 na [1 200–1 350] milijonov EUR do leta 2016.

Zmanjšanje dejavnosti trgovanja

| 6. | Družba Belfius bo prenehala dejavnosti trgovanja za lastni račun. To pomeni, da bo ta družba izvajala le transakcije, ki so bodisi (i) potrebne za prejemanje, posredovanje in izvajanje naročil strank za nakup ali prodajo, bodisi (ii) bo družbi Belfius pomagala pri upravljanju likvidnosti ali sredstev in obveznosti. Družba Belfius ne sme ustvarjati pozicij za lastni račun, razen če take pozicije izhajajo na primer iz nezmožnosti te družbe, da bi takoj izvedla nekatera naročila svojih strank. Takšne pozicije in pozicije upravljanja likvidnosti ali sredstev in obveznosti so dovoljene le, če ne ogrožajo uspešnega poslovanja in/ali likvidnosti te banke. To je popolnoma skladno s priporočili iz poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni o reformi strukture bančnega sektorja EU. |
| --- | --- |

6.

Družba Belfius bo prenehala dejavnosti trgovanja za lastni račun. To pomeni, da bo ta družba izvajala le transakcije, ki so bodisi (i) potrebne za prejemanje, posredovanje in izvajanje naročil strank za nakup ali prodajo, bodisi (ii) bo družbi Belfius pomagala pri upravljanju likvidnosti ali sredstev in obveznosti. Družba Belfius ne sme ustvarjati pozicij za lastni račun, razen če take pozicije izhajajo na primer iz nezmožnosti te družbe, da bi takoj izvedla nekatera naročila svojih strank. Takšne pozicije in pozicije upravljanja likvidnosti ali sredstev in obveznosti so dovoljene le, če ne ogrožajo uspešnega poslovanja in/ali likvidnosti te banke. To je popolnoma skladno s priporočili iz poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni o reformi strukture bančnega sektorja EU.

Upravljanje in ukrepi za upravljanje tveganj

| 7. | Družba Belfius bo (i) vodila preudarno in zdravo poslovno politiko, usmerjeno na načelo trajnosti, in (ii) bo proučila primernost svojih notranjih sistemov spodbud v okviru pravnih in regulativnih zahtev, skušala bo tudi zagotoviti, da ne bodo ponujali kakršne koli skušnjave za nesprejemljiva tveganja ter da bodo pregledni in usmerjeni na dolgoročne in trajnostne cilje. |
| --- | --- |

7.

Družba Belfius bo (i) vodila preudarno in zdravo poslovno politiko, usmerjeno na načelo trajnosti, in (ii) bo proučila primernost svojih notranjih sistemov spodbud v okviru pravnih in regulativnih zahtev, skušala bo tudi zagotoviti, da ne bodo ponujali kakršne koli skušnjave za nesprejemljiva tveganja ter da bodo pregledni in usmerjeni na dolgoročne in trajnostne cilje.

| 8. | Družba Belfius bo še bolje upravljala tveganje in likvidnost. Oblikovala je tudi že nove smernice, da bi v prihodnosti zagotovila preudarno upravljanje likvidnosti, vključno z: (i) jasnimi cilji za poslovna področja glede uporabe bilance stanja, zbiranja vlog in kakovosti ustvarjenega zavarovanja, ter (ii) izvajanjem jasnih pobud (likvidnostni stroški ali bonusi) za poslovna področja. Družba Belfius bo z jasnimi cilji in smernicami nadalje izboljšala procese in upravljanje centralno vodene zakladnice. |
| --- | --- |

8.

Družba Belfius bo še bolje upravljala tveganje in likvidnost. Oblikovala je tudi že nove smernice, da bi v prihodnosti zagotovila preudarno upravljanje likvidnosti, vključno z: (i) jasnimi cilji za poslovna področja glede uporabe bilance stanja, zbiranja vlog in kakovosti ustvarjenega zavarovanja, ter (ii) izvajanjem jasnih pobud (likvidnostni stroški ali bonusi) za poslovna področja. Družba Belfius bo z jasnimi cilji in smernicami nadalje izboljšala procese in upravljanje centralno vodene zakladnice.

Prepoved izplačevanja dividend

| 9. | Družba Belfius ne bo razdeljevala nobene oblike dividend na svoje delnice. |
| --- | --- |

9.

Družba Belfius ne bo razdeljevala nobene oblike dividend na svoje delnice.

Prepoved izplačevanja kuponov

| 10. | Družba Belfius ne bo izvajala kakršne koli diskrecijske možnosti predčasnega izplačila ali izplačila kuponov na instrumente, (i) ki jih je ta družba izdala pred 20. oktobrom 2011, (ii) ki so v lasti oseb ali subjektov, ki niso družba Belfius, ter (iii) katerih izplačilo ali uveljavljanje je glede na pogodbene določbe, ki veljajo za te instrumente, diskrecijsko.
  Ta zaveza:






  (i) | ne vpliva na transakcije, za izvedbo katerih je družba Belfius pravno zavezana, ter |
| --- | --- | --- |

10.

Družba Belfius ne bo izvajala kakršne koli diskrecijske možnosti predčasnega izplačila ali izplačila kuponov na instrumente, (i) ki jih je ta družba izdala pred 20. oktobrom 2011, (ii) ki so v lasti oseb ali subjektov, ki niso družba Belfius, ter (iii) katerih izplačilo ali uveljavljanje je glede na pogodbene določbe, ki veljajo za te instrumente, diskrecijsko.

Ta zaveza:

(i)

ne vpliva na transakcije, za izvedbo katerih je družba Belfius pravno zavezana, ter

| (ii) | se bo po predhodnem soglasju Komisije popravila, če se bo bistveno spremenila opredelitev lastnih bonitetnih sredstev in računovodskih standardov, ki se uporabljajo za družbo Belfius. |
| --- | --- |

(ii)

se bo po predhodnem soglasju Komisije popravila, če se bo bistveno spremenila opredelitev lastnih bonitetnih sredstev in računovodskih standardov, ki se uporabljajo za družbo Belfius.

Prepoved pridobitev

| 11. | Družba Belfius ne bo pridobivala kakršnega koli deleža v katerem koli podjetju. To se nanaša na podjetja s pravnim statusom družb ter na pakete sredstev, ki sestavljajo podjetje. Družba Belfius lahko kljub tej prepovedi pridobi deleže v podjetjih, kadar plačana nakupna cena vsake pridobitve ne presega 0,01 % bilance stanja te družbe na datum sprejetja tega sklepa in kadar skupna plačana nakupna cena vseh takih pridobitev v celotnem obdobju prestrukturiranja ne presega 0,025 % bilančne vsote na datum sprejetja tega sklepa. V to prepoved niso vključene pridobitve, ki (i) potekajo med običajnim poslovanjem banke pri upravljanju obstoječih terjatev do podjetij v težavah ali (ii) so izvedene v okviru podjetij zasebnega kapitala. |
| --- | --- |

11.

Družba Belfius ne bo pridobivala kakršnega koli deleža v katerem koli podjetju. To se nanaša na podjetja s pravnim statusom družb ter na pakete sredstev, ki sestavljajo podjetje. Družba Belfius lahko kljub tej prepovedi pridobi deleže v podjetjih, kadar plačana nakupna cena vsake pridobitve ne presega 0,01 % bilance stanja te družbe na datum sprejetja tega sklepa in kadar skupna plačana nakupna cena vseh takih pridobitev v celotnem obdobju prestrukturiranja ne presega 0,025 % bilančne vsote na datum sprejetja tega sklepa. V to prepoved niso vključene pridobitve, ki (i) potekajo med običajnim poslovanjem banke pri upravljanju obstoječih terjatev do podjetij v težavah ali (ii) so izvedene v okviru podjetij zasebnega kapitala.

Prepoved oglaševanja

| 12. | Družba Belfius bo opustila kampanje množičnega trženja, v katerih bi bili pretekli ukrepi državne pomoči predstavljeni kot konkurenčna prednost, ter ne bo oglaševala dejstva, da je v državni lasti, niti ne bo v sporočilih obstoječim ali morebitnim strankam in/ali vlagateljem navajala kakršnih koli sklicev na prejeto državno podporo. Ne glede na to prepoved pa lahko družba Belfius navede, da je v državni lasti ali da prejema kakršno koli drugo državno podporo, če se tak sklic zahteva z zakonskimi in uredbenimi določbami, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

12.

Družba Belfius bo opustila kampanje množičnega trženja, v katerih bi bili pretekli ukrepi državne pomoči predstavljeni kot konkurenčna prednost, ter ne bo oglaševala dejstva, da je v državni lasti, niti ne bo v sporočilih obstoječim ali morebitnim strankam in/ali vlagateljem navajala kakršnih koli sklicev na prejeto državno podporo. Ne glede na to prepoved pa lahko družba Belfius navede, da je v državni lasti ali da prejema kakršno koli drugo državno podporo, če se tak sklic zahteva z zakonskimi in uredbenimi določbami, ki se uporabljajo.

Prejemki osnovnih organov, zaposlenih in pooblaščencev

| 13. | Družba Belfius bo spoštovala zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za banke. Družba Belfius bo upoštevala pogoje, ki jih v zvezi s tem pri izvajanju pravil o državni pomoči nalaga Komisija.
  Družba Belfius si bo tudi prizadevala, da bi čim bolje porabila javna sredstva za plače in prejemke zaposlenih. Družba Belfius si bo zlasti prizadevala, da bo omejila zneske odpravnin na najnižjo zakonsko določeno stopnjo, obenem pa bo ohranjala prožnost, ki je potrebna za izpolnjevanje ciljev strateškega načrta.
  Družba Belfius bo Komisiji poslala predloge v zvezi z zmanjšanjem splošnih stroškov in stroškov zaposlenih skupine DBB/Belfius, če bo ob koncu zadevnega proračunskega leta (i) čisti bančni dobiček za več kot 20 % nižji od zastavljenega cilja ali (ii) bodo bruto poslovni prihodki več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja; v vsakem primeru pa, (i) če bodo v izkazu poslovnega izida evidentirane izgube ali (ii) če subjekt ne bo več izpolnjeval veljavnih minimalnih regulativnih zahtev glede plačilne sposobnosti. Ta zaveza se bo uporabljala le v letnih računovodskih izkazih za leti 2013 in 2014. |
| --- | --- |

13.

Družba Belfius bo spoštovala zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporablja za banke. Družba Belfius bo upoštevala pogoje, ki jih v zvezi s tem pri izvajanju pravil o državni pomoči nalaga Komisija.

Družba Belfius si bo tudi prizadevala, da bi čim bolje porabila javna sredstva za plače in prejemke zaposlenih. Družba Belfius si bo zlasti prizadevala, da bo omejila zneske odpravnin na najnižjo zakonsko določeno stopnjo, obenem pa bo ohranjala prožnost, ki je potrebna za izpolnjevanje ciljev strateškega načrta.

Družba Belfius bo Komisiji poslala predloge v zvezi z zmanjšanjem splošnih stroškov in stroškov zaposlenih skupine DBB/Belfius, če bo ob koncu zadevnega proračunskega leta (i) čisti bančni dobiček za več kot 20 % nižji od zastavljenega cilja ali (ii) bodo bruto poslovni prihodki več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja; v vsakem primeru pa, (i) če bodo v izkazu poslovnega izida evidentirane izgube ali (ii) če subjekt ne bo več izpolnjeval veljavnih minimalnih regulativnih zahtev glede plačilne sposobnosti. Ta zaveza se bo uporabljala le v letnih računovodskih izkazih za leti 2013 in 2014.

Omejitev javnih bančnih posojil

| 14. | Družba Belfius se zavezuje, da bo omejila nova javna bančna posojila, tako bo lahko v letu 2013 ustvarjenih največ [2,5–5] milijard EUR novih posojil, v letu 2014 pa [2,5–5] milijard EUR. Ta znesek se lahko po predhodnem soglasju Komisije popravi, če bi tržna rast v letu 2013 presegla običajno 4-odstotno letno stopnjo na trgu za nova javna bančna posojila v Belgiji. Omejitev novega ustvarjanja posojil se bo za vsak 0,1 % dodatne tržne rasti v letu 2013, ki bo presegel običajno 4-odstotno letno stopnjo, povečala za [25–75] milijonov EUR v letu 2014. |
| --- | --- |

14.

Družba Belfius se zavezuje, da bo omejila nova javna bančna posojila, tako bo lahko v letu 2013 ustvarjenih največ [2,5–5] milijard EUR novih posojil, v letu 2014 pa [2,5–5] milijard EUR. Ta znesek se lahko po predhodnem soglasju Komisije popravi, če bi tržna rast v letu 2013 presegla običajno 4-odstotno letno stopnjo na trgu za nova javna bančna posojila v Belgiji. Omejitev novega ustvarjanja posojil se bo za vsak 0,1 % dodatne tržne rasti v letu 2013, ki bo presegel običajno 4-odstotno letno stopnjo, povečala za [25–75] milijonov EUR v letu 2014.

Omejitev ustvarjanja produktov življenjskih zavarovanj

| 15. | Družba Belfius Assurance SA se zavezuje, da bo omejila produkte življenjskega zavarovanja s kosmatimi prihodki od zavarovalnih premij, tako da bo v letu 2013 novo ustvarjenih največ [0–2,5] milijarde EUR produktov, v letu 2014 pa [0–3] milijarde EUR. Ta znesek se lahko po predhodnem soglasju Komisije popravi, če bi tržna rast v letu 2013 presegla običajno 4-odstotno letno stopnjo na trgu za produkte življenjskega zavarovanja v Belgiji in Luksemburgu. Omejitev novega ustvarjanja posojil se bo za vsak 0,1 % dodatne tržne rasti v letu 2013, ki bo presegel običajno 4-odstotno letno stopnjo, povečala za [0–50] milijonov EUR v letu 2014. |
| --- | --- |

15.

Družba Belfius Assurance SA se zavezuje, da bo omejila produkte življenjskega zavarovanja s kosmatimi prihodki od zavarovalnih premij, tako da bo v letu 2013 novo ustvarjenih največ [0–2,5] milijarde EUR produktov, v letu 2014 pa [0–3] milijarde EUR. Ta znesek se lahko po predhodnem soglasju Komisije popravi, če bi tržna rast v letu 2013 presegla običajno 4-odstotno letno stopnjo na trgu za produkte življenjskega zavarovanja v Belgiji in Luksemburgu. Omejitev novega ustvarjanja posojil se bo za vsak 0,1 % dodatne tržne rasti v letu 2013, ki bo presegel običajno 4-odstotno letno stopnjo, povečala za [0–50] milijonov EUR v letu 2014.

Neodvisni skrbnik

Poročanje

| 16. | Neodvisni skrbnik bo v 30 delovnih dneh po koncu vsakega leta in polletja ali, kakor je s Komisijo drugače dogovorjeno, Komisiji in belgijskim organom poslal osnutek pisnega poročila v angleščini ali francoščini ter jima omogočil, da v 10 delovnih dneh predložita pripombe. V 10 delovnih dneh po prejemu pripomb bo neodvisni skrbnik pripravil končno poročilo in ga poslal Komisiji, pri čemer bo, če bo to mogoče in po lastni presoji, upošteval predložene pripombe. Izvod končnega poročila bo poslal tudi belgijskim organom. Neodvisni skrbnik lahko Komisijo prosi, da mu dovoli uporabiti drugačen časovni razpored, če poročil zaradi operativne delovne obremenitve ne bo mogel pripraviti pravočasno. |
| --- | --- |

16.

Neodvisni skrbnik bo v 30 delovnih dneh po koncu vsakega leta in polletja ali, kakor je s Komisijo drugače dogovorjeno, Komisiji in belgijskim organom poslal osnutek pisnega poročila v angleščini ali francoščini ter jima omogočil, da v 10 delovnih dneh predložita pripombe. V 10 delovnih dneh po prejemu pripomb bo neodvisni skrbnik pripravil končno poročilo in ga poslal Komisiji, pri čemer bo, če bo to mogoče in po lastni presoji, upošteval predložene pripombe. Izvod končnega poročila bo poslal tudi belgijskim organom. Neodvisni skrbnik lahko Komisijo prosi, da mu dovoli uporabiti drugačen časovni razpored, če poročil zaradi operativne delovne obremenitve ne bo mogel pripraviti pravočasno.

| 17. | V poročilo bosta zajeta opis tega, kako neodvisni skrbnik izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s svojim mandatom in kako se izpolnjujejo navedene zaveze. |
| --- | --- |

17.

V poročilo bosta zajeta opis tega, kako neodvisni skrbnik izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s svojim mandatom in kako se izpolnjujejo navedene zaveze.

Postopek imenovanja neodvisnega skrbnika

| 18. | Imenovan bo neodvisni skrbnik, ki bo Komisiji vsakih šest mesecev poročal o izpolnjevanju zavez iz točk 4 do 15. Neodvisni skrbnik mora biti neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

18.

Imenovan bo neodvisni skrbnik, ki bo Komisiji vsakih šest mesecev poročal o izpolnjevanju zavez iz točk 4 do 15. Neodvisni skrbnik mora biti neodvisen, ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov.

| 19. | Belgijski organi bodo najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa v odobritev Komisiji predložili seznam z enim do tremi kandidati, ki jih predlagajo za imenovanje na položaj neodvisnega skrbnika. Komisija bo imela diskrecijsko pravico, da predlaganega skrbnika odobri ali zavrne na podlagi meril iz točke 3. Če Komisija zavrne vse predlagane kandidate, bodo belgijski organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija zavrne vse dodatno predlagane kandidate, bo sama predlagala neodvisnega skrbnika, ki ga bodo belgijski organi imenovali v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

19.

Belgijski organi bodo najpozneje en mesec po sprejetju tega sklepa v odobritev Komisiji predložili seznam z enim do tremi kandidati, ki jih predlagajo za imenovanje na položaj neodvisnega skrbnika. Komisija bo imela diskrecijsko pravico, da predlaganega skrbnika odobri ali zavrne na podlagi meril iz točke 3. Če Komisija zavrne vse predlagane kandidate, bodo belgijski organi najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagali nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija. Če Komisija zavrne vse dodatno predlagane kandidate, bo sama predlagala neodvisnega skrbnika, ki ga bodo belgijski organi imenovali v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija.

Naloge neodvisnega skrbnika

| 20. | Neodvisni skrbnik bo izvajal naloge, ki jih mora opraviti, da se zagotovi izpolnjevanje teh zavez. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo neodvisnega skrbnika slednjemu da kakršne koli ukaze ali navodila, da se zagotovi izpolnjevanje pogojev in zavez, priloženih temu sklepu. |
| --- | --- |

20.

Neodvisni skrbnik bo izvajal naloge, ki jih mora opraviti, da se zagotovi izpolnjevanje teh zavez. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo neodvisnega skrbnika slednjemu da kakršne koli ukaze ali navodila, da se zagotovi izpolnjevanje pogojev in zavez, priloženih temu sklepu.

| 21. | Neodvisni skrbnik bo:






  (i) | v prvem poročilu Komisiji predlagal podrobni načrt dela, v katerem bo opisal, na kakšen način bo spremljal izpolnjevanje pogojev in zavez, priloženih temu sklepu; |
| --- | --- | --- |

21.

Neodvisni skrbnik bo:

(i)

v prvem poročilu Komisiji predlagal podrobni načrt dela, v katerem bo opisal, na kakšen način bo spremljal izpolnjevanje pogojev in zavez, priloženih temu sklepu;

| (ii) | spremljal izpolnjevanje pogojev in zavez, priloženih temu sklepu; |
| --- | --- |

(ii)

spremljal izpolnjevanje pogojev in zavez, priloženih temu sklepu;

| (iii) | Komisiji in belgijskim organom v 50 delovnih dneh po koncu vsakega leta in polletja poslal pisno poročilo. |
| --- | --- |

(iii)

Komisiji in belgijskim organom v 50 delovnih dneh po koncu vsakega leta in polletja poslal pisno poročilo.

Zamenjava, razrešitev in ponovno imenovanje

| 22. | Če neodvisni skrbnik preneha opravljati svoje naloge v okviru zavez ali zaradi kakršnega koli drugega dobrega razloga, vključno z izpostavljenostjo neodvisnega skrbnika navzkrižju interesov:






  (i) | lahko Komisija, potem ko ji neodvisni skrbnik navede svoje razloge, od belgijskih organov zahteva, naj ga zamenja, ali |
| --- | --- | --- |

22.

Če neodvisni skrbnik preneha opravljati svoje naloge v okviru zavez ali zaradi kakršnega koli drugega dobrega razloga, vključno z izpostavljenostjo neodvisnega skrbnika navzkrižju interesov:

(i)

lahko Komisija, potem ko ji neodvisni skrbnik navede svoje razloge, od belgijskih organov zahteva, naj ga zamenja, ali

| (ii) | lahko neodvisnega skrbnika zamenjajo belgijski organi po predhodni odobritvi Komisije. |
| --- | --- |

(ii)

lahko neodvisnega skrbnika zamenjajo belgijski organi po predhodni odobritvi Komisije.

| 23. | Če je neodvisni skrbnik razrešen v skladu s točko 22, se lahko od njega zahteva, naj svojo funkcijo opravlja, dokler je ne prevzame novi neodvisni skrbnik, ki mu razrešeni skrbnik preda vse pomembne informacije. Novi neodvisni skrbnik je imenovan v skladu s postopkom iz točke 18. |
| --- | --- |

23.

Če je neodvisni skrbnik razrešen v skladu s točko 22, se lahko od njega zahteva, naj svojo funkcijo opravlja, dokler je ne prevzame novi neodvisni skrbnik, ki mu razrešeni skrbnik preda vse pomembne informacije. Novi neodvisni skrbnik je imenovan v skladu s postopkom iz točke 18.

| 24. | Neodvisni skrbnik bo razen razrešitve v skladu s točko 22 prenehal opravljati svojo funkcijo šele po tem, ko ga Komisija razreši njegovih nalog, ko so izpolnjene vse obveznosti, ki so bile naložene neodvisnemu skrbniku. |
| --- | --- |

24.

Neodvisni skrbnik bo razen razrešitve v skladu s točko 22 prenehal opravljati svojo funkcijo šele po tem, ko ga Komisija razreši njegovih nalog, ko so izpolnjene vse obveznosti, ki so bile naložene neodvisnemu skrbniku.

---

PRILOGA III

ZAVEZE FRANCOSKE REPUBLIKE GLEDE DRUŽBE DMA

Kapitalski delež v novi kreditni instituciji („Nouvel Etablissement de Crédit“) in družbi Dexia Municipal Agency (v nadaljnjem besedilu: družba DMA)

| 1. | Banka Dexia Crédit Local (v nadaljnjem besedilu: banka DCL) najpozneje do 31. januarja 2013 državi hranilnici in posojilnici Caisse des dépôts et consignations (v nadaljnjem besedilu: hranilnica in posojilnica CDC) in banki La Banque Postale (v nadaljnjem besedilu: banka LBP) (v nadaljnjem besedilu: skupaj imenovane delničarke) proda 100 % kapitalskega deleža v novi kreditni instituciji po tržni ceni 1 EUR, kar ustreza nakupni ceni družbe DMA ter ceni njene opreme in virov, ki jih najpozneje na datum prodaje družbe DMA prenese družba DCL ali jih da na razpolago novi kreditni instituciji. |
| --- | --- |

1.

Banka Dexia Crédit Local (v nadaljnjem besedilu: banka DCL) najpozneje do 31. januarja 2013 državi hranilnici in posojilnici Caisse des dépôts et consignations (v nadaljnjem besedilu: hranilnica in posojilnica CDC) in banki La Banque Postale (v nadaljnjem besedilu: banka LBP) (v nadaljnjem besedilu: skupaj imenovane delničarke) proda 100 % kapitalskega deleža v novi kreditni instituciji po tržni ceni 1 EUR, kar ustreza nakupni ceni družbe DMA ter ceni njene opreme in virov, ki jih najpozneje na datum prodaje družbe DMA prenese družba DCL ali jih da na razpolago novi kreditni instituciji.

| 2. | Banka LBP lahko poveča svoj kapitalski delež v novi kreditni instituciji po tržni ceni, ki jo določijo neodvisni strokovnjaki z uporabo metod, ki so običajno sprejete v podobnih primerih, tako da je njen kapitalski delež v novi kreditni instituciji na koncu enak razmerju neporavnanega dolga, povezanega z novimi produkti, v kritem skladu družbe DMA. |
| --- | --- |

2.

Banka LBP lahko poveča svoj kapitalski delež v novi kreditni instituciji po tržni ceni, ki jo določijo neodvisni strokovnjaki z uporabo metod, ki so običajno sprejete v podobnih primerih, tako da je njen kapitalski delež v novi kreditni instituciji na koncu enak razmerju neporavnanega dolga, povezanega z novimi produkti, v kritem skladu družbe DMA.

Dejavnosti družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja, ki ga sestavljata hranilnica in posojilnica CDC ter banka LBP

| 3. | Obseg dejavnosti skupnega podjetja bo omejen na financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva. Tržena posojila bodo sprva evidentirana v bilanci stanja banke LBP, nato pa pripisana družbi DMA, če bodo izpolnjevala politiko zavez družbe DMA (1). Posojila, ki ne bodo izpolnjevala meril te zaveze, se ne bodo mogla pripisati družbi DMA. |
| --- | --- |

3.

Obseg dejavnosti skupnega podjetja bo omejen na financiranje francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva. Tržena posojila bodo sprva evidentirana v bilanci stanja banke LBP, nato pa pripisana družbi DMA, če bodo izpolnjevala politiko zavez družbe DMA (1). Posojila, ki ne bodo izpolnjevala meril te zaveze, se ne bodo mogla pripisati družbi DMA.

| 4. | Skupno podjetje bo ponujalo enostavne in osnovne produkte, s preprostimi in preglednimi tarifnimi metodami ter izpolnjevalo pogoje, določene v odobrenem memorandumu, ki je bil Komisiji priglašen 8. oktobra 2012 (priložen kot Priloga IV(b)). |
| --- | --- |

4.

Skupno podjetje bo ponujalo enostavne in osnovne produkte, s preprostimi in preglednimi tarifnimi metodami ter izpolnjevalo pogoje, določene v odobrenem memorandumu, ki je bil Komisiji priglašen 8. oktobra 2012 (priložen kot Priloga IV(b)).

| 5. | Francoskim lokalnim skupnostim in ustanovam javnega zdravstva bo financiranje ponujeno pod tržnimi pogoji, ki niso privlačnejši od pogojev, ki jih ponujajo druge komercialne banke, skupnemu podjetju pri komercialnem oglaševanju zlasti ne bo dovoljeno predvajati ponudb, ki so privlačnejše od tržne prakse, kako se lahko spremlja izpolnjevanje te zaveze, pa bo odločil skrbnik za spremljanje. |
| --- | --- |

5.

Francoskim lokalnim skupnostim in ustanovam javnega zdravstva bo financiranje ponujeno pod tržnimi pogoji, ki niso privlačnejši od pogojev, ki jih ponujajo druge komercialne banke, skupnemu podjetju pri komercialnem oglaševanju zlasti ne bo dovoljeno predvajati ponudb, ki so privlačnejše od tržne prakse, kako se lahko spremlja izpolnjevanje te zaveze, pa bo odločil skrbnik za spremljanje.

| 6. | Družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju je dejavnosti dovoljeno opravljati 15 let, pod pogojem da se bo ob koncu tega obdobja in ne glede na zavezo iz točke 7: (i) glede dejavnosti financiranja lokalnih skupnosti to dovoljenje podaljšalo pod istimi pogoji, če bo še vedno obstajal tržni primanjkljaj; Komisija je na tem trgu že opazila strukturne težave, ki se bodo verjetno nadaljevale v srednje- in dolgoročnem obdobju; ter (ii) da bo glede dejavnosti financiranja francoskih ustanov javnega zdravstva podaljšanje tega dovoljenja odvisno od dokaza o tržnem primanjkljaju. |
| --- | --- |

6.

Družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju je dejavnosti dovoljeno opravljati 15 let, pod pogojem da se bo ob koncu tega obdobja in ne glede na zavezo iz točke 7: (i) glede dejavnosti financiranja lokalnih skupnosti to dovoljenje podaljšalo pod istimi pogoji, če bo še vedno obstajal tržni primanjkljaj; Komisija je na tem trgu že opazila strukturne težave, ki se bodo verjetno nadaljevale v srednje- in dolgoročnem obdobju; ter (ii) da bo glede dejavnosti financiranja francoskih ustanov javnega zdravstva podaljšanje tega dovoljenja odvisno od dokaza o tržnem primanjkljaju.

| 7. | Francoski organi lahko po treh letih od končnega sklepa Komisijo prosijo, naj preveri, ali globalni poslovni načrt družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja izpolnjuje standarde donosnosti komercialne banke, da bi se preoblikovali v komercialno banko, če to odobri Komisija. |
| --- | --- |

7.

Francoski organi lahko po treh letih od končnega sklepa Komisijo prosijo, naj preveri, ali globalni poslovni načrt družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja izpolnjuje standarde donosnosti komercialne banke, da bi se preoblikovali v komercialno banko, če to odobri Komisija.

| 8. | Povezave glede pogodbenega zagotavljanja storitev med skupino Dexia ter družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupnim podjetjem bodo omejene na tiste, ki so navedene v memorandumih z dne 8. in 11. oktobra 2012, priloženih temu sklepu (prilogi IV(c) in IV(d)), fakturirane pa bodo po tržnih cenah. |
| --- | --- |

8.

Povezave glede pogodbenega zagotavljanja storitev med skupino Dexia ter družbo DMA, novo kreditno institucijo in skupnim podjetjem bodo omejene na tiste, ki so navedene v memorandumih z dne 8. in 11. oktobra 2012, priloženih temu sklepu (prilogi IV(c) in IV(d)), fakturirane pa bodo po tržnih cenah.

| 9. | Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje pet let po končnem sklepu ne bodo pridobivali ali prevzemali deležev v podjetjih. To se nanaša tudi na podjetja s pravnim statusom družb ter na pakete sredstev, ki sestavljajo podjetje. |
| --- | --- |

9.

Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje pet let po končnem sklepu ne bodo pridobivali ali prevzemali deležev v podjetjih. To se nanaša tudi na podjetja s pravnim statusom družb ter na pakete sredstev, ki sestavljajo podjetje.

| 10. | Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje do 31. decembra 2015 ne bodo razdeljevali nobene oblike dividend na svoje delnice, razen dividend, ki jih bo družba DMA izplačevala novi kreditni instituciji. Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne bodo izplačevali kuponov, razen če so k temu pogodbeno zavezani z zavezo, sklenjeno pred 14. decembrom 2012. |
| --- | --- |

10.

Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje do 31. decembra 2015 ne bodo razdeljevali nobene oblike dividend na svoje delnice, razen dividend, ki jih bo družba DMA izplačevala novi kreditni instituciji. Družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne bodo izplačevali kuponov, razen če so k temu pogodbeno zavezani z zavezo, sklenjeno pred 14. decembrom 2012.

| 11. | Država bo zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje spoštovali zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporabljajo za bančne institucije, in omejitve, neposredno povezane z neposrednim ali posrednim deležem Francije pri nadzoru družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja. Država se zavezuje, da bo zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje natančno spoštovali vse pogoje, ki jih v zvezi s tem pri izvajanju pravil o državni pomoči nalaga Komisija.
  Francoski organi bodo v zvezi s tem čim bolje porabili javna sredstva za plače in prejemke, ki so v skladu z načrtom prestrukturiranja izplačani zaposlenim v bančnih institucijah. Država bo zlasti zagotovila, da se natančno izvaja poslovni načrt iz Priloge VII. Država bo Komisiji tudi priglasila predloge za zmanjšanje splošnih stroškov in stroškov za zaposlene družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja, če je ob koncu zadevnega poslovnega leta: (i) kritje za več kot 20 % nižje od cilja iz poslovnega načrta iz Priloge VII; (ii) neto dobiček (iz katerega so izključene provizije) več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja, (iii) se bodo izgube evidentirale v izkazu poslovnega izida ali (iv) družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne izpolnjujejo več veljavnih minimalnih regulativnih razmerij. Ta zaveza bo začela veljati od letnih konsolidiranih računovodskih izkazov za leto 2013. |
| --- | --- |

11.

Država bo zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje spoštovali zakonodajo, ki se uporablja za plače in prejemke, ter še zlasti glede zgornje meje prejemkov, ki se uporabljajo za bančne institucije, in omejitve, neposredno povezane z neposrednim ali posrednim deležem Francije pri nadzoru družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja. Država se zavezuje, da bo zagotovila, da bodo družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje natančno spoštovali vse pogoje, ki jih v zvezi s tem pri izvajanju pravil o državni pomoči nalaga Komisija.

Francoski organi bodo v zvezi s tem čim bolje porabili javna sredstva za plače in prejemke, ki so v skladu z načrtom prestrukturiranja izplačani zaposlenim v bančnih institucijah. Država bo zlasti zagotovila, da se natančno izvaja poslovni načrt iz Priloge VII. Država bo Komisiji tudi priglasila predloge za zmanjšanje splošnih stroškov in stroškov za zaposlene družbe DMA, nove kreditne institucije in skupnega podjetja, če je ob koncu zadevnega poslovnega leta: (i) kritje za več kot 20 % nižje od cilja iz poslovnega načrta iz Priloge VII; (ii) neto dobiček (iz katerega so izključene provizije) več kot 25 % nižji od zastavljenega cilja, (iii) se bodo izgube evidentirale v izkazu poslovnega izida ali (iv) družba DMA, nova kreditna institucija in skupno podjetje ne izpolnjujejo več veljavnih minimalnih regulativnih razmerij. Ta zaveza bo začela veljati od letnih konsolidiranih računovodskih izkazov za leto 2013.

Upravljanje obstoječih neporavnanih dolgov v bilanci stanja družbe DMA

| 12. | Za posojila, evidentirana v bilanci stanja družbe DMA, ki niso bila odobrena francoskim ustanovam javnega zdravstva ali francoskim lokalnim skupnostim, bo uveden likvidacijski postopek, še zlasti pa ne bodo nobena nova posojila odobrena strankam zunaj zgoraj navedenega obsega dejavnosti (točka 3). |
| --- | --- |

12.

Za posojila, evidentirana v bilanci stanja družbe DMA, ki niso bila odobrena francoskim ustanovam javnega zdravstva ali francoskim lokalnim skupnostim, bo uveden likvidacijski postopek, še zlasti pa ne bodo nobena nova posojila odobrena strankam zunaj zgoraj navedenega obsega dejavnosti (točka 3).

| 13. | Posojila, odobrena francoskim ustanovam javnega zdravstva ali francoskim lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, v notranjem točkovanju skupine Dexia pa dosegajo 11 točk ali več (v nadaljnjem besedilu: občutljiva posojila), bo nova kreditna institucija desenzibilizirala, kar bo financirala družba DMA. Ta desenzibilizacija je namenjena zmanjšanju združenega tveganja in lahko sovpada z novimi produkti. |
| --- | --- |

13.

Posojila, odobrena francoskim ustanovam javnega zdravstva ali francoskim lokalnim skupnostim, ki niso zajeta v Gisslerjevo listino ali po Gisslerjevi listini spadajo v kategorijo E3, E4 ali E5, v notranjem točkovanju skupine Dexia pa dosegajo 11 točk ali več (v nadaljnjem besedilu: občutljiva posojila), bo nova kreditna institucija desenzibilizirala, kar bo financirala družba DMA. Ta desenzibilizacija je namenjena zmanjšanju združenega tveganja in lahko sovpada z novimi produkti.

| 14. | Skupno podjetje ne bo tržilo financiranja za stranke, ki imajo občutljiva posojila ali ki so udeležene v sodnem postopku ali ne izpolnjujejo obveznosti glede neodplačanih posojil v bilanci stanja družbe DMA. |
| --- | --- |

14.

Skupno podjetje ne bo tržilo financiranja za stranke, ki imajo občutljiva posojila ali ki so udeležene v sodnem postopku ali ne izpolnjujejo obveznosti glede neodplačanih posojil v bilanci stanja družbe DMA.

| 15. | Družba DMA bo refinancirala posojila, ki jih je odobrilo skupno podjetje, in obstoječe neporavnane zneske. Za bilanco stanja družbe DMA se bo od datuma izvedbe prodaje družbe uporabljajo posebno upravljanje najprej v povezavi z občutljivimi posojili, katerih skupni obseg je ocenjen na 9,4 milijarde EUR, nato pa z upravljanjem likvidacijske mase posojil, ki ne spadajo med dejavnosti razvojne banke, kar je opredeljeno v točki 3 teh zavez, njihov skupni obseg je bil 30. septembra 2012 ocenjen na [20–40] milijard EUR. |
| --- | --- |

15.

Družba DMA bo refinancirala posojila, ki jih je odobrilo skupno podjetje, in obstoječe neporavnane zneske. Za bilanco stanja družbe DMA se bo od datuma izvedbe prodaje družbe uporabljajo posebno upravljanje najprej v povezavi z občutljivimi posojili, katerih skupni obseg je ocenjen na 9,4 milijarde EUR, nato pa z upravljanjem likvidacijske mase posojil, ki ne spadajo med dejavnosti razvojne banke, kar je opredeljeno v točki 3 teh zavez, njihov skupni obseg je bil 30. septembra 2012 ocenjen na [20–40] milijard EUR.

Zagotavljanje likvidnih sredstev novi kreditni instituciji in družbi DMA

| 16. | Delničarke se zavezujejo, da bodo novi kreditni instituciji zagotavljale potrebna likvidna sredstva za novo kreditno institucijo in družbo DMA. Ta likvidna sredstva se bodo zagotovila pod pogoji iz odobrenega memoranduma, ki je bil Komisiji priglašen 8. oktobra 2012 in je priložen temu sklepu (Priloga IV(a)). Ti prispevki se bodo v primeru hranilnice in posojilnice CDC omejili na 12,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

16.

Delničarke se zavezujejo, da bodo novi kreditni instituciji zagotavljale potrebna likvidna sredstva za novo kreditno institucijo in družbo DMA. Ta likvidna sredstva se bodo zagotovila pod pogoji iz odobrenega memoranduma, ki je bil Komisiji priglašen 8. oktobra 2012 in je priložen temu sklepu (Priloga IV(a)). Ti prispevki se bodo v primeru hranilnice in posojilnice CDC omejili na 12,5 milijarde EUR.

| 17. | Kakor hitro bo prodaja družbe DMA zaključena, družbi Dexia SA in DCL ne bosta več zagotavljali nobenih likvidnih sredstev novi kreditni instituciji in družbi DMA. |
| --- | --- |

17.

Kakor hitro bo prodaja družbe DMA zaključena, družbi Dexia SA in DCL ne bosta več zagotavljali nobenih likvidnih sredstev novi kreditni instituciji in družbi DMA.

Stopnja kapitala nove kreditne institucije in družbe DMA

| 18. | Delničarke se zavezujejo, da bodo ohranjale stopnjo kapitala, ki je potrebna za kritje kakršnih koli izgub, ki lahko nastanejo glede sedanjega portfelja družbe DMA. Komisiji je treba v skladu s pravili o izvajanju členov 107 in 108 PDEU priglasiti vsako povečanje kapitala družbe DMA. |
| --- | --- |

18.

Delničarke se zavezujejo, da bodo ohranjale stopnjo kapitala, ki je potrebna za kritje kakršnih koli izgub, ki lahko nastanejo glede sedanjega portfelja družbe DMA. Komisiji je treba v skladu s pravili o izvajanju členov 107 in 108 PDEU priglasiti vsako povečanje kapitala družbe DMA.

Imenovanje skrbnika za spremljanje in uresničevanje zavez

| 19. | Skrbnik, ki bo odgovoren za spremljanje zavez, bo deloval v imenu in za račun Komisije, zato lahko delničarkam, družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju zastavi kakršno koli vprašanje ter od njih dobi dokumente. Imenovan bo tako:






  — | država bo najpozneje en mesec po sprejetju končnega sklepa Komisije v predhodno odobritev Komisiji predložila seznam z enim do tremi kandidati, ki jih je izbrala v soglasju s hranilnico in posojilnico CDC ter banko LBP, za imenovanje na položaj skrbnika za spremljanje uporabe zavez iz te priloge, |
| --- | --- | --- |

19.

Skrbnik, ki bo odgovoren za spremljanje zavez, bo deloval v imenu in za račun Komisije, zato lahko delničarkam, družbi DMA, novi kreditni instituciji in skupnemu podjetju zastavi kakršno koli vprašanje ter od njih dobi dokumente. Imenovan bo tako:

—

država bo najpozneje en mesec po sprejetju končnega sklepa Komisije v predhodno odobritev Komisiji predložila seznam z enim do tremi kandidati, ki jih je izbrala v soglasju s hranilnico in posojilnico CDC ter banko LBP, za imenovanje na položaj skrbnika za spremljanje uporabe zavez iz te priloge,

| — | skrbnik za spremljanje mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov, |
| --- | --- |

—

skrbnik za spremljanje mora biti ustrezno usposobljen, med izvajanjem njegovega mandata pa ne sme prihajati do navzkrižja interesov,

| — | Komisija lahko predlaganega kandidata odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlaganega kandidata, bo država najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagala enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija, |
| --- | --- |

—

Komisija lahko predlaganega kandidata odobri ali zavrne. Če Komisija zavrne predlaganega kandidata, bo država najpozneje en mesec po obvestilu o zavrnitvi predlagala enega do tri nove kandidate, ki jih mora prav tako odobriti ali zavrniti Komisija,

| — | če Komisija na koncu zavrne vse predlagane kandidate, bo sama imenovala skrbnika za spremljanje, |
| --- | --- |

—

če Komisija na koncu zavrne vse predlagane kandidate, bo sama imenovala skrbnika za spremljanje,

| — | nova kreditna institucija in skupno podjetje bosta krila stroške storitev skrbnika za spremljanje. |
| --- | --- |

—

nova kreditna institucija in skupno podjetje bosta krila stroške storitev skrbnika za spremljanje.

| 20. | V nadaljevanju besedila so opredeljene pristojnosti skrbnika za spremljanje, in sicer:






  — | njegov mandat bo trajal dve leti od končnega sklepa in se bo lahko tudi podaljšal, če se bo Komisiji zdelo to potrebno, |
| --- | --- | --- |

20.

V nadaljevanju besedila so opredeljene pristojnosti skrbnika za spremljanje, in sicer:

—

njegov mandat bo trajal dve leti od končnega sklepa in se bo lahko tudi podaljšal, če se bo Komisiji zdelo to potrebno,

| — | Komisija bo imela med mandatom skrbnika za spremljanje stalen, neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje svojega sklepa. Za kakršne koli obrazložitve ali pojasnila lahko neposredno stopi v stik z novo kreditno institucijo, skupnim podjetjem ali delničarkami. Nova kreditna institucija, skupno podjetje in delničarke bodo v celoti sodelovali pri kakršnih koli preverjanjih, ki jih lahko zahteva Komisija ali, kadar je to potrebno, skrbnik za spremljanje, |
| --- | --- |

—

Komisija bo imela med mandatom skrbnika za spremljanje stalen, neomejen dostop do informacij, potrebnih za izvajanje svojega sklepa. Za kakršne koli obrazložitve ali pojasnila lahko neposredno stopi v stik z novo kreditno institucijo, skupnim podjetjem ali delničarkami. Nova kreditna institucija, skupno podjetje in delničarke bodo v celoti sodelovali pri kakršnih koli preverjanjih, ki jih lahko zahteva Komisija ali, kadar je to potrebno, skrbnik za spremljanje,

| — | kar zadeva izvajanje zaveze 5, bo država skrbniku za spremljanje vsakih šest mesecev zagotovila informacije, ki so na voljo banki BdF, o pogojih, ki jih pri financiranju francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva ponujajo glavne komercialne banke. Skrbnik za spremljanje lahko glede vzorca posojil, ki jih je odobrilo skupno podjetje, preveri, ali teh posojil ni ponujalo pod finančnimi pogoji, ki so v povprečju mnogo nižji od pogojev, ki jih ponujajo druge komercialne banke. Če bi dokazal, da so bili pogoji financiranja, ki jih je v danem šestmesečnem obdobju ponujalo skupno podjetje, mnogo nižji od pogojev, ki so jih ponujale vse druge komercialne banke, bo skupno podjetje v naslednjih šestih mesecih spremenilo svoje pogoje financiranja, da bo izpolnilo zavezo 5, |
| --- | --- |

—

kar zadeva izvajanje zaveze 5, bo država skrbniku za spremljanje vsakih šest mesecev zagotovila informacije, ki so na voljo banki BdF, o pogojih, ki jih pri financiranju francoskih lokalnih skupnosti in francoskih ustanov javnega zdravstva ponujajo glavne komercialne banke. Skrbnik za spremljanje lahko glede vzorca posojil, ki jih je odobrilo skupno podjetje, preveri, ali teh posojil ni ponujalo pod finančnimi pogoji, ki so v povprečju mnogo nižji od pogojev, ki jih ponujajo druge komercialne banke. Če bi dokazal, da so bili pogoji financiranja, ki jih je v danem šestmesečnem obdobju ponujalo skupno podjetje, mnogo nižji od pogojev, ki so jih ponujale vse druge komercialne banke, bo skupno podjetje v naslednjih šestih mesecih spremenilo svoje pogoje financiranja, da bo izpolnilo zavezo 5,

| — | skrbnik za spremljanje bo Komisiji poslal letno poročilo o uresničevanju navedenih zavez. |
| --- | --- |

—

skrbnik za spremljanje bo Komisiji poslal letno poročilo o uresničevanju navedenih zavez.

| 21. | Država bo v celotnem obdobju dovoljenja za dejavnosti razvojne banke, kakor so določene v teh zavezah, Komisiji zagotavljala vse informacije, ki bi jih morda potrebovala za spremljanje izpolnjevanja teh zavez. Država bo ob koncu mandata skrbnika za spremljanje Komisiji tudi predložila končno letno poročilo o izpolnjevanju teh zavez. |
| --- | --- |

21.

Država bo v celotnem obdobju dovoljenja za dejavnosti razvojne banke, kakor so določene v teh zavezah, Komisiji zagotavljala vse informacije, ki bi jih morda potrebovala za spremljanje izpolnjevanja teh zavez. Država bo ob koncu mandata skrbnika za spremljanje Komisiji tudi predložila končno letno poročilo o izpolnjevanju teh zavez.

---

(1)  Namen politike zavez družbe DMA je omejiti tveganje, ki ga pomenijo posojila za njeno bilanco stanja. Na primer posojilo, ki izpolnjuje zavezi 4 in 5, morda kljub temu ne izpolnjuje politike zavez družbe DMA, če se je štelo, da je bila skupna izpostavljenost družbe DMA zadevni stranki preveč bistvena ali da je skupni dolg zadevne stranke presegel dano razmerje prihodkov te stranke.

---

PRILOGA IV(A)

MEHANIZEM ZA DOLOČANJE STROŠKOV FINANCIRANJA NOVE KREDITNE INSTITUCIJE / DRUŽBE DMA

Pri vsaki izdaji se bodo stroški dolgoročnega financiranja, ki ga bodo novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotovili po tržni ceni, izračunali iz stroškov financiranja na enake datume zapadlosti in za enake valute, kar se evidentira za odbor kreditnih ustanov, o katerem so se dogovorili nova kreditna institucija in njeni delničarji (v nadaljnjem besedilu: stranke) (v nadaljnjem besedilu: odbor).

Odbor bo določen na podlagi seznama francoskih bank, ki prispevajo k izračunu obrestne mere Euribor, vanj pa ne bodo vključene institucije, za katere nova kreditna institucija in njeni delničaji (soglasno) menijo, da niso primerljive z novo kreditno institucijo / družbo DMA v smislu njihovih dolgoročnih bonitetnih ocen (in možnosti) ter profilov tveganj (vrsta dejavnosti, geografska izpostavljenost, bonitetna razmerja itd.). Odbor bodo, kolikor je to mogoče, sestavljale vsaj tri banke.

Stroški financiranja nove kreditne institucije / družbe DMA bodo enaki stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor.

Podobno bodo stroški kratkoročnega financiranja, ki ga novi kreditni instituciji njeni delničarji zagotavljajo po tržni ceni, enaki povprečnim stroškom financiranja institucij, ki sestavljajo odbor.

S tem mehanizmom se lahko zagotovi, da družba DMA zaradi javnega lastniškega deleža ne bo imela koristi od financiranja po prednostnih obrestnih merah, in sicer zaradi dveh razlogov:

| — | financiranje družbe DMA, kar zadeva krite obveznice, izhaja neposredno s trga, financiranje, zagotovljeno z neposrednim deležem v družbi DMA (kot druge družbe za hipotekarno kreditiranje), pa bo omejeno na presežno zavarovanje, |
| --- | --- |

—

financiranje družbe DMA, kar zadeva krite obveznice, izhaja neposredno s trga, financiranje, zagotovljeno z neposrednim deležem v družbi DMA (kot druge družbe za hipotekarno kreditiranje), pa bo omejeno na presežno zavarovanje,

| — | vse družbe za hipotekarno kreditiranje so nujno pridružene kreditnim institucijam, ki imajo koristi od obsežnega dostopa do likvidnih sredstev (vloge strank ali daljnosežni dostop do trga). Zato se financirajo po stroških refinanciranja svojih neposrednih delničarjev. Bonitetna ocena „samostojne“ nove kreditne družbe se ne more izračunati, saj mora biti nujno pridružena kreditni instituciji, ki lahko črpa znatna finančna sredstva, in zato najverjetneje večji francoski banki.






  — | Nova kreditna institucija je postavljena med družbo DMA in njene končne delničarje, kar zagotavlja bonitetno oceno, ki je enaka večjim francoskim bankam. Zato sprejeti mehanizem omogoča, da se spet ustvarijo taki pogoji financiranja družbe DMA, kot da bi bila pridružena banki in ne bi bila upravičena do prednostnih obrestnih mer. |
| --- | --- | --- |

—

vse družbe za hipotekarno kreditiranje so nujno pridružene kreditnim institucijam, ki imajo koristi od obsežnega dostopa do likvidnih sredstev (vloge strank ali daljnosežni dostop do trga). Zato se financirajo po stroških refinanciranja svojih neposrednih delničarjev. Bonitetna ocena „samostojne“ nove kreditne družbe se ne more izračunati, saj mora biti nujno pridružena kreditni instituciji, ki lahko črpa znatna finančna sredstva, in zato najverjetneje večji francoski banki.

—

Nova kreditna institucija je postavljena med družbo DMA in njene končne delničarje, kar zagotavlja bonitetno oceno, ki je enaka večjim francoskim bankam. Zato sprejeti mehanizem omogoča, da se spet ustvarijo taki pogoji financiranja družbe DMA, kot da bi bila pridružena banki in ne bi bila upravičena do prednostnih obrestnih mer.

---

PRILOGA IV(B)

PONUDBA PRODUKTOV SKUPNEGA PODJETJA BANKE LBP / HRANILNICE IN POSOJILNICE CDC

1.   Narava posojil, ki jih trži skupno podjetje

Srednje- do dolgoročni krediti, ki jih bo francoskim lokalnim skupnostim ponujala skupna odvisna družba banke LBP ter hranilnice in posojilnice CDC, bo v skladu z načeli, na katerih je banka LBP utemeljila trženje produktov in storitev za vse svoje stranke, ki so:

| — | preprosta ponudba, |
| --- | --- |

—

preprosta ponudba,

| — | pregledna ponudba, |
| --- | --- |

—

pregledna ponudba,

| — | ponudba, ki ustreza potrebam strank. |
| --- | --- |

—

ponudba, ki ustreza potrebam strank.

Ponudba produktov bo tudi spadala v regulativni okvir in bo temeljila na obstoječih priporočilih, ki so:

| — | medministrska okrožnica z dne 25. junija 2010, |
| --- | --- |

—

medministrska okrožnica z dne 25. junija 2010,

| — | listina dobrega ravnanja (ali t. i. Gisslerjeva listina), |
| --- | --- |

—

listina dobrega ravnanja (ali t. i. Gisslerjeva listina),

| — | poročilo Bartolonejevega parlamentarnega odbora. |
| --- | --- |

—

poročilo Bartolonejevega parlamentarnega odbora.

Skupna odvisna družba banke LBP ter hranilnice in posojilnice CDC bo torej dajala prednost osnovnim posojilom, da bi ustrezala potrebam strank, med katerimi so: enostavnost, razvejanost in zaščita pred negativnimi tržnimi gibanji. Iz te ponudbe bodo izključeni produkti z učinkom finančnega vzvoda, strmo rastoči produkti, valutni produkti, kompleksni strukturirani produkti s kumulativnim strukturiranim učinkom in vsi produkti, zaradi katerih bi bile stranke izpostavljene kapitalskim tveganjem.

Ponudba bo v vseh primerih skladna z značilnostmi in obsegom strank, o vseh novih produktih pa se bo posvetovalo z organom za bonitetni nadzor.

Sprejeti bodo tudi ukrepi, da se bo strankam zagotovila jasna dokumentacija, v kateri bodo produkti predstavljeni v skladu z razvrstitvijo po Gisslerjevi listini.

Razpredelnica tveganj po Gisslerjevi listini:

| Osnovni indeksi |
| --- |
| 1 | Indeksi euroobmočja. |
| 2 | Indeksi francoske inflacije ali inflacije euroobmočja ali razlike med temi indeksi. |
| 3 | Razlike med indeksi euroobmočja. |
| 4 | Indeksi držav, ki niso vključene v euroobmočje.
  Razlike med indeksi, pri čemer je eden od njih indeks države, ki ni vključena v euroobmočje. |
| 5 | Razlike med indeksi držav, ki niso vključene v euroobmočje. |

Osnovni indeksi

1

Indeksi euroobmočja.

2

Indeksi francoske inflacije ali inflacije euroobmočja ali razlike med temi indeksi.

3

Razlike med indeksi euroobmočja.

4

Indeksi držav, ki niso vključene v euroobmočje.

Razlike med indeksi, pri čemer je eden od njih indeks države, ki ni vključena v euroobmočje.

5

Razlike med indeksi držav, ki niso vključene v euroobmočje.

| Strukture |
| --- |
| A | Enostavna fiksna obrestna mera. Enostavna spremenljiva obrestna mera. Zamenjava fiksne obrestne mere za spremenljivo obrestno mera ali obratno.
  Zamenjava strukturirane obrestne mere za spremenljivo obrestno mera ali fiksno obrestno mero (enostranska). Enostavna spremenljiva obrestna mera z obrestno kapico ali tunelom. |
| B | Preprosta ovira. Brez vzvoda |
| C | Opcija na zamenjavo obrestnih mer. |
| D | Do trikratni množilni količnik;
  do petkratni množilni količnik (obrestna kapica). |
| E | Do petkratni množilni količnik. |

Strukture

A

Enostavna fiksna obrestna mera. Enostavna spremenljiva obrestna mera. Zamenjava fiksne obrestne mere za spremenljivo obrestno mera ali obratno.

Zamenjava strukturirane obrestne mere za spremenljivo obrestno mera ali fiksno obrestno mero (enostranska). Enostavna spremenljiva obrestna mera z obrestno kapico ali tunelom.

B

Preprosta ovira. Brez vzvoda

C

Opcija na zamenjavo obrestnih mer.

D

Do trikratni množilni količnik;

do petkratni množilni količnik (obrestna kapica).

E

Do petkratni množilni količnik.

Gisslerjeva listina je mrežna analiza, oblikovana okoli dveh meril, ki sta: osnovni indeks in uporabljena struktura. V njej je izražena naraščajoča razvrstitev tveganj, do katerih imajo dostop lokalne skupnosti.

Skupno podjetje bo sklop ponujenih produktov omejilo v okviru razvrstitve po Gisslerjevi listini. Ta ponudba bo glede na zadevne segmente strank omejena na naslednje produkte:

| — | produkte kategorije 1A, |
| --- | --- |

—

produkte kategorije 1A,

| — | produkte, povezane s francosko inflacijo, in možnostjo A kategorije 2A, |
| --- | --- |

—

produkte, povezane s francosko inflacijo, in možnostjo A kategorije 2A,

| — | nakup opcije na zamenjavo obrestnih mer kategorije 1C. |
| --- | --- |

—

nakup opcije na zamenjavo obrestnih mer kategorije 1C.

Za informacijo: „Conseil de normalisation des comptes publics“ (Svet za računovodske standarde javnega sektorja) je lokalne skupnosti v svojem mnenju z dne 3. julija 2012 o ponudbi strukturiranih produktov pozval, naj v svojih izkazih jasno ločijo enostavne in strukturirane produkte. Predpostavlja se, da so kompleksni produkti izposojanje ali zamenjave z oceno, nižjo od 3, ali C po Gisslerjevi listini. Skupno podjetje zato ni bolj omejevalno, saj vanj prav tako niso vključeni produkti 1B, opcije na zamenjavo obrestnih mer (1C) ter produkti kategorij 2 (razen produktov, povezanih s francosko inflacijo ali možnostjo A) in 3.

Glede osnovnega indeksa:

| | Skupno podjetje bo svojo ponudbo omejilo na kategoriji 1 in 2 Gisslerjeve listine, tj. indekse euroobmočja in francoske inflacije. Udeležene osebe te produkte po navadi sprejemajo in razumejo.






  — | Referenčni indeks za medbančne transakcije je obrestna mera Euribor; |
| --- | --- | --- |

Skupno podjetje bo svojo ponudbo omejilo na kategoriji 1 in 2 Gisslerjeve listine, tj. indekse euroobmočja in francoske inflacije. Udeležene osebe te produkte po navadi sprejemajo in razumejo.

—

Referenčni indeks za medbančne transakcije je obrestna mera Euribor;

| — | Francija običajno v okviru zamenljivega programa državnih obveznic ter porazdeljenih regulatornih posojil, indeksiranih glede na možnost A, uporablja francosko inflacijo in možnost A (njena formula za izračun je odvisna od obrestne mere Euribor in inflacije). |
| --- | --- |

—

Francija običajno v okviru zamenljivega programa državnih obveznic ter porazdeljenih regulatornih posojil, indeksiranih glede na možnost A, uporablja francosko inflacijo in možnost A (njena formula za izračun je odvisna od obrestne mere Euribor in inflacije).

| | Ti indeksi so orodja za poenostavitev in razpršitev tveganj ter so uporabni pri nadzorovanem upravljanju tveganj. V kategoriji 2 ni mogoče uporabiti razlik med indeksi inflacije euroobmočja ali indeksi inflacije drugih držav v euroobmočju. |
| --- | --- |

Ti indeksi so orodja za poenostavitev in razpršitev tveganj ter so uporabni pri nadzorovanem upravljanju tveganj. V kategoriji 2 ni mogoče uporabiti razlik med indeksi inflacije euroobmočja ali indeksi inflacije drugih držav v euroobmočju.

Glede strukture:

| | Ponudba skupnega podjetja bo omejena na kategoriji A in C, ki pomenita omejena tveganja brez množilnega učinka.






  — | V kategorijo A so vključeni brezpogojni produkti s spremenljivo ali fiksno obrestno mero brez množilnega učinka. Te obrestne mere so fiksne ali spremenljive.






  — | V kategorijo A so vključene tudi enostavne možnosti (obrestna kapica ali tunel), ki jih stranke kupijo ali prodajo, da bi jim zagotovile zaščito pred slabo tržno rastjo. |
| --- | --- | --- | --- |

Ponudba skupnega podjetja bo omejena na kategoriji A in C, ki pomenita omejena tveganja brez množilnega učinka.

—

V kategorijo A so vključeni brezpogojni produkti s spremenljivo ali fiksno obrestno mero brez množilnega učinka. Te obrestne mere so fiksne ali spremenljive.

—

V kategorijo A so vključene tudi enostavne možnosti (obrestna kapica ali tunel), ki jih stranke kupijo ali prodajo, da bi jim zagotovile zaščito pred slabo tržno rastjo.

| — | V kategoriji A je tako profil obrestne mere, ki jo plača stranka, vnaprej znan. Obrestna mera je lahko fiksna, znana od začetka, ali spremenljiva, ki v celoti ponavlja gibanja osnovnega indeksa, ali spremenljiva mera obrestne kapice ali tunela. |
| --- | --- |

—

V kategoriji A je tako profil obrestne mere, ki jo plača stranka, vnaprej znan. Obrestna mera je lahko fiksna, znana od začetka, ali spremenljiva, ki v celoti ponavlja gibanja osnovnega indeksa, ali spremenljiva mera obrestne kapice ali tunela.

| — | V kategorijo C je vključena vzpostavitev opcije na zamenjavo obrestnih mer. Posojilojemalec je tako upravičen, da se odloči za določitev obrestne mere, ki je na določen datum vnaprej znana. Dovoljen bo le nakup opcije na zamenjavo obrestnih mer, ki ga opravi stranka. Prodaja opcije na zamenjavo obrestnih mer pa ni del ponudbe.






  — | Primer: stranka vzame posojilo po spremenljivi obrestni meri do datuma T. Stranka lahko na datum T spremenljivo obrestno mero spremeni v mero X (znano ob sestavi pogodbe), če se ji zdijo pogoji privlačni. Sicer se odreče svoji pravici in nadaljuje indeksiranje po spremenljivi obrestni meri (stranka je kupila opcijo). |
| --- | --- | --- |

—

V kategorijo C je vključena vzpostavitev opcije na zamenjavo obrestnih mer. Posojilojemalec je tako upravičen, da se odloči za določitev obrestne mere, ki je na določen datum vnaprej znana. Dovoljen bo le nakup opcije na zamenjavo obrestnih mer, ki ga opravi stranka. Prodaja opcije na zamenjavo obrestnih mer pa ni del ponudbe.

—

Primer: stranka vzame posojilo po spremenljivi obrestni meri do datuma T. Stranka lahko na datum T spremenljivo obrestno mero spremeni v mero X (znano ob sestavi pogodbe), če se ji zdijo pogoji privlačni. Sicer se odreče svoji pravici in nadaljuje indeksiranje po spremenljivi obrestni meri (stranka je kupila opcijo).

| | Skupno podjetje namerava z omejitvijo produktov, ponujenih v navedenih kategorijah, omejiti paleto produktov, ki jih trži, hkrati pa lokalnim skupnostim posojilojemalkam ponuditi zaščito, enostavnost in preglednost. |
| --- | --- |

Skupno podjetje namerava z omejitvijo produktov, ponujenih v navedenih kategorijah, omejiti paleto produktov, ki jih trži, hkrati pa lokalnim skupnostim posojilojemalkam ponuditi zaščito, enostavnost in preglednost.

Poleg tega ti produkti ne bodo na voljo vsem strankam. Odvisni bodo od velikosti skupnosti, kot je razvidno iz spodnje razpredelnice:

| Delitev strank | Število | Produkt |
| --- | --- | --- |
| Lokalne skupnosti z manj kot 5 000 prebivalci Javne bolnišnice | 47 614 | 1A |
| Lokalne skupnosti z več kot 5 000 in manj kot 20 000 prebivalci | 2 612 | 1A + indeks inflacije in možnost A |
| Lokalne skupnosti z več kot 20 000 prebivalci | 1 244 | 1A, 1C (razen možnosti prodaje) + indeks inflacije in možnost A |

Delitev strank

Število

Produkt

Lokalne skupnosti z manj kot 5 000 prebivalci Javne bolnišnice

47 614

1A

Lokalne skupnosti z več kot 5 000 in manj kot 20 000 prebivalci

2 612

1A + indeks inflacije in možnost A

Lokalne skupnosti z več kot 20 000 prebivalci

1 244

1A, 1C (razen možnosti prodaje) + indeks inflacije in možnost A

2.   Rok posojil, ki jih dodeljuje skupno podjetje

Rok ponujenih posojil ne bo presegal 15 let, razen če se lahko poveže z virom refinanciranja z daljšo ročnostjo, zlasti prek izdaje kritih obveznic z ustreznim datumom zapadlosti.

V vseh primerih je rok posojil za stranke skladen z zmogljivostjo družbe DMA, da se refinancira v podobnem roku.

---

PRILOGA IV(C)

ZADEVA: PREKINITEV PREOSTALIH POVEZAV MED SKUPINO DEXIA IN NOVO KREDITNO DRUŽBO (RAZEN PROIZVODNJE IT)

V tem memorandumu so podrobno pojasnjene praktične metode, ki se bodo uporabile pri prekinitvi operativnih povezav med skupino Dexia in novo strukturo – novo kreditno institucijo / družbo DMA (v nadaljnjem besedilu: nov gospodarski subjekt). V njem so proučene vse preostale povezave, ki so bile sprva načrtovane, in je povzeto, kako bodo prekinjene.

Prekinitev teh povezav brez večjih operativnih tveganj lahko traja do šest mesecev od zaključka postopka prodaje družbe DMA, pri čemer se upoštevajo vsi projekti, ki potekajo za nadzorovano reševanje skupine Dexia, ter dejstvo, da bosta skupina Dexia in nova kreditna družba pred izvajanjem teh določb potrebovali čas za zaposlitev in usposabljanje novih enot. Ta postopek zaposlovanja bo še posebej težaven in precej časa bo potrebnega za njegovo izvedbo, zlasti glede na posebno naravo iskanih profilov in trenutnega položaja skupine Dexia.

1.   Storitve, ki jih skupina Dexia zagotavlja novi kreditni instituciji

Načrtuje se, da se bodo prenehale izvajati vse storitve, ki jih skupina Dexia zagotavlja novemu gospodarskemu subjektu. To vključuje portfelj obveznic, poslovni nadzor nad nefrancoskimi posojili, tveganja in revizije:

| — | portfelj obveznic – tržne enote skupine Dexia družbi DMA ne bodo več ponujale svetovanja v zvezi s portfeljem obveznic te družbe. Za ta nadzor bo neposredno odgovorna nova kreditna institucija, ki bo lahko po potrebi najela druge udeležence na trgu, da bodo nadzorovali portfelj obveznic in svetovali družbi DMA o tem, katere transakcije naj izvede. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih. Enote, ki bodo verjetno v novi kreditni družbi, za zdaj še niso ustrezno usposobljene. Zato je treba upoštevati čas za zaposlovanje (izbira in imenovanje) ter usposabljanje. |
| --- | --- |

—

portfelj obveznic – tržne enote skupine Dexia družbi DMA ne bodo več ponujale svetovanja v zvezi s portfeljem obveznic te družbe. Za ta nadzor bo neposredno odgovorna nova kreditna institucija, ki bo lahko po potrebi najela druge udeležence na trgu, da bodo nadzorovali portfelj obveznic in svetovali družbi DMA o tem, katere transakcije naj izvede. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih. Enote, ki bodo verjetno v novi kreditni družbi, za zdaj še niso ustrezno usposobljene. Zato je treba upoštevati čas za zaposlovanje (izbira in imenovanje) ter usposabljanje.

| — | Poslovni nadzor nad nefrancoskimi posojili – ne obstajajo več načrti, da bi skupina Dexia izvajala upravljanje nefrancoskih posojil družbe DMA, ki ni proaktivno. Ta sredstva v likvidaciji bo upravljala neposredno nova kreditna institucija. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v treh mesecih. |
| --- | --- |

—

Poslovni nadzor nad nefrancoskimi posojili – ne obstajajo več načrti, da bi skupina Dexia izvajala upravljanje nefrancoskih posojil družbe DMA, ki ni proaktivno. Ta sredstva v likvidaciji bo upravljala neposredno nova kreditna institucija. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v treh mesecih.

| — | Analiza kreditnega tveganja – nov gospodarski subjekt ne bo več prosil skupine Dexia, da bi zanj izvajala storitve analize kreditnega tveganja v zvezi z njegovim nefrancoskim dolgom. Enote nove kreditne institucije, ki se ukvarjajo s kreditnim tveganjem, bodo morale izpopolniti svoje znanje za pridobitev teh kompetenc. Za enoto nove kreditne institucije, ki se ukvarja s kreditnim tveganjem, je neto negativna sinergija enaka nič (oblikovanje dveh delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa za upravljanje tujih sredstev se bo izravnalo z zmanjšanjem dveh delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa za upravljanje francoskih sredstev). – Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih. |
| --- | --- |

—

Analiza kreditnega tveganja – nov gospodarski subjekt ne bo več prosil skupine Dexia, da bi zanj izvajala storitve analize kreditnega tveganja v zvezi z njegovim nefrancoskim dolgom. Enote nove kreditne institucije, ki se ukvarjajo s kreditnim tveganjem, bodo morale izpopolniti svoje znanje za pridobitev teh kompetenc. Za enoto nove kreditne institucije, ki se ukvarja s kreditnim tveganjem, je neto negativna sinergija enaka nič (oblikovanje dveh delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa za upravljanje tujih sredstev se bo izravnalo z zmanjšanjem dveh delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa za upravljanje francoskih sredstev). – Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih.

| — | Notranji sistemi točkovanja – nekaj ameriških podjetniških in projektnih nasprotnih strank v družbi DMA, ki naj bi se točkovale po notranjih sistemih točkovanja skupine Dexia, bo vključenih v standardno metodo, nadzorovala pa jih bo neposredno enota nove kreditne institucije, ki se ukvarja z analizo kreditov. Sredstva iz italijanskega javnega sektorja sestavljajo večino tujih sredstev družbe DMA. Zaradi spremljanja italijanskih točk bo v enoti modela upravljanja nove kreditne institucije potrebno še eno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih. |
| --- | --- |

—

Notranji sistemi točkovanja – nekaj ameriških podjetniških in projektnih nasprotnih strank v družbi DMA, ki naj bi se točkovale po notranjih sistemih točkovanja skupine Dexia, bo vključenih v standardno metodo, nadzorovala pa jih bo neposredno enota nove kreditne institucije, ki se ukvarja z analizo kreditov. Sredstva iz italijanskega javnega sektorja sestavljajo večino tujih sredstev družbe DMA. Zaradi spremljanja italijanskih točk bo v enoti modela upravljanja nove kreditne institucije potrebno še eno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih.

| — | Vrednotenje vrednostnih papirjev – nov gospodarski subjekt ne bo več prosil enot skupine Dexia, naj vrednotijo vrednostne papirje v njegovi bilanci stanja, ampak bo uporabil lastne kompetence, ki jih bo pridobil. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih. |
| --- | --- |

—

Vrednotenje vrednostnih papirjev – nov gospodarski subjekt ne bo več prosil enot skupine Dexia, naj vrednotijo vrednostne papirje v njegovi bilanci stanja, ampak bo uporabil lastne kompetence, ki jih bo pridobil. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih.

| — | Revizija – pri orodju za spremljanje priporočil revizije se ne bodo več uporabljali skupni viri. Vsak gospodarski subjekt bo imel lastne vire. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v treh mesecih. |
| --- | --- |

—

Revizija – pri orodju za spremljanje priporočil revizije se ne bodo več uporabljali skupni viri. Vsak gospodarski subjekt bo imel lastne vire. – Te storitve se bodo prenehale izvajati v treh mesecih.

2.   Storitve, ki jih nova kreditna institucija zagotavlja skupini Dexia

Podobno se načrtuje, da se bodo prenehale izvajati vse storitve, ki jih nova kreditna institucija zagotavlja skupini Dexia (razen proizvodnje IT). Med sprva načrtovane in na koncu opuščene povezave sta vključeni analiza kreditnega tveganja in notranji sistem točkovanja za francoske lokalne skupnosti. Skupina Dexia si bo priskrbela lastna sredstva za ta področja ter bo izpopolnila znanje svojih enot in izboljšala organizacijo.

| — | Analiza kreditnega tveganja – skupina Dexia ne bo več prosila enote za analizo kreditnega tveganja za francoske lokalne skupnosti, da bi zanjo izvajala storitve. Oblikovani bosta dve ločeni enoti s skupno negativno sinergijo devetih delovnih mest (glej podrobnosti v Prilogi 1). |
| --- | --- |

—

Analiza kreditnega tveganja – skupina Dexia ne bo več prosila enote za analizo kreditnega tveganja za francoske lokalne skupnosti, da bi zanjo izvajala storitve. Oblikovani bosta dve ločeni enoti s skupno negativno sinergijo devetih delovnih mest (glej podrobnosti v Prilogi 1).

| — | Notranji sistem točkovanja – notranji sistem točkovanja za francoske lokalne skupnosti ne bo združen, kot je bilo prvotno načrtovano, ampak podvojen. Skupina Dexia in nova kreditna institucija bosta imeli torej ločena in neodvisna notranja sistema točkovanja. To bi moralo preprečiti, da bi pričakovano poslabšanje umerjanja notranjega sistema točkovanja skupine Dexia vplivalo na ustvarjanje produktov v novem gospodarskem subjektu, ter rešiti operativne in regulatorne težave, ki bi jih povzročilo to, da bi isti sistem uporabljali in posodabljali dve banki brez kapitalske povezave. Napovedana je negativna sinergija trinajstih delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa (11 v skupini Dexia in 2 v novi kreditni instituciji – za podrobnosti glej Prilogo 1).

  Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih. |
| --- | --- |

—

Notranji sistem točkovanja – notranji sistem točkovanja za francoske lokalne skupnosti ne bo združen, kot je bilo prvotno načrtovano, ampak podvojen. Skupina Dexia in nova kreditna institucija bosta imeli torej ločena in neodvisna notranja sistema točkovanja. To bi moralo preprečiti, da bi pričakovano poslabšanje umerjanja notranjega sistema točkovanja skupine Dexia vplivalo na ustvarjanje produktov v novem gospodarskem subjektu, ter rešiti operativne in regulatorne težave, ki bi jih povzročilo to, da bi isti sistem uporabljali in posodabljali dve banki brez kapitalske povezave. Napovedana je negativna sinergija trinajstih delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa (11 v skupini Dexia in 2 v novi kreditni instituciji – za podrobnosti glej Prilogo 1).

Te storitve se bodo prenehale izvajati v šestih mesecih.

PRILOGA 1

NOTRANJI SISTEMI TOČKOVANJA

—   Načela, na katerih temelji načrtovana organizacija

Glede na nedavni sklep in smernice o določanju položaja desenzibilizacije, odgovornost skupine Dexia za vsa tveganja v tem portfelju ter neobstoj kapitalskih povezav med skupino Dexia in novo kreditno institucijo se ne načrtuje več, da bi bila notranja sistema točkovanja novega gospodarskega subjekta in skupine Dexia za sektor lokalnih skupnosti združena, prenehale pa se bodo tudi izvajati storitve, ki jih skupina Dexia v zvezi s tem procesom zagotavlja novi kreditni družbi, nova kreditna družba pa skupini Dexia.

Skupina Dexia in nova kreditna institucija bosta imeli lastne, popolnoma neodvisne enote za analizo kreditov, upravljanje modelov, oblikovanje modelov in potrjevanje, ki se bodo ukvarjale z dejavnostmi vsaka svojega gospodarskega subjekta.

Ta predlagana organizacija temelji na naslednjih opažanjih:

| — | Tveganje, da se poslabša umerjanje notranjega sistema točkovanja zaradi povečanja neizpolnjenih obveznosti v skupini Dexia, kar bi prav tako vplivalo na ustvarjanje novih produktov družbe DMA, vendar se ne zdi logično, da bi morala družba DMA nositi posledice znižanja bonitetne ocene portfelja skupine Dexia. |
| --- | --- |

—

Tveganje, da se poslabša umerjanje notranjega sistema točkovanja zaradi povečanja neizpolnjenih obveznosti v skupini Dexia, kar bi prav tako vplivalo na ustvarjanje novih produktov družbe DMA, vendar se ne zdi logično, da bi morala družba DMA nositi posledice znižanja bonitetne ocene portfelja skupine Dexia.

| — | Operativna težava pri ohranjanju skupnega notranjega sistema točkovanja zaradi neobstoja kakršne koli kapitalske povezave:






  — | Če bi skupina Dexia in nov gospodarski subjekt obdržala skupni notranji sistem točkovanja, bi morala oba gospodarska subjekta zagotoviti vse potrebne informacije za ohranitev teh modelov (neizpolnjevanje obveznosti, izgube itd.). |
| --- | --- | --- |

—

Operativna težava pri ohranjanju skupnega notranjega sistema točkovanja zaradi neobstoja kakršne koli kapitalske povezave:

—

Če bi skupina Dexia in nov gospodarski subjekt obdržala skupni notranji sistem točkovanja, bi morala oba gospodarska subjekta zagotoviti vse potrebne informacije za ohranitev teh modelov (neizpolnjevanje obveznosti, izgube itd.).

| — | Neobstoj kakršne koli kapitalske povezave ali skupne politike bi povečal operativne težave, nastale zaradi ohranjanja skupne zbirke podatkov. Če skupna zbirka podatkov ne bi bila visoke kakovosti, ne bi bilo mogoče ohranjati notranjega sistema točkovanja in ga regulativni organi nato ne bi sprejeli. |
| --- | --- |

—

Neobstoj kakršne koli kapitalske povezave ali skupne politike bi povečal operativne težave, nastale zaradi ohranjanja skupne zbirke podatkov. Če skupna zbirka podatkov ne bi bila visoke kakovosti, ne bi bilo mogoče ohranjati notranjega sistema točkovanja in ga regulativni organi nato ne bi sprejeli.

| — | Potreba po enoti analitikov, posebej za skupino Dexia. Skupina Dexia nosi celotno kreditno tveganje portfelja občutljivih posojil, zato ni mogoče, da bi skupna enota skupine Dexia in nove kreditne institucije še naprej uporabljala dve različni vrsti notranjega sistema točkovanja za iste nasprotne stranke. |
| --- | --- |

—

Potreba po enoti analitikov, posebej za skupino Dexia. Skupina Dexia nosi celotno kreditno tveganje portfelja občutljivih posojil, zato ni mogoče, da bi skupna enota skupine Dexia in nove kreditne institucije še naprej uporabljala dve različni vrsti notranjega sistema točkovanja za iste nasprotne stranke.

—   Glavne posledice za skupino Dexia in novo kreditno institucijo

—   Učinek človeških virov

Oblikovani bosta dve enoti analitikov za kredite v francoskem javnem sektorju, ena za novo kreditno institucijo in druga za skupino Dexia. Zato bo lahko delo sedanje enote analitikov močno omejeno: enota nove kreditne institucije se bo v praksi osredotočala na francoske lokalne skupnosti (in bo v manjši meri upravljala določene mednarodne lokalne skupnosti), a bo analizirala manj „posebnih udeležencev na trgu“, ki so najzanimivejši primeri za analizo. V takih razmerah bi lahko upravičeno prihajalo do tega, da bi zaposleni dajali odpovedi.

Povečalo se je število analitikov, potrebnih za dopolnitev enot nove kreditne institucije in skupine Dexia, a pri tem ne bo mogoče v znatni meri uporabiti sedanjih notranjih usposobljenih oseb. Tovrstno usposobljene osebe je tudi težko najti na trgu.

—   Tveganje negativnih sinergij

Te so na treh ravneh:

| — | Ker skupina Dexia in nova kreditna institucija ne bosta združili notranjega sistema točkovanja in torej enot uporabnikov (analitikov), bo moral vsak gospodarski subjekt imeti lastne enote, odgovorne za razvoj in vzdrževanje modelov (upravljanje modelov, oblikovanje modelov in središče za neizpolnjevanje obveznosti), njihovo potrjevanje (potrjevanje metod, pa tudi operativno potrjevanje in nadzor kakovosti) ter njihovo uporabo (analitiki kreditov). Enota skupine Dexia za upravljanje modelov zato potrebuje šest dodatnih delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa, enota za potrjevanje in nadzor kakovosti potrebuje dve dodatni delovni mesti v ekvivalentu polnega delovnega časa, enota za oblikovanje modelov eno dodatno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa, enota za neizpolnjevanje obveznosti pa dve dodatni delovni mesti v ekvivalentu polnega delovnega časa, kar je skupaj enajst dodatnih delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa za skupino Dexia. V novi kreditni instituciji je treba eno dodatno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa dodeliti upravljanju modelov, eno dodatno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa pa potrjevanju in nadzoru kakovosti, kar sta skupaj dve dodatni delovni mesti v ekvivalentu polnega delovnega časa. |
| --- | --- |

—

Ker skupina Dexia in nova kreditna institucija ne bosta združili notranjega sistema točkovanja in torej enot uporabnikov (analitikov), bo moral vsak gospodarski subjekt imeti lastne enote, odgovorne za razvoj in vzdrževanje modelov (upravljanje modelov, oblikovanje modelov in središče za neizpolnjevanje obveznosti), njihovo potrjevanje (potrjevanje metod, pa tudi operativno potrjevanje in nadzor kakovosti) ter njihovo uporabo (analitiki kreditov). Enota skupine Dexia za upravljanje modelov zato potrebuje šest dodatnih delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa, enota za potrjevanje in nadzor kakovosti potrebuje dve dodatni delovni mesti v ekvivalentu polnega delovnega časa, enota za oblikovanje modelov eno dodatno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa, enota za neizpolnjevanje obveznosti pa dve dodatni delovni mesti v ekvivalentu polnega delovnega časa, kar je skupaj enajst dodatnih delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa za skupino Dexia. V novi kreditni instituciji je treba eno dodatno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa dodeliti upravljanju modelov, eno dodatno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa pa potrjevanju in nadzoru kakovosti, kar sta skupaj dve dodatni delovni mesti v ekvivalentu polnega delovnega časa.

| — | Med skupino Dexia in novo kreditno institucijo se bodo prenehale izvajati skupne storitve analize kreditnega tveganja (nova kreditna institucija bo za skupino Dexia prenehala izvajati analize kreditnega tveganja za francoski javni sektor, skupina Dexia pa za novo kreditno institucijo analize kreditnega tveganja za mednarodne nasprotne stranke), zaradi česar se bo število zaposlenih v novi kreditni instituciji povečalo za devet delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa. |
| --- | --- |

—

Med skupino Dexia in novo kreditno institucijo se bodo prenehale izvajati skupne storitve analize kreditnega tveganja (nova kreditna institucija bo za skupino Dexia prenehala izvajati analize kreditnega tveganja za francoski javni sektor, skupina Dexia pa za novo kreditno institucijo analize kreditnega tveganja za mednarodne nasprotne stranke), zaradi česar se bo število zaposlenih v novi kreditni instituciji povečalo za devet delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa.

| — | Skupina Dexia bo prenehala izvajati storitev vrednotenja obveznic, kar pomeni, da bo nova kreditna institucija potrebovala eno dodatno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa. |
| --- | --- |

—

Skupina Dexia bo prenehala izvajati storitev vrednotenja obveznic, kar pomeni, da bo nova kreditna institucija potrebovala eno dodatno delovno mesto v ekvivalentu polnega delovnega časa.

---

PRILOGA IV(D)

LOČITEV SISTEMOV IT SKUPINE DEXIA IN NOVE KREDITNE INSTITUCIJE

V tem memorandumu so pojasnjene potrebne podrobnosti, da se utemelji obdobje od 24 do 30 mesecev, ki je nujno, da se popolnoma ločita sistema IT nove kreditne institucije in skupine Dexia. Opomniti je treba, da bodo uporabniški sistemi nove kreditne institucije popolnoma neodvisni od skupine Dexia, ko bodo opisana dela zaključena. Enako velja tudi za uporabniško operativno in tehnično infrastrukturo.

V memorandumu z dne 26. septembra so opisane štiri glavne faze, potrebne za ločitev sistemov IT nove kreditne institucije in skupine Dexia, ki so:

1.   Pripravljalna faza

Kot je pojasnjeno v memorandumu z dne 23. septembra 2012, bo imela ta faza dva ločena cilja: izdelati zelo podroben strateški časovni razpored del, ki jih treba izvesti, in izboljšati tehnično infrastrukturo, da bo lahko gostila podvojene uporabniške programe.

Pripombe, navedene v tem memorandumu, so predhodnice načrta ločitve, ki ga bo treba izdelati med to pripravljalno fazo. S podrobno študijo pa jih je treba še potrditi.

2.   Podvojevanje uporabniškega sistema

Spodnje informacije pomagajo pojasniti, zakaj je potrebnih vsaj 15 mesecev (pri čemer je izključen kateri koli drug projekt), da se uspešno ločijo uporabniški sistemi skupine Dexia in nove kreditne institucije. To je uvodna analiza, ki jo je treba med odločanjem o postopku podvojevanja v prvih treh mesecih leta 2013 potrditi, dopolniti in natančno pojasniti.

Glede na začetni pregled je od 248 uporabniških programov, ki sestavljajo trenutni sistem IT skupine Dexia (glej Prilogo 2), postopek podvojevanja zadeval 169 uporabniških programov. Da bi se ocenila verjetna delovna obremenitev, se lahko uporabniški programi, ki jih je treba podvojiti, glede na raven funkcijske in tehnične kompleksnosti razvrstijo v tri kategorije, ki so:

| (i) | 12 ključnih uporabniških sistemov IT skupine Dexia:







  — | poslovni: orodje za upravljanje odnosov s strankami („Reflex“), upravljanje ponudb („Phoenix“), finančna analiza („Safir“). |
| --- | --- | --- |

(i)

12 ključnih uporabniških sistemov IT skupine Dexia:

—

poslovni: orodje za upravljanje odnosov s strankami („Reflex“), upravljanje ponudb („Phoenix“), finančna analiza („Safir“).

| — | Za operativne zadeve: upravljanje industrijskih kreditov(„SAB“) in informacijsko središče za kredite („Edouard“). |
| --- | --- |

—

Za operativne zadeve: upravljanje industrijskih kreditov(„SAB“) in informacijsko središče za kredite („Edouard“).

| — | Tržni: upravljanje tržnih operacij („OpenLink“) in spremljanje pozivov za povišanje kritja / upravljanje zavarovanja („Algorithmics“). |
| --- | --- |

—

Tržni: upravljanje tržnih operacij („OpenLink“) in spremljanje pozivov za povišanje kritja / upravljanje zavarovanja („Algorithmics“).

| — | Finančni: računovodski sistem („ROC“), upravljanje portfelja ALM („RiskPro“ in centralizirano upravljanje sredstev) ter usklajevanje („Intellimatch“). |
| --- | --- |

—

Finančni: računovodski sistem („ROC“), upravljanje portfelja ALM („RiskPro“ in centralizirano upravljanje sredstev) ter usklajevanje („Intellimatch“).

| — | Za tveganja: analiza kreditnega tveganja („Fermat Basel II“). |
| --- | --- |

—

Za tveganja: analiza kreditnega tveganja („Fermat Basel II“).

| (ii) | 14 pomembnejših uporabniških programov zaradi številnih funkcij, njihove zelo posebne narave in povezav z drugimi uporabniškimi programi:






  — | poslovni: gospodarsko informacijsko središče („EDC“), priprava profilov strank („Profil“). |
| --- | --- | --- |

(ii)

14 pomembnejših uporabniških programov zaradi številnih funkcij, njihove zelo posebne narave in povezav z drugimi uporabniškimi programi:

—

poslovni: gospodarsko informacijsko središče („EDC“), priprava profilov strank („Profil“).

| — | Za operativne zadeve: upravljanje kreditov („Bamaco“), orodje za nakup („OASYS“), imenik in dovoljenja za dostop („Habilis“), upravljanje projektov („Clarity“). |
| --- | --- |

—

Za operativne zadeve: upravljanje kreditov („Bamaco“), orodje za nakup („OASYS“), imenik in dovoljenja za dostop („Habilis“), upravljanje projektov („Clarity“).

| — | Tržni: upravljanje denarnih in likvidnih sredstev („Cahors“), upravljanje kritih skladov in nakazil banke BdF („A3G“). |
| --- | --- |

—

Tržni: upravljanje denarnih in likvidnih sredstev („Cahors“), upravljanje kritih skladov in nakazil banke BdF („A3G“).

| — | Finančni: računovodski razmiki („Image“), regulativni računovodski izkazi („Evolan“). |
| --- | --- |

—

Finančni: računovodski razmiki („Image“), regulativni računovodski izkazi („Evolan“).

| — | Za tveganja: notranji sistemi točkovanja („Cléo“, „SatPub“ in „DirCor“), zbirka podatkov o obrestnih merah/valutah („SmartCo“). |
| --- | --- |

—

Za tveganja: notranji sistemi točkovanja („Cléo“, „SatPub“ in „DirCor“), zbirka podatkov o obrestnih merah/valutah („SmartCo“).

| (iii) | 143 manjših uporabniških programov, katerih seznam je priložen.
  Postopek podvojevanja vsakega od 169 uporabniških programov je treba razdeliti v naslednje faze:






  (a) | ocenjevanje potreb vsakega uporabniškega programa in zbiranje specifikacij za ta program (podvojevanje, brisanje in arhiviranje pravil, pregled pravic in profilov itd.). |
| --- | --- | --- |

(iii)

143 manjših uporabniških programov, katerih seznam je priložen.

Postopek podvojevanja vsakega od 169 uporabniških programov je treba razdeliti v naslednje faze:

(a)

ocenjevanje potreb vsakega uporabniškega programa in zbiranje specifikacij za ta program (podvojevanje, brisanje in arhiviranje pravil, pregled pravic in profilov itd.).

| (b) | Razvijanje programov za podvojevanje in ustvarjanje potrebnih okolij v sodelovanju z izdajateljem vsakega paketa programske opreme. |
| --- | --- |

(b)

Razvijanje programov za podvojevanje in ustvarjanje potrebnih okolij v sodelovanju z izdajateljem vsakega paketa programske opreme.

| (c) | Enotno tehnično testiranje in končno testiranje pravilnega delovanja vsakega od dveh sistemov, ki sta na ta način nameščena. |
| --- | --- |

(c)

Enotno tehnično testiranje in končno testiranje pravilnega delovanja vsakega od dveh sistemov, ki sta na ta način nameščena.

Delovna obremenitev, ki jo lahko povzroči ta enotni postopek, se lahko oceni kot povprečni pavšal, ki je odvisen od vključene kompleksnosti. Na podlagi izkušenj s programom ločevanja skupine Dexia/Belfius se zdi realistično, da se načrtuje 750 delovnih dni na osebo za ključne sisteme uporabniških programov IT, 250 delovnih dni na osebo za pomembnejše uporabniške programe in 30 delovnih dni na osebo za „manj pomembne“ uporabniške programe. Celotna delovna obremenitev podvojevanja se lahko torej oceni na 16 790 delovnih dni na osebo. Poleg tega dela po enotah in pristopa dostave paketa je bistveno, da se pri vsakem od štirih načrtovanih paketov vključi:

| (a) | razvoj začasnih vmesnikov, ki morajo omogočiti, da lastni uporabniški programi in deljeni uporabniški programi soobstajajo v vsakem od nameščenih sistemov IT; |
| --- | --- |

(a)

razvoj začasnih vmesnikov, ki morajo omogočiti, da lastni uporabniški programi in deljeni uporabniški programi soobstajajo v vsakem od nameščenih sistemov IT;

| (b) | upravljanje faze testiranja globalne integracije pravilnega celovitega delovanja in stabilnosti vsakega sistema IT na tej vmesni fazi. |
| --- | --- |

(b)

upravljanje faze testiranja globalne integracije pravilnega celovitega delovanja in stabilnosti vsakega sistema IT na tej vmesni fazi.

Za vsak paket pomenijo ta dela po ocenah 500 delovnih dni na osebo za oblikovanje vmesnikov in 500 delovnih dni na osebo za globalno testiranje, tj. skupaj 4 000 delovnih dni na osebo za vse pakete.

Glede na celotno delo, ki ga je treba izvesti in ki ga na tej stopnji ocenjujemo na okrog 20 800 delovnih dni na osebo, ter na zmogljivost IT, ki se lahko vključi v uspešno dokončanje te faze podvojevanja uporabniških programov, se zdi, da je 15 mesecev absolutno najnižje obdobje, če je v ta program usmerjena celotna zmogljivost oddelka za sisteme IT.

Opomniti je treba, da je skupna zmogljivost enot IT, ki se lahko vključijo v te projekte, okrog 18 000 delovnih dni na osebo na leto, pri čemer je precejšnji delež teh dni še naprej namenjen projektom ločitve družbe Belfius (do junija 2013 je še vedno potrebnih 7 000 delovnih dni na osebo) in servisiranju banke LBP (v tem obdobju je treba zagotoviti najmanj 2 000 delovnih dni na osebo). Zato bi bilo sistem IT težko v celoti podvojiti v manj kot 20 do 21 mesecih.

3.   Faza migracije proizvodnje

Čas, ki je potreben za to fazo migracije proizvodnje skupine Dexia na zunanjega partnerja, je močno odvisen od virov, ki jih lahko ta partner vključi, in metod, uporabljenih za uspešno dokončanje (gostovanje, prenos infrastrukture, usposabljanje upravljavcev, morebitno združevanje itd.).

Upoštevati je treba tudi to, da je ta operacija posebej obsežna zaradi usklajevanja zelo široke narave sistemov IT skupine Dexia (glej zgoraj navedeno število uporabniških programov) in različnih udeležencev (Thalès, DTS in IT Production DCL). Zato se zdi šestmesečno obdobje, določeno za ta namen, zelo ambiciozno.

Na podlagi informacij, predstavljenih v tem memorandumu, je mogoče sklepati, da je za popolno neodvisnost sistemov IT skupine Dexia in nove kreditne družbe po ocenah potrebnih skupaj 30 mesecev.

---