# Euroopan unionin C 76/28.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 76 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta28. helmikuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 76

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta28. helmikuu 2018

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2016–2017Istunnot 9.– 12. toukokuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 211, 30.6.2017 .HYVÄKSYTYT TEKSTITIstunnot 25. ja 26. toukokuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 217, 6.7.2017 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2016–2017Istunnot 9.– 12. toukokuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 211, 30.6.2017 .HYVÄKSYTYT TEKSTITIstunnot 25. ja 26. toukokuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 217, 6.7.2017 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

EUVL C 211, 30.6.2017

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

EUVL C 217, 6.7.2017

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 10. toukokuuta 2016 |
| 2018/C 76/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2016 aiheesta Koheesiopolitiikan 2014–2020 uudet alueellisen kehittämisen välineet: yhdennetyt alueelliset investoinnit ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (2015/2224(INI)) | 2 |
| 2018/C 76/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2016 koheesiopolitiikasta EU:n vuoristoalueilla (2015/2279(INI)) | 11 |
| | Keskiviikko 11. toukokuuta 2016 |
| 2018/C 76/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2016 koheesiopolitiikan täytäntöönpanon vauhdittamisesta (2016/2550(RSP)) | 23 |
| | Torstai 12. toukokuuta 2016 |
| 2018/C 76/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Krimin tataareista (2016/2692(RSP)) | 27 |
| 2018/C 76/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Gambiasta (2016/2693(RSP)) | 31 |
| 2018/C 76/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Djiboutista (2016/2694(RSP)) | 35 |
| 2018/C 76/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyydestä ravintola-alalla ja vähittäiskaupassa (2016/2532(RSP)) | 40 |
| 2018/C 76/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Kiinan markkinatalousasemasta (2016/2667(RSP)) | 43 |
| 2018/C 76/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista (2016/2696(RSP)) | 45 |
| 2018/C 76/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 tiettyjen elintarvikkeiden alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (2016/2583(RSP)) | 49 |
| 2018/C 76/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU soveltamisesta (2015/2097(INI)) | 54 |
| 2018/C 76/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (2015/2118(INI)) | 61 |
| | Keskiviikko 26. toukokuuta 2016 |
| 2018/C 76/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 virtuaalivaluutoista (2016/2007(INI)) | 76 |
| 2018/C 76/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 transatlanttisista tietovirroista (2016/2727(RSP)) | 82 |
| 2018/C 76/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 energian kuluttajien aseman vahvistamisesta (2015/2323(INI)) | 86 |
| 2018/C 76/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (2015/2228(INI)) | 93 |
| 2018/C 76/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 tullien ulkopuolisista esteistä sisämarkkinoilla (2015/2346(INI)) | 105 |
| 2018/C 76/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 sisämarkkinastrategiasta (2015/2354(INI)) | 112 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 10. toukokuuta 2016

2018/C 76/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2016 aiheesta Koheesiopolitiikan 2014–2020 uudet alueellisen kehittämisen välineet: yhdennetyt alueelliset investoinnit ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (2015/2224(INI))

2

2018/C 76/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2016 koheesiopolitiikasta EU:n vuoristoalueilla (2015/2279(INI))

11

Keskiviikko 11. toukokuuta 2016

2018/C 76/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2016 koheesiopolitiikan täytäntöönpanon vauhdittamisesta (2016/2550(RSP))

23

Torstai 12. toukokuuta 2016

2018/C 76/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Krimin tataareista (2016/2692(RSP))

27

2018/C 76/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Gambiasta (2016/2693(RSP))

31

2018/C 76/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Djiboutista (2016/2694(RSP))

35

2018/C 76/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyydestä ravintola-alalla ja vähittäiskaupassa (2016/2532(RSP))

40

2018/C 76/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Kiinan markkinatalousasemasta (2016/2667(RSP))

43

2018/C 76/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista (2016/2696(RSP))

45

2018/C 76/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 tiettyjen elintarvikkeiden alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (2016/2583(RSP))

49

2018/C 76/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU soveltamisesta (2015/2097(INI))

54

2018/C 76/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (2015/2118(INI))

61

Keskiviikko 26. toukokuuta 2016

2018/C 76/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 virtuaalivaluutoista (2016/2007(INI))

76

2018/C 76/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 transatlanttisista tietovirroista (2016/2727(RSP))

82

2018/C 76/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 energian kuluttajien aseman vahvistamisesta (2015/2323(INI))

86

2018/C 76/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (2015/2228(INI))

93

2018/C 76/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 tullien ulkopuolisista esteistä sisämarkkinoilla (2015/2346(INI))

105

2018/C 76/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 sisämarkkinastrategiasta (2015/2354(INI))

112

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 26. toukokuuta 2016 |
| 2018/C 76/19 | Euroopan parlamentin päätös 26. toukokuuta 2016 Gianluca Buonannon koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2003(IMM)) | 128 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 26. toukokuuta 2016

2018/C 76/19

Euroopan parlamentin päätös 26. toukokuuta 2016 Gianluca Buonannon koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2003(IMM))

128

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 10. toukokuuta 2016 |
| 2018/C 76/20 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä unionin tullikoodeksin tiettyjä säännöksiä koskevilla siirtymäsäännöksillä sikäli kuin asiaankuuluvat sähköiset järjestelmät eivät ole vielä toiminnassa ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta annetun delegoidun asetuksen (EU) 2016/341 oikaisemisesta 8. huhtikuuta 2016 annettua komission delegoitua asetusta (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA)) | 130 |
| 2018/C 76/21 | P8_TA(2016)0206Muista kuin EU:n jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautuminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio) | 132 |
| 2018/C 76/22 | P8_TA(2016)0207Polkumyynnillä muista kuin EU:n jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautuminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio) | 133 |
| 2018/C 76/23 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Liberian tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE)) | 134 |
| 2018/C 76/24 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista neljän vuoden ajanjaksoksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE)) | 135 |
| 2018/C 76/25 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan välisen maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE)) | 136 |
| 2018/C 76/26 | P8_TA(2016)0212Maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat tilastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on vallan antamisesta komissiolle antaa delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä tiettyjen toimenpiteiden hyväksymiseksi (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta | 137 |
| | Keskiviikko 11. toukokuuta 2016 |
| 2018/C 76/27 | P8_TA(2016)0214Hyödykemarkkinoilla toimivia välittäjiä koskevat poikkeukset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on hyödykemarkkinoilla toimivia välittäjiä koskevista poikkeuksista (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on hyödykemarkkinoilla toimivia välittäjiä koskevista poikkeuksista | 138 |
| 2018/C 76/28 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD)) | 139 |
| 2018/C 76/29 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (uudelleenlaadittu teksti) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD)) | 141 |
| | Torstai 12. toukokuuta 2016 |
| 2018/C 76/30 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. toukokuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS)) | 143 |
| | Keskiviikko 26. toukokuuta 2016 |
| 2018/C 76/31 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Ranskan hakemus – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD)) | 158 |
| 2018/C 76/32 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Kreikan hakemus – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD)) | 162 |
| 2018/C 76/33 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. toukokuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Ruotsin hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta annettujen neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 9 artiklan ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 9 artiklan mukaisesti (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE)) | 166 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 10. toukokuuta 2016

2018/C 76/20

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä unionin tullikoodeksin tiettyjä säännöksiä koskevilla siirtymäsäännöksillä sikäli kuin asiaankuuluvat sähköiset järjestelmät eivät ole vielä toiminnassa ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta annetun delegoidun asetuksen (EU) 2016/341 oikaisemisesta 8. huhtikuuta 2016 annettua komission delegoitua asetusta (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

130

2018/C 76/21

P8_TA(2016)0206Muista kuin EU:n jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautuminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio)

132

2018/C 76/22

P8_TA(2016)0207Polkumyynnillä muista kuin EU:n jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautuminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio)

133

2018/C 76/23

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Liberian tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

134

2018/C 76/24

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista neljän vuoden ajanjaksoksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

135

2018/C 76/25

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan välisen maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

136

2018/C 76/26

P8_TA(2016)0212Maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat tilastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on vallan antamisesta komissiolle antaa delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä tiettyjen toimenpiteiden hyväksymiseksi (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta

137

Keskiviikko 11. toukokuuta 2016

2018/C 76/27

P8_TA(2016)0214Hyödykemarkkinoilla toimivia välittäjiä koskevat poikkeukset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on hyödykemarkkinoilla toimivia välittäjiä koskevista poikkeuksista (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on hyödykemarkkinoilla toimivia välittäjiä koskevista poikkeuksista

138

2018/C 76/28

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

139

2018/C 76/29

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (uudelleenlaadittu teksti) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

141

Torstai 12. toukokuuta 2016

2018/C 76/30

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. toukokuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

143

Keskiviikko 26. toukokuuta 2016

2018/C 76/31

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Ranskan hakemus – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

158

2018/C 76/32

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Kreikan hakemus – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

162

2018/C 76/33

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. toukokuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Ruotsin hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta annettujen neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 9 artiklan ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 9 artiklan mukaisesti (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

166

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

28.2.2018

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2016–2017

Istunnot 9.– 12. toukokuuta 2016

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

  EUVL C 211, 30.6.2017
  .

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Istunnot 25. ja 26. toukokuuta 2016

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

  EUVL C 217, 6.7.2017
  .

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 10. toukokuuta 2016

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/2

---

P8_TA(2016)0211

Koheesiopolitiikan 2014–2020 uudet alueellisen kehittämisen välineet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2016 aiheesta ”Koheesiopolitiikan 2014–2020 uudet alueellisen kehittämisen välineet: yhdennetyt alueelliset investoinnit ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet” (2015/2224(INI))

(2018/C 076/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen XVIII osaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen XVIII osaston,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) (jäljempänä ”yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) (jäljempänä ”yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (4),

| — | ottaa huomioon erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (5),

| — | ottaa huomioon EU:n alueellisen agendan 2020, joka hyväksyttiin aluesuunnittelusta ja -kehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Gödöllőssä Unkarissa 19. toukokuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n alueellisen agendan 2020, joka hyväksyttiin aluesuunnittelusta ja -kehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Gödöllőssä Unkarissa 19. toukokuuta 2011,

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2012 annetun alueiden komitean lausunnon yhteisölähtöisestä paikallisesta kehittämisestä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2012 annetun alueiden komitean lausunnon yhteisölähtöisestä paikallisesta kehittämisestä (6),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 annetun alueiden komitean lausunnon kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia koskevien neuvottelujen tuloksista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 annetun alueiden komitean lausunnon kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia koskevien neuvottelujen tuloksista (7),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2014 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon paikallisyhteisöjen omista kehittämishankkeista (CLLD) vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan välineenä paikallisessa, maaseutu- ja kaupunkialueiden sekä taajamien lähialueiden kehittämisessä (puheenjohtajavaltio Kreikan pyynnöstä laadittu valmisteleva lausunto) (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2014 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon paikallisyhteisöjen omista kehittämishankkeista (CLLD) vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan välineenä paikallisessa, maaseutu- ja kaupunkialueiden sekä taajamien lähialueiden kehittämisessä (puheenjohtajavaltio Kreikan pyynnöstä laadittu valmisteleva lausunto) (8),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutoksesta ja sen vaikutuksista EU:n tulevaan koheesiopolitiikkaan (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutoksesta ja sen vaikutuksista EU:n tulevaan koheesiopolitiikkaan (9),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman aluekehityksen roolin optimoinnista koheesiopolitiikassa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman aluekehityksen roolin optimoinnista koheesiopolitiikassa (10),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n jäsenvaltioiden valmiudesta käynnistää koheesiopolitiikan uusi ohjelmakausi tehokkaasti ja oikea-aikaisesti (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n jäsenvaltioiden valmiudesta käynnistää koheesiopolitiikan uusi ohjelmakausi tehokkaasti ja oikea-aikaisesti (11),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti koheesiopolitiikan yksinkertaistamista ja tulosperustaista suuntaamista kaudella 2014–2020” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti koheesiopolitiikan yksinkertaistamista ja tulosperustaista suuntaamista kaudella 2014–2020” (12),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2015 laaditun Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston (toimialayksikkö B: rakenne- ja koheesiopolitiikka) selonteon ”Tools to support the territorial and urban dimension in cohesion policy: Integrated territorial investment (ITI) and Community-led Local Development (CLLD)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2015 laaditun Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston (toimialayksikkö B: rakenne- ja koheesiopolitiikka) selonteon ”Tools to support the territorial and urban dimension in cohesion policy: Integrated territorial investment (ITI) and Community-led Local Development (CLLD)”,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston (toimialayksikkö B: rakenne- ja koheesiopolitiikka) heinäkuussa 2015 teettämän tutkimuksen ”Territorial governance and Cohesion Policy”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston (toimialayksikkö B: rakenne- ja koheesiopolitiikka) heinäkuussa 2015 teettämän tutkimuksen ”Territorial governance and Cohesion Policy”,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston (toimialayksikkö B: rakenne- ja koheesiopolitiikka) helmikuussa 2015 teettämän tutkimuksen ”Strategic coherence of Cohesion Policy: comparison of the 2007–13 and 2014–20 programming periods”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston (toimialayksikkö B: rakenne- ja koheesiopolitiikka) helmikuussa 2015 teettämän tutkimuksen ”Strategic coherence of Cohesion Policy: comparison of the 2007–13 and 2014–20 programming periods”,

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2014 julkaistun kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän komission kertomuksen ”Työpaikkoihin ja kasvuun tehtävät investoinnit sekä kehityksen ja hyvän hallintotavan edistäminen EU:n alueilla ja kaupungeissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2014 julkaistun kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän komission kertomuksen ”Työpaikkoihin ja kasvuun tehtävät investoinnit sekä kehityksen ja hyvän hallintotavan edistäminen EU:n alueilla ja kaupungeissa”,

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2015 julkaistun komission tutkimuksen ”Territorial Agenda 2020 put in practice – Enhancing the efficiency and effectiveness of Cohesion Policy by a place-based approach” (II osa – tapaustutkimukset), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2015 julkaistun komission tutkimuksen ”Territorial Agenda 2020 put in practice – Enhancing the efficiency and effectiveness of Cohesion Policy by a place-based approach” (II osa – tapaustutkimukset),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2011 Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Puolan pyynnöstä laaditun raportin ”How to strengthen the territorial dimension of ’Europe 2020’ and EU Cohesion Policy based on the Territorial Agenda 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2011 Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Puolan pyynnöstä laaditun raportin ”How to strengthen the territorial dimension of ’Europe 2020’ and EU Cohesion Policy based on the Territorial Agenda 2020”,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2014 laaditun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n raportin ”Job Creation and Local Economic Development”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2014 laaditun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n raportin ”Job Creation and Local Economic Development”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 laaditun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n raportin ”Local Economic Leadership”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 laaditun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n raportin ”Local Economic Leadership”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0032/2016),

| A. | toteaa, että alueellinen yhteenkuuluvuus on Lissabonin sopimukseen kirjattu Euroopan unionin perustavoite; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että alueellinen yhteenkuuluvuus on Lissabonin sopimukseen kirjattu Euroopan unionin perustavoite;

| B. | toteaa, että kauden 2014–2020 koheesiopolitiikalla tuetaan ja edistetään yhdennettyjen ja paikkakohtaisten lähestymistapojen käyttöä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja edistetään samalla myös alueellista hallintoa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kauden 2014–2020 koheesiopolitiikalla tuetaan ja edistetään yhdennettyjen ja paikkakohtaisten lähestymistapojen käyttöä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja edistetään samalla myös alueellista hallintoa;

| C. | katsoo, että yhdennetyillä ja paikkakohtaisilla lähestymistavoilla pyritään parantamaan julkisten toimenpiteiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta vastaamalla alueiden erityistarpeisiin ja edistämällä niiden houkuttelevuutta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että yhdennetyillä ja paikkakohtaisilla lähestymistavoilla pyritään parantamaan julkisten toimenpiteiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta vastaamalla alueiden erityistarpeisiin ja edistämällä niiden houkuttelevuutta;

| D. | toteaa, että CLLD ja ITI ovat koheesiopolitiikan innovatiivisia välineitä, joita jotkin jäsenvaltiot panevat tässä muodossa täytäntöön ensimmäistä kertaa ja joilla voidaan edistää huomattavasti taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden aikaansaamista, laadukkaiden työpaikkojen luomista, kestävää kehitystä ja Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että CLLD ja ITI ovat koheesiopolitiikan innovatiivisia välineitä, joita jotkin jäsenvaltiot panevat tässä muodossa täytäntöön ensimmäistä kertaa ja joilla voidaan edistää huomattavasti taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden aikaansaamista, laadukkaiden työpaikkojen luomista, kestävää kehitystä ja Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamista;

| E. | katsoo, että uudet ITI- ja CLLD-aloitteet ovat olennaisia muutoksia paikallisten sidosryhmien valmiuksissa yhdistää rahoitusvirtoja ja suunnitella hyvin kohdennettuja paikallisia aloitteita; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että uudet ITI- ja CLLD-aloitteet ovat olennaisia muutoksia paikallisten sidosryhmien valmiuksissa yhdistää rahoitusvirtoja ja suunnitella hyvin kohdennettuja paikallisia aloitteita;

| F. | toteaa, että alueellisten ja paikallisten rakenteiden vaikutusmahdollisuuksien lisääminen on erittäin tärkeää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan täysimääräisen toteutumisen kannalta; ottaa huomioon, että innovatiiviset lähestymistavat, joissa asetetaan etusijalle paikallinen tietämys paikallisten ongelmien ratkaisemiseksi paikallisten ratkaisuja avulla, ovat lisänneet merkitystään; toteaa, että osallistavan budjetoinnin kaltaisella osallistavalla hallinnolla on tarvittavat yleisön osallistumisen mahdollistavat välineet, joilla pyritään antamaan vastuu päätöksistä paikallisyhteisöjen tasolle; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että alueellisten ja paikallisten rakenteiden vaikutusmahdollisuuksien lisääminen on erittäin tärkeää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan täysimääräisen toteutumisen kannalta; ottaa huomioon, että innovatiiviset lähestymistavat, joissa asetetaan etusijalle paikallinen tietämys paikallisten ongelmien ratkaisemiseksi paikallisten ratkaisuja avulla, ovat lisänneet merkitystään; toteaa, että osallistavan budjetoinnin kaltaisella osallistavalla hallinnolla on tarvittavat yleisön osallistumisen mahdollistavat välineet, joilla pyritään antamaan vastuu päätöksistä paikallisyhteisöjen tasolle;

| G. | toteaa, että CLLD perustuu Leader-, Urban- ja Equal-ohjelmien täytäntöönpanosta edellisillä rahoituskausilla saatuun kokemukseen ja pohjautuu pääasiassa Leader-lähestymistapaan, joka on johtanut paikallisten toimintaryhmien eksponentiaaliseen lisääntymiseen alusta eli vuodesta 1991 alkaen ja vaikuttanut merkittävästi väestön elämänlaadun paranemiseen erityisesti maaseutualueilla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että CLLD perustuu Leader-, Urban- ja Equal-ohjelmien täytäntöönpanosta edellisillä rahoituskausilla saatuun kokemukseen ja pohjautuu pääasiassa Leader-lähestymistapaan, joka on johtanut paikallisten toimintaryhmien eksponentiaaliseen lisääntymiseen alusta eli vuodesta 1991 alkaen ja vaikuttanut merkittävästi väestön elämänlaadun paranemiseen erityisesti maaseutualueilla;

| H. | ottaa huomioon, että CLLD on pakollinen vain maaseuturahastolle ja valinnainen EAKR:lle, ESR:lle ja EMKR:lle; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että CLLD on pakollinen vain maaseuturahastolle ja valinnainen EAKR:lle, ESR:lle ja EMKR:lle;

| I. | toteaa, että näillä kahdella uudella välineellä voi olla merkittävä rooli väestörakenteen muutokseen sopeutumisessa ja alueiden välisten kehityserojen suunnan kääntämisessä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että näillä kahdella uudella välineellä voi olla merkittävä rooli väestörakenteen muutokseen sopeutumisessa ja alueiden välisten kehityserojen suunnan kääntämisessä;

| J. | ottaa huomioon, että CLLD noudattaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja että sen tarkoituksena on pikemminkin asettaa tavoitteet ja rahoittaa hankkeita, jotka liittyvät yhteisön paikallisiin tarpeisiin, kuin määrätä kansallisen tason tavoitteista; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että CLLD noudattaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja että sen tarkoituksena on pikemminkin asettaa tavoitteet ja rahoittaa hankkeita, jotka liittyvät yhteisön paikallisiin tarpeisiin, kuin määrätä kansallisen tason tavoitteista;

| K. | toteaa, että ITI on väline, jota voidaan käyttää kestävää kaupunkikehitystä koskevien yhdennettyjen toimien toteuttamisessa asetuksen (EU) N:o 1301/2013 7 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että ITI on väline, jota voidaan käyttää kestävää kaupunkikehitystä koskevien yhdennettyjen toimien toteuttamisessa asetuksen (EU) N:o 1301/2013 7 artiklan mukaisesti;

| L. | panee merkille, että hallintorakenteissa ja alhaalta ylöspäin suuntautuvista kehitysaloitteista saaduissa kokemuksissa on tasoeroja jäsenvaltioiden keskuudessa; |
| --- | --- |

L.

panee merkille, että hallintorakenteissa ja alhaalta ylöspäin suuntautuvista kehitysaloitteista saaduissa kokemuksissa on tasoeroja jäsenvaltioiden keskuudessa;

| M. | toteaa, että paikallisten ja alueellisten toimijoiden valmiudet ja sitoutuminen ovat tärkeitä näiden välineiden menestyksen kannalta, sanotun vaikuttamatta kunkin rakenteen osalta määriteltyihin toimivaltuuksiin; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että paikallisten ja alueellisten toimijoiden valmiudet ja sitoutuminen ovat tärkeitä näiden välineiden menestyksen kannalta, sanotun vaikuttamatta kunkin rakenteen osalta määriteltyihin toimivaltuuksiin;

| N. | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisia pyydetään osallistumaan niiden omaa kehitystä koskeviin päätöksiin ja edistämään synergioita julkisen ja yksityisen sektorin välillä sellaisten perussuuntaviivojen avulla, joilla voidaan taata hankkeiden tehokas hallinto ja tehtyjen sitoumusten vakaus; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisia pyydetään osallistumaan niiden omaa kehitystä koskeviin päätöksiin ja edistämään synergioita julkisen ja yksityisen sektorin välillä sellaisten perussuuntaviivojen avulla, joilla voidaan taata hankkeiden tehokas hallinto ja tehtyjen sitoumusten vakaus;

| O. | pitää tärkeänä, että omaa kehitystään koskevissa päätöksissä paikallis- ja alueviranomaiset kartoittavat asianmukaisesti varansa ja strategiset etunsa yhteisöltä saamansa palautteen mukaisesti sekä toimivat niiden pohjalta laatiessaan alueellisia ja paikallisia kehittämisstrategioitaan, jotka yhdessä yhteisöiltään saamansa palautteen kanssa parantaisivat elämänlaatua selvittämällä ongelmia, asettamalla painopisteitä ja hahmottelemalla kestäviä ratkaisuja yhdessä kansalaisten kanssa; |
| --- | --- |

O.

pitää tärkeänä, että omaa kehitystään koskevissa päätöksissä paikallis- ja alueviranomaiset kartoittavat asianmukaisesti varansa ja strategiset etunsa yhteisöltä saamansa palautteen mukaisesti sekä toimivat niiden pohjalta laatiessaan alueellisia ja paikallisia kehittämisstrategioitaan, jotka yhdessä yhteisöiltään saamansa palautteen kanssa parantaisivat elämänlaatua selvittämällä ongelmia, asettamalla painopisteitä ja hahmottelemalla kestäviä ratkaisuja yhdessä kansalaisten kanssa;

| P. | toteaa, että asetuksen (EU) N:o 1301/2013 7 artiklan 3 kohdan mukaan kunkin jäsenvaltion on erityisen alueellisen tilanteensa mukaisesti vahvistettava kumppanuussopimuksessaan periaatteet sellaisten kaupunkialueiden valinnalle, joilla on määrä toteuttaa kaupunkialueiden kestävää kehitystä tukevia yhdennettyjä toimenpiteitä, sekä varojen alustava kohdentaminen näihin toimenpiteisiin kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että asetuksen (EU) N:o 1301/2013 7 artiklan 3 kohdan mukaan kunkin jäsenvaltion on erityisen alueellisen tilanteensa mukaisesti vahvistettava kumppanuussopimuksessaan periaatteet sellaisten kaupunkialueiden valinnalle, joilla on määrä toteuttaa kaupunkialueiden kestävää kehitystä tukevia yhdennettyjä toimenpiteitä, sekä varojen alustava kohdentaminen näihin toimenpiteisiin kansallisella tasolla;

| Q. | toteaa, että maaseudun ja kaupunkialueiden yhteistyöhön tähtäävä RURBAN-aloite edistää alueellisen kilpailukyvyn vahvistamista ja kehityskumppanuuksien luomista; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että maaseudun ja kaupunkialueiden yhteistyöhön tähtäävä RURBAN-aloite edistää alueellisen kilpailukyvyn vahvistamista ja kehityskumppanuuksien luomista;

| R. | katsoo, että Euroopan unionin tasolla talousarvioiden olisi perustuttava tuloksiin, ja toteaa, että ITI:n ja CLLD:n puitteissa myönnetyt varat on käytettävä tehokkaasti siten, että saavutetaan poliittiset tavoitteet ja asetetut painopisteet, ja niiden on tuotettava tavoitteen kannalta mahdollisimman paljon lisäarvoa ja niiden tulokset olisi saavutettava mahdollisimman vähäisin kustannuksin; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että Euroopan unionin tasolla talousarvioiden olisi perustuttava tuloksiin, ja toteaa, että ITI:n ja CLLD:n puitteissa myönnetyt varat on käytettävä tehokkaasti siten, että saavutetaan poliittiset tavoitteet ja asetetut painopisteet, ja niiden on tuotettava tavoitteen kannalta mahdollisimman paljon lisäarvoa ja niiden tulokset olisi saavutettava mahdollisimman vähäisin kustannuksin;

Yleisiä näkökohtia

| 1. | katsoo, että alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistuminen prosessiin alusta alkaen, heidän sitoutumisensa alueellisiin kehittämisstrategioihin ja se, että he kokevat ne omakseen, sekä vastuiden ja resurssien asianmukainen jakaminen päätöksenteon alemmille tasoille ovat olennaisia alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan onnistumiselle; katsoo, että myös kumppaneiden osallistuminen voi vahvistaa yhdennettyä paikkakohtaista lähestymistapaa, etenkin jos CLLD:n ja ITI:n hyödyntäminen on vähäistä; korostaa kuitenkin, että paikalliset toimijat tarvitsevat teknistä ja taloudellista tukea alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla erityisesti täytäntöönpanoprosessin varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että alueellisten ja paikallisten toimijoiden osallistuminen prosessiin alusta alkaen, heidän sitoutumisensa alueellisiin kehittämisstrategioihin ja se, että he kokevat ne omakseen, sekä vastuiden ja resurssien asianmukainen jakaminen päätöksenteon alemmille tasoille ovat olennaisia alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan onnistumiselle; katsoo, että myös kumppaneiden osallistuminen voi vahvistaa yhdennettyä paikkakohtaista lähestymistapaa, etenkin jos CLLD:n ja ITI:n hyödyntäminen on vähäistä; korostaa kuitenkin, että paikalliset toimijat tarvitsevat teknistä ja taloudellista tukea alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla erityisesti täytäntöönpanoprosessin varhaisessa vaiheessa;

| 2. | kehottaa määrittelemään strategiat alueellisten ja paikallisten toimijoiden kanssa täytäntöönpanoprosessin alkuvaiheissa erityisesti erityis- ja erikoistumiskoulutuksen sekä teknisen ja taloudellisen tuen osalta alueiden, jäsenvaltioiden ja EU:n välisen tehokkaan kumppanuuden puitteissa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa määrittelemään strategiat alueellisten ja paikallisten toimijoiden kanssa täytäntöönpanoprosessin alkuvaiheissa erityisesti erityis- ja erikoistumiskoulutuksen sekä teknisen ja taloudellisen tuen osalta alueiden, jäsenvaltioiden ja EU:n välisen tehokkaan kumppanuuden puitteissa;

| 3. | katsoo, että toimivaltuuksien ja resurssien edelleenjakamista ERI-rahastojen puitteissa on edistettävä entisestään ja että hallintoviranomaisten haluttomuus siihen voi rajoittaa näiden kahden välineen mahdollisuuksia; vaatii jäsenvaltioita omaksumaan alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan ja antamaan vastuuta paikallisille ryhmille; kehottaa komissiota antamaan täysin toimivaltuuksiensa mukaisesti jäsenvaltioille suosituksia ja kattavia ohjeita siitä, miten CLLD:n ja ITI:n täytäntöönpanoon liittyvien eri hallinnollisten tasojen välinen luottamuksen puute ja hallinnolliset esteet saadaan poistettua; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että toimivaltuuksien ja resurssien edelleenjakamista ERI-rahastojen puitteissa on edistettävä entisestään ja että hallintoviranomaisten haluttomuus siihen voi rajoittaa näiden kahden välineen mahdollisuuksia; vaatii jäsenvaltioita omaksumaan alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan ja antamaan vastuuta paikallisille ryhmille; kehottaa komissiota antamaan täysin toimivaltuuksiensa mukaisesti jäsenvaltioille suosituksia ja kattavia ohjeita siitä, miten CLLD:n ja ITI:n täytäntöönpanoon liittyvien eri hallinnollisten tasojen välinen luottamuksen puute ja hallinnolliset esteet saadaan poistettua;

| 4. | korostaa, että paikallisella tasolla laadukkaiden yhdennettyjen ja monialaisten innovatiivisten strategioiden suunnittelu on haaste erityisesti silloin, kun se on tehtävä osallistavasti; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että paikallisella tasolla laadukkaiden yhdennettyjen ja monialaisten innovatiivisten strategioiden suunnittelu on haaste erityisesti silloin, kun se on tehtävä osallistavasti;

| 5. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että näiden välineiden mukaisesti toteutettavat toimet on mukautettava toimintaohjelmien yleisiin tavoitteisiin ja samalla otettava huomioon paikallisten toimijoiden painopisteet sekä muut kansalliset, alueelliset ja paikalliset kehittämisstrategiat sekä älykkään erikoistumisen strategiat ja mahdollistettava joustomarginaalit; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että näiden välineiden mukaisesti toteutettavat toimet on mukautettava toimintaohjelmien yleisiin tavoitteisiin ja samalla otettava huomioon paikallisten toimijoiden painopisteet sekä muut kansalliset, alueelliset ja paikalliset kehittämisstrategiat sekä älykkään erikoistumisen strategiat ja mahdollistettava joustomarginaalit;

| 6. | muistuttaa, että EU:n ohjelmien lisäksi myös valtavirran kansallisten ja alueellisten toimintatapojen on oltava entistä joustavampia ja paremmin yhdennettyjä; korostaa, että entistä yleisluontoisemman hengen takaaminen hallintouudistukselle auttaa varmistamaan, että EU:n varoja ei käytetä kansallisten ja alueellisten toimintatapojen ”rinnakkaisessa” kehyksessä, vaan ne sisällytetään mieluummin laajempaan pyrkimykseen tuottaa kestäviä taloudellisia tuloksia; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että EU:n ohjelmien lisäksi myös valtavirran kansallisten ja alueellisten toimintatapojen on oltava entistä joustavampia ja paremmin yhdennettyjä; korostaa, että entistä yleisluontoisemman hengen takaaminen hallintouudistukselle auttaa varmistamaan, että EU:n varoja ei käytetä kansallisten ja alueellisten toimintatapojen ”rinnakkaisessa” kehyksessä, vaan ne sisällytetään mieluummin laajempaan pyrkimykseen tuottaa kestäviä taloudellisia tuloksia;

| 7. | katsoo, että nuorisotyöttömyys on kiireellisin jäsenvaltioita koskeva kysymys pk-yritysten rahoituksen puutteen ohella; korostaa, että paikallisissa ja alueellisissa kehittämisstrategioissa on käsiteltävä näitä kysymyksiä yhtenä painopistealueena; kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tarjoamaan verokannustimia ja muita kannustimia nuorten työllisyyden ja alueen sisäisen nuorten liikkuvuuden edistämiseksi sekä asettamaan etusijalle ammatillisen koulutuksen yhteistyössä oppilaitosten kanssa; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että nuorisotyöttömyys on kiireellisin jäsenvaltioita koskeva kysymys pk-yritysten rahoituksen puutteen ohella; korostaa, että paikallisissa ja alueellisissa kehittämisstrategioissa on käsiteltävä näitä kysymyksiä yhtenä painopistealueena; kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tarjoamaan verokannustimia ja muita kannustimia nuorten työllisyyden ja alueen sisäisen nuorten liikkuvuuden edistämiseksi sekä asettamaan etusijalle ammatillisen koulutuksen yhteistyössä oppilaitosten kanssa;

| 8. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia kiinnittämään erityistä huomiota hankkeisiin, joiden tarkoituksena on saada paikkakunnat ja alueet sopeutumaan väestömuutokseen, ja torjumaan väestömuutoksesta aiheutuvaa epätasapainoa erityisesti 1. mukauttamalla väestörakenteen muutokseen ja muuttoliikkeeseen liittyviä sosiaalisia ja liikkuvuutta koskevia infrastruktuureja, 2. luomalla tiettyjä ikääntyvälle väestölle tarkoitettuja tavaroita ja palveluja, 3. tukemalla iäkkäiden ihmisten, naisten ja muuttajien työllistymismahdollisuuksia, jotka lisäävät sosiaalista osallisuutta, sekä 4. vahvistamalla digitaalisia yhteyksiä ja luomalla alustoja, joiden avulla mahdollistetaan syrjäisimmillä alueilla asuvien kansalaisten osallistuminen ja vuorovaikutus ja edistetään sitä erilaisten hallinnollisten, sosiaalisten ja poliittisten palvelujen osalta kaikilla hallinnon tasoilla (paikallinen, alueellinen, kansallinen ja unionin taso); |
| --- | --- |

8.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia kiinnittämään erityistä huomiota hankkeisiin, joiden tarkoituksena on saada paikkakunnat ja alueet sopeutumaan väestömuutokseen, ja torjumaan väestömuutoksesta aiheutuvaa epätasapainoa erityisesti 1. mukauttamalla väestörakenteen muutokseen ja muuttoliikkeeseen liittyviä sosiaalisia ja liikkuvuutta koskevia infrastruktuureja, 2. luomalla tiettyjä ikääntyvälle väestölle tarkoitettuja tavaroita ja palveluja, 3. tukemalla iäkkäiden ihmisten, naisten ja muuttajien työllistymismahdollisuuksia, jotka lisäävät sosiaalista osallisuutta, sekä 4. vahvistamalla digitaalisia yhteyksiä ja luomalla alustoja, joiden avulla mahdollistetaan syrjäisimmillä alueilla asuvien kansalaisten osallistuminen ja vuorovaikutus ja edistetään sitä erilaisten hallinnollisten, sosiaalisten ja poliittisten palvelujen osalta kaikilla hallinnon tasoilla (paikallinen, alueellinen, kansallinen ja unionin taso);

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan lisää tukea, koulutusta ja opastusta pienille ja vähemmän kehittyneille paikkakunnille, joiden resurssit ja valmiudet ovat rajallisemmat ja joille näihin välineisiin liittyvä hallinnollinen rasite ja monimutkaisuus voivat olla vaikeita omaksua suunnittelun ja täytäntöönpanon yhteydessä; muistuttaa, että alueellinen yhteenkuuluvuus saa alkunsa alatasolta ja että sitä on sovellettava myös pieniin hallinnollisiin yksiköihin ilman poissulkemista ja syrjintää ITI- ja CLLD-välineiden saatavuuden osalta; kehottaa komissiota tiedottamaan parhaita käytäntöjä kussakin jäsenvaltiossa koskevista tuloksista ja ehdottaa, että niitä jaetaan sellaisen sähköisen verkoston kautta, jonka avulla tällaiset yksiköt saavat tasaveroiset mahdollisuudet saada käyttöönsä näitä välineitä; kannustaa kansallisia ja alueellisia viranomaisia ehdottamaan ratkaisuja, joilla kootaan yhteen pieniä hallinnollisia yksiköitä ottaen huomioon alueellinen ulottuvuus ja erityiset kehitystarpeet; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan lisää tukea, koulutusta ja opastusta pienille ja vähemmän kehittyneille paikkakunnille, joiden resurssit ja valmiudet ovat rajallisemmat ja joille näihin välineisiin liittyvä hallinnollinen rasite ja monimutkaisuus voivat olla vaikeita omaksua suunnittelun ja täytäntöönpanon yhteydessä; muistuttaa, että alueellinen yhteenkuuluvuus saa alkunsa alatasolta ja että sitä on sovellettava myös pieniin hallinnollisiin yksiköihin ilman poissulkemista ja syrjintää ITI- ja CLLD-välineiden saatavuuden osalta; kehottaa komissiota tiedottamaan parhaita käytäntöjä kussakin jäsenvaltiossa koskevista tuloksista ja ehdottaa, että niitä jaetaan sellaisen sähköisen verkoston kautta, jonka avulla tällaiset yksiköt saavat tasaveroiset mahdollisuudet saada käyttöönsä näitä välineitä; kannustaa kansallisia ja alueellisia viranomaisia ehdottamaan ratkaisuja, joilla kootaan yhteen pieniä hallinnollisia yksiköitä ottaen huomioon alueellinen ulottuvuus ja erityiset kehitystarpeet;

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan useisiin rahoituslähteisiin perustuvan lähestymistavan avulla CLLD:n ja ITI:n käytön lisäämistä koskevan strategian entistä tehokkaampien alueellisten ja paikallisten kehittämisstrategioiden luomiseksi erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetuilla alueilla; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tarvittaessa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 33 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua joustavuutta, jotta näiden alueiden erityisominaisuuksiin voidaan vastata paremmin; kannustaa toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä, jotka koskevat teknisen tuen antamista hallintoelimille ja niiden valmiuksien kehittämistä näillä alueilla niiden syrjäinen sijainti ja osittain epäedullinen kilpailuasema huomioon ottaen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan useisiin rahoituslähteisiin perustuvan lähestymistavan avulla CLLD:n ja ITI:n käytön lisäämistä koskevan strategian entistä tehokkaampien alueellisten ja paikallisten kehittämisstrategioiden luomiseksi erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetuilla alueilla; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tarvittaessa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 33 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua joustavuutta, jotta näiden alueiden erityisominaisuuksiin voidaan vastata paremmin; kannustaa toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä, jotka koskevat teknisen tuen antamista hallintoelimille ja niiden valmiuksien kehittämistä näillä alueilla niiden syrjäinen sijainti ja osittain epäedullinen kilpailuasema huomioon ottaen;

| 11. | korostaa, että monien rahastojen yhdistäminen on edelleen haasteellista sidosryhmille erityisesti CLLD:n ja ITI:n puitteissa; katsoo, että tarvitaan yksinkertaistamistoimia, jotta voidaan luoda olosuhteet näiden välineiden täytäntöönpanolle; suhtautuu sen vuoksi myönteisesti siihen, että perustetaan riippumattomien asiantuntijoiden korkean tason ryhmä seuraamaan yksinkertaistamista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen edunsaajien osalta, ja panee tyytyväisenä merkille sääntelyn parantamista koskevat komission toimet; korostaa, että suosituksia laadittaessa olisi löydettävä yhteiset eurooppalaiset puitteet; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että monien rahastojen yhdistäminen on edelleen haasteellista sidosryhmille erityisesti CLLD:n ja ITI:n puitteissa; katsoo, että tarvitaan yksinkertaistamistoimia, jotta voidaan luoda olosuhteet näiden välineiden täytäntöönpanolle; suhtautuu sen vuoksi myönteisesti siihen, että perustetaan riippumattomien asiantuntijoiden korkean tason ryhmä seuraamaan yksinkertaistamista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen edunsaajien osalta, ja panee tyytyväisenä merkille sääntelyn parantamista koskevat komission toimet; korostaa, että suosituksia laadittaessa olisi löydettävä yhteiset eurooppalaiset puitteet;

| 12. | korostaa erityisesti tarvetta torjua ylisääntelykäytäntöjä, joilla luodaan täydentäviä vaatimuksia ja esteitä kansallisilla, alueellisilla ja paikallisilla tasoilla; panee merkille, että monesti tarkastustasoja on useita, mikä lisää edunsaajien taloudellista ja hallinnollista rasitetta; vaatii välttämään hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä ja korostaa, että on tärkeää vahvistaa investointien sekä julkisten ja yksityisten kumppanuuksien edellytykset; suosittaa, että tarkastustoimia virtaviivaistetaan ja että valvonta keskitetään prosessiin ja suorituksen arviointiin ja samalla säilytetään tehokas valvonta; |
| --- | --- |

12.

korostaa erityisesti tarvetta torjua ylisääntelykäytäntöjä, joilla luodaan täydentäviä vaatimuksia ja esteitä kansallisilla, alueellisilla ja paikallisilla tasoilla; panee merkille, että monesti tarkastustasoja on useita, mikä lisää edunsaajien taloudellista ja hallinnollista rasitetta; vaatii välttämään hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä ja korostaa, että on tärkeää vahvistaa investointien sekä julkisten ja yksityisten kumppanuuksien edellytykset; suosittaa, että tarkastustoimia virtaviivaistetaan ja että valvonta keskitetään prosessiin ja suorituksen arviointiin ja samalla säilytetään tehokas valvonta;

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja toteuttamaan alueellisille ja paikallisille toimijoille tarkoitettua kohdennettua koulutustoimintaa, jossa keskitytään CLLD:hen ja ITI:hin, ja kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota paikallisille edunsaajille suunnattuihin koulutusohjelmiin; pitää ratkaisevan tärkeänä, että varmistetaan yhteiskunnan kaikkien tärkeiden alojen mukanaolo ja edustus tällaisissa toimissa; korostaa, että teknisen tuen tehokas ja vaikuttava käyttö näiden välineiden tukena on tärkeää ilman päällekkäisiä rakenteita; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja toteuttamaan alueellisille ja paikallisille toimijoille tarkoitettua kohdennettua koulutustoimintaa, jossa keskitytään CLLD:hen ja ITI:hin, ja kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota paikallisille edunsaajille suunnattuihin koulutusohjelmiin; pitää ratkaisevan tärkeänä, että varmistetaan yhteiskunnan kaikkien tärkeiden alojen mukanaolo ja edustus tällaisissa toimissa; korostaa, että teknisen tuen tehokas ja vaikuttava käyttö näiden välineiden tukena on tärkeää ilman päällekkäisiä rakenteita;

| 14. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio keskittyy tuloksiin ja tuotoksiin, minkä pitäisi myös auttaa paikallisia päätöksentekijöitä siirtymään liiallisesta varojen käyttöön ja täytäntöönpanoprosessien luettelointiin keskittymisestä kohti sellaisten todellisten ja tarkoituksenmukaisten kohteiden määrittämistä, jotka saavat aikaan konkreettisia muutoksia paikallisille yrityksille ja asukkaille; |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio keskittyy tuloksiin ja tuotoksiin, minkä pitäisi myös auttaa paikallisia päätöksentekijöitä siirtymään liiallisesta varojen käyttöön ja täytäntöönpanoprosessien luettelointiin keskittymisestä kohti sellaisten todellisten ja tarkoituksenmukaisten kohteiden määrittämistä, jotka saavat aikaan konkreettisia muutoksia paikallisille yrityksille ja asukkaille;

| 15. | ilmaisee huolensa asianmukaisen yhteydenpidon puuttumisesta eri sidosryhmien keskuudessa; kehottaa tekemään aloitteita, joilla pyritään lisäämään tietojenvaihtoa; kehottaa komissiota parantamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa CLLD:tä ja ITI:tä koskevaa koordinointia ja tietojen levittämistä; vaatii, että CLLD:n ja ITI:n avulla on lisättävä kansalaisten osallistumista paikallis- ja aluehallintoon mahdollistamalla kansalaisten suora osallistuminen päätöksentekoon, jotta päätösten vastuuvelvollisuutta voidaan lisätä, ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia toteuttamaan asianmukaisia menettelyjä kansalaisten ottamiseksi mukaan julkisiin kuulemisiin edistämällä neuvotteluihin ja yhteistyöhön perustuvaa kulttuuria; |
| --- | --- |

15.

ilmaisee huolensa asianmukaisen yhteydenpidon puuttumisesta eri sidosryhmien keskuudessa; kehottaa tekemään aloitteita, joilla pyritään lisäämään tietojenvaihtoa; kehottaa komissiota parantamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa CLLD:tä ja ITI:tä koskevaa koordinointia ja tietojen levittämistä; vaatii, että CLLD:n ja ITI:n avulla on lisättävä kansalaisten osallistumista paikallis- ja aluehallintoon mahdollistamalla kansalaisten suora osallistuminen päätöksentekoon, jotta päätösten vastuuvelvollisuutta voidaan lisätä, ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia toteuttamaan asianmukaisia menettelyjä kansalaisten ottamiseksi mukaan julkisiin kuulemisiin edistämällä neuvotteluihin ja yhteistyöhön perustuvaa kulttuuria;

| 16. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueita tarvittaessa varmistamaan, että käyttöön on otettu riittävät mekanismit, joilla vältytään hallintoviranomaisten ja yksittäisten kumppanuuksien välisiltä ongelmilta, ja myös varmistamaan, että mahdollisille edunsaajille annetaan näiden mekanismien osalta asianmukaisesti tietoja ja suojelua; panee merkille muutoksenhausta johtuvan riitojenratkaisun aiheuttamat viivästykset ja kehottaa laatimaan erityiset säännöt menettelyistä julkisia hankintoja koskevaa muutoksenhakua ja nopeaa riitojenratkaisua varten; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueita tarvittaessa varmistamaan, että käyttöön on otettu riittävät mekanismit, joilla vältytään hallintoviranomaisten ja yksittäisten kumppanuuksien välisiltä ongelmilta, ja myös varmistamaan, että mahdollisille edunsaajille annetaan näiden mekanismien osalta asianmukaisesti tietoja ja suojelua; panee merkille muutoksenhausta johtuvan riitojenratkaisun aiheuttamat viivästykset ja kehottaa laatimaan erityiset säännöt menettelyistä julkisia hankintoja koskevaa muutoksenhakua ja nopeaa riitojenratkaisua varten;

| 17. | kehottaa komissiota ja erityisesti sen alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastoa perustamaan yhteistyöpuitteet Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa, jotta voidaan hyödyntää sen pitkää kokemusta Local Economic and Employment Development -ohjelman (LEED) täytäntöönpanossa ja pyrkiä etsimään välineiden välisiä synergioita erityisesti paikallisten toimijoiden täytäntöönpanovalmiuksien lisäämisen osalta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota ja erityisesti sen alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastoa perustamaan yhteistyöpuitteet Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa, jotta voidaan hyödyntää sen pitkää kokemusta Local Economic and Employment Development -ohjelman (LEED) täytäntöönpanossa ja pyrkiä etsimään välineiden välisiä synergioita erityisesti paikallisten toimijoiden täytäntöönpanovalmiuksien lisäämisen osalta;

| 18. | korostaa, että sekä jäsenvaltioiden että komission on tärkeää lisätä ponnistuksiaan uusien työkalujen käytön lisäämiseksi Euroopan alueellisen yhteistyön puitteissa; korostaa, että rajan jakamat naapurialueet kohtaavat usein samanlaisia haasteita, joihin voidaan puuttua parhaiten yhdessä paikallistasolla; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että sekä jäsenvaltioiden että komission on tärkeää lisätä ponnistuksiaan uusien työkalujen käytön lisäämiseksi Euroopan alueellisen yhteistyön puitteissa; korostaa, että rajan jakamat naapurialueet kohtaavat usein samanlaisia haasteita, joihin voidaan puuttua parhaiten yhdessä paikallistasolla;

| 19. | on huolestunut korkeasta työttömyysasteesta monissa EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään näitä välineitä hankkeisiin, joilla luodaan korkealaatuisia työpaikkoja ja mahdollisuuksia pk-yrityksille, edistetään investointeja, kestävää ja osallistavaa kasvua ja sosiaalisia investointeja sekä edistetään köyhyyden vähentämistä ja sosiaalista osallisuutta niillä alueilla ja aluetta pienemmissä yksiköissä, joissa niitä eniten tarvitaan; korostaa tältä osin yhdennetyn rahoituksen ja erityisesti ESR:n ja EAKR:n yhdistelmän merkitystä; korostaa mahdollisuutta investoida osia paikallisveroista uudelleen tulossuuntautuneisiin toimiin; kehottaa komissiota laatimaan sosiaalialan investointipaketin mukaisesti erityisen investointistrategian, joka voisi hyödyttää alueita, joilla työttömyysaste on korkein; |
| --- | --- |

19.

on huolestunut korkeasta työttömyysasteesta monissa EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään näitä välineitä hankkeisiin, joilla luodaan korkealaatuisia työpaikkoja ja mahdollisuuksia pk-yrityksille, edistetään investointeja, kestävää ja osallistavaa kasvua ja sosiaalisia investointeja sekä edistetään köyhyyden vähentämistä ja sosiaalista osallisuutta niillä alueilla ja aluetta pienemmissä yksiköissä, joissa niitä eniten tarvitaan; korostaa tältä osin yhdennetyn rahoituksen ja erityisesti ESR:n ja EAKR:n yhdistelmän merkitystä; korostaa mahdollisuutta investoida osia paikallisveroista uudelleen tulossuuntautuneisiin toimiin; kehottaa komissiota laatimaan sosiaalialan investointipaketin mukaisesti erityisen investointistrategian, joka voisi hyödyttää alueita, joilla työttömyysaste on korkein;

| 20. | panee merkille CLLD:n alhaalta ylöspäin etenevät mahdollisuudet tukea paikallisia kehitysstrategioita, luoda työpaikkoja ja edistää maaseudun kestävää kehitystä; uskoo, että ITI:llä ja CLLD:llä voidaan vastata suoraan paikallisiin tarpeisiin ja haasteisiin paljon kohdennetummalla ja asianmukaisemmalla tavalla; korostaa, että kaupunkialueet on otettava paremmin mukaan tähän mekanismiin, ja kehottaa komissiota edistämään tätä strategiaa aktiivisesti; toteaa, että ITI on tehokas keino panna täytäntöön kaupunkien elvyttämistä ja kehittämistä koskevia yhdennettyjä suunnitelmia; kehottaa komissiota panemaan kokonaisuudessaan täytäntöön asetukset, jotka koskevat CLLD:n ja ITI:n rahoitusta ERI-rahastoista, jotta vahvistetaan synergioita; |
| --- | --- |

20.

panee merkille CLLD:n alhaalta ylöspäin etenevät mahdollisuudet tukea paikallisia kehitysstrategioita, luoda työpaikkoja ja edistää maaseudun kestävää kehitystä; uskoo, että ITI:llä ja CLLD:llä voidaan vastata suoraan paikallisiin tarpeisiin ja haasteisiin paljon kohdennetummalla ja asianmukaisemmalla tavalla; korostaa, että kaupunkialueet on otettava paremmin mukaan tähän mekanismiin, ja kehottaa komissiota edistämään tätä strategiaa aktiivisesti; toteaa, että ITI on tehokas keino panna täytäntöön kaupunkien elvyttämistä ja kehittämistä koskevia yhdennettyjä suunnitelmia; kehottaa komissiota panemaan kokonaisuudessaan täytäntöön asetukset, jotka koskevat CLLD:n ja ITI:n rahoitusta ERI-rahastoista, jotta vahvistetaan synergioita;

| 21. | pyytää komissiota ottamaan huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita koskevan tuntuvan edistyksen aikaansaamiseksi on tämän strategian ja monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisen yhteydessä kiinnitettävä enemmän huomiota alueelliseen ja paikalliseen tilanteeseen sekä niiden konkreettisiin erityispiirteisiin; |
| --- | --- |

21.

pyytää komissiota ottamaan huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita koskevan tuntuvan edistyksen aikaansaamiseksi on tämän strategian ja monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisen yhteydessä kiinnitettävä enemmän huomiota alueelliseen ja paikalliseen tilanteeseen sekä niiden konkreettisiin erityispiirteisiin;

Paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (CLLD)

| 22. | suhtautuu myönteisesti siihen, että on perustettu CLLD:tä koskeva uusi väline, jossa on menty Leader-aloitetta pidemmälle lisättäessä paikallisyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia ja tarjottaessa erityisiä paikallisia ratkaisuja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ohella myös muiden ERI-rahastojen kautta; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti siihen, että on perustettu CLLD:tä koskeva uusi väline, jossa on menty Leader-aloitetta pidemmälle lisättäessä paikallisyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia ja tarjottaessa erityisiä paikallisia ratkaisuja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ohella myös muiden ERI-rahastojen kautta;

| 23. | korostaa, että CLLD tarjoaa mahdollisuuksia kaupunki- ja taajama-alueille ja että sen pitäisi olla olennainen osa entistä laajempia kaupunkikehitystä koskevia strategioita myös rajat ylittävän yhteistyön puitteissa; muistuttaa, että sen varmistamiseksi, että alueelliset kehittämisstrategiat ovat mahdollisimman tehokkaita, kaupunkialueiden kehittämisen on oltava kestävää ja johdonmukaista niitä ympäröivien alueiden, kaupungin laitamilla olevien alueiden ja maaseutualueiden kehittämisen kanssa; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että CLLD tarjoaa mahdollisuuksia kaupunki- ja taajama-alueille ja että sen pitäisi olla olennainen osa entistä laajempia kaupunkikehitystä koskevia strategioita myös rajat ylittävän yhteistyön puitteissa; muistuttaa, että sen varmistamiseksi, että alueelliset kehittämisstrategiat ovat mahdollisimman tehokkaita, kaupunkialueiden kehittämisen on oltava kestävää ja johdonmukaista niitä ympäröivien alueiden, kaupungin laitamilla olevien alueiden ja maaseutualueiden kehittämisen kanssa;

| 24. | pitää valitettavana, että monissa jäsenvaltioissa CLLD toteutetaan soveltamalla yhden rahaston lähestymistapaa, mikä voi johtaa siihen, että menetetään tilaisuus luoda entistä tehokkaampia paikallisia kehittämisstrategioita; muistuttaa yhdennetyn lähestymistavan merkityksestä ja siitä, että mukaan on saatava mahdollisimman monia paikallisia kansalaisyhteiskunnan sidosryhmiä; |
| --- | --- |

24.

pitää valitettavana, että monissa jäsenvaltioissa CLLD toteutetaan soveltamalla yhden rahaston lähestymistapaa, mikä voi johtaa siihen, että menetetään tilaisuus luoda entistä tehokkaampia paikallisia kehittämisstrategioita; muistuttaa yhdennetyn lähestymistavan merkityksestä ja siitä, että mukaan on saatava mahdollisimman monia paikallisia kansalaisyhteiskunnan sidosryhmiä;

| 25. | suhtautuu myönteisesti alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ansiosta perustettuun kumppanuutta käsittelevään horisontaaliseen työryhmään; |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ansiosta perustettuun kumppanuutta käsittelevään horisontaaliseen työryhmään;

| 26. | kehottaa noudattamaan johdonmukaisesti kumppanuutta koskevia käytännesääntöjä erityisesti sovellettaessa kumppanuusperiaatetta ITI:n ja CLLD:n täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

26.

kehottaa noudattamaan johdonmukaisesti kumppanuutta koskevia käytännesääntöjä erityisesti sovellettaessa kumppanuusperiaatetta ITI:n ja CLLD:n täytäntöönpanossa;

| 27. | kehottaa rakentamaan valmiuksia ja lisäämään tietoisuutta ja aktiivista osallistumista yhteiskunta- ja talouselämän toimijoiden sekä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden keskuudessa, jotta mahdollisimman monet kumppanit voivat edistää aktiivisuutta CLLD-toimien suhteen ennen asetetun määräajan umpeutumista (31. joulukuuta 2017); |
| --- | --- |

27.

kehottaa rakentamaan valmiuksia ja lisäämään tietoisuutta ja aktiivista osallistumista yhteiskunta- ja talouselämän toimijoiden sekä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden keskuudessa, jotta mahdollisimman monet kumppanit voivat edistää aktiivisuutta CLLD-toimien suhteen ennen asetetun määräajan umpeutumista (31. joulukuuta 2017);

| 28. | on huolissaan siitä, että joissakin jäsenvaltioissa CLLD toteutetaan ennemminkin ”rasti ruutuun” -periaatteella kuin aidosti alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa noudattaen; vaatii tässä yhteydessä antamaan paikallisille toimijoille todellista päätösvaltaa; |
| --- | --- |

28.

on huolissaan siitä, että joissakin jäsenvaltioissa CLLD toteutetaan ennemminkin ”rasti ruutuun” -periaatteella kuin aidosti alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa noudattaen; vaatii tässä yhteydessä antamaan paikallisille toimijoille todellista päätösvaltaa;

| 29. | kehottaa komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa edistämään paikallisia toimintaryhmiä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joka perustuu niiden onnistuneita hankkeita koskevaan Euroopan tason tiedotusstrategiaan, ja käyttämään olemassa olevia välineitä ja foorumeja, jollaisia ovat TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT ja kaupunkikehityksen verkosto; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa edistämään paikallisia toimintaryhmiä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joka perustuu niiden onnistuneita hankkeita koskevaan Euroopan tason tiedotusstrategiaan, ja käyttämään olemassa olevia välineitä ja foorumeja, jollaisia ovat TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT ja kaupunkikehityksen verkosto;

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osallistumaan CLLD-aloitteisiin sekä lisäämään toimintaohjelmien sekä alueellisten, kansallisten ja EU:n puitteiden joustavuutta, jotta niissä voidaan ottaa entistä paremmin huomioon CLLD-strategioiden painopisteet; toteaa, että paikalliset toimintaryhmät ovat onnistuneet hankkeiden hallinnoinnissa, ja kehottaa myöntämään kattavampaa rahoitusta ja harkitsemaan sen soveltamisalan laajentamista; pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa kansalliset viranomaiset rajoittavat CLLD:n vain yhteen tiettyyn politiikkatavoitteeseen; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten CLLD:tä rahoitetaan useisiin rahoituslähteisiin perustuvan lähestymistavan mukaisesti, sekä kannustamaan rahoitusvälineiden käyttöön; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osallistumaan CLLD-aloitteisiin sekä lisäämään toimintaohjelmien sekä alueellisten, kansallisten ja EU:n puitteiden joustavuutta, jotta niissä voidaan ottaa entistä paremmin huomioon CLLD-strategioiden painopisteet; toteaa, että paikalliset toimintaryhmät ovat onnistuneet hankkeiden hallinnoinnissa, ja kehottaa myöntämään kattavampaa rahoitusta ja harkitsemaan sen soveltamisalan laajentamista; pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa kansalliset viranomaiset rajoittavat CLLD:n vain yhteen tiettyyn politiikkatavoitteeseen; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten CLLD:tä rahoitetaan useisiin rahoituslähteisiin perustuvan lähestymistavan mukaisesti, sekä kannustamaan rahoitusvälineiden käyttöön;

| 31. | muistuttaa, että Euroopan sosiaalirahastoa koskeva asetus mahdollistaa temaattiseen tavoitteeseen 9 sisältyvän erityisen investointien painopistealueen ”yhteisölähtöiset paikalliset kehittämisstrategiat”, ja kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään sen toimintaohjelmiinsa; korostaa, että rahastolla voidaan tukea merkittävällä tavalla alueellisia työllisyyssopimuksia, kaupunkikehitysstrategioita ja institutionaalisten valmiuksien parantamista paikallis- ja aluetasolla, sekä pyytää komissiota antamaan jäsenvaltioille lisätukea näiden erityisten investointien painopistealueiden täytäntöönpanossa ja tarjoamaan vuosittaisissa toimintakertomuksissaan tietoa täytäntöönpanon laajuudesta; kehottaa komissiota käyttämään monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointia välineiden käytössä jo havaittujen ongelmien käsittelemiseen ja kestävien ratkaisujen etsimiseen; |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että Euroopan sosiaalirahastoa koskeva asetus mahdollistaa temaattiseen tavoitteeseen 9 sisältyvän erityisen investointien painopistealueen ”yhteisölähtöiset paikalliset kehittämisstrategiat”, ja kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään sen toimintaohjelmiinsa; korostaa, että rahastolla voidaan tukea merkittävällä tavalla alueellisia työllisyyssopimuksia, kaupunkikehitysstrategioita ja institutionaalisten valmiuksien parantamista paikallis- ja aluetasolla, sekä pyytää komissiota antamaan jäsenvaltioille lisätukea näiden erityisten investointien painopistealueiden täytäntöönpanossa ja tarjoamaan vuosittaisissa toimintakertomuksissaan tietoa täytäntöönpanon laajuudesta; kehottaa komissiota käyttämään monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointia välineiden käytössä jo havaittujen ongelmien käsittelemiseen ja kestävien ratkaisujen etsimiseen;

| 32. | katsoo, että osallistavan budjetoinnin kaltaiset välineet olisi sisällytettävä CLLD-strategiaan, koska se on demokraattinen toimi, jolla edistetään merkittävästi talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten osallistumista sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi paikallistasolla ja lisätään julkisten varojen käytön tehokkuutta; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että osallistavan budjetoinnin kaltaiset välineet olisi sisällytettävä CLLD-strategiaan, koska se on demokraattinen toimi, jolla edistetään merkittävästi talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten osallistumista sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi paikallistasolla ja lisätään julkisten varojen käytön tehokkuutta;

| 33. | korostaa, että syrjimätön ja avoin lähestymistapa sekä mahdollisten eturistiriitojen minimointi ovat olennaisen tärkeitä julkisten ja yksityisten tahojen keskinäisessä vuorovaikutuksessa, jotta voidaan varmistaa tasapaino tehokkuuden sekä yksinkertaistamisen ja avoimuuden välillä; suhtautuu lisäksi myönteisesti siihen, että lukuisat kumppanit osallistuvat paikallisiin toimintaryhmiin; pitää asianmukaisena säännöstä, jonka mukaisesti viranomaisten äänioikeus paikallisissa toimintaryhmissä ei voi nykyisten lainsäädäntöpuitteiden mukaisesti olla enemmän kuin 49 prosenttia, minkä avulla on mahdollista edistää siirtymistä pois hallinnollisesta lähestymistavasta kohti tulosperusteista ja innovatiivista lähestymistapaa; pyytää komissiota valvomaan tiiviisti ja arvioimaan tämän säännöksen täytäntöönpanoa, mukaan luettuina olosuhteet, joissa poikkeukset voidaan sallia, ja tarjoamaan kohdennettua valmiuksien vahvistamista ja teknistä tukea; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että syrjimätön ja avoin lähestymistapa sekä mahdollisten eturistiriitojen minimointi ovat olennaisen tärkeitä julkisten ja yksityisten tahojen keskinäisessä vuorovaikutuksessa, jotta voidaan varmistaa tasapaino tehokkuuden sekä yksinkertaistamisen ja avoimuuden välillä; suhtautuu lisäksi myönteisesti siihen, että lukuisat kumppanit osallistuvat paikallisiin toimintaryhmiin; pitää asianmukaisena säännöstä, jonka mukaisesti viranomaisten äänioikeus paikallisissa toimintaryhmissä ei voi nykyisten lainsäädäntöpuitteiden mukaisesti olla enemmän kuin 49 prosenttia, minkä avulla on mahdollista edistää siirtymistä pois hallinnollisesta lähestymistavasta kohti tulosperusteista ja innovatiivista lähestymistapaa; pyytää komissiota valvomaan tiiviisti ja arvioimaan tämän säännöksen täytäntöönpanoa, mukaan luettuina olosuhteet, joissa poikkeukset voidaan sallia, ja tarjoamaan kohdennettua valmiuksien vahvistamista ja teknistä tukea;

Yhdennetyt alueelliset investoinnit (ITI)

| 34. | panee merkille, että erilaiset hallinnolliset lähestymistavat ovat mahdollisia ITI:n täytäntöönpanossa; pitää kuitenkin ratkaisevan tärkeänä, että paikalliset toimijat hoitavat roolinsa keskeisinä toimijoina ITI:tä koskevan alueellisen kehittämisstrategian valmistelussa ja osallistuvat täysimääräisesti sen hallintoon ja valvontaan ja vastaavat sen tarkastamisesta ja auttavat näin varmistamaan sen, että ITI-toimet koetaan aidosti omiksi paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

34.

panee merkille, että erilaiset hallinnolliset lähestymistavat ovat mahdollisia ITI:n täytäntöönpanossa; pitää kuitenkin ratkaisevan tärkeänä, että paikalliset toimijat hoitavat roolinsa keskeisinä toimijoina ITI:tä koskevan alueellisen kehittämisstrategian valmistelussa ja osallistuvat täysimääräisesti sen hallintoon ja valvontaan ja vastaavat sen tarkastamisesta ja auttavat näin varmistamaan sen, että ITI-toimet koetaan aidosti omiksi paikallisella tasolla;

| 35. | korostaa, että ITI:n ei pitäisi rajoittua ainoastaan kaupunkialueille, vaan sen piiriin voivat kuulua myös sellaiset maantieteelliset alueet kuin kaupunkilähiöt, metropolialueet, kaupunkimainen maaseutu, aluetta pienemmät yksiköt tai rajat ylittävät alueet; korostaa, että ITI:llä on parhaat mahdollisuudet ottaa huomioon erityiset alueelliset tarpeet määrittämällä aiempaa joustavammin aloitteen alueellinen soveltamisala ja noudattamalla siten todellista paikkakohtaista lähestymistapaa; katsoo, että ITI tarjoaa myös asianmukaisen rakenteen sellaisten alueiden käsittelyyn, joissa palvelujen saatavuus on heikkoa, sekä syrjäisten ja heikossa asemassa olevien yhteisöjen käsittelyyn; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita optimoimaan henkilöstöresurssit ja tekniset resurssit sekä hyödyntämään ITI:tä paremmin rajat ylittävän yhteistyön alalla; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että ITI:n ei pitäisi rajoittua ainoastaan kaupunkialueille, vaan sen piiriin voivat kuulua myös sellaiset maantieteelliset alueet kuin kaupunkilähiöt, metropolialueet, kaupunkimainen maaseutu, aluetta pienemmät yksiköt tai rajat ylittävät alueet; korostaa, että ITI:llä on parhaat mahdollisuudet ottaa huomioon erityiset alueelliset tarpeet määrittämällä aiempaa joustavammin aloitteen alueellinen soveltamisala ja noudattamalla siten todellista paikkakohtaista lähestymistapaa; katsoo, että ITI tarjoaa myös asianmukaisen rakenteen sellaisten alueiden käsittelyyn, joissa palvelujen saatavuus on heikkoa, sekä syrjäisten ja heikossa asemassa olevien yhteisöjen käsittelyyn; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita optimoimaan henkilöstöresurssit ja tekniset resurssit sekä hyödyntämään ITI:tä paremmin rajat ylittävän yhteistyön alalla;

| 36. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten, sidosryhmien ja myös kansalaisyhteiskunnan osallistuminen varhaisessa vaiheessa alueelliseen kehittämisstrategiaan alhaalta ylöspäin sekä entistä suuremman vastuun siirtäminen niille on keskeistä paikallisella ja eri alojen välisillä tasoilla täytäntöönpantavan yhdennetyn alueellisen strategian tulevan omaksi kokemisen, siihen osallistumisen ja sen menestyksen kannalta; vaatii, että niiden omien kehitysmahdollisuuksien hyödyntämisvalmiuksia lisätään paikallisten ominaispiirteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten, sidosryhmien ja myös kansalaisyhteiskunnan osallistuminen varhaisessa vaiheessa alueelliseen kehittämisstrategiaan alhaalta ylöspäin sekä entistä suuremman vastuun siirtäminen niille on keskeistä paikallisella ja eri alojen välisillä tasoilla täytäntöönpantavan yhdennetyn alueellisen strategian tulevan omaksi kokemisen, siihen osallistumisen ja sen menestyksen kannalta; vaatii, että niiden omien kehitysmahdollisuuksien hyödyntämisvalmiuksia lisätään paikallisten ominaispiirteiden mukaisesti;

| 37. | kannustaa jäsenvaltioita omaksumaan ITI:tä koskevan moniin rahoituslähteisiin perustuvan lähestymistavan, jotta voidaan saada aikaan rahastojen välistä synergiaa tietyllä alueella ja puuttua haasteisiin entistä kattavammin; korostaa, että kohdennettu valmiuksien vahvistaminen on tarpeen varojen keräämiseksi eri lähteistä; |
| --- | --- |

37.

kannustaa jäsenvaltioita omaksumaan ITI:tä koskevan moniin rahoituslähteisiin perustuvan lähestymistavan, jotta voidaan saada aikaan rahastojen välistä synergiaa tietyllä alueella ja puuttua haasteisiin entistä kattavammin; korostaa, että kohdennettu valmiuksien vahvistaminen on tarpeen varojen keräämiseksi eri lähteistä;

| 38. | korostaa, että kansallisen tason myöhäinen päätös ITI-välineen käyttämisestä on muodostanut merkittävän esteen alueellisen strategian asianmukaiselle laatimiselle, koordinointirakenteen luomiselle, talousarvion vahvistamiselle ja ITI:n kansallisen oikeusperustan laatimiselle; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että kansallisen tason myöhäinen päätös ITI-välineen käyttämisestä on muodostanut merkittävän esteen alueellisen strategian asianmukaiselle laatimiselle, koordinointirakenteen luomiselle, talousarvion vahvistamiselle ja ITI:n kansallisen oikeusperustan laatimiselle;

| 39. | suhtautuu myönteisesti ITI-skenaarioiden valmistelua koskeviin komission sekä alueellista yhteenkuuluvuutta ja kaupunkiasioita käsittelevän asiantuntijaryhmän toimiin; on sitä mieltä, että tällaista opastusta tarvitaan jo aikaisemmin ohjelmasuunnittelussa; katsoo, että ohjeita on päivitettävä ITI:stä saaduilla esimerkeillä ja kokemuksille heti, kun väline on pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

39.

suhtautuu myönteisesti ITI-skenaarioiden valmistelua koskeviin komission sekä alueellista yhteenkuuluvuutta ja kaupunkiasioita käsittelevän asiantuntijaryhmän toimiin; on sitä mieltä, että tällaista opastusta tarvitaan jo aikaisemmin ohjelmasuunnittelussa; katsoo, että ohjeita on päivitettävä ITI:stä saaduilla esimerkeillä ja kokemuksille heti, kun väline on pantu täytäntöön;

| 40. | pyytää komissiota ottamaan huomioon alueiden komitean vuoden 2015 tutkimuksen tulokset, käyttämään atk-työkaluja aiempaa tehokkaammin paperityön vähentämiseksi, ottamaan käyttöön aiempaa joustavammat säännöt maille tai alueille, joiden määrärahat ovat erittäin pieniä, parantamaan yhteisrahoitusmekanismeja jäsenvaltioissa ja tarjoamaan enemmän koulutusta rahastojen hallinnosta ja käytöstä vastaaville, myös vaaleilla valituille poliitikoille; |
| --- | --- |

40.

pyytää komissiota ottamaan huomioon alueiden komitean vuoden 2015 tutkimuksen tulokset, käyttämään atk-työkaluja aiempaa tehokkaammin paperityön vähentämiseksi, ottamaan käyttöön aiempaa joustavammat säännöt maille tai alueille, joiden määrärahat ovat erittäin pieniä, parantamaan yhteisrahoitusmekanismeja jäsenvaltioissa ja tarjoamaan enemmän koulutusta rahastojen hallinnosta ja käytöstä vastaaville, myös vaaleilla valituille poliitikoille;

Tulevat suositukset

| 41. | katsoo, että CLLD:llä ja ITI:llä olisi oltava entistä merkittävämpi rooli tulevassa koheesiopolitiikassa; kehottaa komissiota laatimaan näiden kahden välineen vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet ja uhat (SWOT-analyysi) esittelevän kertomuksen ennen uutta lainsäädäntöehdotusta mahdollisista vuoden 2020 jälkeisistä näihin välineisiin liittyvistä skenaarioista; |
| --- | --- |

41.

katsoo, että CLLD:llä ja ITI:llä olisi oltava entistä merkittävämpi rooli tulevassa koheesiopolitiikassa; kehottaa komissiota laatimaan näiden kahden välineen vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet ja uhat (SWOT-analyysi) esittelevän kertomuksen ennen uutta lainsäädäntöehdotusta mahdollisista vuoden 2020 jälkeisistä näihin välineisiin liittyvistä skenaarioista;

| 42. | pyytää analysoimaan edellä mainitussa kertomuksessa CLLD:n ja ITI:n tehokkuutta ja sitä, olisiko näitä välineitä koskevassa vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopoliittisessa lainsäädännössä toivottavaa noudattaa pakollista lähestymistapaa, jonka mukaisesti näille välineille varataan osuus toimintaohjelmissa; ehdottaa, että sellaisten konkreettisten kannustimien suunnittelua, joilla jäsenvaltioita kannustetaan panemaan CLLD ja ITI täytäntöön, arvioidaan yhdessä sellaisten mahdollisten menetelmien kanssa, joilla varmistetaan entistä suurempi johdonmukaisuus toimintaohjelmien, CLLD:n ja ITI:n välillä; korostaa, että tämän analyysin olisi perustuttava olennaisiin indikaattoreihin, jotka kuvastavat sekä laadullisia että määrällisiä osatekijöitä; |
| --- | --- |

42.

pyytää analysoimaan edellä mainitussa kertomuksessa CLLD:n ja ITI:n tehokkuutta ja sitä, olisiko näitä välineitä koskevassa vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopoliittisessa lainsäädännössä toivottavaa noudattaa pakollista lähestymistapaa, jonka mukaisesti näille välineille varataan osuus toimintaohjelmissa; ehdottaa, että sellaisten konkreettisten kannustimien suunnittelua, joilla jäsenvaltioita kannustetaan panemaan CLLD ja ITI täytäntöön, arvioidaan yhdessä sellaisten mahdollisten menetelmien kanssa, joilla varmistetaan entistä suurempi johdonmukaisuus toimintaohjelmien, CLLD:n ja ITI:n välillä; korostaa, että tämän analyysin olisi perustuttava olennaisiin indikaattoreihin, jotka kuvastavat sekä laadullisia että määrällisiä osatekijöitä;

| 43. | vaatii, että alhaalta ylös -lähestymistapa virallistetaan ITI:n yhteydessä koheesiopolitiikan seuraavan sukupolven ohjelmissa sekä ohjelmasuunnittelu- että täytäntöönpanovaiheessa; |
| --- | --- |

43.

vaatii, että alhaalta ylös -lähestymistapa virallistetaan ITI:n yhteydessä koheesiopolitiikan seuraavan sukupolven ohjelmissa sekä ohjelmasuunnittelu- että täytäntöönpanovaiheessa;

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä toimivaltaisten paikallisviranomaisten kanssa seuraamaan ITI-varojen käyttöä, sillä ne ovat niiden yhdistämisen vuoksi määrällisesti merkittävämmät kuin aikaisemmin; korostaa, että tämä on tärkeää, jotta vähennetään korruption mahdollisuuksia jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä toimivaltaisten paikallisviranomaisten kanssa seuraamaan ITI-varojen käyttöä, sillä ne ovat niiden yhdistämisen vuoksi määrällisesti merkittävämmät kuin aikaisemmin; korostaa, että tämä on tärkeää, jotta vähennetään korruption mahdollisuuksia jäsenvaltioissa;

| 45. | toteaa jälleen, että tarvitaan kaksitahoinen lähestymistapa erityisesti annettaessa opastusta toisaalta jäsenvaltioille, joilla on vain kansallisia toimintaohjelmia, ja toisaalta niille jäsenvaltioille, joilla on myös alueellisia toimintaohjelmia; |
| --- | --- |

45.

toteaa jälleen, että tarvitaan kaksitahoinen lähestymistapa erityisesti annettaessa opastusta toisaalta jäsenvaltioille, joilla on vain kansallisia toimintaohjelmia, ja toisaalta niille jäsenvaltioille, joilla on myös alueellisia toimintaohjelmia;

| 46. | vaatii parantamaan komission, jäsenvaltioiden ja alueiden välistä koordinointia näiden välineiden ohjeistuksen osalta; suosittaa, että opastusta kehitetään samanaikaisesti uutta koheesiopoliittista lainsäädäntöä vuoden 2020 jälkeiseksi ohjelmakaudeksi koskevan ehdotuksen kanssa ja sitä päivitetään myöhemmin; korostaa, että tämä mahdollistaisi sen, että ohjeasiakirjat voidaan toimittaa ajoissa, kaikkien osapuolten oikeusvarmuutta voidaan lisätä ja myös esittää selvennyksiä siitä, miten ehdotetut säännökset pantaisiin käytännössä täytäntöön; |
| --- | --- |

46.

vaatii parantamaan komission, jäsenvaltioiden ja alueiden välistä koordinointia näiden välineiden ohjeistuksen osalta; suosittaa, että opastusta kehitetään samanaikaisesti uutta koheesiopoliittista lainsäädäntöä vuoden 2020 jälkeiseksi ohjelmakaudeksi koskevan ehdotuksen kanssa ja sitä päivitetään myöhemmin; korostaa, että tämä mahdollistaisi sen, että ohjeasiakirjat voidaan toimittaa ajoissa, kaikkien osapuolten oikeusvarmuutta voidaan lisätä ja myös esittää selvennyksiä siitä, miten ehdotetut säännökset pantaisiin käytännössä täytäntöön;

o

o o

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä alueellisille ja kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

47.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä alueellisille ja kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487.

(4)  EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1.

(5)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

(6)  EUVL C 17, 19.1.2013, s. 18.

(7)  EUVL C 313, 22.9.2015, s. 31.

(8)  EUVL C 230, 14.7.2015, s. 1.

(9)  EUVL C 153 E, 31.5.2013, s. 9.

(10)  EUVL C 440, 30.12.2015, s. 6.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0015.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0419.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/11

---

P8_TA(2016)0213

Koheesiopolitiikka EU:n vuoristoalueilla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2016 koheesiopolitiikasta EU:n vuoristoalueilla (2015/2279(INI))

(2018/C 076/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen kolmannen osan III osaston erityisesti maatalouden osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen kolmannen osan III osaston erityisesti maatalouden osalta,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) (jäljempänä ”yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) (jäljempänä ”yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa ja investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa ja investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (4),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (6),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1144/2014 sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa toteuttavista maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 kumoamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1144/2014 sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa toteuttavista maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 kumoamisesta (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (8),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta tällaisten yhtymien perustamisen ja toiminnan selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1302/2013 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta tällaisten yhtymien perustamisen ja toiminnan selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1302/2013 (9),

| — | ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto – 25. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto – 25. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 (10),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta” (11),

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevasta Euroopan unionin strategiasta vuoristo- ja saarialueilla sekä harvaan asutuilla alueilla (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevasta Euroopan unionin strategiasta vuoristo- ja saarialueilla sekä harvaan asutuilla alueilla (12),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman maidontuotannon jatkumisesta vuoristoalueilla, epäsuotuisilla alueilla ja syrjäisimmillä alueilla maitokiintiön lakkauttamisen jälkeen (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman maidontuotannon jatkumisesta vuoristoalueilla, epäsuotuisilla alueilla ja syrjäisimmillä alueilla maitokiintiön lakkauttamisen jälkeen (13),

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman Alppeja koskevasta makroaluestrategiasta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman Alppeja koskevasta makroaluestrategiasta (14),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Alppien aluetta koskeva Euroopan unionin strategia” (COM(2015)0366) ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Alppien aluetta koskeva Euroopan unionin strategia” (COM(2015)0366) ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Alppien aluetta koskeva Euroopan unionin makroaluestrategia” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Alppien aluetta koskeva Euroopan unionin makroaluestrategia” (15),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (16),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Tonavan aluetta koskevasta EU:n strategiasta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Tonavan aluetta koskevasta EU:n strategiasta (17),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät Tonavan aluetta koskevasta Euroopan unionin strategiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät Tonavan aluetta koskevasta Euroopan unionin strategiasta,

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Tonavan aluetta koskeva Euroopan unionin strategia” (COM(2013)0181), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Tonavan aluetta koskeva Euroopan unionin strategia” (COM(2013)0181),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Tonavan aluetta koskevasta EU:n strategiasta (COM(2010)0715) sekä strategiaan liittyvän ohjeellisen toimintasuunnitelman (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Tonavan aluetta koskevasta EU:n strategiasta (COM(2010)0715) sekä strategiaan liittyvän ohjeellisen toimintasuunnitelman (SEC(2010)1489),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2011 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto – Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia” (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2011 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto – Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia” (18),

| — | ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2011 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia” (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2011 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia” (19),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Makroaluestrategioiden lisäarvo” (COM(2013)0468) sekä asiaankuuluvat 22. lokakuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Makroaluestrategioiden lisäarvo” (COM(2013)0468) sekä asiaankuuluvat 22. lokakuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen (COM(2014)0473),

| — | ottaa huomioon Alppeja koskevan yleissopimuksen sekä sen pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Alppeja koskevan yleissopimuksen sekä sen pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon vuoristoalueista ja ohjelmasuunnittelusta 28. helmikuuta 2013 julkaistun Euromontana-järjestön tutkimuksen ”Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoristoalueista ja ohjelmasuunnittelusta 28. helmikuuta 2013 julkaistun Euromontana-järjestön tutkimuksen ”Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming”,

| — | ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston (osasto B – rakenne- ja koheesiopolitiikka, aluekehitys) helmikuussa 2016 julkaiseman tutkimuksen koheesiosta EU:n vuoristoalueilla (”Research for REGI Committee – Cohesion in mountainous regions of the EU”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston (osasto B – rakenne- ja koheesiopolitiikka, aluekehitys) helmikuussa 2016 julkaiseman tutkimuksen koheesiosta EU:n vuoristoalueilla (”Research for REGI Committee – Cohesion in mountainous regions of the EU”),

| — | ottaa huomioon kauden 2001–2006 Interregin Alppien aluetta koskevan ohjelman Women/Alpnet-hankkeen: paikallisinstituutioiden ja naisten resurssikeskusten verkosto: naisten osallistumisen edistäminen Alppien alueen kestävään kehitykseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kauden 2001–2006 Interregin Alppien aluetta koskevan ohjelman Women/Alpnet-hankkeen: paikallisinstituutioiden ja naisten resurssikeskusten verkosto: naisten osallistumisen edistäminen Alppien alueen kestävään kehitykseen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A8-0074/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A8-0074/2016),

| A. | toteaa, että vuoristoalueiden osuus EU:n pinta-alasta on merkittävä (noin 30 prosenttia), ja katsoo, että koko EU on riippuvainen niiden ekosysteemipalveluista; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuoristoalueiden osuus EU:n pinta-alasta on merkittävä (noin 30 prosenttia), ja katsoo, että koko EU on riippuvainen niiden ekosysteemipalveluista;

| B. | toteaa, että vuoristoalueita ei ole määritelty täsmällisesti EU:n aluepolitiikassa, ja katsoo, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastossa (maaseuturahasto) käytettävä määritelmä ei sovi koheesiopolitiikkaan eikä sitä voi sellaisenaan käyttää koheesiopolitiikan tehokkaaseen hallinnointiin; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vuoristoalueita ei ole määritelty täsmällisesti EU:n aluepolitiikassa, ja katsoo, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastossa (maaseuturahasto) käytettävä määritelmä ei sovi koheesiopolitiikkaan eikä sitä voi sellaisenaan käyttää koheesiopolitiikan tehokkaaseen hallinnointiin;

| C. | toteaa, että ääriolosuhteidensa ja syrjäisen sijaintinsa vuoksi nämä alueet ovat rakenteellisesti epäedullisessa asemassa jopa siinä määrin, että niillä esiintyy väestökatoon ja väestön ikääntymiseen liittyviä ilmiöitä, jotka voivat häiritä sukupolvien luonnollista kiertoa ja johtaa siten sosiaalisten olojen ja elämänlaadun heikkenemiseen monilla vuoristoalueilla; ottaa huomioon, että tämä johtaa usein työttömyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja kaupunkeihin suuntautuvan muuttoliikkeen kasvuun; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ääriolosuhteidensa ja syrjäisen sijaintinsa vuoksi nämä alueet ovat rakenteellisesti epäedullisessa asemassa jopa siinä määrin, että niillä esiintyy väestökatoon ja väestön ikääntymiseen liittyviä ilmiöitä, jotka voivat häiritä sukupolvien luonnollista kiertoa ja johtaa siten sosiaalisten olojen ja elämänlaadun heikkenemiseen monilla vuoristoalueilla; ottaa huomioon, että tämä johtaa usein työttömyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja kaupunkeihin suuntautuvan muuttoliikkeen kasvuun;

| D. | katsoo, että vuoristoalueiden luonnonvarojen kestävä käyttö tarjoaa useita mahdollisuuksia työllisyyttä, yhteenkuuluvuutta ja ympäristön turvaamista koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että vuoristoalueiden luonnonvarojen kestävä käyttö tarjoaa useita mahdollisuuksia työllisyyttä, yhteenkuuluvuutta ja ympäristön turvaamista koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiseen;

| E. | toteaa, että vuoristoalueiden välillä on huomattavia eroja, minkä vuoksi politiikan ja sektoreiden toimintaa on tarpeen koordinoida sekä eri vuoristoalueiden kesken (horisontaalisesti) että yksittäisten vuoristoalueiden sisällä (vertikaalisesti); |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vuoristoalueiden välillä on huomattavia eroja, minkä vuoksi politiikan ja sektoreiden toimintaa on tarpeen koordinoida sekä eri vuoristoalueiden kesken (horisontaalisesti) että yksittäisten vuoristoalueiden sisällä (vertikaalisesti);

| F. | katsoo, että EU:n eri välineistä, kuten maaseuturahastosta ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) vuoristoalueille suunnattavan tuen olisi oltava täydentävää tukea synergioiden luomiseksi ja tätä kautta paremman ja osallistavamman kehityksen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että EU:n eri välineistä, kuten maaseuturahastosta ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) vuoristoalueille suunnattavan tuen olisi oltava täydentävää tukea synergioiden luomiseksi ja tätä kautta paremman ja osallistavamman kehityksen aikaansaamiseksi;

| G. | katsoo, että vuoristoalueet ovat tärkeässä asemassa jäsenvaltioiden taloudellisen, sosiaalisen ja kestävän kehityksen kannalta ja ne tarjoavat lukuisia ekosysteemipalveluja; katsoo, että sukupuolten tasa-arvolla on tärkeä vaikutus eurooppalaiseen taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen koheesioon; katsoo, että vuoristoalueiden rajat ylittävä yhteistyö on kestävä tapa edistää kyseisten alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että vuoristoalueet ovat tärkeässä asemassa jäsenvaltioiden taloudellisen, sosiaalisen ja kestävän kehityksen kannalta ja ne tarjoavat lukuisia ekosysteemipalveluja; katsoo, että sukupuolten tasa-arvolla on tärkeä vaikutus eurooppalaiseen taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen koheesioon; katsoo, että vuoristoalueiden rajat ylittävä yhteistyö on kestävä tapa edistää kyseisten alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä;

| H. | katsoo, että vuoristoalueet voivat vaikuttaa osaltaan uuden tekniikan kehitykseen ja yleiseen innovointiin erityispiirteidensä vuoksi, erityisesti uusiutuvien energialähteiden runsauden ja monipuolisuuden sekä alueiden resurssi- ja energiatehokkuutta koskevan riippuvuuden vuoksi; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että vuoristoalueet voivat vaikuttaa osaltaan uuden tekniikan kehitykseen ja yleiseen innovointiin erityispiirteidensä vuoksi, erityisesti uusiutuvien energialähteiden runsauden ja monipuolisuuden sekä alueiden resurssi- ja energiatehokkuutta koskevan riippuvuuden vuoksi;

| I. | toteaa, että vuoristoalueilla on tärkeä rooli kyseisten alueiden kestävän kehityksen, ilmastonmuutoksen torjunnan sekä alueellisten ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen ja suojelun kannalta; toteaa, että suurta osaa vuoristoalueista suojellaan ekologisen Natura 2000 -verkon puitteissa ja muun tyyppisten luonnonsuojelutoimien avulla, mikä toisaalta rajoittaa taloudellista toimintaa mutta toisaalta auttaa edistämään entistä kestävämpiä maanviljelymuotoja ja maatalouden kytkemistä entistä tiiviimmin muuhun taloudelliseen toimintaan; toteaa, että vuoristoalueiden viljely ja maankäyttö on hyvin tärkeää näiden alueiden hydrogeologisen vakauden kannalta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vuoristoalueilla on tärkeä rooli kyseisten alueiden kestävän kehityksen, ilmastonmuutoksen torjunnan sekä alueellisten ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen ja suojelun kannalta; toteaa, että suurta osaa vuoristoalueista suojellaan ekologisen Natura 2000 -verkon puitteissa ja muun tyyppisten luonnonsuojelutoimien avulla, mikä toisaalta rajoittaa taloudellista toimintaa mutta toisaalta auttaa edistämään entistä kestävämpiä maanviljelymuotoja ja maatalouden kytkemistä entistä tiiviimmin muuhun taloudelliseen toimintaan; toteaa, että vuoristoalueiden viljely ja maankäyttö on hyvin tärkeää näiden alueiden hydrogeologisen vakauden kannalta;

| J. | ottaa huomioon, että vuoristoalueilla on vakavia sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen, ilmastonmuutokseen, liikenteeseen ja väestörakenteeseen liittyviä haasteita, joihin on vastattava luomalla riittäviä yhteyksiä kaupunki- ja alankoalueisiin sekä takaamalla digitaalisten palvelujen saatavuus; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuoristoalueilla on vakavia sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen, ilmastonmuutokseen, liikenteeseen ja väestörakenteeseen liittyviä haasteita, joihin on vastattava luomalla riittäviä yhteyksiä kaupunki- ja alankoalueisiin sekä takaamalla digitaalisten palvelujen saatavuus;

| K. | toteaa, että vuoristoalueiden suojellut ekosysteemit ja niiden palvelut voivat tarjota perustan laajalle taloudelliselle toiminnalle, varsinkin maa- ja metsätaloudelle, matkailulle ja energiataloudelle, kun otetaan huomioon kyseisten alueiden kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttäminen ja maatilojen erikoistuminen; katsoo, että näitä voidaan edistää koordinoiduilla toimilla ja/tai rajat ylittävällä yhteistyöllä, ja toteaa, että vuoristoalueet säilyttävät ainutlaatuiset olosuhteet ja perinteistä tietotaitoa ja tarjoavat huomattavan potentiaalin siirtyä korkealaatuisiin maatalousjärjestelmiin; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että vuoristoalueiden suojellut ekosysteemit ja niiden palvelut voivat tarjota perustan laajalle taloudelliselle toiminnalle, varsinkin maa- ja metsätaloudelle, matkailulle ja energiataloudelle, kun otetaan huomioon kyseisten alueiden kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttäminen ja maatilojen erikoistuminen; katsoo, että näitä voidaan edistää koordinoiduilla toimilla ja/tai rajat ylittävällä yhteistyöllä, ja toteaa, että vuoristoalueet säilyttävät ainutlaatuiset olosuhteet ja perinteistä tietotaitoa ja tarjoavat huomattavan potentiaalin siirtyä korkealaatuisiin maatalousjärjestelmiin;

| L. | ottaa huomioon, että jäätiköt ovat tunnusomaisia eurooppalaisille vuoristoille ja niillä on keskeinen merkitys niin vuorten ekosysteemeille kuin vesistöille, kun otetaan huomioon, että niiden vetäytyminen massana ja pituutena mitattuna aina 1800-luvun puolivälistä lähtien on edennyt huolestuttavasti ja että useat Euroopan jäätiköistä ovat jo tuhoutuneet tai ovat vaarassa tuhoutua vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että jäätiköt ovat tunnusomaisia eurooppalaisille vuoristoille ja niillä on keskeinen merkitys niin vuorten ekosysteemeille kuin vesistöille, kun otetaan huomioon, että niiden vetäytyminen massana ja pituutena mitattuna aina 1800-luvun puolivälistä lähtien on edennyt huolestuttavasti ja että useat Euroopan jäätiköistä ovat jo tuhoutuneet tai ovat vaarassa tuhoutua vuoteen 2050 mennessä;

| M. | toteaa, että ilmasto- ja topografisiin oloihin sekä etäisyyteen talouskeskuksista ja eristyneisyyteen liittyvät lisäkustannukset vaikuttavat kielteisesti vuoristoalueiden taloudelliseen, kulttuuriseen ja sosiaaliseen kehitykseen; toteaa, että riittävän infrastruktuurin puute, laajakaistakattavuus mukaan luettuna, sekä vuoristoalueille suuntautuvien investointien puute leventää edelleen kuilua näiden ja muiden alueiden välillä; muistuttaa, että maataloustuotannon säilyttämistä EU:n vuoristoalueilla on tuettava fyysisillä yhteyksillä ja digitaalisten palvelujen saatavuudella ja infrastruktuurilla samoin kuin sillä, että asukkailla on mahdollisuus saada julkisia ja yleishyödyllisiä palveluja, joita ovat muun muassa koulutus, sosiaalipalvelut, terveydenhuolto, liikenne ja postipalvelut; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että ilmasto- ja topografisiin oloihin sekä etäisyyteen talouskeskuksista ja eristyneisyyteen liittyvät lisäkustannukset vaikuttavat kielteisesti vuoristoalueiden taloudelliseen, kulttuuriseen ja sosiaaliseen kehitykseen; toteaa, että riittävän infrastruktuurin puute, laajakaistakattavuus mukaan luettuna, sekä vuoristoalueille suuntautuvien investointien puute leventää edelleen kuilua näiden ja muiden alueiden välillä; muistuttaa, että maataloustuotannon säilyttämistä EU:n vuoristoalueilla on tuettava fyysisillä yhteyksillä ja digitaalisten palvelujen saatavuudella ja infrastruktuurilla samoin kuin sillä, että asukkailla on mahdollisuus saada julkisia ja yleishyödyllisiä palveluja, joita ovat muun muassa koulutus, sosiaalipalvelut, terveydenhuolto, liikenne ja postipalvelut;

| N. | toteaa, että Euroopassa on erityyppisiä vuoristoalueita, joita yhdistää se, että niillä on yhteisiä perustavaa laatua olevia haasteita, kuten heikko saavutettavuus, heikot työllistymismahdollisuudet, väestön ikääntyminen, yhteyksien puuttuminen, ilmastonmuutoksen vaikutukset ja ihmisen tuotantotoiminnan tehostuminen; toteaa, että näitä ongelmia täytyy selvittää aktiivisesti; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Euroopassa on erityyppisiä vuoristoalueita, joita yhdistää se, että niillä on yhteisiä perustavaa laatua olevia haasteita, kuten heikko saavutettavuus, heikot työllistymismahdollisuudet, väestön ikääntyminen, yhteyksien puuttuminen, ilmastonmuutoksen vaikutukset ja ihmisen tuotantotoiminnan tehostuminen; toteaa, että näitä ongelmia täytyy selvittää aktiivisesti;

| O. | katsoo, että epävakaiden markkinoiden ja hintojen, nousevien tuotantokustannusten, lisääntyvän kilpailun ja maitokiintiöiden lakkauttamisen sekä ympäristöön liittyvien haasteiden yhteydessä on olennaisen tärkeää turvata elintarviketuotanto ja maatalouden monimuotoinen rooli lisäarvon säilyttämiseksi vuoristoalueilla, kestävän työllisyyden vahvistamiseksi ja muiden tulonlähteiden mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että epävakaiden markkinoiden ja hintojen, nousevien tuotantokustannusten, lisääntyvän kilpailun ja maitokiintiöiden lakkauttamisen sekä ympäristöön liittyvien haasteiden yhteydessä on olennaisen tärkeää turvata elintarviketuotanto ja maatalouden monimuotoinen rooli lisäarvon säilyttämiseksi vuoristoalueilla, kestävän työllisyyden vahvistamiseksi ja muiden tulonlähteiden mahdollistamiseksi;

| P. | toteaa, että EU:n ulkorajojen vuoristoalueet kohtaavat enemmän vaikeuksia ja kaikille vuoristoalueille yhteisten kielteisten suuntausten vaikutukset kohdistuvat niihin voimakkaammin; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että EU:n ulkorajojen vuoristoalueet kohtaavat enemmän vaikeuksia ja kaikille vuoristoalueille yhteisten kielteisten suuntausten vaikutukset kohdistuvat niihin voimakkaammin;

| Q. | toteaa, että Euroopassa on monien jäsenvaltioiden halki kulkevia ja myös jäsenvaltioiden ulkopuolelle ulottuvia vuorijonoja, kuten Karpaattien vuoristo, josta EU:n laajentumisen myötä muodostui EU:n itäraja ja joka nykyisin on äärimmäisen tärkeä geopoliittinen alue, jolla yhdistyvät toisiinsa hyvin merkittävät unionin vakauteen liittyvät strategiset poliittiset intressit; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että Euroopassa on monien jäsenvaltioiden halki kulkevia ja myös jäsenvaltioiden ulkopuolelle ulottuvia vuorijonoja, kuten Karpaattien vuoristo, josta EU:n laajentumisen myötä muodostui EU:n itäraja ja joka nykyisin on äärimmäisen tärkeä geopoliittinen alue, jolla yhdistyvät toisiinsa hyvin merkittävät unionin vakauteen liittyvät strategiset poliittiset intressit;

| R. | ottaa huomioon, että monilta vuoristoalueilta puuttuu perusinfrastruktuuri, julkiset palvelut ja jatkuvasti saatavilla olevat yleishyödylliset palvelut, varsinkin kausityöalueilla; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että monilta vuoristoalueilta puuttuu perusinfrastruktuuri, julkiset palvelut ja jatkuvasti saatavilla olevat yleishyödylliset palvelut, varsinkin kausityöalueilla;

| S. | toteaa, että vuoristomaatalous on tärkeä osa vuoristoalueiden identiteettiä ja kulttuuria ja että se edistää näiden alueiden työllisyyttä ja tiettyjä aloja, joista voidaan mainita esimerkiksi metsävarat ja matkailu, kun otetaan huomioon, että niiden talouden ja työllisyyden monipuolistaminen entisestään jatkuu ja niillä on tärkeä asema kiertotaloudessa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vuoristomaatalous on tärkeä osa vuoristoalueiden identiteettiä ja kulttuuria ja että se edistää näiden alueiden työllisyyttä ja tiettyjä aloja, joista voidaan mainita esimerkiksi metsävarat ja matkailu, kun otetaan huomioon, että niiden talouden ja työllisyyden monipuolistaminen entisestään jatkuu ja niillä on tärkeä asema kiertotaloudessa;

| T. | ottaa huomioon, että eräät syrjäisimmät alueet ovat myös tuliperäisiä vuoristoalueita (aktiivisia tai levossa olevia tulivuoria, tuliperäisiä vuoristoja tai vuorijonoja sekä tuliperäisiä saaria), joista osa on vedenalaisia ja osa vedenpäällisiä, ja että niillä on niiden alueen topologiasta johtuvia ongelmia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että eräät syrjäisimmät alueet ovat myös tuliperäisiä vuoristoalueita (aktiivisia tai levossa olevia tulivuoria, tuliperäisiä vuoristoja tai vuorijonoja sekä tuliperäisiä saaria), joista osa on vedenalaisia ja osa vedenpäällisiä, ja että niillä on niiden alueen topologiasta johtuvia ongelmia;

| U. | toteaa, että vuoristoalueilla ja erityisesti epäsuotuisilla alueilla elävät naiset kohtaavat usein ongelmia korkea-asteen koulutukseen ja kunnollisiin työpaikkoihin pääsyssä; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että vuoristoalueilla ja erityisesti epäsuotuisilla alueilla elävät naiset kohtaavat usein ongelmia korkea-asteen koulutukseen ja kunnollisiin työpaikkoihin pääsyssä;

| V. | toteaa, että vuoristoalueiden väestökadon, ilmastonmuutoksen vaikutuksen, viljelymaan puutteen ja käyttämättä jättämisen ja siihen liittyvän pensaikon ja puiden kasvun sekä vuoristoniittyjen säilyttämistarpeen asettamiin erilaisiin haasteisiin olisi löydettävä ratkaisu; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että vuoristoalueiden väestökadon, ilmastonmuutoksen vaikutuksen, viljelymaan puutteen ja käyttämättä jättämisen ja siihen liittyvän pensaikon ja puiden kasvun sekä vuoristoniittyjen säilyttämistarpeen asettamiin erilaisiin haasteisiin olisi löydettävä ratkaisu;

| W. | toteaa, että karjankasvatuksella (maitotuotteet ja laajamittainen lihantuotanto) on merkittävä rooli vuoristoalueilla monissa EU:n jäsenvaltioissa; toteaa, että vaikeilla markkinaolosuhteilla ja vakavilla kustannushaitoilla on suuri vaikutus näiden alueiden pieniin maatiloihin; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että karjankasvatuksella (maitotuotteet ja laajamittainen lihantuotanto) on merkittävä rooli vuoristoalueilla monissa EU:n jäsenvaltioissa; toteaa, että vaikeilla markkinaolosuhteilla ja vakavilla kustannushaitoilla on suuri vaikutus näiden alueiden pieniin maatiloihin;

| X. | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklan 3 kohdan, jossa todetaan nimenomaisesti, että muun muassa vuoristoalueisiin tulisi kiinnittää erityistä huomiota; toteaa, että useilla EU:n politiikoilla, ohjelmilla ja strategioilla on välillinen vaikutus vuoristoalueisiin; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklan 3 kohdan, jossa todetaan nimenomaisesti, että muun muassa vuoristoalueisiin tulisi kiinnittää erityistä huomiota; toteaa, että useilla EU:n politiikoilla, ohjelmilla ja strategioilla on välillinen vaikutus vuoristoalueisiin;

Koordinoitu lähestymistapa ja yleiset näkökohdat

| 1. | pyytää komissiota aloittamaan työn toiminnallisia vuoristoalueita koskevan käyttökelpoisen määritelmän laatimiseksi koheesiopolitiikan yhteydessä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastossa käytettävän vuoristoalueiden määritelmän lisäksi, jotta voidaan parantaa asiaa koskevien toimintatapojen ja toimien koordinointia; katsoo, että määritelmän on oltava laaja ja kattava ja siinä on otettava huomioon eri tekijöitä, kuten korkeus, saavutettavuus ja rinteen kaltevuus; kehottaa komissiota määrittelemään vuoristoalueet kattavasti siten, että määritelmä kattaa myös tuliperäiset alueet saarilla ja syrjäisimmillä alueilla samoin kuin alueet, jotka eivät ole vuoristoisia mutta jotka ovat vahvasti yhteydessä vuoristoalueisiin; huomauttaa tässä yhteydessä, että Alppien aluetta koskevassa EU:n strategiassa (EUSALP) esitetty ajatus muiden kuin vuoristoalueiden sisällyttämisestä strategiaan on hyvä aloite; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota aloittamaan työn toiminnallisia vuoristoalueita koskevan käyttökelpoisen määritelmän laatimiseksi koheesiopolitiikan yhteydessä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastossa käytettävän vuoristoalueiden määritelmän lisäksi, jotta voidaan parantaa asiaa koskevien toimintatapojen ja toimien koordinointia; katsoo, että määritelmän on oltava laaja ja kattava ja siinä on otettava huomioon eri tekijöitä, kuten korkeus, saavutettavuus ja rinteen kaltevuus; kehottaa komissiota määrittelemään vuoristoalueet kattavasti siten, että määritelmä kattaa myös tuliperäiset alueet saarilla ja syrjäisimmillä alueilla samoin kuin alueet, jotka eivät ole vuoristoisia mutta jotka ovat vahvasti yhteydessä vuoristoalueisiin; huomauttaa tässä yhteydessä, että Alppien aluetta koskevassa EU:n strategiassa (EUSALP) esitetty ajatus muiden kuin vuoristoalueiden sisällyttämisestä strategiaan on hyvä aloite;

| 2. | katsoo, että EU:n politiikoissa olisi sovellettava erityistä lähestymistapaa vuoristoalueisiin, sillä ne kärsivät selkeistä rakenteellisista haitoista; katsoo, että nämä alueet tarvitsevat lisätukea selviytyäkseen ilmastomuutoksen aiheuttamista haasteista, pystyäkseen tarjoamaan ympärivuotista eikä ainoastaan kausiluontoista työtä, kehittymään taloudellisesti, torjumaan ja hallitsemaan luonnonkatastrofeja ja suojelemaan ympäristöä sekä auttaakseen saavuttamaan EU:n uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet; katsoo tämän vuoksi, että vuoristoalueet olisi otettava huomioon EU:n politiikkojen, myös koheesiopolitiikan, kaikilla osa-alueilla siten, että otetaan käyttöön alueellinen vaikutusten arviointi; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että EU:n politiikoissa olisi sovellettava erityistä lähestymistapaa vuoristoalueisiin, sillä ne kärsivät selkeistä rakenteellisista haitoista; katsoo, että nämä alueet tarvitsevat lisätukea selviytyäkseen ilmastomuutoksen aiheuttamista haasteista, pystyäkseen tarjoamaan ympärivuotista eikä ainoastaan kausiluontoista työtä, kehittymään taloudellisesti, torjumaan ja hallitsemaan luonnonkatastrofeja ja suojelemaan ympäristöä sekä auttaakseen saavuttamaan EU:n uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet; katsoo tämän vuoksi, että vuoristoalueet olisi otettava huomioon EU:n politiikkojen, myös koheesiopolitiikan, kaikilla osa-alueilla siten, että otetaan käyttöön alueellinen vaikutusten arviointi;

| 3. | toteaa, ettei EU:lla ole erityistä vuoristoalueita koskevaa politiikkaa; huomauttaa, että nykyiset politiikkatoimet, ohjelmat ja strategiat, joilla on välillinen vaikutus näihin alueisiin, muodostavat perustan ”EU:n vuoristoalueita koskevalle toimintaohjelmalle”, jonka olisi oltava pohjana vuoristoalueiden ja niistä riippuvaisten alueiden pitkän aikavälin kehitykseen tähtäävälle EU:n strategialle; |
| --- | --- |

3.

toteaa, ettei EU:lla ole erityistä vuoristoalueita koskevaa politiikkaa; huomauttaa, että nykyiset politiikkatoimet, ohjelmat ja strategiat, joilla on välillinen vaikutus näihin alueisiin, muodostavat perustan ”EU:n vuoristoalueita koskevalle toimintaohjelmalle”, jonka olisi oltava pohjana vuoristoalueiden ja niistä riippuvaisten alueiden pitkän aikavälin kehitykseen tähtäävälle EU:n strategialle;

| 4. | pyytää komissiota valmistelemaan ”EU:n vuoristoalueita koskevan toimintaohjelman”, jonka puitteissa edistettäisiin valtioiden välisiä, rajat ylittäviä ja alueiden välisiä politiikkatoimia; katsoo, että tulevassa toimintaohjelmassa olisi määritettävä näiden alueiden kehityksen painopisteet, jotta alakohtaisia toimia olisi mahdollista sopeuttaa paremmin ja niiden rahoitukseen olisi mahdollista ohjata EU:n varoja ja jotta voitaisiin toteuttaa osallisuutta koskevia pitkäjänteisiä, kestäviä toimia; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota valmistelemaan ”EU:n vuoristoalueita koskevan toimintaohjelman”, jonka puitteissa edistettäisiin valtioiden välisiä, rajat ylittäviä ja alueiden välisiä politiikkatoimia; katsoo, että tulevassa toimintaohjelmassa olisi määritettävä näiden alueiden kehityksen painopisteet, jotta alakohtaisia toimia olisi mahdollista sopeuttaa paremmin ja niiden rahoitukseen olisi mahdollista ohjata EU:n varoja ja jotta voitaisiin toteuttaa osallisuutta koskevia pitkäjänteisiä, kestäviä toimia;

| 5. | kehottaa komissiota tämän ohjelman puitteissa laatimaan erityisen ja perusteellisen Euroopan jäätiköiden suojeluohjelman niitä jäätiköitä varten, joiden on arvioitu tuhoutuvan vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota tämän ohjelman puitteissa laatimaan erityisen ja perusteellisen Euroopan jäätiköiden suojeluohjelman niitä jäätiköitä varten, joiden on arvioitu tuhoutuvan vuoteen 2050 mennessä;

| 6. | vaatii lisäämään synergiaa koordinoimalla vuoristoalueisiin välillisesti vaikuttavia EU:n politiikkatoimia, strategioita ja ohjelmia, joita ovat esimerkiksi Horisontti 2020, COSME, Life, Natura 2000, EU:n laajakaistastrategia, EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, EU:n ympäristöalan toimintaohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline, Euroopan alueellinen yhteistyö, ERI-rahastot ja Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) sekä makroaluestrategioihin liittyvät hankkeet; pyytää komissiota harkitsemaan näiden ohjelmien erityistä soveltamista ja toimintaa vuoristoalueilla; |
| --- | --- |

6.

vaatii lisäämään synergiaa koordinoimalla vuoristoalueisiin välillisesti vaikuttavia EU:n politiikkatoimia, strategioita ja ohjelmia, joita ovat esimerkiksi Horisontti 2020, COSME, Life, Natura 2000, EU:n laajakaistastrategia, EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, EU:n ympäristöalan toimintaohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline, Euroopan alueellinen yhteistyö, ERI-rahastot ja Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) sekä makroaluestrategioihin liittyvät hankkeet; pyytää komissiota harkitsemaan näiden ohjelmien erityistä soveltamista ja toimintaa vuoristoalueilla;

| 7. | painottaa, että on tärkeää saada aikaan synergiaa eri politiikanalojen, välineiden ja alojen välillä, mikä edellyttää yhdennetyn lähestymistavan soveltamista; korostaa Alppeja koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanosta saatua arvokasta kokemusta, jossa yhdistyvät taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat intressit; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että on tärkeää saada aikaan synergiaa eri politiikanalojen, välineiden ja alojen välillä, mikä edellyttää yhdennetyn lähestymistavan soveltamista; korostaa Alppeja koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanosta saatua arvokasta kokemusta, jossa yhdistyvät taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat intressit;

| 8. | painottaa, että käyttökelpoista maata on vuoristoalueilla vain vähän, mistä saattaa aiheutua konflikteja toisistaan poikkeavien tai päällekkäisten maan luokitusta ja käyttöä koskevien intressien vuoksi; kehottaa jäsenvaltioita tämän vuoksi kehittämään ja soveltamaan sellaisia maankäytön suunnitteluun liittyviä työvälineitä, joilla helpotetaan koordinointia ja kansalaisten osallistumista alueelliseen kehittämiseen; katsoo, että Alppeja koskevan yleissopimuksen yhdyskuntasuunnittelua ja kestävää kehitystä koskeva pöytäkirja on merkittävä esimerkki, jota olisi hyödynnettävä edelleen; |
| --- | --- |

8.

painottaa, että käyttökelpoista maata on vuoristoalueilla vain vähän, mistä saattaa aiheutua konflikteja toisistaan poikkeavien tai päällekkäisten maan luokitusta ja käyttöä koskevien intressien vuoksi; kehottaa jäsenvaltioita tämän vuoksi kehittämään ja soveltamaan sellaisia maankäytön suunnitteluun liittyviä työvälineitä, joilla helpotetaan koordinointia ja kansalaisten osallistumista alueelliseen kehittämiseen; katsoo, että Alppeja koskevan yleissopimuksen yhdyskuntasuunnittelua ja kestävää kehitystä koskeva pöytäkirja on merkittävä esimerkki, jota olisi hyödynnettävä edelleen;

| 9. | kannustaa niitä jäsenvaltioita, joilla on yhteinen raja yhden tai useamman muun valtion kanssa, kehittämään kyseisiä luonnonpuistoja koskevia yhteisiä hallinta-, kehitys- ja suojelualoitteita; |
| --- | --- |

9.

kannustaa niitä jäsenvaltioita, joilla on yhteinen raja yhden tai useamman muun valtion kanssa, kehittämään kyseisiä luonnonpuistoja koskevia yhteisiä hallinta-, kehitys- ja suojelualoitteita;

| 10. | panee merkille, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ja aluepolitiikan viimeaikaisten uudistusten ansiosta unionin koheesiovarojen hallinnointi voidaan alueellistaa; |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ja aluepolitiikan viimeaikaisten uudistusten ansiosta unionin koheesiovarojen hallinnointi voidaan alueellistaa;

| 11. | vaatii hallinnasta vastaavia viranomaisia harkitsemaan ERI-rahastoista alikehittyneille vuoristoalueille kohdennettavan tuen lisäämistä kansallisella tasolla hyödyntämällä mahdollisuuksien mukaan monialaista lähestymistapaa; kehottaa jäsenvaltioita edistämään vuoristoalueisiin tehtäviä investointeja käyttämällä toimenpideohjelmarahoitusta näille alueille; |
| --- | --- |

11.

vaatii hallinnasta vastaavia viranomaisia harkitsemaan ERI-rahastoista alikehittyneille vuoristoalueille kohdennettavan tuen lisäämistä kansallisella tasolla hyödyntämällä mahdollisuuksien mukaan monialaista lähestymistapaa; kehottaa jäsenvaltioita edistämään vuoristoalueisiin tehtäviä investointeja käyttämällä toimenpideohjelmarahoitusta näille alueille;

| 12. | korostaa, että koheesiopolitiikan alueellinen ulottuvuus on asetettava etusijalle aluekehitystä koskevien kohdennettujen aloitteiden ja EU:n tason alueelliselle yhteistyölle annettavan lisätuen avulla; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että koheesiopolitiikan alueellinen ulottuvuus on asetettava etusijalle aluekehitystä koskevien kohdennettujen aloitteiden ja EU:n tason alueelliselle yhteistyölle annettavan lisätuen avulla;

| 13. | painottaa, että jäsenvaltioilla ja alueilla on maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen antama mahdollisuus luoda aihekohtaisia osaohjelmia, joissa keskitytään tarpeisiin vuoristoalueilla, jotka ovat oikeutettuja suurempaan julkisista varoista maksettavaan tukeen; kannustaa niitä hyödyntämään tällaisia mahdollisuuksia; toteaa, että tähän mennessä mitkään toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toimineet näin; katsoo kuitenkin, ettei tämä välttämättä merkitse sitä, ettei näille alueille olisi suunniteltu annettavan erityistukea; |
| --- | --- |

13.

painottaa, että jäsenvaltioilla ja alueilla on maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen antama mahdollisuus luoda aihekohtaisia osaohjelmia, joissa keskitytään tarpeisiin vuoristoalueilla, jotka ovat oikeutettuja suurempaan julkisista varoista maksettavaan tukeen; kannustaa niitä hyödyntämään tällaisia mahdollisuuksia; toteaa, että tähän mennessä mitkään toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toimineet näin; katsoo kuitenkin, ettei tämä välttämättä merkitse sitä, ettei näille alueille olisi suunniteltu annettavan erityistukea;

| 14. | kannustaa jäsenvaltioita käyttämään yhdennettyjen alueellisten investointien (ITI) ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD) kaltaisia välineitä vuoristoalueiden kehityksen tukemiseen erityisten kehitysmahdollisuuksien ja -tavoitteiden mukaan; kannustaa tukemaan paikallisia toimintaryhmiä osallistavan paikallisen kehityksen hyväksi, jotta voidaan tukea rajat ylittäviä verkostoja ja yhteistyöhön perustuvia työmenetelmiä; |
| --- | --- |

14.

kannustaa jäsenvaltioita käyttämään yhdennettyjen alueellisten investointien (ITI) ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD) kaltaisia välineitä vuoristoalueiden kehityksen tukemiseen erityisten kehitysmahdollisuuksien ja -tavoitteiden mukaan; kannustaa tukemaan paikallisia toimintaryhmiä osallistavan paikallisen kehityksen hyväksi, jotta voidaan tukea rajat ylittäviä verkostoja ja yhteistyöhön perustuvia työmenetelmiä;

| 15. | korostaa makroaluestrategioiden nykyisen ja tulevan kehittämisen mahdollisuuksia ja merkitystä EU:n vuoristoalueiden kestävän kehityksen kannalta ottaen huomioon vahvan rajat ylittävän yhteistyön ulottuvuuden soveltuvin osin; kehottaa ottamaan huomioon EU:n muiden makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta saadut kokemukset; |
| --- | --- |

15.

korostaa makroaluestrategioiden nykyisen ja tulevan kehittämisen mahdollisuuksia ja merkitystä EU:n vuoristoalueiden kestävän kehityksen kannalta ottaen huomioon vahvan rajat ylittävän yhteistyön ulottuvuuden soveltuvin osin; kehottaa ottamaan huomioon EU:n muiden makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta saadut kokemukset;

| 16. | suhtautuu myönteisesti Karpaattien vuoristoa koskeviin nykyisiin aloitteisiin Tonavan aluetta koskevassa EU:n strategiassa sekä Alppien aluetta koskevan EU:n makroaluestrategian edistymiseen; huomauttaa, että viimeksi mainittu on hyvä esimerkki aluekehitystä koskevasta yhdennetystä lähestymistavasta, jossa otetaan huomioon vuoristoalueet ja niihin yhteydessä olevat alueet; |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti Karpaattien vuoristoa koskeviin nykyisiin aloitteisiin Tonavan aluetta koskevassa EU:n strategiassa sekä Alppien aluetta koskevan EU:n makroaluestrategian edistymiseen; huomauttaa, että viimeksi mainittu on hyvä esimerkki aluekehitystä koskevasta yhdennetystä lähestymistavasta, jossa otetaan huomioon vuoristoalueet ja niihin yhteydessä olevat alueet;

| 17. | katsoo, että Euroopan alueellisen yhteistyön väline tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet parhaiden käytäntöjen ja tiedon vaihtamiseen vuoristoalueilla, jotka sijaitsevat usein maiden raja-alueilla; vaatii, että tulevaan Euroopan alueelliseen yhteistyöhön sisältyy erityinen vuoristoulottuvuus; suhtautuu myönteisesti PADIMAn (Policies against depopulation in mountainous areas) kaltaisiin aloitteisiin, joiden tavoitteena on ratkaista vuoristoalueiden erityisiä ongelmia; korostaa Interreg-ohjelmien ja muiden yhteistyöaloitteiden, kuten eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) ja eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymien (ETEY), merkitystä yhteisten alueiden ja vuoristojen kehittämisessä yhteisin ja koordinoiduin toimin alueilla, joilla on rajat ylittäviä vuoristoalueita; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että Euroopan alueellisen yhteistyön väline tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet parhaiden käytäntöjen ja tiedon vaihtamiseen vuoristoalueilla, jotka sijaitsevat usein maiden raja-alueilla; vaatii, että tulevaan Euroopan alueelliseen yhteistyöhön sisältyy erityinen vuoristoulottuvuus; suhtautuu myönteisesti PADIMAn (Policies against depopulation in mountainous areas) kaltaisiin aloitteisiin, joiden tavoitteena on ratkaista vuoristoalueiden erityisiä ongelmia; korostaa Interreg-ohjelmien ja muiden yhteistyöaloitteiden, kuten eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) ja eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymien (ETEY), merkitystä yhteisten alueiden ja vuoristojen kehittämisessä yhteisin ja koordinoiduin toimin alueilla, joilla on rajat ylittäviä vuoristoalueita;

| 18. | pyytää komissiota esittämään tiedonannon, johon sisältyy ”EU:n vuoristoalueita koskeva toimintaohjelma”, ja myöhemmin vuoristoalueiden kehitystä käsittelevän valkoisen kirjan, joka perustuu parhaisiin käytäntöihin ja jossa on mukana paikallisia, alueellisia ja kansallisia viranomaisia sekä muita asiaankuuluvia toimijoita, muun muassa talouselämän osapuolia, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia; |
| --- | --- |

18.

pyytää komissiota esittämään tiedonannon, johon sisältyy ”EU:n vuoristoalueita koskeva toimintaohjelma”, ja myöhemmin vuoristoalueiden kehitystä käsittelevän valkoisen kirjan, joka perustuu parhaisiin käytäntöihin ja jossa on mukana paikallisia, alueellisia ja kansallisia viranomaisia sekä muita asiaankuuluvia toimijoita, muun muassa talouselämän osapuolia, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia;

| 19. | vaatii, että komissio ja muut sidosryhmät arvioivat perusteellisesti ja säännöllisesti EU:n vuoristoalueiden tilannetta ja analysoivat tietoja, kuten koheesiopolitiikan toimenpideohjelmien täytäntöönpanon tuloksia sekä elämänlaadun ja väestörakenteen muutoksia koskevia indikaattoreita, jotta EU:n rahoitus ja politiikka voidaan kohdentaa oikein; |
| --- | --- |

19.

vaatii, että komissio ja muut sidosryhmät arvioivat perusteellisesti ja säännöllisesti EU:n vuoristoalueiden tilannetta ja analysoivat tietoja, kuten koheesiopolitiikan toimenpideohjelmien täytäntöönpanon tuloksia sekä elämänlaadun ja väestörakenteen muutoksia koskevia indikaattoreita, jotta EU:n rahoitus ja politiikka voidaan kohdentaa oikein;

| 20. | korostaa, että käytettävissä on oltava luotettavia tilastotietoja politiikka-aloitteiden pohjaksi; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että käytettävissä on oltava luotettavia tilastotietoja politiikka-aloitteiden pohjaksi;

| 21. | vaatii tekemään yhteistyötä EU:n ulkopuolisten valtioiden sekä alue- ja paikallishallintojen kanssa vuoristoalueita koskevan politiikan täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

21.

vaatii tekemään yhteistyötä EU:n ulkopuolisten valtioiden sekä alue- ja paikallishallintojen kanssa vuoristoalueita koskevan politiikan täytäntöönpanossa;

| 22. | pyytää komissiota edistämään rahoitusvälineiden käyttöä vuoristoalueilla konkreettisten tulosten saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

22.

pyytää komissiota edistämään rahoitusvälineiden käyttöä vuoristoalueilla konkreettisten tulosten saavuttamiseksi;

| 23. | suhtautuu myönteisesti meneillään olevaan koheesiopolitiikan yksinkertaistamista koskevaan keskusteluun; toivoo, että kevyemmät puitteet sekä sidosryhmille ja tuensaajille helppokäyttöisempien välineiden saatavuus edistävät EU:n vuoristoalueiden kehitystä; vaatii kiinnittämään erityistä huomiota yksinkertaistamiseen ja pyrkimyksiin helpottaa investointeja vuoristoalueilla; |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti meneillään olevaan koheesiopolitiikan yksinkertaistamista koskevaan keskusteluun; toivoo, että kevyemmät puitteet sekä sidosryhmille ja tuensaajille helppokäyttöisempien välineiden saatavuus edistävät EU:n vuoristoalueiden kehitystä; vaatii kiinnittämään erityistä huomiota yksinkertaistamiseen ja pyrkimyksiin helpottaa investointeja vuoristoalueilla;

| 24. | kehottaa komissiota ehdottamaan saarten ja vuorten eurooppalaista teemavuotta; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota ehdottamaan saarten ja vuorten eurooppalaista teemavuotta;

Vuoristoalueiden työpaikat ja talouskasvu

| 25. | panee merkille, että vuoristoalueiden pk-yrityksillä on vakavia vaikeuksia saavutettavuuden, infrastruktuurin, yhteyksien ja henkilöresurssien puuttumisen vuoksi; pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota vuoristoalueiden pk-yritysten kehittämiseen, erityisesti luonnonkatastrofeista ja ilmastonmuutoksen pahentamista katastrofeista kärsivillä alueilla, ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle investoinnit vuoristoalueiden infrastruktuureihin ja palveluihin; kehottaa luomaan synergioita ERI-rahastojen varojen ja muiden EU:n tukemien ohjelmien ja aloitteiden välille, jotta syntyy kokonaisvaltainen ja tehokas poliittinen lähestymistapa pk-yrityksille ja yrittäjyydelle annettavan tuen maksimoimiseksi; korostaa, että olisi kehitettävä paikkalähtöisiä vuoristoalueiden strategioita erityisten kehittämismahdollisuuksien määrittämiseksi ja että niihin olisi sisällytettävä toimenpiteitä, joilla lisättäisiin paikallisten pk-yritysten yhteyksiä sekä alojen sisäisiä ja niiden välisiä suhteita ja koordinointia; |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että vuoristoalueiden pk-yrityksillä on vakavia vaikeuksia saavutettavuuden, infrastruktuurin, yhteyksien ja henkilöresurssien puuttumisen vuoksi; pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota vuoristoalueiden pk-yritysten kehittämiseen, erityisesti luonnonkatastrofeista ja ilmastonmuutoksen pahentamista katastrofeista kärsivillä alueilla, ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle investoinnit vuoristoalueiden infrastruktuureihin ja palveluihin; kehottaa luomaan synergioita ERI-rahastojen varojen ja muiden EU:n tukemien ohjelmien ja aloitteiden välille, jotta syntyy kokonaisvaltainen ja tehokas poliittinen lähestymistapa pk-yrityksille ja yrittäjyydelle annettavan tuen maksimoimiseksi; korostaa, että olisi kehitettävä paikkalähtöisiä vuoristoalueiden strategioita erityisten kehittämismahdollisuuksien määrittämiseksi ja että niihin olisi sisällytettävä toimenpiteitä, joilla lisättäisiin paikallisten pk-yritysten yhteyksiä sekä alojen sisäisiä ja niiden välisiä suhteita ja koordinointia;

| 26. | korostaa, että monien toimintojen maataloustuotannon sekä matkailu- ja ympäristönsuojelutoimien kehittämisen merkitystä sekä vuoristoalueiden elintarvikeketjun strukturoinnin merkitystä, joko tuottajajärjestöjen yhtymien kautta, mikä lisää maanviljelijöiden neuvotteluvoimaa, tai luomalla paikallisia markkinoita ja lyhyitä toimitusketjuja; korostaa, että on taattava pääsy suurille markkinoille ja käynnistettävä tuotteiden laatuun, myynnin edistämiseen ja suojaamiseen liittyviä toimia, joilla parannetaan maataloustuotteiden kaupan pitämistä ja sisällytetään ne yhteisiin, tietyn maantieteellisen alueen matkailutuotteisiin; pitää tätä tärkeänä etenkin, koska vuoristoalueilla on olemassa paljon laadukkaiden elintarviketuotteiden tuotantopotentiaalia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään keskustelun erillisen, vuoristoalueella tuotettujen elintarviketuotteiden merkinnän käyttöönotosta EU:ssa; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että monien toimintojen maataloustuotannon sekä matkailu- ja ympäristönsuojelutoimien kehittämisen merkitystä sekä vuoristoalueiden elintarvikeketjun strukturoinnin merkitystä, joko tuottajajärjestöjen yhtymien kautta, mikä lisää maanviljelijöiden neuvotteluvoimaa, tai luomalla paikallisia markkinoita ja lyhyitä toimitusketjuja; korostaa, että on taattava pääsy suurille markkinoille ja käynnistettävä tuotteiden laatuun, myynnin edistämiseen ja suojaamiseen liittyviä toimia, joilla parannetaan maataloustuotteiden kaupan pitämistä ja sisällytetään ne yhteisiin, tietyn maantieteellisen alueen matkailutuotteisiin; pitää tätä tärkeänä etenkin, koska vuoristoalueilla on olemassa paljon laadukkaiden elintarviketuotteiden tuotantopotentiaalia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään keskustelun erillisen, vuoristoalueella tuotettujen elintarviketuotteiden merkinnän käyttöönotosta EU:ssa;

| 27. | toteaa tässä yhteydessä, että vuoristoalueiden maataloustuotantoa on tuettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, ja katsoo, että on pyrittävä luomaan synergiaa maaseuturahaston ja EU:n muiden rahastojen, aloitteiden sekä yksityisten rahoitusvälineiden välille, jotta voidaan saada aikaan myönteinen vaikutus vuoristoalueisiin; |
| --- | --- |

27.

toteaa tässä yhteydessä, että vuoristoalueiden maataloustuotantoa on tuettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, ja katsoo, että on pyrittävä luomaan synergiaa maaseuturahaston ja EU:n muiden rahastojen, aloitteiden sekä yksityisten rahoitusvälineiden välille, jotta voidaan saada aikaan myönteinen vaikutus vuoristoalueisiin;

| 28. | on tyytyväinen EU:n metsästrategian edistymiseen; tukee metsien kestävää kehitystä EU:n tasolla, erityisesti ottaen huomioon metsien merkityksen ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden turvaamisessa ja uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; huomauttaa, että strategiassa voitaisiin painottaa metsätalouden taloudellista ulottuvuutta; |
| --- | --- |

28.

on tyytyväinen EU:n metsästrategian edistymiseen; tukee metsien kestävää kehitystä EU:n tasolla, erityisesti ottaen huomioon metsien merkityksen ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden turvaamisessa ja uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; huomauttaa, että strategiassa voitaisiin painottaa metsätalouden taloudellista ulottuvuutta;

| 29. | katsoo, että metsätalous voi tuoda työpaikkoja ja taloudellista kehitystä vuoristoalueille ja että metsävarat on näin ollen taattava ajan kuluessa hyödyntämällä niitä kestävällä tavalla; muistuttaa, että metsät ovat keskeisen tärkeitä ekosysteemille ja että vuoristossa niillä on tärkeä tehtävä maa-, lumi- ja mutavyöryjen ja tulvien torjujina; vaatii tukea pk-yrityksille, erityisesti vuoristoalueille sijoittuneille yrityksille, jotka toimivat metsäalalla ja jotka noudattavat täysipainoisesti ympäristön kestävyyden periaatetta; korostaa erityisesti metsätalouden taloudellista ja sosiaalista merkitystä vuoristoalueilla ja pitää tärkeinä investointeja metsätalousresurssien tehokkaaseen käyttöön näillä alueilla; muistuttaa metsien tärkeydestä raaka-aineiden ja jalostustuotteiden lähteenä lääke-, kosmetiikka- ja elintarviketeollisuudessa, mikä auttaa luomaan työpaikkoja; kehottaa tässä yhteydessä keskittymään koheesiopolitiikassa entistä enemmän kestävään metsänhoitoon; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että metsätalous voi tuoda työpaikkoja ja taloudellista kehitystä vuoristoalueille ja että metsävarat on näin ollen taattava ajan kuluessa hyödyntämällä niitä kestävällä tavalla; muistuttaa, että metsät ovat keskeisen tärkeitä ekosysteemille ja että vuoristossa niillä on tärkeä tehtävä maa-, lumi- ja mutavyöryjen ja tulvien torjujina; vaatii tukea pk-yrityksille, erityisesti vuoristoalueille sijoittuneille yrityksille, jotka toimivat metsäalalla ja jotka noudattavat täysipainoisesti ympäristön kestävyyden periaatetta; korostaa erityisesti metsätalouden taloudellista ja sosiaalista merkitystä vuoristoalueilla ja pitää tärkeinä investointeja metsätalousresurssien tehokkaaseen käyttöön näillä alueilla; muistuttaa metsien tärkeydestä raaka-aineiden ja jalostustuotteiden lähteenä lääke-, kosmetiikka- ja elintarviketeollisuudessa, mikä auttaa luomaan työpaikkoja; kehottaa tässä yhteydessä keskittymään koheesiopolitiikassa entistä enemmän kestävään metsänhoitoon;

| 30. | kehottaa lisäkannustimiin, joilla suojellaan vuoristoalueiden pieniä jalostuslaitoksia sekä pieniä ja keskisuuria vuoristotiloja vuoristoalueilla, sillä nämä ovat tärkeitä työllistäjiä ja tuottavat erityisen laadukkaita tuotteita mutta niiden kustannukset ovat keskimäärin korkeammat ja tuotto alhaisempi kuin tehoviljelystä tai -kasvatuksesta saatava tuotto; kehottaa komissiota edistämään pilottihankkeita, joiden tavoitteena on elvyttää perinteisen taloudellisen toiminnan muotoja, kuten maatalous- ja kotiteollisuustoimintaa, vuoristoalueilla, joita uhkaa väestökato; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään virtaviivaistettuja hallinnollisia menettelyjä varojen hakemisessa ja hallinnoinnissa, jotta helpotetaan pienten yhteisöjen rahoituksen saantia pitkän aikavälin kehityksen ja markkinoille pääsyn edistämiseksi sekä tuottajajärjestöjen perustamiseksi vuoristoalueilla; |
| --- | --- |

30.

kehottaa lisäkannustimiin, joilla suojellaan vuoristoalueiden pieniä jalostuslaitoksia sekä pieniä ja keskisuuria vuoristotiloja vuoristoalueilla, sillä nämä ovat tärkeitä työllistäjiä ja tuottavat erityisen laadukkaita tuotteita mutta niiden kustannukset ovat keskimäärin korkeammat ja tuotto alhaisempi kuin tehoviljelystä tai -kasvatuksesta saatava tuotto; kehottaa komissiota edistämään pilottihankkeita, joiden tavoitteena on elvyttää perinteisen taloudellisen toiminnan muotoja, kuten maatalous- ja kotiteollisuustoimintaa, vuoristoalueilla, joita uhkaa väestökato; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään virtaviivaistettuja hallinnollisia menettelyjä varojen hakemisessa ja hallinnoinnissa, jotta helpotetaan pienten yhteisöjen rahoituksen saantia pitkän aikavälin kehityksen ja markkinoille pääsyn edistämiseksi sekä tuottajajärjestöjen perustamiseksi vuoristoalueilla;

| 31. | kehottaa vuoristoalueilla toimivia ERI-rahastojen tuensaajia arvioimaan paikallisten teknologiapuistojen ja kestävien teollisuuspuistojen perustamisen mahdollisuutta ja tarpeita ja harkitsemaan tällaisten puistojen rakentamista EU:n ja kansallisin varoin asianmukaisten toteutettavuustutkimusten ja kustannus-hyötyanalyysien jälkeen; |
| --- | --- |

31.

kehottaa vuoristoalueilla toimivia ERI-rahastojen tuensaajia arvioimaan paikallisten teknologiapuistojen ja kestävien teollisuuspuistojen perustamisen mahdollisuutta ja tarpeita ja harkitsemaan tällaisten puistojen rakentamista EU:n ja kansallisin varoin asianmukaisten toteutettavuustutkimusten ja kustannus-hyötyanalyysien jälkeen;

| 32. | korostaa, että älykkään erikoistumisen strategiat ovat soveltuvin osin tarpeen vuoristoalueiden tarjoamien mahdollisuuksien vauhdittamiseksi; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että älykkään erikoistumisen strategiat ovat soveltuvin osin tarpeen vuoristoalueiden tarjoamien mahdollisuuksien vauhdittamiseksi;

| 33. | painottaa merkittävää asemaa, joka yhteisötalouden yrityksillä ja osuuskuntien ja keskinäisten yhtiöiden kaltaisilla vaihtoehtoisilla liiketoimintamalleilla voi olla vuoristoalueiden osallistavassa ja kestävässä kehittämisessä, myös marginalisoituneiden ryhmien syrjäytymisen ja sukupuolten välisen eriarvoisuuden poistamisessa; |
| --- | --- |

33.

painottaa merkittävää asemaa, joka yhteisötalouden yrityksillä ja osuuskuntien ja keskinäisten yhtiöiden kaltaisilla vaihtoehtoisilla liiketoimintamalleilla voi olla vuoristoalueiden osallistavassa ja kestävässä kehittämisessä, myös marginalisoituneiden ryhmien syrjäytymisen ja sukupuolten välisen eriarvoisuuden poistamisessa;

| 34. | kannattaa ERI-rahastojen hyödyntämistä saastuttamattomilla ja tulevaisuuteen suuntautuneilla taloudenaloilla, kuten kestävässä matkailussa, kulttuuriperinnön vaalimisessa, kestävässä metsätaloudessa, nopeiden internetyhteyksien kehittämisessä, käsiteollisuuden ja uusiutuvien energialähteiden alalla; korostaa, että on tärkeää kehittää uusia matkailumalleja ja edistää olemassa olevia menestyksekkäitä matkailumalleja; |
| --- | --- |

34.

kannattaa ERI-rahastojen hyödyntämistä saastuttamattomilla ja tulevaisuuteen suuntautuneilla taloudenaloilla, kuten kestävässä matkailussa, kulttuuriperinnön vaalimisessa, kestävässä metsätaloudessa, nopeiden internetyhteyksien kehittämisessä, käsiteollisuuden ja uusiutuvien energialähteiden alalla; korostaa, että on tärkeää kehittää uusia matkailumalleja ja edistää olemassa olevia menestyksekkäitä matkailumalleja;

Vuoristoalueiden sosioekonominen ulottuvuus

| 35. | huomauttaa, että koheesiopolitiikassa voitaisiin painottaa vähähiiliseen, ilmastonmuutoksen vaikutukset kestävään, resurssitehokkaaseen ja ympäristön kannalta kestävään talouteen siirtymisen tukemista; |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että koheesiopolitiikassa voitaisiin painottaa vähähiiliseen, ilmastonmuutoksen vaikutukset kestävään, resurssitehokkaaseen ja ympäristön kannalta kestävään talouteen siirtymisen tukemista;

| 36. | katsoo, että työntekijöiden pätevyyden lisäämisen ja uusien vihreän talouden työpaikkojen luomisen olisi kuuluttava ERI-rahastojen investointiprioriteetteihin, ja painottaa, että EU:n politiikkatoimien avulla olisi tuettava koulutusta vuoristomaatalouden, kestävän matkailun, käsiteollisuuden, kestävän metsätalouden ja uusiutuvaan energiaan liittyvän tekniikan kaltaisilla aloilla; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että työntekijöiden pätevyyden lisäämisen ja uusien vihreän talouden työpaikkojen luomisen olisi kuuluttava ERI-rahastojen investointiprioriteetteihin, ja painottaa, että EU:n politiikkatoimien avulla olisi tuettava koulutusta vuoristomaatalouden, kestävän matkailun, käsiteollisuuden, kestävän metsätalouden ja uusiutuvaan energiaan liittyvän tekniikan kaltaisilla aloilla;

| 37. | panee tyytyväisenä merkille aloitteet nuorten houkuttelemiseksi maatalousalalle ja kehottaa komissiota laatimaan samanlaisia ohjelmia vuoristoalueille; vaatii, että toimet, joilla kannustetaan nuoria yrittäjiä kulttuuriperintöön liittyvään yritystoimintaan, eivät saa rajoittua pelkästään kausitoimintaan; korostaa tieteellisten laitosten ja muiden vuoristomaataloutta käsittelevien koulutuslaitosten tehtävää; kannustaa nuoria viljelijöitä osallistumaan vaihto-ohjelmiin ja käyttämään verkko-oppimisympäristöjä; |
| --- | --- |

37.

panee tyytyväisenä merkille aloitteet nuorten houkuttelemiseksi maatalousalalle ja kehottaa komissiota laatimaan samanlaisia ohjelmia vuoristoalueille; vaatii, että toimet, joilla kannustetaan nuoria yrittäjiä kulttuuriperintöön liittyvään yritystoimintaan, eivät saa rajoittua pelkästään kausitoimintaan; korostaa tieteellisten laitosten ja muiden vuoristomaataloutta käsittelevien koulutuslaitosten tehtävää; kannustaa nuoria viljelijöitä osallistumaan vaihto-ohjelmiin ja käyttämään verkko-oppimisympäristöjä;

| 38. | korostaa naisten ja tyttöjen koulutuksen merkitystä ja sitä, että on tärkeää saada lisää naisia sellaisille aloille kuin tiede, tekniikka, insinööritieteet, matematiikka ja yrittäjyys, myös vihreän talouden aloille; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että tuetaan ja kannustetaan naispuolisia viljelijöitä ja naisia, jotka toimivat itsenäisinä ammatinharjoittajina suoramarkkinoinnissa, matkailussa ja käsiteollisuudessa ja niihin liittyvissä hankkeissa; korostaa naisten roolin ja aktiivisen läsnäolon merkitystä vuoristoalueilla erityisesti innovointi- ja yhteistyöprosessien edistämisessä ja näiden alueiden asianmukaisen toiminnan säilyttämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tämän vuoksi käyttämään Euroopan sosiaalirahaston ja rajat ylittävien hankkeiden olemassa olevia resursseja ja menettelyjä naisille myönnettäviin mikrorahoitus- ja mikroluottoaloitteisiin ja uramahdollisuuksien luomiseksi naisille; |
| --- | --- |

38.

korostaa naisten ja tyttöjen koulutuksen merkitystä ja sitä, että on tärkeää saada lisää naisia sellaisille aloille kuin tiede, tekniikka, insinööritieteet, matematiikka ja yrittäjyys, myös vihreän talouden aloille; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että tuetaan ja kannustetaan naispuolisia viljelijöitä ja naisia, jotka toimivat itsenäisinä ammatinharjoittajina suoramarkkinoinnissa, matkailussa ja käsiteollisuudessa ja niihin liittyvissä hankkeissa; korostaa naisten roolin ja aktiivisen läsnäolon merkitystä vuoristoalueilla erityisesti innovointi- ja yhteistyöprosessien edistämisessä ja näiden alueiden asianmukaisen toiminnan säilyttämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tämän vuoksi käyttämään Euroopan sosiaalirahaston ja rajat ylittävien hankkeiden olemassa olevia resursseja ja menettelyjä naisille myönnettäviin mikrorahoitus- ja mikroluottoaloitteisiin ja uramahdollisuuksien luomiseksi naisille;

| 39. | korostaa, että vuoristoalueiden ja EU:n tehokkaiden toimien merkitys on sisällytetty YMP:n viimeisimpään uudistukseen; katsoo, että YMP:n pitäisi paitsi pyrkiä korvaamaan viljelijöiden kärsimiä luontoon tai talouteen liittyviä haittoja, myös antaa heille keinoja hyödyntää etujaan; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että vuoristoalueiden ja EU:n tehokkaiden toimien merkitys on sisällytetty YMP:n viimeisimpään uudistukseen; katsoo, että YMP:n pitäisi paitsi pyrkiä korvaamaan viljelijöiden kärsimiä luontoon tai talouteen liittyviä haittoja, myös antaa heille keinoja hyödyntää etujaan;

| 40. | painottaa YMP:n ensimmäisen pilarin tukien merkitystä vuoristoalueiden maataloustuotannon ja maanviljelijöiden tulojen säilyttämisessä; muistuttaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioilla on mahdollisuus myös suoriin erityistukiin ja tuotantosidonnaisiin maksuihin; muistuttaa, että monissa jäsenvaltioissa jotkin ensimmäiseen pilariin sisältyvät tuotannosta irrotetut tuet ovat huomattavasti pienempiä kuin pääasiallisilla maatalousalueilla, mikä johtuu riittämättömästä sisäisestä lähentymisestä, ja että tämä rajoittaa tilojen kilpailukykyä entisestään; |
| --- | --- |

40.

painottaa YMP:n ensimmäisen pilarin tukien merkitystä vuoristoalueiden maataloustuotannon ja maanviljelijöiden tulojen säilyttämisessä; muistuttaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioilla on mahdollisuus myös suoriin erityistukiin ja tuotantosidonnaisiin maksuihin; muistuttaa, että monissa jäsenvaltioissa jotkin ensimmäiseen pilariin sisältyvät tuotannosta irrotetut tuet ovat huomattavasti pienempiä kuin pääasiallisilla maatalousalueilla, mikä johtuu riittämättömästä sisäisestä lähentymisestä, ja että tämä rajoittaa tilojen kilpailukykyä entisestään;

| 41. | katsoo, että YMP:n toisen pilarin toimilla on taattava maataloustuotannon ja jalostusteollisuuden kestävyys, kilpailukyky ja monipuolisuus vuoristoalueilla; katsoo myös, että tällaiset toimet voisivat auttaa saamaan aikaan ”maaseudun renessanssin” tukemalla monitoimisten maatilojen kehittämishankkeita, joilla luodaan lisäarvoa ja innovaatioita, ja suosimalla maatalousinvestointeja (rakennuksiin, erityisvarusteisiin, nykyaikaistamiseen jne.) ja suojelemalla kotoperäisiä rotuja; |
| --- | --- |

41.

katsoo, että YMP:n toisen pilarin toimilla on taattava maataloustuotannon ja jalostusteollisuuden kestävyys, kilpailukyky ja monipuolisuus vuoristoalueilla; katsoo myös, että tällaiset toimet voisivat auttaa saamaan aikaan ”maaseudun renessanssin” tukemalla monitoimisten maatilojen kehittämishankkeita, joilla luodaan lisäarvoa ja innovaatioita, ja suosimalla maatalousinvestointeja (rakennuksiin, erityisvarusteisiin, nykyaikaistamiseen jne.) ja suojelemalla kotoperäisiä rotuja;

| 42. | katsoo, että maitotaloudessa alakohtaisella lähestymistavalla olisi pyrittävä kestävän maidontuotannon varmistamiseen vuoristoalueilla, ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueellisia viranomaisia tarjoamaan YMP:n toisen pilarin kautta täydentäviä liitännäistoimia haittaa kärsineelle maidontuotannolle päämääränä ylläpitää ja vahvistaa maataloutta ja maatilojen, etenkin pienten tilojen, tehokasta toimintaa näillä alueilla; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että maitotaloudessa alakohtaisella lähestymistavalla olisi pyrittävä kestävän maidontuotannon varmistamiseen vuoristoalueilla, ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueellisia viranomaisia tarjoamaan YMP:n toisen pilarin kautta täydentäviä liitännäistoimia haittaa kärsineelle maidontuotannolle päämääränä ylläpitää ja vahvistaa maataloutta ja maatilojen, etenkin pienten tilojen, tehokasta toimintaa näillä alueilla;

| 43. | korostaa harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevän koulutusmallin mahdollisuuksia vuoristoalueilla; viittaa joissakin jäsenvaltioissa saatuihin rohkaiseviin tuloksiin; suhtautuu myönteisesti harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviin koulutushankkeisiin eri puolilla unionia; |
| --- | --- |

43.

korostaa harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevän koulutusmallin mahdollisuuksia vuoristoalueilla; viittaa joissakin jäsenvaltioissa saatuihin rohkaiseviin tuloksiin; suhtautuu myönteisesti harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviin koulutushankkeisiin eri puolilla unionia;

| 44. | katsoo, että asianmukainen fyysinen ja tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri luo mahdollisuuksia taloudelliseen, koulutukselliseen, sosiaaliseen sekä kulttuuriseen toimintaan ja vähentää syrjäisen sijainnin ja eristyneisyyden aiheuttamia vaikutuksia; kehottaa komissiota laatimaan erityisiä suosituksia matkailualan ammattitaitoisen työvoiman puutteen poistamiseksi ja puuttumaan erityisesti vähemmän houkuttelevien työpaikkojen ja riittämättömän palkan haasteisiin sekä lisäämään urakehitysmahdollisuuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan Euroopan sosiaalirahastojen kautta vuoristoalueiden infrastruktuuriin investointeja, joilla pyritään tekemään niistä houkuttelevampia talouden toimijoille; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että asianmukainen fyysinen ja tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri luo mahdollisuuksia taloudelliseen, koulutukselliseen, sosiaaliseen sekä kulttuuriseen toimintaan ja vähentää syrjäisen sijainnin ja eristyneisyyden aiheuttamia vaikutuksia; kehottaa komissiota laatimaan erityisiä suosituksia matkailualan ammattitaitoisen työvoiman puutteen poistamiseksi ja puuttumaan erityisesti vähemmän houkuttelevien työpaikkojen ja riittämättömän palkan haasteisiin sekä lisäämään urakehitysmahdollisuuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan Euroopan sosiaalirahastojen kautta vuoristoalueiden infrastruktuuriin investointeja, joilla pyritään tekemään niistä houkuttelevampia talouden toimijoille;

| 45. | kannattaa innovatiivisia ratkaisuja, myös tietoteknisiä ratkaisuja, laadukkaan peruskoulutuksen sekä virallisen ja epävirallisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien saatavuuden turvaamiseksi syrjäisillä vuoristoalueilla esimerkiksi vuoristoalueiden, kaupunkien ja yliopistojen välisen yhteistyön keinoin; painottaa korkealaatuisen korkea-asteen koulutuksen tarvetta ja korostaa etäopetusjärjestelmissä piileviä mahdollisuuksia, sillä nämä mahdollistavat opetuksen ja oppimisen syrjäisillä alueilla; korostaa, että sekä yhdenvertainen pääsy koulutukseen ja lastenhoitopalveluihin että toisaalta lisäkoulutus ja vanhenevan väestön ammatillinen uudelleenkoulutus, jolla helpotetaan heidän aktiivista integroitumistaan työmarkkinoille, ovat tärkeitä kysymyksiä, joita on käsiteltävä, jotta voidaan pysäyttää kyseisten alueiden negatiivinen väestönkehitys; |
| --- | --- |

45.

kannattaa innovatiivisia ratkaisuja, myös tietoteknisiä ratkaisuja, laadukkaan peruskoulutuksen sekä virallisen ja epävirallisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien saatavuuden turvaamiseksi syrjäisillä vuoristoalueilla esimerkiksi vuoristoalueiden, kaupunkien ja yliopistojen välisen yhteistyön keinoin; painottaa korkealaatuisen korkea-asteen koulutuksen tarvetta ja korostaa etäopetusjärjestelmissä piileviä mahdollisuuksia, sillä nämä mahdollistavat opetuksen ja oppimisen syrjäisillä alueilla; korostaa, että sekä yhdenvertainen pääsy koulutukseen ja lastenhoitopalveluihin että toisaalta lisäkoulutus ja vanhenevan väestön ammatillinen uudelleenkoulutus, jolla helpotetaan heidän aktiivista integroitumistaan työmarkkinoille, ovat tärkeitä kysymyksiä, joita on käsiteltävä, jotta voidaan pysäyttää kyseisten alueiden negatiivinen väestönkehitys;

| 46. | vaatii, että vuoristoalueiden terveydenhuoltolaitoksia on kehitettävä ja parannettava muun muassa rajat ylittävillä yhteistyöaloitteilla, myös kehittämällä tarvittaessa rajat ylittäviä terveydenhuoltoyksikköjä; kehottaa kehittämään vapaaehtoistoimintaa julkisissa palveluissa joissakin jäsenvaltioissa rekisteröityjen hyvien käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

46.

vaatii, että vuoristoalueiden terveydenhuoltolaitoksia on kehitettävä ja parannettava muun muassa rajat ylittävillä yhteistyöaloitteilla, myös kehittämällä tarvittaessa rajat ylittäviä terveydenhuoltoyksikköjä; kehottaa kehittämään vapaaehtoistoimintaa julkisissa palveluissa joissakin jäsenvaltioissa rekisteröityjen hyvien käytäntöjen mukaisesti;

| 47. | muistuttaa, että julkisten palvelujen yleistä saatavuutta koskeva periaate on taattava kaikilla EU:n alueilla, ja painottaa, että jäsenvaltioiden ja alueiden on rohkaistava vaihtoehtoisten ja innovatiivisten ratkaisujen, myös tarvittaessa paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin räätälöityjen ratkaisujen kehittämistä vuoristoalueilla; |
| --- | --- |

47.

muistuttaa, että julkisten palvelujen yleistä saatavuutta koskeva periaate on taattava kaikilla EU:n alueilla, ja painottaa, että jäsenvaltioiden ja alueiden on rohkaistava vaihtoehtoisten ja innovatiivisten ratkaisujen, myös tarvittaessa paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin räätälöityjen ratkaisujen kehittämistä vuoristoalueilla;

| 48. | painottaa nuorisotyöttömyysaloitteen ja nuorisotakuun entistä tehokkaamman täytäntöönpanon merkitystä, sillä ne tarjoavat hyvän tilaisuuden pysäyttää nuorten poismuutto vuoristoalueilta ja ratkaista näin väestökriisin ja väestön ikääntymisen aiheuttamia ongelmia; vaatii laatimaan nuorisotyöttömyysaloitteita, joilla vastataan erityisesti kehityksessä jälkeen jääneiden vuoristoalueiden tarpeisiin; |
| --- | --- |

48.

painottaa nuorisotyöttömyysaloitteen ja nuorisotakuun entistä tehokkaamman täytäntöönpanon merkitystä, sillä ne tarjoavat hyvän tilaisuuden pysäyttää nuorten poismuutto vuoristoalueilta ja ratkaista näin väestökriisin ja väestön ikääntymisen aiheuttamia ongelmia; vaatii laatimaan nuorisotyöttömyysaloitteita, joilla vastataan erityisesti kehityksessä jälkeen jääneiden vuoristoalueiden tarpeisiin;

| 49. | painottaa, että sukupuolten eriarvoisuus jatkuu vuoristoalueiden yhteisöissä erityisesti marginalisoituneissa yhteisöissä ja haavoittuvissa ryhmissä; kehottaa komissiota toteuttamaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista koskevia toimia kaikkien politiikanalojen horisontaalisella ja vertikaalisella tasolla erityisesti näiden alueiden yhteyksiä koskevan politiikan rahoittamiseksi; kehottaa toteuttamaan vertailevan analyysin naisten tilanteen erityispiirteistä vuoristoalueilla, erityisesti epäsuotuisassa asemassa olevilla vuoristoalueilla; |
| --- | --- |

49.

painottaa, että sukupuolten eriarvoisuus jatkuu vuoristoalueiden yhteisöissä erityisesti marginalisoituneissa yhteisöissä ja haavoittuvissa ryhmissä; kehottaa komissiota toteuttamaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista koskevia toimia kaikkien politiikanalojen horisontaalisella ja vertikaalisella tasolla erityisesti näiden alueiden yhteyksiä koskevan politiikan rahoittamiseksi; kehottaa toteuttamaan vertailevan analyysin naisten tilanteen erityispiirteistä vuoristoalueilla, erityisesti epäsuotuisassa asemassa olevilla vuoristoalueilla;

| 50. | rohkaisee ja kehottaa tukemaan myös ERI-rahastojen käytön avulla aloitteita, joilla parannetaan sosiaalista ja kulttuurista koheesiota ja osallistamista vuoristoyhteisöissä ja poistetaan niiden fyysinen eristyminen ja kulttuurin moninaisuuden puuttuminen erityisesti mahdollistamalla pääsy ja suora osallistuminen taiteisiin ja kulttuurielämään; |
| --- | --- |

50.

rohkaisee ja kehottaa tukemaan myös ERI-rahastojen käytön avulla aloitteita, joilla parannetaan sosiaalista ja kulttuurista koheesiota ja osallistamista vuoristoyhteisöissä ja poistetaan niiden fyysinen eristyminen ja kulttuurin moninaisuuden puuttuminen erityisesti mahdollistamalla pääsy ja suora osallistuminen taiteisiin ja kulttuurielämään;

| 51. | pitää tärkeinä alueellisia yhdennettyjä aloitteita, joiden tavoitteena on alueelle muuttavien sopeuttaminen vuoristoalueiden sekä väestökadosta kärsivien alueiden demografisten sekä sosiaalisten ja taloudellisten olojen kohentamis- ja elvytysprosessien yhteydessä; kehottaa komissiota tukemaan ja edistämään näiden aloitteiden levittämistä; |
| --- | --- |

51.

pitää tärkeinä alueellisia yhdennettyjä aloitteita, joiden tavoitteena on alueelle muuttavien sopeuttaminen vuoristoalueiden sekä väestökadosta kärsivien alueiden demografisten sekä sosiaalisten ja taloudellisten olojen kohentamis- ja elvytysprosessien yhteydessä; kehottaa komissiota tukemaan ja edistämään näiden aloitteiden levittämistä;

Ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutoksen torjunta vuoristoalueilla

| 52. | muistuttaa, että vuoristoalueilla on runsaasti erilaisia uusiutuvia energialähteitä; katsoo, että näiden alueiden tulisi näyttää esimerkkiä EU:n uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa komissiota keskittymään politiikkatoimiin, joilla edistetään ja helpotetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöä vuoristoalueilla; |
| --- | --- |

52.

muistuttaa, että vuoristoalueilla on runsaasti erilaisia uusiutuvia energialähteitä; katsoo, että näiden alueiden tulisi näyttää esimerkkiä EU:n uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa komissiota keskittymään politiikkatoimiin, joilla edistetään ja helpotetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöä vuoristoalueilla;

| 53. | painottaa, että korkeiden vuorten tyypillisiä eläinlajeja, kuten vuorikauriita, alppikauriita, suuria petolintuja, karhuja, susia ja ilveksiä, jotka esiintyvät rajat ylittävien vuorijonojen alueella, on suojeltava unionin tasolla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan korkeiden vuorten tyypillisten lajien suojelu- ja takaisinistutussuunnitelman; |
| --- | --- |

53.

painottaa, että korkeiden vuorten tyypillisiä eläinlajeja, kuten vuorikauriita, alppikauriita, suuria petolintuja, karhuja, susia ja ilveksiä, jotka esiintyvät rajat ylittävien vuorijonojen alueella, on suojeltava unionin tasolla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan korkeiden vuorten tyypillisten lajien suojelu- ja takaisinistutussuunnitelman;

| 54. | painottaa lisäksi tuliperäisten vuoristoalueiden ja tulivuorten potentiaalia, erityisesti niiden merkitystä tulivuorten tutkimuksessa, uusiutuviin energiamuotoihin liittyvien tavoitteiden saavuttamisessa sekä luonnonkatastrofien, kuten tulivuorenpurkauksien, torjunnan ja hallinnan tukemisessa; |
| --- | --- |

54.

painottaa lisäksi tuliperäisten vuoristoalueiden ja tulivuorten potentiaalia, erityisesti niiden merkitystä tulivuorten tutkimuksessa, uusiutuviin energiamuotoihin liittyvien tavoitteiden saavuttamisessa sekä luonnonkatastrofien, kuten tulivuorenpurkauksien, torjunnan ja hallinnan tukemisessa;

| 55. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota erittelemään ne korkeilla vuorilla sijaitsevat matkakohteet, joilla autokielto vaikuttaisi myönteisesti jäätiköiden sulamisen paikallisiin torjuntatoimiin; |
| --- | --- |

55.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota erittelemään ne korkeilla vuorilla sijaitsevat matkakohteet, joilla autokielto vaikuttaisi myönteisesti jäätiköiden sulamisen paikallisiin torjuntatoimiin;

| 56. | vaatii, että EU:n uusiutuvaa energiaa koskevissa tavoitteissa ja uusiutuvien energialähteiden käytössä on otettava huomioon luonnon ja ympäristön tasapaino myös vuoristoalueilla; muistuttaa, että vesivoima ja biomassan hankinta voivat joissain tapauksissa vaikuttaa ekosysteemeihin ja että tuuli- ja aurinkovoimalat saattavat aiheuttaa maisemahaittoja mutta ne luovat samalla paikallista kehitystä; |
| --- | --- |

56.

vaatii, että EU:n uusiutuvaa energiaa koskevissa tavoitteissa ja uusiutuvien energialähteiden käytössä on otettava huomioon luonnon ja ympäristön tasapaino myös vuoristoalueilla; muistuttaa, että vesivoima ja biomassan hankinta voivat joissain tapauksissa vaikuttaa ekosysteemeihin ja että tuuli- ja aurinkovoimalat saattavat aiheuttaa maisemahaittoja mutta ne luovat samalla paikallista kehitystä;

| 57. | panee merkille, että vuoristoalueet, mukaan lukien tuliperäiset vuoristoalueet ja niiden ekosysteemit, ovat erityisen alttiita ilmastonmuutokselle ja hydrogeologisille riskeille, joiden vaikutukset ovat erityisen merkittävät kyseisillä alueilla muun muassa luonnononnettomuuksien uhan lisääntymisen vuoksi, ja toteaa, että luonnonuhilla voi olla ympäristöseurauksia myös ympäröiville alueille ja kielteisiä seurauksia talouskehitykselle ja matkailulle; katsoo tämän vuoksi, että ympäristön turvaamisen, ilmastonmuutoksen torjunnan ja asianmukaisten ilmastonmuutokseen sopeutumista edistävien toimien toteuttamisen on oltava tulevan ”EU:n vuoristoalueita koskevan toimintaohjelman” ytimessä, ja toteaa, että tähän kuuluu myös ilmastonmuutosta koskeva toimintasuunnitelma; tähdentää myös, että kyseisillä alueilla on kehitettävä hyvien käytäntöjen analysointi- ja vaihtoverkosto; |
| --- | --- |

57.

panee merkille, että vuoristoalueet, mukaan lukien tuliperäiset vuoristoalueet ja niiden ekosysteemit, ovat erityisen alttiita ilmastonmuutokselle ja hydrogeologisille riskeille, joiden vaikutukset ovat erityisen merkittävät kyseisillä alueilla muun muassa luonnononnettomuuksien uhan lisääntymisen vuoksi, ja toteaa, että luonnonuhilla voi olla ympäristöseurauksia myös ympäröiville alueille ja kielteisiä seurauksia talouskehitykselle ja matkailulle; katsoo tämän vuoksi, että ympäristön turvaamisen, ilmastonmuutoksen torjunnan ja asianmukaisten ilmastonmuutokseen sopeutumista edistävien toimien toteuttamisen on oltava tulevan ”EU:n vuoristoalueita koskevan toimintaohjelman” ytimessä, ja toteaa, että tähän kuuluu myös ilmastonmuutosta koskeva toimintasuunnitelma; tähdentää myös, että kyseisillä alueilla on kehitettävä hyvien käytäntöjen analysointi- ja vaihtoverkosto;

| 58. | painottaa, että on tärkeää säilyttää ja suojella vuoristoalueiden ainutlaatuisia luontotyyppejä ja kehittää niitä kestävällä tavalla, myös palauttamalla luonnon ja maaperän monimuotoisuutta, edistämällä luonnonperinnön ja ekosysteemipalvelujen säilyttämistä sekä panostamalla vihreään infrastruktuuriin, mikä tarjoaa myös työllistymismahdollisuuksia näillä aloilla; muistuttaa, kuinka tärkeitä ovat viljely sekä kestävä maatalousmaan- ja metsänhoito vuoristoalueilla pyrittäessä säilyttämään luonnon monimuotoisuus ja suojelemaan vuoristoalueita ympäristöön ja maisemiin kohdistuvilta haitoilta; |
| --- | --- |

58.

painottaa, että on tärkeää säilyttää ja suojella vuoristoalueiden ainutlaatuisia luontotyyppejä ja kehittää niitä kestävällä tavalla, myös palauttamalla luonnon ja maaperän monimuotoisuutta, edistämällä luonnonperinnön ja ekosysteemipalvelujen säilyttämistä sekä panostamalla vihreään infrastruktuuriin, mikä tarjoaa myös työllistymismahdollisuuksia näillä aloilla; muistuttaa, kuinka tärkeitä ovat viljely sekä kestävä maatalousmaan- ja metsänhoito vuoristoalueilla pyrittäessä säilyttämään luonnon monimuotoisuus ja suojelemaan vuoristoalueita ympäristöön ja maisemiin kohdistuvilta haitoilta;

| 59. | korostaa, että vuoristoalueet ovat tärkeä vesivarojen lähde ja että vesivarat on turvattava ja niitä on hoidettava kestävällä tavalla; panee merkille, että tietyt kaupunkialueet ovat riippuvaisia vuoristoalueiden ekosysteemipalveluista ja että nämä alueet eivät useinkaan saa niistä kohtuullista vastinetta; kehottaa paikallisviranomaisia harkitsemaan yhteistyöhankkeiden muodossa toteutettavia kumppanuuksia vuoristoalueiden läheisyydessä sijaitseville kaupunkiympäristöille jaettavan veden keräämiseksi ja suojelemiseksi; tukee tältä osin rahoitusta veden varastointitoimille, joiden avulla varmistetaan maatalousalueiden kestävä ja tehokas kastelu ja jokien vedenpinnan vähimmäistaso; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että vuoristoalueet ovat tärkeä vesivarojen lähde ja että vesivarat on turvattava ja niitä on hoidettava kestävällä tavalla; panee merkille, että tietyt kaupunkialueet ovat riippuvaisia vuoristoalueiden ekosysteemipalveluista ja että nämä alueet eivät useinkaan saa niistä kohtuullista vastinetta; kehottaa paikallisviranomaisia harkitsemaan yhteistyöhankkeiden muodossa toteutettavia kumppanuuksia vuoristoalueiden läheisyydessä sijaitseville kaupunkiympäristöille jaettavan veden keräämiseksi ja suojelemiseksi; tukee tältä osin rahoitusta veden varastointitoimille, joiden avulla varmistetaan maatalousalueiden kestävä ja tehokas kastelu ja jokien vedenpinnan vähimmäistaso;

| 60. | kannattaa kestävän matkailun kehittämistä, sillä se tarjoaa mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja näiden alueiden kestävän kehityksen edistämiseen; korostaa tarvetta kehittää laajakaistaisia internet-yhteyksiä kestävän matkailun perustana; |
| --- | --- |

60.

kannattaa kestävän matkailun kehittämistä, sillä se tarjoaa mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja näiden alueiden kestävän kehityksen edistämiseen; korostaa tarvetta kehittää laajakaistaisia internet-yhteyksiä kestävän matkailun perustana;

| 61. | toteaa, että tarvitaan aktiivista synergiaan perustuvaa yhteistyötä maanviljelyn ja muun taloudellisen toiminnan välillä ekologisen Natura 2000 -verkon alueilla ja muilla vuoristoalueilla sijaitsevilla suojelluilla alueilla (kuten kansallispuistot ja maisemapuistot); |
| --- | --- |

61.

toteaa, että tarvitaan aktiivista synergiaan perustuvaa yhteistyötä maanviljelyn ja muun taloudellisen toiminnan välillä ekologisen Natura 2000 -verkon alueilla ja muilla vuoristoalueilla sijaitsevilla suojelluilla alueilla (kuten kansallispuistot ja maisemapuistot);

Vuoristoalueiden saavutettavuus ja yhteydet

| 62. | katsoo, että internetillä ja erityisesti seuraavan sukupolven yhteystekniikoilla (NGA) on olennainen merkitys vuoristoalueiden haasteiden ratkaisemisessa; muistuttaa, että internetiin kytkeytyy yleishyödyllisiä palveluja ja että tällaisten palvelujen käyttömahdollisuuden puuttuminen voi johtaa väestökatoon; |
| --- | --- |

62.

katsoo, että internetillä ja erityisesti seuraavan sukupolven yhteystekniikoilla (NGA) on olennainen merkitys vuoristoalueiden haasteiden ratkaisemisessa; muistuttaa, että internetiin kytkeytyy yleishyödyllisiä palveluja ja että tällaisten palvelujen käyttömahdollisuuden puuttuminen voi johtaa väestökatoon;

| 63. | kehottaa jäsenvaltioita valmistelemaan kannustimia, joiden avulla muodostetaan entistä aktiivisemmin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia vuoristoalueilla, liikenne-, viestintä- ja energiainfrastruktuurin alalla, sillä taloudellisen rajoittuneisuuden vuoksi näiden palvelujen turvaaminen ei ole kannattavaa; korostaa, että ainoastaan entistä parempi ja riittävän laadukas liikenne- ja muu infrastruktuuri voi taata talouskasvun ja uusien työpaikkojen luomisen vuoristoalueilla; |
| --- | --- |

63.

kehottaa jäsenvaltioita valmistelemaan kannustimia, joiden avulla muodostetaan entistä aktiivisemmin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia vuoristoalueilla, liikenne-, viestintä- ja energiainfrastruktuurin alalla, sillä taloudellisen rajoittuneisuuden vuoksi näiden palvelujen turvaaminen ei ole kannattavaa; korostaa, että ainoastaan entistä parempi ja riittävän laadukas liikenne- ja muu infrastruktuuri voi taata talouskasvun ja uusien työpaikkojen luomisen vuoristoalueilla;

| 64. | panee merkille, että matkailuun vaikuttaa merkittävästi olemassa oleva infrastruktuuri ja yleishyödyllisten palvelujen saatavuus; pyytää komissiota tutkimaan, onko mahdollisuuksia luoda vuoristoalueiden matkailun tueksi infrastruktuuria; |
| --- | --- |

64.

panee merkille, että matkailuun vaikuttaa merkittävästi olemassa oleva infrastruktuuri ja yleishyödyllisten palvelujen saatavuus; pyytää komissiota tutkimaan, onko mahdollisuuksia luoda vuoristoalueiden matkailun tueksi infrastruktuuria;

| 65. | toteaa, että uusi tieto- ja viestintäteknologia tarjoaa moninaisia mahdollisuuksia työllisyydelle, sosiaaliselle osallisuudelle ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämiselle kehittyvässä digitaalitaloudessa; katsoo, että näiden mahdollisuuksien edistämiseen tarvitaan ERI-rahastojen erityistä tukea; kehottaa jäsenvaltioita edistämään etätyötä, sähköistä kaupankäyntiä ja digitaalisten myynninedistämiskanavien käyttöä kyseisillä alueilla, jotta voidaan parantaa kustannusten hallintaa yrityksissä; katsoo, että uusien tietotekniikkojen käyttömahdollisuuden parantaminen voi edistää etäkoulutushankkeiden kehittämistä alueilla, joilla on puutetta opettajista, sekä sähköisten terveyspalveluiden kehittämistä, mikä ehkäisee vuoristoalueiden väestönkatoa; katsoo, että on tärkeää ehdottaa ja jakaa esimerkkejä hyvistä käytännöistä, jotka voivat osaltaan edistää vuoristoalueiden talouden monipuolistamista; |
| --- | --- |

65.

toteaa, että uusi tieto- ja viestintäteknologia tarjoaa moninaisia mahdollisuuksia työllisyydelle, sosiaaliselle osallisuudelle ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämiselle kehittyvässä digitaalitaloudessa; katsoo, että näiden mahdollisuuksien edistämiseen tarvitaan ERI-rahastojen erityistä tukea; kehottaa jäsenvaltioita edistämään etätyötä, sähköistä kaupankäyntiä ja digitaalisten myynninedistämiskanavien käyttöä kyseisillä alueilla, jotta voidaan parantaa kustannusten hallintaa yrityksissä; katsoo, että uusien tietotekniikkojen käyttömahdollisuuden parantaminen voi edistää etäkoulutushankkeiden kehittämistä alueilla, joilla on puutetta opettajista, sekä sähköisten terveyspalveluiden kehittämistä, mikä ehkäisee vuoristoalueiden väestönkatoa; katsoo, että on tärkeää ehdottaa ja jakaa esimerkkejä hyvistä käytännöistä, jotka voivat osaltaan edistää vuoristoalueiden talouden monipuolistamista;

| 66. | suhtautuu myönteisesti EU:n ”satelliittisetelijärjestelmään” (Satellite Voucher Scheme), jonka ansiosta satelliittiyhteydet ovat käyttökelpoinen vaihtoehto alueilla, joilla ei ole riittävää infrastruktuuria tai joista sijoittajat eivät ole kiinnostuneita; |
| --- | --- |

66.

suhtautuu myönteisesti EU:n ”satelliittisetelijärjestelmään” (Satellite Voucher Scheme), jonka ansiosta satelliittiyhteydet ovat käyttökelpoinen vaihtoehto alueilla, joilla ei ole riittävää infrastruktuuria tai joista sijoittajat eivät ole kiinnostuneita;

| 67. | pyytää, että komissio ottaa laajakaistayhteyksiä koskevaa politiikkaa laatiessaan huomioon infrastruktuurin riittämättömyyden ja sijoittajien kiinnostuksen puuttumisen, jotka ovat seurausta vuoristoalueiden harvasta asutuksesta ja syrjäisestä sijainnista; pyytää komissiota laatimaan näiden alueiden digitaalisen kuilun poistamiseen tähtäävää politiikkaa muun muassa tarvittavien julkisten investointien kautta; |
| --- | --- |

67.

pyytää, että komissio ottaa laajakaistayhteyksiä koskevaa politiikkaa laatiessaan huomioon infrastruktuurin riittämättömyyden ja sijoittajien kiinnostuksen puuttumisen, jotka ovat seurausta vuoristoalueiden harvasta asutuksesta ja syrjäisestä sijainnista; pyytää komissiota laatimaan näiden alueiden digitaalisen kuilun poistamiseen tähtäävää politiikkaa muun muassa tarvittavien julkisten investointien kautta;

| 68. | muistuttaa, että vuoristoalueiden, jotka ovat tietyissä jäsenvaltioissa myös syrjäisiä alueita, sosiaalinen ja taloudellinen kehitys riippuu niiden ja muiden alueiden välisistä liikenneyhteyksistä joko jäsenvaltion sisällä tai yli rajojen; kehottaa kansallisia viranomaisia yhteistyössä komission kanssa helpottamaan sellaisten hankkeiden täytäntöönpanoa, jotka koskevat vuoristoalueiden liikenneyhteyksiä tärkeimpiin kansallisiin tai Euroopan laajuisiin väyliin ja liikennekäytäviin ja erityisesti TEN-T-liikenneinfrastruktuuriin, käyttämällä EU:n eri rahastoja ja rahoitusvälineitä, myös EIP:n investointeja; |
| --- | --- |

68.

muistuttaa, että vuoristoalueiden, jotka ovat tietyissä jäsenvaltioissa myös syrjäisiä alueita, sosiaalinen ja taloudellinen kehitys riippuu niiden ja muiden alueiden välisistä liikenneyhteyksistä joko jäsenvaltion sisällä tai yli rajojen; kehottaa kansallisia viranomaisia yhteistyössä komission kanssa helpottamaan sellaisten hankkeiden täytäntöönpanoa, jotka koskevat vuoristoalueiden liikenneyhteyksiä tärkeimpiin kansallisiin tai Euroopan laajuisiin väyliin ja liikennekäytäviin ja erityisesti TEN-T-liikenneinfrastruktuuriin, käyttämällä EU:n eri rahastoja ja rahoitusvälineitä, myös EIP:n investointeja;

| 69. | kannustaa Euroopan vuoristoalueita investoimaan Euroopan aluekehitysrahaston varoja entistä tehokkaampien ja paremmin yhteen liitettyjen rautatieverkostojen ja raitiovaunuverkostojen kehittämiseen; |
| --- | --- |

69.

kannustaa Euroopan vuoristoalueita investoimaan Euroopan aluekehitysrahaston varoja entistä tehokkaampien ja paremmin yhteen liitettyjen rautatieverkostojen ja raitiovaunuverkostojen kehittämiseen;

o

o o

| 70. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja kansallisille ja alueellisille parlamenteille. |
| --- | --- |

70.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja kansallisille ja alueellisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487.

(5)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608.

(6)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

(7)  EUVL L 317, 4.11.2014, s. 56.

(8)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

(9)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 303.

(10)  EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0109.

(12)  EUVL C 50 E, 21.2.2012, s. 55.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0577.

(14)  EUVL C 55, 12.2.2016, s. 117.

(15)  EUVL C 19, 21.1.2015, s. 32.

(16)  EUVL C 188 E, 28.6.2012, s. 30.

(17)  EUVL C 305 E, 11.11.2010, s. 14.

(18)  EUVL C 248, 25.8.2011, s. 81.

(19)  EUVL C 166, 7.6.2011, s. 23.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2016

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/23

---

P8_TA(2016)0217

Koheesiopolitiikan täytäntöönpanon vauhdittaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2016 koheesiopolitiikan täytäntöönpanon vauhdittamisesta (2016/2550(RSP))

(2018/C 076/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4 artiklan, 162 artiklan, 174–178 artiklan ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4 artiklan, 162 artiklan, 174–178 artiklan ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) (jäljempänä ”yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) (jäljempänä ”yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2014 annetun komission kuudennen kertomuksen taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ”Sijoituksia työpaikkoihin ja kasvuun: Kehitystä ja hyvää hallintoa EU:n alueille ja kaupunkeihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2014 annetun komission kuudennen kertomuksen taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ”Sijoituksia työpaikkoihin ja kasvuun: Kehitystä ja hyvää hallintoa EU:n alueille ja kaupunkeihin”,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi” (COM(2015)0639),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n jäsenvaltioiden valmiudesta käynnistää koheesiopolitiikan uusi ohjelmakausi tehokkaasti ja oikea-aikaisesti (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n jäsenvaltioiden valmiudesta käynnistää koheesiopolitiikan uusi ohjelmakausi tehokkaasti ja oikea-aikaisesti (3),

| — | ottaa huomioon 22. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma: uudet suuntaviivat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämisestä yhdessä ESIR-rahaston kanssa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma: uudet suuntaviivat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämisestä yhdessä ESIR-rahaston kanssa”,

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman viipeistä vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan käynnistämisessä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman viipeistä vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan käynnistämisessä (4),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja Eurooppa 2020 -strategian arvioinnista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja Eurooppa 2020 -strategian arvioinnista (5),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti koheesiopolitiikan yksinkertaistamista ja tulosperustaista suuntaamista kaudella 2014–2020” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti koheesiopolitiikan yksinkertaistamista ja tulosperustaista suuntaamista kaudella 2014–2020” (6),

| — | ottaa huomioon kysymyksen komissiolle koheesiopolitiikan täytäntöönpanon vauhdittamisesta (O-000070/2016 – B8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymyksen komissiolle koheesiopolitiikan täytäntöönpanon vauhdittamisesta (O-000070/2016 – B8-0364/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että koheesiopolitiikka, jonka määrärahat ovat yli 350 miljardia euroa vuoteen 2020 saakka, on väline, joka auttaa tuomaan EU:n lähemmäksi kansalaisia, ja tärkein kaikki EU:n alueet kattava investointi- ja kehityspolitiikka; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa se on ensisijainen julkisten investointien lähde; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että koheesiopolitiikka, jonka määrärahat ovat yli 350 miljardia euroa vuoteen 2020 saakka, on väline, joka auttaa tuomaan EU:n lähemmäksi kansalaisia, ja tärkein kaikki EU:n alueet kattava investointi- ja kehityspolitiikka; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa se on ensisijainen julkisten investointien lähde;

| B. | katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet voidaan saavuttaa kasvu- ja kehityspolitiikan johdonmukaisen vuorovaikutuksen avulla ja toteuttamalla tarvittaessa rakenneuudistuksia sekä varmistamalla alueiden ja kuntien aktiivisen osallistumisen niiden täytäntöönpanoon; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on tässä ratkaisevassa asemassa; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet voidaan saavuttaa kasvu- ja kehityspolitiikan johdonmukaisen vuorovaikutuksen avulla ja toteuttamalla tarvittaessa rakenneuudistuksia sekä varmistamalla alueiden ja kuntien aktiivisen osallistumisen niiden täytäntöönpanoon; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on tässä ratkaisevassa asemassa;

| C. | toteaa, että kautta 2014–2020 koskevat asetukset toivat mukanaan useita keskeisiä koheesiopolitiikan uudistuksia, kuten temaattisen keskittämisen, jonka ansiosta saadaan paikallisten tarpeiden parempaan huomioimiseen tarvittavaa joustavuutta, vahvemman tulossuuntautuneisuuden, paremman koordinoinnin talous- ja sosiaalipolitiikan kanssa, EU:n painopisteiden ja alueiden tarpeiden välisten yhteyksien parantamisen sekä ERI-rahastojen tiiviimmin koordinoidun käytön yhteisen strategiakehyksen avulla; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kautta 2014–2020 koskevat asetukset toivat mukanaan useita keskeisiä koheesiopolitiikan uudistuksia, kuten temaattisen keskittämisen, jonka ansiosta saadaan paikallisten tarpeiden parempaan huomioimiseen tarvittavaa joustavuutta, vahvemman tulossuuntautuneisuuden, paremman koordinoinnin talous- ja sosiaalipolitiikan kanssa, EU:n painopisteiden ja alueiden tarpeiden välisten yhteyksien parantamisen sekä ERI-rahastojen tiiviimmin koordinoidun käytön yhteisen strategiakehyksen avulla;

| D. | katsoo, että koheesiopolitiikan investoinnit olisi koordinoitava ja yhdenmukaistettava muiden EU:n toimintapolitiikkojen, kuten digitaalisten sisämarkkinoiden, energiaunionin, sosiaalipolitiikan, makroaluestrategioiden, kaupunkeja koskevan toimintaohjelman, tutkimuksen ja innovoinnin sekä liikennepolitiikan, kanssa, jotta edistetään paremmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että koheesiopolitiikan investoinnit olisi koordinoitava ja yhdenmukaistettava muiden EU:n toimintapolitiikkojen, kuten digitaalisten sisämarkkinoiden, energiaunionin, sosiaalipolitiikan, makroaluestrategioiden, kaupunkeja koskevan toimintaohjelman, tutkimuksen ja innovoinnin sekä liikennepolitiikan, kanssa, jotta edistetään paremmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista;

| E. | toteaa, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 136 artiklan 1 kohdan nojalla komission on vapautettava toimenpideohjelman käsittämästä määrästä ne osat, joita ei ole käytetty ensimmäisen ja vuotuisen ennakkomaksun ja välimaksujen maksamiseen viimeistään toimenpideohjelman talousarviositoumusvuotta seuraavan kolmannen varainhoitovuoden joulukuun 31. päivänä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 136 artiklan 1 kohdan nojalla komission on vapautettava toimenpideohjelman käsittämästä määrästä ne osat, joita ei ole käytetty ensimmäisen ja vuotuisen ennakkomaksun ja välimaksujen maksamiseen viimeistään toimenpideohjelman talousarviositoumusvuotta seuraavan kolmannen varainhoitovuoden joulukuun 31. päivänä;

| F. | toteaa, että uuden ohjelmakauden alkamisesta on kulunut kaksi vuotta ja koheesiopolitiikan täytäntöönpano on viivästynyt; toteaa, että toimenpideohjelmat hyväksyttiin pääosin vuoden 2014 lopulla ja vuonna 2015 ja että huomattava määrä ennakkoehdoista on vieläkin täyttämättä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että uuden ohjelmakauden alkamisesta on kulunut kaksi vuotta ja koheesiopolitiikan täytäntöönpano on viivästynyt; toteaa, että toimenpideohjelmat hyväksyttiin pääosin vuoden 2014 lopulla ja vuonna 2015 ja että huomattava määrä ennakkoehdoista on vieläkin täyttämättä;

| G. | toteaa, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 53 artiklan nojalla komission on toimitettava vuosittain vuodesta 2016 alkaen parlamentille yhteenvetokertomus ERI-rahastojen ohjelmista niiden vuotuisten täytäntöönpanokertomusten perusteella, jotka jäsenvaltiot toimittavat 50 artiklan mukaisesti, ja vuosina 2017 ja 2019 komission on laadittava strateginen kertomus, jossa esitetään yhteenveto jäsenvaltioiden edistymiskertomuksista; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 53 artiklan nojalla komission on toimitettava vuosittain vuodesta 2016 alkaen parlamentille yhteenvetokertomus ERI-rahastojen ohjelmista niiden vuotuisten täytäntöönpanokertomusten perusteella, jotka jäsenvaltiot toimittavat 50 artiklan mukaisesti, ja vuosina 2017 ja 2019 komission on laadittava strateginen kertomus, jossa esitetään yhteenveto jäsenvaltioiden edistymiskertomuksista;

| 1. | kehottaa komissiota arvioimaan ERI-rahastojen täytäntöönpanon tilannetta kaudella 2014–2020 ja laatimaan määrärahojen vapauttamisen riskeistä yksityiskohtaisen analyysin, joka sisältää jäsenvaltiokohtaiset määrät, sekä analyysin jäsenvaltioiden toimittamista maksuennusteista mahdollisimman pian yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistettujen määräaikojen 31. tammikuuta ja 31. heinäkuuta jälkeen; kehottaa lisäksi komissiota ilmoittamaan suunnitelluista toimenpiteistä, jotta vältetään mahdollisimman pitkälle ERI-rahastojen määrärahojen vapauttaminen; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota arvioimaan ERI-rahastojen täytäntöönpanon tilannetta kaudella 2014–2020 ja laatimaan määrärahojen vapauttamisen riskeistä yksityiskohtaisen analyysin, joka sisältää jäsenvaltiokohtaiset määrät, sekä analyysin jäsenvaltioiden toimittamista maksuennusteista mahdollisimman pian yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistettujen määräaikojen 31. tammikuuta ja 31. heinäkuuta jälkeen; kehottaa lisäksi komissiota ilmoittamaan suunnitelluista toimenpiteistä, jotta vältetään mahdollisimman pitkälle ERI-rahastojen määrärahojen vapauttaminen;

| 2. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään ERI-rahastojen koko potentiaalia Eurooppa 2020 -strategiaa noudattaen sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja alueellisten erojen vähentämiseksi siten, että kaikille alueille annetaan mahdollisuus parantaa kilpailukykyään ja helpottaa investointeja yksityisistä ja muista lähteistä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään ERI-rahastojen koko potentiaalia Eurooppa 2020 -strategiaa noudattaen sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja alueellisten erojen vähentämiseksi siten, että kaikille alueille annetaan mahdollisuus parantaa kilpailukykyään ja helpottaa investointeja yksityisistä ja muista lähteistä;

| 3. | toteaa, että kun tarkastellaan ohjelmakautta 2007–2013, koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa haitanneita suurimpia esteitä ja ongelmia useissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla olivat mahdollisten edunsaajien riittämätön tiedonsaanti, joka johti tukikelpoisten hankkeiden puutteeseen, suurhankkeiden hidas ja pitkä hyväksyntämenettely ja suurhankkeita koskevia investointeja hallinnoivien hallintorakenteiden puute, monimutkaiset ja aikaa vievät hankintamenettelyt, mutkikkaat valtiontukisäännöt, monimutkaiset lupamenettelyt, ratkaisemattomat omaisuussuhteet, hyväksymismenettelyn pituus sekä rahoituksen saannin vaikeus; on myös tietoinen siitä, että jäsenvaltioilla ja paikallisviranomaisilla oli joskus vaikeuksia noudattaa vaatimuksia, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimuksen sisäiseen ja ulkoiseen täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota antamaan ohjelmakaudella 2014–2020 tietoa esteistä, joita jäsenvaltiot kohtaavat toteuttaessaan koheesiopolitiikkaa, sekä arvion ennakkoehtojen täyttämisen vaikutuksista koheesiopolitiikan tehokkaaseen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että kun tarkastellaan ohjelmakautta 2007–2013, koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa haitanneita suurimpia esteitä ja ongelmia useissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla olivat mahdollisten edunsaajien riittämätön tiedonsaanti, joka johti tukikelpoisten hankkeiden puutteeseen, suurhankkeiden hidas ja pitkä hyväksyntämenettely ja suurhankkeita koskevia investointeja hallinnoivien hallintorakenteiden puute, monimutkaiset ja aikaa vievät hankintamenettelyt, mutkikkaat valtiontukisäännöt, monimutkaiset lupamenettelyt, ratkaisemattomat omaisuussuhteet, hyväksymismenettelyn pituus sekä rahoituksen saannin vaikeus; on myös tietoinen siitä, että jäsenvaltioilla ja paikallisviranomaisilla oli joskus vaikeuksia noudattaa vaatimuksia, jotka liittyvät vakaus- ja kasvusopimuksen sisäiseen ja ulkoiseen täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota antamaan ohjelmakaudella 2014–2020 tietoa esteistä, joita jäsenvaltiot kohtaavat toteuttaessaan koheesiopolitiikkaa, sekä arvion ennakkoehtojen täyttämisen vaikutuksista koheesiopolitiikan tehokkaaseen täytäntöönpanoon;

| 4. | pitää myönteisenä kauden 2007–2013 ohjelmien parempaa täytäntöönpanoa käsittelevän työryhmän perustamista kahdeksassa jäsenvaltiossa ja kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille saavutetuista tuloksista; pyytää komissiota jatkamaan tämän työryhmän työtä kauden 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanon tukemiseksi ja vauhdittamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa ja esittämään parlamentille kyseisen työryhmän toimintasuunnitelman; kehottaa komissiota sisällyttämään ERI-rahastot täysimääräisesti ”parempaa sääntelyä” koskevaan EU:n strategiaan; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä kauden 2007–2013 ohjelmien parempaa täytäntöönpanoa käsittelevän työryhmän perustamista kahdeksassa jäsenvaltiossa ja kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille saavutetuista tuloksista; pyytää komissiota jatkamaan tämän työryhmän työtä kauden 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanon tukemiseksi ja vauhdittamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa ja esittämään parlamentille kyseisen työryhmän toimintasuunnitelman; kehottaa komissiota sisällyttämään ERI-rahastot täysimääräisesti ”parempaa sääntelyä” koskevaan EU:n strategiaan;

| 5. | korostaa, että hallinnolliset valmiudet sekä kansallisella että alueellisella ja paikallisella tasolla ovat tärkeä ennakkoehto sille, että koheesiopolitiikka toteutuu oikea-aikaisesti ja menestyksekkäästi; huomauttaa, että tukikelpoisten hankkeiden puutteeseen liittyy usein paikallis- ja alueviranomaisten hankeasiakirjojen valmisteluun tarvitsemien resurssien puute; kehottaa siksi komissiota tukemaan toimintapolitiikan täytäntöönpano- ja arviointivaiheita koskevien hallinnollisten valmiuksien vahvistamista ja raportoimaan parlamentille toimista, joita tähän liittyen aiotaan toteuttaa; kannustaa myös hallintoviranomaisia hyödyntämään täysin ja tehokkaasti temaattista tavoitetta 11, joka koskee viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien edistämistä, ja saatavilla olevia komission ohjeita; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että hallinnolliset valmiudet sekä kansallisella että alueellisella ja paikallisella tasolla ovat tärkeä ennakkoehto sille, että koheesiopolitiikka toteutuu oikea-aikaisesti ja menestyksekkäästi; huomauttaa, että tukikelpoisten hankkeiden puutteeseen liittyy usein paikallis- ja alueviranomaisten hankeasiakirjojen valmisteluun tarvitsemien resurssien puute; kehottaa siksi komissiota tukemaan toimintapolitiikan täytäntöönpano- ja arviointivaiheita koskevien hallinnollisten valmiuksien vahvistamista ja raportoimaan parlamentille toimista, joita tähän liittyen aiotaan toteuttaa; kannustaa myös hallintoviranomaisia hyödyntämään täysin ja tehokkaasti temaattista tavoitetta 11, joka koskee viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien edistämistä, ja saatavilla olevia komission ohjeita;

| 6. | ottaa huomioon, että hyvällä hallinnolla voidaan parantaa vastaanottokykyä; korostaa siksi tarvetta kannustaa tarvittaviin rakenneuudistuksiin alueellisen yhteenkuuluvuuden ja kestävän kehityksen tavoitteiden ja työllisyystavoitteiden mukaisesti sekä investointeja edistävään toimintapolitiikkaan ja petostentorjuntaan; odottaa mielenkiinnolla kehityksessä jälkeen jääneitä alueita koskevan komission kertomuksen päätelmiä ja yksityiskohtaisempaa tietoa siitä, kuinka kyseisiä päätelmiä voitaisiin hyödyntää ERI-rahastojen varojen oikea-aikaiseen käyttöön ja vastaanottamiseen vaikuttavien pitkäaikaisten haasteiden ratkaisemisessa; kehottaa komissiota myös selventämään tulosbudjetoinnin käsitettä, jotta voidaan tehostaa varojen käyttöä; |
| --- | --- |

6.

ottaa huomioon, että hyvällä hallinnolla voidaan parantaa vastaanottokykyä; korostaa siksi tarvetta kannustaa tarvittaviin rakenneuudistuksiin alueellisen yhteenkuuluvuuden ja kestävän kehityksen tavoitteiden ja työllisyystavoitteiden mukaisesti sekä investointeja edistävään toimintapolitiikkaan ja petostentorjuntaan; odottaa mielenkiinnolla kehityksessä jälkeen jääneitä alueita koskevan komission kertomuksen päätelmiä ja yksityiskohtaisempaa tietoa siitä, kuinka kyseisiä päätelmiä voitaisiin hyödyntää ERI-rahastojen varojen oikea-aikaiseen käyttöön ja vastaanottamiseen vaikuttavien pitkäaikaisten haasteiden ratkaisemisessa; kehottaa komissiota myös selventämään tulosbudjetoinnin käsitettä, jotta voidaan tehostaa varojen käyttöä;

| 7. | pitää myönteisenä, että komissio on perustanut riippumattomien asiantuntijoiden korkean tason ryhmän seuraamaan yksinkertaistamista ERI-rahastojen edunsaajien osalta; korostaa, että yksinkertaistaminen on yksi täytäntöönpanon vauhdittamisen ennakkoehdoista; kehottaa siksi komissiota vauhdittamaan yksinkertaistettujen menetelmien käyttöönottoon liittyviä toimia jo nykyisellä ohjelmakaudella ja säilyttämään koheesiopolitiikan laajan avoimuuden; katsoo, että korkean tason työryhmän suosituksia on käsiteltävä viipymättä; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä, että komissio on perustanut riippumattomien asiantuntijoiden korkean tason ryhmän seuraamaan yksinkertaistamista ERI-rahastojen edunsaajien osalta; korostaa, että yksinkertaistaminen on yksi täytäntöönpanon vauhdittamisen ennakkoehdoista; kehottaa siksi komissiota vauhdittamaan yksinkertaistettujen menetelmien käyttöönottoon liittyviä toimia jo nykyisellä ohjelmakaudella ja säilyttämään koheesiopolitiikan laajan avoimuuden; katsoo, että korkean tason työryhmän suosituksia on käsiteltävä viipymättä;

| 8. | ottaa huomioon, että talouskriisi on aiheuttanut monissa jäsenvaltioissa maksuvalmiusvajeita ja julkisiin investointeihin ei ole käytettävissä julkista rahoitusta ja että koheesiopolitiikan resursseista on tulossa julkisten investointien tärkein lähde; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston; pyytää myös komissiota käymään jatkuvaa vuoropuhelua niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat pyytäneet nykyisen investointilausekkeen soveltamista, jotta voidaan maksimoida kasvuun ja työllisyyteen suunnattavien investointien joustavuus; kehottaa lisäksi komissiota kannustamaan Euroopan investointipankkia osallistumaan antamalla enemmän teknistä ja taloudellista tukea hankkeiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon sitä tarvitseville jäsenvaltioille; katsoo, että jos rahoitusvälineitä käytetään tehokkaasti asianmukaisen ennakkoarvioinnin perusteella ja yhdistettyinä strategisesti avustuksiin, ne voivat lisätä rahoituksen vaikutusta huomattavasti ja siten auttaa torjumaan valtioiden kutistuvien talousarvioiden kielteisiä vaikutuksia ja kehittämään tuloja tuottavia hankkeita; korostaa, että rahoitusvälineitä koskevat selkeät, johdonmukaiset ja tarkkaan kohdennetut säännöt, joilla helpotetaan valmistelu- ja täytäntöönpanoprosessin yksinkertaistamista rahastonhoitajien ja varojen vastaanottajien kannalta ja joissa otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden erilaiset kehitystasot eri jäsenvaltioissa, voivat auttaa tämän tavoitteen saavuttamisessa; katsoo, että tätä prosessia edistäisi myös kaikkien rahoitusvälineitä koskevien olennaisten sääntöjen tiivistäminen yhteen, helposti saatavilla olevaan ja ymmärrettävään asiakirjaan ja asiaan liittyviin ohjeisiin kesken rahoituskautta tehtävien tarpeettomien uusien muutosten välttäminen, paitsi jos tämä on lakisääteistä; |
| --- | --- |

8.

ottaa huomioon, että talouskriisi on aiheuttanut monissa jäsenvaltioissa maksuvalmiusvajeita ja julkisiin investointeihin ei ole käytettävissä julkista rahoitusta ja että koheesiopolitiikan resursseista on tulossa julkisten investointien tärkein lähde; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston; pyytää myös komissiota käymään jatkuvaa vuoropuhelua niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat pyytäneet nykyisen investointilausekkeen soveltamista, jotta voidaan maksimoida kasvuun ja työllisyyteen suunnattavien investointien joustavuus; kehottaa lisäksi komissiota kannustamaan Euroopan investointipankkia osallistumaan antamalla enemmän teknistä ja taloudellista tukea hankkeiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon sitä tarvitseville jäsenvaltioille; katsoo, että jos rahoitusvälineitä käytetään tehokkaasti asianmukaisen ennakkoarvioinnin perusteella ja yhdistettyinä strategisesti avustuksiin, ne voivat lisätä rahoituksen vaikutusta huomattavasti ja siten auttaa torjumaan valtioiden kutistuvien talousarvioiden kielteisiä vaikutuksia ja kehittämään tuloja tuottavia hankkeita; korostaa, että rahoitusvälineitä koskevat selkeät, johdonmukaiset ja tarkkaan kohdennetut säännöt, joilla helpotetaan valmistelu- ja täytäntöönpanoprosessin yksinkertaistamista rahastonhoitajien ja varojen vastaanottajien kannalta ja joissa otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden erilaiset kehitystasot eri jäsenvaltioissa, voivat auttaa tämän tavoitteen saavuttamisessa; katsoo, että tätä prosessia edistäisi myös kaikkien rahoitusvälineitä koskevien olennaisten sääntöjen tiivistäminen yhteen, helposti saatavilla olevaan ja ymmärrettävään asiakirjaan ja asiaan liittyviin ohjeisiin kesken rahoituskautta tehtävien tarpeettomien uusien muutosten välttäminen, paitsi jos tämä on lakisääteistä;

| 9. | on tietoinen siitä, että ESIR-investoinnit täydentävät koheesiopolitiikkaa, ja panee merkille 22. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma: uudet suuntaviivat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämisestä yhdessä ESIR-rahaston kanssa”; kehottaa komissiota sekä paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan asianmukaisesti huomioon ERI- ja ESIR-rahoituksen yhteiskäytön tuomat mahdollisuudet pitäen mielessä, että vaikka nämä kaksi välinettä ovat erilaisia, ne voivat täydentää toisiaan ja lisätä näin investointien vipuvaikutusta; |
| --- | --- |

9.

on tietoinen siitä, että ESIR-investoinnit täydentävät koheesiopolitiikkaa, ja panee merkille 22. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma: uudet suuntaviivat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämisestä yhdessä ESIR-rahaston kanssa”; kehottaa komissiota sekä paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan asianmukaisesti huomioon ERI- ja ESIR-rahoituksen yhteiskäytön tuomat mahdollisuudet pitäen mielessä, että vaikka nämä kaksi välinettä ovat erilaisia, ne voivat täydentää toisiaan ja lisätä näin investointien vipuvaikutusta;

| 10. | pitää huolestuttavina jäsenvaltioiden kokemia viivästyksiä ohjelma- ja todentamisviranomaisten nimeämisessä, mikä hidastaa jäsenvaltioiden maksatushakemusten jättämistä ja estää siten ohjelmien sujuvan täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

10.

pitää huolestuttavina jäsenvaltioiden kokemia viivästyksiä ohjelma- ja todentamisviranomaisten nimeämisessä, mikä hidastaa jäsenvaltioiden maksatushakemusten jättämistä ja estää siten ohjelmien sujuvan täytäntöönpanon;

| 11. | katsoo, että liika keskittäminen ja luottamuksen puute voivat myös osaltaan viivästyttää ERI-rahastojen täytäntöönpanoa, sillä jotkut jäsenvaltiot ja hallintoviranomaiset eivät mielellään halua antaa suurempaa vastuuta EU:n rahastojen hallinnoinnista paikallis- ja alueviranomaisten käsiin esimerkiksi uusien kehitystyökalujen kuten yhdennettyjen alueellisten investointien (ITI) ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD) avulla; on tietoinen EU:n sääntelykehyksen osuudesta tämän asenteen vahvistamisessa ja kehottaa komissiota helpottamaan edelleen jäsenvaltioiden ja alueiden välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joka koskee esimerkkejä onnistuneista edelleenvaltuutuksista; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että liika keskittäminen ja luottamuksen puute voivat myös osaltaan viivästyttää ERI-rahastojen täytäntöönpanoa, sillä jotkut jäsenvaltiot ja hallintoviranomaiset eivät mielellään halua antaa suurempaa vastuuta EU:n rahastojen hallinnoinnista paikallis- ja alueviranomaisten käsiin esimerkiksi uusien kehitystyökalujen kuten yhdennettyjen alueellisten investointien (ITI) ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD) avulla; on tietoinen EU:n sääntelykehyksen osuudesta tämän asenteen vahvistamisessa ja kehottaa komissiota helpottamaan edelleen jäsenvaltioiden ja alueiden välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa, joka koskee esimerkkejä onnistuneista edelleenvaltuutuksista;

| 12. | korostaa, että oikea-aikaiset maksut ovat tärkeitä koheesiopolitiikan asianmukaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon ja uskottavuuden kannalta; kehottaa siksi komissiota ilmoittamaan parlamentille, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen maksusuunnitelman täysimääräisen täytäntöönpanon vuoden 2016 talousarvion yhteydessä ja myös tulevina vuosina; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että oikea-aikaiset maksut ovat tärkeitä koheesiopolitiikan asianmukaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon ja uskottavuuden kannalta; kehottaa siksi komissiota ilmoittamaan parlamentille, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen maksusuunnitelman täysimääräisen täytäntöönpanon vuoden 2016 talousarvion yhteydessä ja myös tulevina vuosina;

| 13. | korostaa, että nyt tehtävä koheesiopolitiikan täytäntöönpanon (vauhdittamisen) arviointi saattaisi tuottaa komissiolle jonkin verran tärkeää uutta tietoa vuoden 2020 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevaan keskusteluun; pyytää komissiota kirjaamaan keskeiset uudet tiedot ja käsittelemään mahdollisimman aikaisessa vaiheessa parlamentin, jäsenvaltioiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ERI-rahastojen vuoden 2020 jälkeistä tulevaisuutta, jotta voidaan lisätä niiden kohdennettua käyttöä ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että nyt tehtävä koheesiopolitiikan täytäntöönpanon (vauhdittamisen) arviointi saattaisi tuottaa komissiolle jonkin verran tärkeää uutta tietoa vuoden 2020 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevaan keskusteluun; pyytää komissiota kirjaamaan keskeiset uudet tiedot ja käsittelemään mahdollisimman aikaisessa vaiheessa parlamentin, jäsenvaltioiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ERI-rahastojen vuoden 2020 jälkeistä tulevaisuutta, jotta voidaan lisätä niiden kohdennettua käyttöä ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa;

| 14. | pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot toteuttavat ennakkoehtojen täyttämistä koskevat toimet vuoden 2016 loppuun mennessä, jotta varmistetaan ohjelmien sujuva täytäntöönpano ja vältetään mahdolliset välimaksujen keskeytykset; kehottaa komissiota antamaan julkisia hankintoja ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä koskevat kattavat ohjeet, jotta hankinnoissa vältetään virheitä ja säännönvastaisuuksia, sekä julkaisemaan vakiomuotoiset hankintamenettelyt edunsaajille, jotta vältetään rahoitusoikaisut ja mahdollinen EU:n rahoitusosuuden peruuntuminen; |
| --- | --- |

14.

pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot toteuttavat ennakkoehtojen täyttämistä koskevat toimet vuoden 2016 loppuun mennessä, jotta varmistetaan ohjelmien sujuva täytäntöönpano ja vältetään mahdolliset välimaksujen keskeytykset; kehottaa komissiota antamaan julkisia hankintoja ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä koskevat kattavat ohjeet, jotta hankinnoissa vältetään virheitä ja säännönvastaisuuksia, sekä julkaisemaan vakiomuotoiset hankintamenettelyt edunsaajille, jotta vältetään rahoitusoikaisut ja mahdollinen EU:n rahoitusosuuden peruuntuminen;

| 15. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja kaikkia sidosryhmiä parantamaan koordinointia ja käynnistämään tehokkaita viestintäpoliittisia aloitteita, jotta lisätään yleistä tietoisuutta koheesiopolitiikan täytäntöönpanosta ja parannetaan sen näkyvyyttä, jotta suuri yleisö ymmärtäisi paremmin koheesiopolitiikan tulokset ja vaikutukset; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja kaikkia sidosryhmiä parantamaan koordinointia ja käynnistämään tehokkaita viestintäpoliittisia aloitteita, jotta lisätään yleistä tietoisuutta koheesiopolitiikan täytäntöönpanosta ja parannetaan sen näkyvyyttä, jotta suuri yleisö ymmärtäisi paremmin koheesiopolitiikan tulokset ja vaikutukset;

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, alueiden komitealle, jäsenvaltioille sekä niiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille. |
| --- | --- |

16.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, alueiden komitealle, jäsenvaltioille sekä niiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0015.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0068.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0384.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0419.

---

Torstai 12. toukokuuta 2016

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/27

---

P8_TA(2016)0218

Krimin tataarit

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Krimin tataareista (2016/2692(RSP))

(2018/C 076/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa itäisestä kumppanuudesta, Ukrainasta ja Venäjän federaatiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa itäisestä kumppanuudesta, Ukrainasta ja Venäjän federaatiosta,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) sekä Etyjin vähemmistövaltuutetun (HCNM) tekemät Krimin ihmisoikeustilannetta arvioineen valtuuskunnan raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) sekä Etyjin vähemmistövaltuutetun (HCNM) tekemät Krimin ihmisoikeustilannetta arvioineen valtuuskunnan raportit,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 21. maaliskuuta, 27. kesäkuuta ja 16. heinäkuuta 2014 tekemät päätökset asettaa pakotteita Venäjän federaatiolle seurauksena Krimin laittomasta liittämisestä Venäjään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 21. maaliskuuta, 27. kesäkuuta ja 16. heinäkuuta 2014 tekemät päätökset asettaa pakotteita Venäjän federaatiolle seurauksena Krimin laittomasta liittämisestä Venäjään,

| — | ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2014 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 68/262 Ukrainan alueellisesta koskemattomuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2014 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 68/262 Ukrainan alueellisesta koskemattomuudesta,

| — | ottaa huomioon Freedom House -järjestön vuotta 2016 koskevan Freedom in the World -raportin, jonka mukaan tilannearvio laittomasti liitetyn Krimin poliittisten vapauksien ja kansalaisvapauksien suhteen on: ”ei vapaa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Freedom House -järjestön vuotta 2016 koskevan Freedom in the World -raportin, jonka mukaan tilannearvio laittomasti liitetyn Krimin poliittisten vapauksien ja kansalaisvapauksien suhteen on: ”ei vapaa”,

| — | ottaa huomioon Krimin niin kutsutun korkeimman oikeuden 26. huhtikuuta 2016 antaman päätöksen, jossa katsottiin, että Krimin tataarien kansankokous Mejlis on äärijärjestö, ja Mejlisin toiminta Krimin niemimaalla kiellettiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Krimin niin kutsutun korkeimman oikeuden 26. huhtikuuta 2016 antaman päätöksen, jossa katsottiin, että Krimin tataarien kansankokous Mejlis on äärijärjestö, ja Mejlisin toiminta Krimin niemimaalla kiellettiin,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 14. huhtikuuta 2016 antaman julkilausuman Krimin tataarien kansankokouksen Mejlisin toiminnan keskeyttämisestä ja 26. huhtikuuta 2016 antaman julkilausuman Krimin ”korkeimman oikeuden” päätöksestä kieltää Mejlisin toiminta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 14. huhtikuuta 2016 antaman julkilausuman Krimin tataarien kansankokouksen Mejlisin toiminnan keskeyttämisestä ja 26. huhtikuuta 2016 antaman julkilausuman Krimin ”korkeimman oikeuden” päätöksestä kieltää Mejlisin toiminta,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun 26. huhtikuuta 2016 antaman julkilausuman, jossa kehotetaan kumoamaan Mejlisin toimintakielto, sekä Euroopan neuvoston pääsihteerin 26. huhtikuuta 2016 antaman julkilausuman, jonka mukaan Mejlisin toiminnan kieltäminen merkitsee vaaraa, että Krimin koko tataariyhteisöön ollaan kohdentamassa hyökkääviä toimia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun 26. huhtikuuta 2016 antaman julkilausuman, jossa kehotetaan kumoamaan Mejlisin toimintakielto, sekä Euroopan neuvoston pääsihteerin 26. huhtikuuta 2016 antaman julkilausuman, jonka mukaan Mejlisin toiminnan kieltäminen merkitsee vaaraa, että Krimin koko tataariyhteisöön ollaan kohdentamassa hyökkääviä toimia,

| — | ottaa huomioon 5. syyskuuta 2014 hyväksytyn Minskin pöytäkirjan ja 19. syyskuuta 2014 hyväksytyn Minskin muistion 12-kohtaisen rauhansuunnitelman täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. syyskuuta 2014 hyväksytyn Minskin pöytäkirjan ja 19. syyskuuta 2014 hyväksytyn Minskin muistion 12-kohtaisen rauhansuunnitelman täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Venäjän federaatio on laittomasti liittänyt alueeseensa Krimin ja Sevastopolin ja on siten miehittäjävaltio, joka on rikkonut kansainvälistä oikeutta, muun muassa YK:n peruskirjaa, Helsingin päätösasiakirjaa, vuoden 1994 Budapestin muistiota sekä vuonna 1997 tehtyä Ukrainan ja Venäjän federaation välistä ystävyys-, yhteistyö- ja kumppanuussopimusta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Venäjän federaatio on laittomasti liittänyt alueeseensa Krimin ja Sevastopolin ja on siten miehittäjävaltio, joka on rikkonut kansainvälistä oikeutta, muun muassa YK:n peruskirjaa, Helsingin päätösasiakirjaa, vuoden 1994 Budapestin muistiota sekä vuonna 1997 tehtyä Ukrainan ja Venäjän federaation välistä ystävyys-, yhteistyö- ja kumppanuussopimusta;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja kansainvälinen yhteisö ovat toistuvasti ilmaisseet huolestumisensa ihmisoikeustilanteesta miehitetyillä alueilla sekä järjestelmällisestä vainosta niitä kohtaan, jotka eivät tunnusta uusia viranomaisia; toteaa, että nämä niin kutsutut viranomaiset ovat ottaneet hyökkäysten kohteeksi Krimin tataarien alkuperäisyhteisön; toteaa, että enemmistö Krimin tataareista vastustaa sitä, että Venäjä on ottanut niemimaan haltuunsa, ja on boikotoinut niin kutsuttua kansanäänestystä, joka järjestettiin 16. maaliskuuta 2014; toteaa, että Krimin tataarien instituutioita ja järjestöjä leimataan yhä useammin ”ekstremistisiksi” ja Krimin tataariyhteisön tunnettuja edustajia pidätetään tai he ovat vaarassa joutua pidätetyiksi ”terroristeina”; toteaa, että tataareihin kohdistettuihin väärinkäytöksiin kuuluu kidnappauksia, tahdonvastaisia katoamisia, kidutusta ja ilman oikeudenkäyntiä toteutettuja teloituksia, joita valtaapitävät viranomaiset eivät ole tutkineet ja joista he eivät ole nostaneet syytteitä, sekä omistusoikeuksia ja omaisuuden rekisteröintiä koskevia, järjestelmään liittyviä oikeudellisia ongelmia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja kansainvälinen yhteisö ovat toistuvasti ilmaisseet huolestumisensa ihmisoikeustilanteesta miehitetyillä alueilla sekä järjestelmällisestä vainosta niitä kohtaan, jotka eivät tunnusta uusia viranomaisia; toteaa, että nämä niin kutsutut viranomaiset ovat ottaneet hyökkäysten kohteeksi Krimin tataarien alkuperäisyhteisön; toteaa, että enemmistö Krimin tataareista vastustaa sitä, että Venäjä on ottanut niemimaan haltuunsa, ja on boikotoinut niin kutsuttua kansanäänestystä, joka järjestettiin 16. maaliskuuta 2014; toteaa, että Krimin tataarien instituutioita ja järjestöjä leimataan yhä useammin ”ekstremistisiksi” ja Krimin tataariyhteisön tunnettuja edustajia pidätetään tai he ovat vaarassa joutua pidätetyiksi ”terroristeina”; toteaa, että tataareihin kohdistettuihin väärinkäytöksiin kuuluu kidnappauksia, tahdonvastaisia katoamisia, kidutusta ja ilman oikeudenkäyntiä toteutettuja teloituksia, joita valtaapitävät viranomaiset eivät ole tutkineet ja joista he eivät ole nostaneet syytteitä, sekä omistusoikeuksia ja omaisuuden rekisteröintiä koskevia, järjestelmään liittyviä oikeudellisia ongelmia;

| C. | ottaa huomioon, että Krimin tataarien johtajilta, Mustafa Džemilev ja Refat Chubarov mukaan luettuina, on aiemmin kielletty pääsy Krimille ja että heille nyt sallitaan pääsy sinne mutta pidätetyksi tulemisen uhalla – ja siten sen uhalla, että he joutuvat jakamaan saman kohtalon lukuisten muiden Mejlisin jäsenten ja Krimin tataariaktivistien ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden kanssa; toteaa, että Ukrainan hallituksen antamien tietojen mukaan yli 20 000 Krimin tataaria on joutunut siirtymään miehitetyltä Krimiltä manner-Ukrainaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Krimin tataarien johtajilta, Mustafa Džemilev ja Refat Chubarov mukaan luettuina, on aiemmin kielletty pääsy Krimille ja että heille nyt sallitaan pääsy sinne mutta pidätetyksi tulemisen uhalla – ja siten sen uhalla, että he joutuvat jakamaan saman kohtalon lukuisten muiden Mejlisin jäsenten ja Krimin tataariaktivistien ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden kanssa; toteaa, että Ukrainan hallituksen antamien tietojen mukaan yli 20 000 Krimin tataaria on joutunut siirtymään miehitetyltä Krimiltä manner-Ukrainaan;

| D. | toteaa, että Krimin tataarien johtaja Mustafa Džemilev, joka on aiemmin ollut 15 vuotta neuvostovankiloissa, on julkistanut luettelon neljästätoista Krimin tataarista, jotka ovat Krimin venäläisten niin kutsuttujen viranomaisten poliittisina vankeina ja joiden joukossa on muun muassa Ahtem Chiigoz, Mejlisin ensimmäinen varapuhemies, joka odottaa oikeudenkäyntiä vankeudessa Simferopolissa; kehottaa erityisesti kiinnittämään huomiota hänen terveydentilaansa ja korostaa, että on tärkeää, että hänen oikeudenkäyntinsä on julkinen ja että Euroopan neuvosto ja muut kansainväliset elimet tarkkailevat sitä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Krimin tataarien johtaja Mustafa Džemilev, joka on aiemmin ollut 15 vuotta neuvostovankiloissa, on julkistanut luettelon neljästätoista Krimin tataarista, jotka ovat Krimin venäläisten niin kutsuttujen viranomaisten poliittisina vankeina ja joiden joukossa on muun muassa Ahtem Chiigoz, Mejlisin ensimmäinen varapuhemies, joka odottaa oikeudenkäyntiä vankeudessa Simferopolissa; kehottaa erityisesti kiinnittämään huomiota hänen terveydentilaansa ja korostaa, että on tärkeää, että hänen oikeudenkäyntinsä on julkinen ja että Euroopan neuvosto ja muut kansainväliset elimet tarkkailevat sitä;

| E. | toteaa, että Venäjän federaatio on rajoittanut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj), YK:n ja Euroopan neuvoston pääsyä Krimille, puhumattakaan ihmisoikeusjärjestöistä ja riippumattomista toimittajista; toteaa, että Krimin ihmisoikeustilanteen tarkkailu ja siitä raportointi on hyvin vaikeaa, koska alueelle ei ole pääsyä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Venäjän federaatio on rajoittanut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj), YK:n ja Euroopan neuvoston pääsyä Krimille, puhumattakaan ihmisoikeusjärjestöistä ja riippumattomista toimittajista; toteaa, että Krimin ihmisoikeustilanteen tarkkailu ja siitä raportointi on hyvin vaikeaa, koska alueelle ei ole pääsyä;

| F. | toteaa, että Krimin tataarien, Krimin alkuperäiskansan, koko väestö pakkosiirrettiin silloisen Neuvostoliiton muihin osiin vuonna 1944 eikä heillä ollut oikeutta palata takaisin ennen kuin vuonna 1989; toteaa, että 12. marraskuuta 2015 Ukrainan parlamentti hyväksyi päätöslauselman, jossa se tunnusti Krimin tataarien vuoden 1944 pakkosiirrot kansanmurhaksi ja päätti, että 18. toukokuuta vietetään tapahtuman muistopäivää; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Krimin tataarien, Krimin alkuperäiskansan, koko väestö pakkosiirrettiin silloisen Neuvostoliiton muihin osiin vuonna 1944 eikä heillä ollut oikeutta palata takaisin ennen kuin vuonna 1989; toteaa, että 12. marraskuuta 2015 Ukrainan parlamentti hyväksyi päätöslauselman, jossa se tunnusti Krimin tataarien vuoden 1944 pakkosiirrot kansanmurhaksi ja päätti, että 18. toukokuuta vietetään tapahtuman muistopäivää;

| G. | toteaa, että 26. huhtikuuta 2016 Krimin niin kutsuttu korkein oikeus antoi Krimin niin kutsutun ylimmän syyttäjän Natalia Poklonskajan pyyntöä puoltavan päätöksen: tämä syytti Mejlisiä, joka oli ollut Krimin tataarien edustuselin perustamisestaan vuonna 1991 lähtien ja jolla oli ollut täysimääräinen oikeudellinen asema toukokuusta 1999 alkaen, ekstremismistä, terrorismista, ihmisoikeusrikkomuksista, laittomasta toiminnasta ja viranomaisia vastaan suunnatuista sabotaasiteoista; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että 26. huhtikuuta 2016 Krimin niin kutsuttu korkein oikeus antoi Krimin niin kutsutun ylimmän syyttäjän Natalia Poklonskajan pyyntöä puoltavan päätöksen: tämä syytti Mejlisiä, joka oli ollut Krimin tataarien edustuselin perustamisestaan vuonna 1991 lähtien ja jolla oli ollut täysimääräinen oikeudellinen asema toukokuusta 1999 alkaen, ekstremismistä, terrorismista, ihmisoikeusrikkomuksista, laittomasta toiminnasta ja viranomaisia vastaan suunnatuista sabotaasiteoista;

| H. | toteaa, että Mejlis on nyt julistettu äärijärjestöksi ja sisällytetty Venäjän oikeusministeriön luetteloon kansalaisjärjestöistä, joiden toiminta on lakkautettava; toteaa, että Mejlisin toiminta Krimillä ja Venäjällä on sittemmin kielletty; ottaa huomioon, että tätä kieltoa voidaan soveltaa Krimin kylien ja kaupunkien 250 mejlisin jäseniin, joita on yli 2 500; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Mejlis on nyt julistettu äärijärjestöksi ja sisällytetty Venäjän oikeusministeriön luetteloon kansalaisjärjestöistä, joiden toiminta on lakkautettava; toteaa, että Mejlisin toiminta Krimillä ja Venäjällä on sittemmin kielletty; ottaa huomioon, että tätä kieltoa voidaan soveltaa Krimin kylien ja kaupunkien 250 mejlisin jäseniin, joita on yli 2 500;

| I. | toteaa, että Krimin niin kutsutun ylimmän syyttäjän ja niin kutsutun korkeimman oikeuden päätökset ovat olennainen osa Venäjän federaation harjoittamaa sorto- ja pelottelupolitiikkaa – se rankaisee tätä vähemmistöä sen niemimaan laittoman liittämisen aikana kaksi vuotta sitten osoittamasta lojaaliudesta Ukrainan valtiota kohtaan; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Krimin niin kutsutun ylimmän syyttäjän ja niin kutsutun korkeimman oikeuden päätökset ovat olennainen osa Venäjän federaation harjoittamaa sorto- ja pelottelupolitiikkaa – se rankaisee tätä vähemmistöä sen niemimaan laittoman liittämisen aikana kaksi vuotta sitten osoittamasta lojaaliudesta Ukrainan valtiota kohtaan;

| J. | toteaa, että kansainvälistä humanitaarista oikeutta (mukaan luettuna vuonna 1907 tehty neljäs Haagin yleissopimus, vuonna 1949 tehty neljäs Geneven yleissopimus ja siihen vuonna 1977 liitetty lisäpöytäkirja I), jonka mukaan miehittäjävaltio ei voi panna siviilejä syytteeseen ennen miehitystä tehdyistä rikoksista ja miehitetyn alueen rikoslainsäädäntö pysyy voimassa, on selkeästi rikottu; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kansainvälistä humanitaarista oikeutta (mukaan luettuna vuonna 1907 tehty neljäs Haagin yleissopimus, vuonna 1949 tehty neljäs Geneven yleissopimus ja siihen vuonna 1977 liitetty lisäpöytäkirja I), jonka mukaan miehittäjävaltio ei voi panna siviilejä syytteeseen ennen miehitystä tehdyistä rikoksista ja miehitetyn alueen rikoslainsäädäntö pysyy voimassa, on selkeästi rikottu;

| 1. | tuomitsee jyrkästi Krimin niin kutsutun korkeimman oikeuden päätöksen kieltää Krimin tataarikansan edustuselimen Mejlisin toiminta ja vaatii sen välitöntä kumoamista; katsoo, että tämä päätös edustaa Krimin tataarien järjestelmällistä ja kohdennettua vainoamista ja poliittisin perustein harjoitettua toimintaa, jonka tavoitteena on jatkaa tataariyhteisön laillisten edustajien pelottelua; korostaa tämän Krimin tataarikansaa edustavan, demokraattisesti vaaleilla valitun päätöksentekoelimen merkitystä; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi Krimin niin kutsutun korkeimman oikeuden päätöksen kieltää Krimin tataarikansan edustuselimen Mejlisin toiminta ja vaatii sen välitöntä kumoamista; katsoo, että tämä päätös edustaa Krimin tataarien järjestelmällistä ja kohdennettua vainoamista ja poliittisin perustein harjoitettua toimintaa, jonka tavoitteena on jatkaa tataariyhteisön laillisten edustajien pelottelua; korostaa tämän Krimin tataarikansaa edustavan, demokraattisesti vaaleilla valitun päätöksentekoelimen merkitystä;

| 2. | huomauttaa, että Krimin tataarien Mejlisin, joka on Krimin alkuperäisväestön laillinen ja tunnustettu edustuselin, toiminnan kieltäminen tarjoaa otolliset olosuhteet Krimin tataarien leimaamiselle, heihin kohdistettavan syrjinnän lisäämiselle ja heidän ihmisoikeuksiensa ja peruskansalaisoikeuksiensa loukkaamiselle; katsoo sen olevan yritys ajaa heidät pois Krimiltä, joka on heidän historiallinen kotimaansa; on huolestunut siitä, että Mejlisin leimaaminen äärijärjestöksi voi johtaa lisäsyytteiden nostamiseen Venäjän federaation rikoslain säännösten nojalla; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että Krimin tataarien Mejlisin, joka on Krimin alkuperäisväestön laillinen ja tunnustettu edustuselin, toiminnan kieltäminen tarjoaa otolliset olosuhteet Krimin tataarien leimaamiselle, heihin kohdistettavan syrjinnän lisäämiselle ja heidän ihmisoikeuksiensa ja peruskansalaisoikeuksiensa loukkaamiselle; katsoo sen olevan yritys ajaa heidät pois Krimiltä, joka on heidän historiallinen kotimaansa; on huolestunut siitä, että Mejlisin leimaaminen äärijärjestöksi voi johtaa lisäsyytteiden nostamiseen Venäjän federaation rikoslain säännösten nojalla;

| 3. | muistuttaa, että Mejlisin toiminnan kieltäminen tarkoittaa, että sitä kielletään kokoontumasta, julkistamasta näkemyksiään joukkoviestimissä, järjestämästä julkisia tilaisuuksia ja käyttämästä pankkitilejä; kehottaa EU:ta tarjoamaan taloudellista tukea Mejlisin toimintaan sen ollessa maanpaossa; kehottaa lisäämään Krimin hyväksi työskentelevien ihmisoikeusjärjestöjen rahoitusta; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että Mejlisin toiminnan kieltäminen tarkoittaa, että sitä kielletään kokoontumasta, julkistamasta näkemyksiään joukkoviestimissä, järjestämästä julkisia tilaisuuksia ja käyttämästä pankkitilejä; kehottaa EU:ta tarjoamaan taloudellista tukea Mejlisin toimintaan sen ollessa maanpaossa; kehottaa lisäämään Krimin hyväksi työskentelevien ihmisoikeusjärjestöjen rahoitusta;

| 4. | muistuttaa Krimin niemimaan Venäjän federaation alueeseen liittämisen surullisesta toisesta vuosipäivästä 20. helmikuuta 2014; muistuttaa tuominneensa jyrkästi tämän teon, joka oli vastoin kansainvälistä oikeutta; ilmaisee vahvan sitoutumisensa siihen toimintalinjaan, että Krimin laitonta liittämistä ei tunnusteta, sekä sen jälkeen määrättyihin pakotteisiin ja kehottaa harkitsemaan EU:n pakotteiden kohteina olevien henkilöiden luettelon laajentamista Mejlisin toiminnan kieltämisen seurauksena; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tiukasti tätä luetteloa; pitää valitettavana Krimille – ilman Ukrainan viranomaisten suostumusta – järjestettyjä matkoja, joita jotkin EU:n jäsenvaltioiden poliitikot, joukossa kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin jäseniä, ovat tehneet ja kehottaa parlamenttien jäseniä pidättäytymään vastaisuudessa tällaisista matkoista; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa Krimin niemimaan Venäjän federaation alueeseen liittämisen surullisesta toisesta vuosipäivästä 20. helmikuuta 2014; muistuttaa tuominneensa jyrkästi tämän teon, joka oli vastoin kansainvälistä oikeutta; ilmaisee vahvan sitoutumisensa siihen toimintalinjaan, että Krimin laitonta liittämistä ei tunnusteta, sekä sen jälkeen määrättyihin pakotteisiin ja kehottaa harkitsemaan EU:n pakotteiden kohteina olevien henkilöiden luettelon laajentamista Mejlisin toiminnan kieltämisen seurauksena; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tiukasti tätä luetteloa; pitää valitettavana Krimille – ilman Ukrainan viranomaisten suostumusta – järjestettyjä matkoja, joita jotkin EU:n jäsenvaltioiden poliitikot, joukossa kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin jäseniä, ovat tehneet ja kehottaa parlamenttien jäseniä pidättäytymään vastaisuudessa tällaisista matkoista;

| 5. | vakuuttaa jälleen olevansa vahvasti sitoutunut Ukrainan itsemääräämisoikeuteen, poliittiseen riippumattomuuteen, yhtenäisyyteen ja alueelliseen koskemattomuuteen sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä sekä sen vapaaseen ja suvereeniin valintaan jatkaa lähentymistä kohti Eurooppaa; kehottaa kaikkia osapuolia välittömästi tavoittelemaan miehitetyn Krimin niemimaan rauhanomaista palauttamista Ukrainan oikeusjärjestyksen piiriin poliittisen vuoropuhelun avulla ja noudattaen täysin kansainvälistä oikeutta; katsoo, että niemimaan hallinnan palauttaminen Ukrainalle on olennainen ennakkoehto yhteistyösuhteiden palauttamiseksi Venäjän federaatioon sekä Krimiin liittyvien pakotteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

5.

vakuuttaa jälleen olevansa vahvasti sitoutunut Ukrainan itsemääräämisoikeuteen, poliittiseen riippumattomuuteen, yhtenäisyyteen ja alueelliseen koskemattomuuteen sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä sekä sen vapaaseen ja suvereeniin valintaan jatkaa lähentymistä kohti Eurooppaa; kehottaa kaikkia osapuolia välittömästi tavoittelemaan miehitetyn Krimin niemimaan rauhanomaista palauttamista Ukrainan oikeusjärjestyksen piiriin poliittisen vuoropuhelun avulla ja noudattaen täysin kansainvälistä oikeutta; katsoo, että niemimaan hallinnan palauttaminen Ukrainalle on olennainen ennakkoehto yhteistyösuhteiden palauttamiseksi Venäjän federaatioon sekä Krimiin liittyvien pakotteiden poistamiseksi;

| 6. | tuomitsee jyrkästi sananvapauden, yhdistymisvapauden ja rauhanomaisen kokoontumisvapauden vakavan rajoittamisen, myös perinteisissä muistotilaisuuksissa kuten Stalinin totalitaarisen neuvostohallinnon tekemän Krimin tataarien karkottamisen muistopäivänä sekä Krimin tataarien kulttuurikokoontumisissa; |
| --- | --- |

6.

tuomitsee jyrkästi sananvapauden, yhdistymisvapauden ja rauhanomaisen kokoontumisvapauden vakavan rajoittamisen, myös perinteisissä muistotilaisuuksissa kuten Stalinin totalitaarisen neuvostohallinnon tekemän Krimin tataarien karkottamisen muistopäivänä sekä Krimin tataarien kulttuurikokoontumisissa;

| 7. | tuomitsee vapaille viestimille asetetut rajoitukset Krimillä, erityisesti Krimin tataarien suurimman televisiokanavan ATR:n toimiluvan perumisen; kehottaa aloittamaan kyseisen kanavan sekä lasten televisiokanava Lalen ja radiokanava Meydanin toiminnan uudelleen; katsoo, että näillä teoilla Krimin tataarikansalta viedään heidän kulttuuri- ja kieli-identiteettinsä kannalta elintärkeä väline; panee merkille uuden TV Millet -kanavan perustamisen ja kehottaa varmistamaan, että sillä on täysi toimituksellinen riippumattomuus; |
| --- | --- |

7.

tuomitsee vapaille viestimille asetetut rajoitukset Krimillä, erityisesti Krimin tataarien suurimman televisiokanavan ATR:n toimiluvan perumisen; kehottaa aloittamaan kyseisen kanavan sekä lasten televisiokanava Lalen ja radiokanava Meydanin toiminnan uudelleen; katsoo, että näillä teoilla Krimin tataarikansalta viedään heidän kulttuuri- ja kieli-identiteettinsä kannalta elintärkeä väline; panee merkille uuden TV Millet -kanavan perustamisen ja kehottaa varmistamaan, että sillä on täysi toimituksellinen riippumattomuus;

| 8. | pitää erittäin valitettavana järjestelmällistä sananvapauden rajoittamista ekstremismin verukkeella ja sosiaalisen median seuraamista tarkoituksena tunnistaa aktivisteja, jotka eivät tunnusta uutta järjestystä ja jotka suhtautuvat kriittisesti 16. maaliskuuta 2014 pidetyn ”kansanäänestyksen” pätevyyteen; muistuttaa, että sata YK:n yleiskokouksen jäsenvaltiota omaksui saman kannan hyväksyessään päätöslauselman 68/262; |
| --- | --- |

8.

pitää erittäin valitettavana järjestelmällistä sananvapauden rajoittamista ekstremismin verukkeella ja sosiaalisen median seuraamista tarkoituksena tunnistaa aktivisteja, jotka eivät tunnusta uutta järjestystä ja jotka suhtautuvat kriittisesti 16. maaliskuuta 2014 pidetyn ”kansanäänestyksen” pätevyyteen; muistuttaa, että sata YK:n yleiskokouksen jäsenvaltiota omaksui saman kannan hyväksyessään päätöslauselman 68/262;

| 9. | muistuttaa, että alkuperäinen Krimin tataarikansa on historiansa aikana kärsinyt vääryyksistä, jotka johtivat siihen, että Neuvostoliiton viranomaiset karkottivat heidät joukoittain heidän mailtaan ja riistivät heidän resurssinsa; pitää valitettavana, että niin kutsuttujen viranomaisten syrjintätoimet estävät tämän omaisuuden ja näiden resurssien palauttamisen tai niitä käytetään tuen ostamisen välineenä; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että alkuperäinen Krimin tataarikansa on historiansa aikana kärsinyt vääryyksistä, jotka johtivat siihen, että Neuvostoliiton viranomaiset karkottivat heidät joukoittain heidän mailtaan ja riistivät heidän resurssinsa; pitää valitettavana, että niin kutsuttujen viranomaisten syrjintätoimet estävät tämän omaisuuden ja näiden resurssien palauttamisen tai niitä käytetään tuen ostamisen välineenä;

| 10. | kehottaa Venäjän federaatiota, joka kansainvälisen humanitaarisen oikeuden nojalla kantaa Krimin miehittäjävaltiona viime kädessä vastuun, ylläpitämään oikeusjärjestystä Krimillä ja suojelemaan kansalaisia mielivaltaisilta oikeus- ja hallintotoimilta ja -päätöksiltä ja siten täyttämään omat sitoumuksensa Euroopan neuvoston jäsenenä sekä toimeenpanemaan riippumattomia kansainvälisiä tutkintoja tapauksissa, joissa miehitysjoukot ja niin kutsutut paikalliset viranomaiset ovat syyllistyneet kansainvälisen oikeuden tai ihmisoikeuksien rikkomiseen; kehottaa käynnistämään uudelleen kadonneiden henkilöiden perheiden yhteysryhmän toiminnan; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Venäjän federaatiota, joka kansainvälisen humanitaarisen oikeuden nojalla kantaa Krimin miehittäjävaltiona viime kädessä vastuun, ylläpitämään oikeusjärjestystä Krimillä ja suojelemaan kansalaisia mielivaltaisilta oikeus- ja hallintotoimilta ja -päätöksiltä ja siten täyttämään omat sitoumuksensa Euroopan neuvoston jäsenenä sekä toimeenpanemaan riippumattomia kansainvälisiä tutkintoja tapauksissa, joissa miehitysjoukot ja niin kutsutut paikalliset viranomaiset ovat syyllistyneet kansainvälisen oikeuden tai ihmisoikeuksien rikkomiseen; kehottaa käynnistämään uudelleen kadonneiden henkilöiden perheiden yhteysryhmän toiminnan;

| 11. | kehottaa sallimaan kansainvälisten ihmisoikeuselinten pysyvän ja esteettömän pääsyn Krimille, jotta ihmisoikeustilannetta voidaan seurata; |
| --- | --- |

11.

kehottaa sallimaan kansainvälisten ihmisoikeuselinten pysyvän ja esteettömän pääsyn Krimille, jotta ihmisoikeustilannetta voidaan seurata;

| 12. | pitää myönteisenä Ukrainan aloitetta perustaa Ukrainan suvereniteetin palauttamiseksi Krimillä kansainvälinen neuvottelumekanismi ”Geneve plus” -muodossa, johon EU osallistuisi suoraan; kehottaa Venäjän federaatiota aloittamaan neuvottelut Ukrainan ja muiden osapuolten kanssa Krimin miehityksen purkamisesta, kauppa- ja energiasaarron lopettamisesta ja poikkeustilan purkamisesta Krimillä; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä Ukrainan aloitetta perustaa Ukrainan suvereniteetin palauttamiseksi Krimillä kansainvälinen neuvottelumekanismi ”Geneve plus” -muodossa, johon EU osallistuisi suoraan; kehottaa Venäjän federaatiota aloittamaan neuvottelut Ukrainan ja muiden osapuolten kanssa Krimin miehityksen purkamisesta, kauppa- ja energiasaarron lopettamisesta ja poikkeustilan purkamisesta Krimillä;

| 13. | kehottaa säilyttämään Krimin historiallisen ja perinteisen monikulttuurisen ympäristön ja kunnioittamaan täysimääräisesti ukrainan ja tataarien kieltä sekä muita vähemmistökieliä ja erityiskulttuureja; tuomitsee oikeudellisen paineen, jota kohdistetaan Krimin tataarien kulttuuri- ja koulutuslaitoksiin, myös niihin, jotka on tarkoitettu Krimin tataarien lapsille; |
| --- | --- |

13.

kehottaa säilyttämään Krimin historiallisen ja perinteisen monikulttuurisen ympäristön ja kunnioittamaan täysimääräisesti ukrainan ja tataarien kieltä sekä muita vähemmistökieliä ja erityiskulttuureja; tuomitsee oikeudellisen paineen, jota kohdistetaan Krimin tataarien kulttuuri- ja koulutuslaitoksiin, myös niihin, jotka on tarkoitettu Krimin tataarien lapsille;

| 14. | kehottaa Venäjän federaatiota tutkimaan kaikki tapaukset, joissa Krimillä laittomasti kiinniotettuja vankeja on kidutettu, mukaan luettuna tapaukset, jotka koskevat Mejlisin ensimmäistä varapuhemiestä Ahtem Chiigozia, Mustafa Degermendzhiä ja Ali Asanovia, jotka niin kutsutut paikalliset viranomaiset pidättivät Krimillä heidän osoitettuaan rauhanomaisesti mieltään miehitystä vastaan, ja takaamaan heidän turvallisen paluunsa Ukrainaan; kehottaa jälleen vapauttamaan Oleg Sentsovin ja Oleksandr Kolchenkon; kehottaa Venäjän federaatiota lopettamaan toisinajattelijoiden ja kansalaisaktivistien asettamisen syytteeseen poliittisista syistä; tuomitsee sen, että heidät siirretään myöhemmin Venäjän federaation alueelle ja pakotetaan ottamaan Venäjän kansalaisuus; kehottaa Venäjän federaatiota tekemään tiivistä yhteistyötä Euroopan neuvoston ja Etyjin kanssa edellä mainituissa tapauksissa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Venäjän federaatiota tutkimaan kaikki tapaukset, joissa Krimillä laittomasti kiinniotettuja vankeja on kidutettu, mukaan luettuna tapaukset, jotka koskevat Mejlisin ensimmäistä varapuhemiestä Ahtem Chiigozia, Mustafa Degermendzhiä ja Ali Asanovia, jotka niin kutsutut paikalliset viranomaiset pidättivät Krimillä heidän osoitettuaan rauhanomaisesti mieltään miehitystä vastaan, ja takaamaan heidän turvallisen paluunsa Ukrainaan; kehottaa jälleen vapauttamaan Oleg Sentsovin ja Oleksandr Kolchenkon; kehottaa Venäjän federaatiota lopettamaan toisinajattelijoiden ja kansalaisaktivistien asettamisen syytteeseen poliittisista syistä; tuomitsee sen, että heidät siirretään myöhemmin Venäjän federaation alueelle ja pakotetaan ottamaan Venäjän kansalaisuus; kehottaa Venäjän federaatiota tekemään tiivistä yhteistyötä Euroopan neuvoston ja Etyjin kanssa edellä mainituissa tapauksissa;

| 15. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja neuvostoa vahvistamaan Venäjän federaatioon kohdistuvaa painostusta, jotta kansainvälisille järjestöille saadaan pääsy Krimille seuraamaan ihmisoikeustilannetta, kun otetaan huomioon, että niemimaalla esiintyy perusvapauksien ja ihmisoikeuksien jatkuvia räikeitä loukkauksia, ja jotta sopimuksiin perustuvat ja pysyvät kansainväliset seurantajärjestelmät saadaan toimintaan; korostaa, että kaiken paikan päällä toteutettavan kansainvälisen toiminnan olisi oltava hyvin koordinoitua, siitä olisi sovittava Ukrainan kanssa ja tärkeimpien kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen olisi tuettava sitä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja neuvostoa vahvistamaan Venäjän federaatioon kohdistuvaa painostusta, jotta kansainvälisille järjestöille saadaan pääsy Krimille seuraamaan ihmisoikeustilannetta, kun otetaan huomioon, että niemimaalla esiintyy perusvapauksien ja ihmisoikeuksien jatkuvia räikeitä loukkauksia, ja jotta sopimuksiin perustuvat ja pysyvät kansainväliset seurantajärjestelmät saadaan toimintaan; korostaa, että kaiken paikan päällä toteutettavan kansainvälisen toiminnan olisi oltava hyvin koordinoitua, siitä olisi sovittava Ukrainan kanssa ja tärkeimpien kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen olisi tuettava sitä;

| 16. | toteaa jälleen olevansa syvästi huolestunut HLBTI-ihmisten tilanteesta Krimillä; toteaa, että se on heikentynyt merkittävästi sen jälkeen, kun alue liitettiin Venäjään; |
| --- | --- |

16.

toteaa jälleen olevansa syvästi huolestunut HLBTI-ihmisten tilanteesta Krimillä; toteaa, että se on heikentynyt merkittävästi sen jälkeen, kun alue liitettiin Venäjään;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Ukrainan presidentille, hallitukselle ja parlamentille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle, Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja parlamentille sekä Krimin tataarikansan Mejlikselle. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Ukrainan presidentille, hallitukselle ja parlamentille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle, Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja parlamentille sekä Krimin tataarikansan Mejlikselle.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/31

---

P8_TA(2016)0219

Gambia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Gambiasta (2016/2693(RSP))

(2018/C 076/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Gambiasta aiemmin antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Gambiasta aiemmin antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvostossa vuonna 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvostossa vuonna 2015 (1),

| — | ottaa huomioon useat Gambian tilannetta koskevat parlamentin kysymykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon useat Gambian tilannetta koskevat parlamentin kysymykset,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) 17. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon Gambian ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) 17. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon Gambian ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon EU:n Gambian-edustuston antamat useat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n Gambian-edustuston antamat useat lausunnot,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin komission 28. helmikuuta 2015 antaman päätöslauselman Gambian tasavallan ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin komission 28. helmikuuta 2015 antaman päätöslauselman Gambian tasavallan ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 17. huhtikuuta 2016 antaman lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin 17. huhtikuuta 2016 antaman lausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevän erityisraportoijan raportin, lisäys: Matka Gambiaan 2. maaliskuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevän erityisraportoijan raportin, lisäys: Matka Gambiaan 2. maaliskuuta 2015,

| — | ottaa huomioon laittomia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan 11. toukokuuta 2015 päivätyn raportin Gambiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laittomia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan 11. toukokuuta 2015 päivätyn raportin Gambiasta,

| — | ottaa huomioon 24. joulukuuta 2014 päivätyn Gambiaa koskevaa yleistä määräaikaisarviointia käsittelevän YK:n työryhmän raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. joulukuuta 2014 päivätyn Gambiaa koskevaa yleistä määräaikaisarviointia käsittelevän YK:n työryhmän raportin,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2000 allekirjoitetun Cotonoun kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2000 allekirjoitetun Cotonoun kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Gambian perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Gambian perustuslain,

| — | ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai uskoon perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai uskoon perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Yahya Jammeh nousi valtaan Gambiassa vuonna 1994 sotilasvallankaappauksella; ottaa huomioon, että hänet valittiin presidentiksi vuonna 1996 ja hänet on sen jälkeen valittu uudelleen kolme kertaa kiistanalaisissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Yahya Jammeh nousi valtaan Gambiassa vuonna 1994 sotilasvallankaappauksella; ottaa huomioon, että hänet valittiin presidentiksi vuonna 1996 ja hänet on sen jälkeen valittu uudelleen kolme kertaa kiistanalaisissa olosuhteissa;

| B. | ottaa huomioon, että presidentinvaalit on tarkoitus pitää 1. joulukuuta 2016 ja parlamenttivaalit 6. huhtikuuta 2017; ottaa huomioon, että Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö (ECOWAS) tuomitsi edelliset, vuonna 2011 pidetyt presidentinvaalit, koska se ei pitänyt niitä legitiimeinä ja niihin liittyi sortoa sekä opposition edustajien ja heidän äänestäjiensä uhkailua; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että presidentinvaalit on tarkoitus pitää 1. joulukuuta 2016 ja parlamenttivaalit 6. huhtikuuta 2017; ottaa huomioon, että Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö (ECOWAS) tuomitsi edelliset, vuonna 2011 pidetyt presidentinvaalit, koska se ei pitänyt niitä legitiimeinä ja niihin liittyi sortoa sekä opposition edustajien ja heidän äänestäjiensä uhkailua;

| C. | ottaa huomioon, että Gambian turvallisuusjoukot reagoivat väkivaltaisesti pääkaupungin Banjulin lähiössä Serekundassa 14. huhtikuuta 2016 pidettyyn rauhanomaiseen mielenosoitukseen, jossa vaadittiin vaaliuudistuksia, ja pidättivät mielivaltaisesti mielenosoittajia, joiden joukossa oli useita United Democratic Party (UDP) -puolueen jäseniä; ottaa huomioon, että oppositiojohtaja ja UDP:n jäsen Solo Sandeng kuoli vankeudessa epäilyttävissä olosuhteissa pian pidättämisensä jälkeen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Gambian turvallisuusjoukot reagoivat väkivaltaisesti pääkaupungin Banjulin lähiössä Serekundassa 14. huhtikuuta 2016 pidettyyn rauhanomaiseen mielenosoitukseen, jossa vaadittiin vaaliuudistuksia, ja pidättivät mielivaltaisesti mielenosoittajia, joiden joukossa oli useita United Democratic Party (UDP) -puolueen jäseniä; ottaa huomioon, että oppositiojohtaja ja UDP:n jäsen Solo Sandeng kuoli vankeudessa epäilyttävissä olosuhteissa pian pidättämisensä jälkeen;

| D. | ottaa huomioon, että UDP-puolueen jäsenet kokoontuivat uudelleen 16. huhtikuuta 2016 vaatimaan oikeutta Sandengin kuolemasta ja puolueen muiden jäsenten vapauttamista; toteaa, että poliisi ampui mielenosoittajia kyynelkaasulla ja pidätti monia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että UDP-puolueen jäsenet kokoontuivat uudelleen 16. huhtikuuta 2016 vaatimaan oikeutta Sandengin kuolemasta ja puolueen muiden jäsenten vapauttamista; toteaa, että poliisi ampui mielenosoittajia kyynelkaasulla ja pidätti monia;

| E. | toteaa, että toinen oppositiojohtaja, Ousainou Darboe, ja muita puolueen johtohenkilöitä pidätettiin ja he ovat edelleen valtion huostassa ja kärsivät ilmeisesti vakavista vammoista; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että toinen oppositiojohtaja, Ousainou Darboe, ja muita puolueen johtohenkilöitä pidätettiin ja he ovat edelleen valtion huostassa ja kärsivät ilmeisesti vakavista vammoista;

| F. | toteaa, että riippumattoman radioaseman Teranga FM:n toimitusjohtajalta Alagie Abdoulie Ceesaylta, jonka kansallinen tiedustelupalvelu (NIA) pidätti 2. heinäkuuta 2015, on evätty kolme kertaa vapaaksi pääseminen takuita vastaan huolimatta hänen heikosta terveydentilastaan; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että riippumattoman radioaseman Teranga FM:n toimitusjohtajalta Alagie Abdoulie Ceesaylta, jonka kansallinen tiedustelupalvelu (NIA) pidätti 2. heinäkuuta 2015, on evätty kolme kertaa vapaaksi pääseminen takuita vastaan huolimatta hänen heikosta terveydentilastaan;

| G. | toteaa, että maaliskuussa 2016 mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä julkaisi viimeisimmässä istunnossaan joulukuussa 2015 hyväksymänsä lausunnon, jossa se korosti, että Ceesaylta oli riistetty vapaus mielivaltaisesti, ja kehotti Gambiaa vapauttamaan hänet ja luopumaan kaikista syytteistä häntä vastaan; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että maaliskuussa 2016 mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä julkaisi viimeisimmässä istunnossaan joulukuussa 2015 hyväksymänsä lausunnon, jossa se korosti, että Ceesaylta oli riistetty vapaus mielivaltaisesti, ja kehotti Gambiaa vapauttamaan hänet ja luopumaan kaikista syytteistä häntä vastaan;

| H. | toteaa, että Gambiassa ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat kärsivät väkivallanteoista ja sortavasta lainsäädännöstä ja he kokevat jatkuvasti ahdistelua ja uhkailua ja joutuvat pidätysten ja vangitsemisten, tahdonvastaisten katoamisten ja maanpakoon pakottamisen uhreiksi; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Gambiassa ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat kärsivät väkivallanteoista ja sortavasta lainsäädännöstä ja he kokevat jatkuvasti ahdistelua ja uhkailua ja joutuvat pidätysten ja vangitsemisten, tahdonvastaisten katoamisten ja maanpakoon pakottamisen uhreiksi;

| I. | toteaa, että Gambiassa käytetään säännöllisesti kidutusta ja muita pahoinpitelyn muotoja; toteaa tiettävästi olevan yleistä, että ihmisiä kidutetaan raa’asti tai pahoinpidellään, jotta saadaan ”tunnustuksia”, joita sitten käytetään oikeudessa, kuten käy ilmi kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2014 Gambian matkan jälkeen laaditusta raportista; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Gambiassa käytetään säännöllisesti kidutusta ja muita pahoinpitelyn muotoja; toteaa tiettävästi olevan yleistä, että ihmisiä kidutetaan raa’asti tai pahoinpidellään, jotta saadaan ”tunnustuksia”, joita sitten käytetään oikeudessa, kuten käy ilmi kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2014 Gambian matkan jälkeen laaditusta raportista;

| J. | toteaa, että kansallinen tiedustelupalvelu ja poliisi tekevät jatkuvasti mielivaltaisia pidätyksiä, kuten tapahtui entiselle apulaismaatalousministerille Ousman Jammehille sekä islamilaisille uskonoppineille sheikki Omar Colleylle, imaami Ousman Sawanehille ja imaami Cherno Gassamalle ja että ihmisiä pidetään usein perustuslain vastaisesti vangittuina ilman syytteitä ja yli 72 tunnin määräajan, jonka kuluessa epäilty olisi saatettava oikeuden eteen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kansallinen tiedustelupalvelu ja poliisi tekevät jatkuvasti mielivaltaisia pidätyksiä, kuten tapahtui entiselle apulaismaatalousministerille Ousman Jammehille sekä islamilaisille uskonoppineille sheikki Omar Colleylle, imaami Ousman Sawanehille ja imaami Cherno Gassamalle ja että ihmisiä pidetään usein perustuslain vastaisesti vangittuina ilman syytteitä ja yli 72 tunnin määräajan, jonka kuluessa epäilty olisi saatettava oikeuden eteen;

| K. | toteaa, että Gambian nykyisessä homoseksuaalisuuden vastaisessa lainsäädännössä määrätään pitkiä vankeusrangaistuksia ja raskaita sakkoja ”törkeästä homoseksuaalisuudesta”; toteaa, että turvallisuusjoukot kohdistavat usein hyökkäyksiä, uhkauksia tai mielivaltaisia pidätyksiä hlbti-henkilöihin ja jotkut heistä ovat joutuneet lähtemään maasta oman turvallisuutensa vuoksi; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Gambian nykyisessä homoseksuaalisuuden vastaisessa lainsäädännössä määrätään pitkiä vankeusrangaistuksia ja raskaita sakkoja ”törkeästä homoseksuaalisuudesta”; toteaa, että turvallisuusjoukot kohdistavat usein hyökkäyksiä, uhkauksia tai mielivaltaisia pidätyksiä hlbti-henkilöihin ja jotkut heistä ovat joutuneet lähtemään maasta oman turvallisuutensa vuoksi;

| L. | ottaa huomioon, että Gambia on maailman 15. köyhimmän valtion joukossa ja lähes neljäsosa sen väestöstä kärsii jatkuvasta elintarvikepulasta; ottaa huomioon, että maa on suuresti riippuvainen kansainvälisestä avusta; ottaa huomioon, että 14 475 gambialaista on hakenut turvapaikkaa EU:sta vuoden 2015 jälkeen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Gambia on maailman 15. köyhimmän valtion joukossa ja lähes neljäsosa sen väestöstä kärsii jatkuvasta elintarvikepulasta; ottaa huomioon, että maa on suuresti riippuvainen kansainvälisestä avusta; ottaa huomioon, että 14 475 gambialaista on hakenut turvapaikkaa EU:sta vuoden 2015 jälkeen;

| M. | ottaa huomioon, että Gambian ihmisoikeus-, demokratia- ja oikeusvaltiotilanne antaa todellista syytä huoleen; toteaa, että EU on käsitellyt näitä kysymyksiä Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaisessa vuoropuhelussa vuoden 2009 lopulta lähtien mutta on saavuttanut vain vähän konkreettista edistystä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Gambian ihmisoikeus-, demokratia- ja oikeusvaltiotilanne antaa todellista syytä huoleen; toteaa, että EU on käsitellyt näitä kysymyksiä Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaisessa vuoropuhelussa vuoden 2009 lopulta lähtien mutta on saavuttanut vain vähän konkreettista edistystä;

| N. | toteaa, että ihmisoikeuksia koskevien huolenaiheiden vuoksi EU vähensi huomattavasti apuaan Gambialle mutta on edelleen maan suurin tuenantaja yhteensä 33 miljoonan euron summalla, joka myönnettiin vuosien 2015–2016 maaohjelmalle; toteaa, että kyseisen avun leikkauksen jälkeen presidentti Jammeh karkotti äkillisesti kesäkuussa 2015 Agnes Guillardin, EU:n asianhoitajan Gambiassa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että ihmisoikeuksia koskevien huolenaiheiden vuoksi EU vähensi huomattavasti apuaan Gambialle mutta on edelleen maan suurin tuenantaja yhteensä 33 miljoonan euron summalla, joka myönnettiin vuosien 2015–2016 maaohjelmalle; toteaa, että kyseisen avun leikkauksen jälkeen presidentti Jammeh karkotti äkillisesti kesäkuussa 2015 Agnes Guillardin, EU:n asianhoitajan Gambiassa;

| O. | toteaa, että Gambian vuosien 2015–2016 maaohjelmassa kohdistetaan investointeja maatalouteen ja elintarviketurvallisuuteen sekä liikenteen alalle, mutta mitään varoja ei myönnetä kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen, demokraattisen hallintoon tai ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion edistämiseen; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Gambian vuosien 2015–2016 maaohjelmassa kohdistetaan investointeja maatalouteen ja elintarviketurvallisuuteen sekä liikenteen alalle, mutta mitään varoja ei myönnetä kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen, demokraattisen hallintoon tai ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion edistämiseen;

| P. | ottaa huomioon, että Gambia on Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) jäsen; ottaa huomioon, että heinäkuussa 2014 EU:n ja ECOWASin välillä tehtiin talouskumppanuussopimus, joka ratifioidaan vuonna 2016; toteaa, että talouskumppanuussopimukset vahvistavat reilua kauppaa ja ihmisoikeuksia sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Gambia on Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) jäsen; ottaa huomioon, että heinäkuussa 2014 EU:n ja ECOWASin välillä tehtiin talouskumppanuussopimus, joka ratifioidaan vuonna 2016; toteaa, että talouskumppanuussopimukset vahvistavat reilua kauppaa ja ihmisoikeuksia sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista;

| Q. | ottaa huomioon, että Gambia on Afrikan unionin jäsenvaltio, Afrikan peruskirjan valtiojäsen ja se on allekirjoittanut demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Gambia on Afrikan unionin jäsenvaltio, Afrikan peruskirjan valtiojäsen ja se on allekirjoittanut demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan;

| R. | ottaa huomioon, että vuoden 2015 vaalimuutoslailla oppositiopuolueet hinnoiteltiin ulos ja Gambiasta tuli yksi maailman kalleimmista maista julkiseen virkaan pyrkimisen kannalta ja samalla rajoitettiin kansalaisten oikeuksia; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että vuoden 2015 vaalimuutoslailla oppositiopuolueet hinnoiteltiin ulos ja Gambiasta tuli yksi maailman kalleimmista maista julkiseen virkaan pyrkimisen kannalta ja samalla rajoitettiin kansalaisten oikeuksia;

| 1. | ilmaisee syvän huolensa Gambian nopeasti huononevasta turvallisuus- ja ihmisoikeustilanteesta ja pitää valitettavana 14. ja 16. huhtikuuta 2016 tapahtuneita hyökkäyksiä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee syvän huolensa Gambian nopeasti huononevasta turvallisuus- ja ihmisoikeustilanteesta ja pitää valitettavana 14. ja 16. huhtikuuta 2016 tapahtuneita hyökkäyksiä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan;

| 2. | kehottaa vapauttamaan välittömästi kaikki 14. ja 16. huhtikuuta 2016 pidettyjen mielenosoitusten yhteydessä pidätetyt mielenosoittajat; kehottaa Gambian tasavallan hallitusta takaamaan oikeudenmukaisen menettelyn kaikille epäillyille, jotka on pidätetty, koska heitä syytetään osallisuudesta perustuslainvastaiseen vallanvaihdosyritykseen; kehottaa Gambian viranomaisia takaamaan näiden syytettyjen fyysisen ja henkisen koskemattomuuden kaikissa olosuhteissa ja varmistamaan viipymättä lääketieteellisen hoidon loukkaantuneille; ilmaisee huolestuneisuutensa muiden vankien kidutusta ja huonoa kohtelua koskevista ilmoituksista; |
| --- | --- |

2.

kehottaa vapauttamaan välittömästi kaikki 14. ja 16. huhtikuuta 2016 pidettyjen mielenosoitusten yhteydessä pidätetyt mielenosoittajat; kehottaa Gambian tasavallan hallitusta takaamaan oikeudenmukaisen menettelyn kaikille epäillyille, jotka on pidätetty, koska heitä syytetään osallisuudesta perustuslainvastaiseen vallanvaihdosyritykseen; kehottaa Gambian viranomaisia takaamaan näiden syytettyjen fyysisen ja henkisen koskemattomuuden kaikissa olosuhteissa ja varmistamaan viipymättä lääketieteellisen hoidon loukkaantuneille; ilmaisee huolestuneisuutensa muiden vankien kidutusta ja huonoa kohtelua koskevista ilmoituksista;

| 3. | vaatii Gambian viranomaisia tekemään nopean ja riippumattoman tutkimuksen näistä tapahtumista ja on erityisen huolissaan väitteistä, joiden mukaan oppositioaktivisti Solo Sandeng on kuollut vankeudessa; |
| --- | --- |

3.

vaatii Gambian viranomaisia tekemään nopean ja riippumattoman tutkimuksen näistä tapahtumista ja on erityisen huolissaan väitteistä, joiden mukaan oppositioaktivisti Solo Sandeng on kuollut vankeudessa;

| 4. | tuomitsee voimakkaasti presidentti Yahya Jammehin hallinnon alaisuudessa tapahtuvat tahdonvastaiset katoamiset, mielivaltaiset pidätykset, kidutuksen ja muut ihmisoikeusloukkaukset, jotka kohdistuvat toisinajatteleviin, mukaan lukien toimittajat, ihmisoikeuksien puolustajat, poliittiset vastustajat ja arvostelijat sekä lesboihin, homoihin, biseksuaaleihin ja transihmisiin; kehottaa joko saattamaan oikeuden eteen tai vapauttamaan kaikki eristettyinä pidetyt vangit; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee voimakkaasti presidentti Yahya Jammehin hallinnon alaisuudessa tapahtuvat tahdonvastaiset katoamiset, mielivaltaiset pidätykset, kidutuksen ja muut ihmisoikeusloukkaukset, jotka kohdistuvat toisinajatteleviin, mukaan lukien toimittajat, ihmisoikeuksien puolustajat, poliittiset vastustajat ja arvostelijat sekä lesboihin, homoihin, biseksuaaleihin ja transihmisiin; kehottaa joko saattamaan oikeuden eteen tai vapauttamaan kaikki eristettyinä pidetyt vangit;

| 5. | kehottaa EU:ta ja Afrikan unionia tekemään yhteistyötä Gambian kanssa luodakseen kidutuksen vastaisia suojakeinoja, varmistaakseen riippumattoman pääsyn vankien luo ja uudistaakseen kaikkea sellaista lainsäädäntöä, joka rajoittaa sananvapautta, yhdistymisvapautta ja oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen, mukaan lukien rikoslaissa tarkoitetut rikokset, kuten kansankiihotus, kunnianloukkaus ja ”väärän tiedon levittäminen” ja vuoden 2013 tiedotus- ja viestintälain muuttaminen, johon sisältyy internetissä tapahtuvan viestinnän sensurointi; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:ta ja Afrikan unionia tekemään yhteistyötä Gambian kanssa luodakseen kidutuksen vastaisia suojakeinoja, varmistaakseen riippumattoman pääsyn vankien luo ja uudistaakseen kaikkea sellaista lainsäädäntöä, joka rajoittaa sananvapautta, yhdistymisvapautta ja oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen, mukaan lukien rikoslaissa tarkoitetut rikokset, kuten kansankiihotus, kunnianloukkaus ja ”väärän tiedon levittäminen” ja vuoden 2013 tiedotus- ja viestintälain muuttaminen, johon sisältyy internetissä tapahtuvan viestinnän sensurointi;

| 6. | kehottaa Gambiaa ratifioimaan kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Gambiaa ratifioimaan kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen;

| 7. | kehottaa Gambian hallitusta tutkimaan todisteita kansallisen tiedustelupalvelun ihmisoikeusloukkauksista, kehittämään lainsäädäntöä, jolla käsitellään yhtäläisiä kansalaisoikeuksia, myös tasa-arvokysymyksiä, ja jatkamaan suunnitelmia kansallisen ihmisoikeuskomission perustamiseksi ihmisoikeuselimiä koskevien Pariisin periaatteiden mukaisesti sekä tutkimaan ja seuraamaan väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Gambian hallitusta tutkimaan todisteita kansallisen tiedustelupalvelun ihmisoikeusloukkauksista, kehittämään lainsäädäntöä, jolla käsitellään yhtäläisiä kansalaisoikeuksia, myös tasa-arvokysymyksiä, ja jatkamaan suunnitelmia kansallisen ihmisoikeuskomission perustamiseksi ihmisoikeuselimiä koskevien Pariisin periaatteiden mukaisesti sekä tutkimaan ja seuraamaan väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia;

| 8. | vaatii Gambian hallitusta ja alueviranomaisia ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin, joilla lopetetaan hlbti-henkilöihin kohdistuva syrjintä, hyökkäykset ja heidän kriminalisointinsa sekä taataan heidän oikeutensa sananvapauteen, mukaan lukien hlbti-henkilöiden kriminalisointia koskevien säännösten poistaminen Gambian rikoslaista; |
| --- | --- |

8.

vaatii Gambian hallitusta ja alueviranomaisia ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin, joilla lopetetaan hlbti-henkilöihin kohdistuva syrjintä, hyökkäykset ja heidän kriminalisointinsa sekä taataan heidän oikeutensa sananvapauteen, mukaan lukien hlbti-henkilöiden kriminalisointia koskevien säännösten poistaminen Gambian rikoslaista;

| 9. | kehottaa Gambian viranomaisia torjumaan kaikkea uskontoon perustuvaa syrjintää sekä edistämään rauhanomaista ja osallistavaa vuoropuhelua kaikkien yhteisöjen välillä sekä toteuttamaan toimia sen hyväksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Gambian viranomaisia torjumaan kaikkea uskontoon perustuvaa syrjintää sekä edistämään rauhanomaista ja osallistavaa vuoropuhelua kaikkien yhteisöjen välillä sekä toteuttamaan toimia sen hyväksi;

| 10. | kehottaa Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöä ja Afrikan unionia sitoutumaan jatkossakin Gambian hallinnon tekemien jatkuvien ihmisoikeusloukkausten valvontaan; muistuttaa, että turvallisuus ja vakaus ovat edelleen suuria haasteita Länsi-Afrikan alueella, ja korostaa, että Afrikan unionin ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön on seurattava tarkasti Gambian tilannetta ja ylläpidettävä Gambian viranomaisten kanssa jatkuvaa poliittista vuoropuhelua demokratian ja oikeusvaltion vahvistamisesta; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisöä ja Afrikan unionia sitoutumaan jatkossakin Gambian hallinnon tekemien jatkuvien ihmisoikeusloukkausten valvontaan; muistuttaa, että turvallisuus ja vakaus ovat edelleen suuria haasteita Länsi-Afrikan alueella, ja korostaa, että Afrikan unionin ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön on seurattava tarkasti Gambian tilannetta ja ylläpidettävä Gambian viranomaisten kanssa jatkuvaa poliittista vuoropuhelua demokratian ja oikeusvaltion vahvistamisesta;

| 11. | vaatii Gambian tasavallan hallitusta ratifioimaan demokratiaa, vaaleja ja hyvää hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan ennen joulukuussa 2016 pidettäviä presidentinvaaleja; |
| --- | --- |

11.

vaatii Gambian tasavallan hallitusta ratifioimaan demokratiaa, vaaleja ja hyvää hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan ennen joulukuussa 2016 pidettäviä presidentinvaaleja;

| 12. | kehottaa Gambian hallitusta aloittamaan aidon vuoropuhelun kaikkien poliittisten oppositiopuolueiden kanssa lainsäädännön ja politiikan uudistuksista, joilla varmistetaan vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit ja taataan kokoontumis- ja yhdistymisvapauden kunnioittaminen Gambian kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti; muistuttaa, että opposition ja riippumattoman kansalaisyhteiskunnan täysimääräinen osallistuminen riippumattomiin ja vapaisiin parlamenttivaaleihin on tärkeä tekijä näiden vaalien onnistumiseksi; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Gambian hallitusta aloittamaan aidon vuoropuhelun kaikkien poliittisten oppositiopuolueiden kanssa lainsäädännön ja politiikan uudistuksista, joilla varmistetaan vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit ja taataan kokoontumis- ja yhdistymisvapauden kunnioittaminen Gambian kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti; muistuttaa, että opposition ja riippumattoman kansalaisyhteiskunnan täysimääräinen osallistuminen riippumattomiin ja vapaisiin parlamenttivaaleihin on tärkeä tekijä näiden vaalien onnistumiseksi;

| 13. | kannustaa kansainvälistä yhteisöä, myös paikallisia ihmisoikeus- ja kansalaisjärjestöjä, sekä EU:n Gambian-edustustoa ja muita asiaankuuluvia kansainvälisiä elimiä valvomaan aktiivisesti vaalimenettelyä kiinnittäen erityistä huomiota kokoontumis- ja yhdistymisvapauden julkisen kunnioittamisen varmistamiseen; |
| --- | --- |

13.

kannustaa kansainvälistä yhteisöä, myös paikallisia ihmisoikeus- ja kansalaisjärjestöjä, sekä EU:n Gambian-edustustoa ja muita asiaankuuluvia kansainvälisiä elimiä valvomaan aktiivisesti vaalimenettelyä kiinnittäen erityistä huomiota kokoontumis- ja yhdistymisvapauden julkisen kunnioittamisen varmistamiseen;

| 14. | kehottaa Gambian hallitusta ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin varmistaakseen sanan- ja lehdistönvapauden täyden kunnioittamisen kaikissa olosuhteissa; kehottaa tässä yhteydessä uudistamaan tiedotus- ja viestintälain säännökset, jotta kansallinen lainsäädäntö olisi kansainvälisten vaatimusten mukainen; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Gambian hallitusta ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin varmistaakseen sanan- ja lehdistönvapauden täyden kunnioittamisen kaikissa olosuhteissa; kehottaa tässä yhteydessä uudistamaan tiedotus- ja viestintälain säännökset, jotta kansallinen lainsäädäntö olisi kansainvälisten vaatimusten mukainen;

| 15. | on huolissaan siitä, että Gambian vuosien 2015–2016 maaohjelmassa ei myönnetä tukea tai rahoitusta kansalaisyhteiskunnalle tai demokraattiselle hallinnolle, oikeusvaltion edistämiseen ja ihmisoikeuksien suojeluun; kehottaa komissiota varmistamaan, että demokraattinen hallinto, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien suojelu ovat EU:n ja Gambian välillä mahdollisesti harkittavien tulevien kehitysyhteistyösopimusten keskeisiä aloja; |
| --- | --- |

15.

on huolissaan siitä, että Gambian vuosien 2015–2016 maaohjelmassa ei myönnetä tukea tai rahoitusta kansalaisyhteiskunnalle tai demokraattiselle hallinnolle, oikeusvaltion edistämiseen ja ihmisoikeuksien suojeluun; kehottaa komissiota varmistamaan, että demokraattinen hallinto, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien suojelu ovat EU:n ja Gambian välillä mahdollisesti harkittavien tulevien kehitysyhteistyösopimusten keskeisiä aloja;

| 16. | kehottaa EU:n Gambian-edustustoa käyttämään kaikkia sen käytettävissä olevia keinoja, myös demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä, seuratakseen aktiivisesti Gambian vankeusoloja sekä tukemaan ja seuraamaan tutkimuksia, jotka koskevat hallituksen toteuttamia, 14. ja 16. huhtikuuta 2016 pidettyjen mielenosoitusten tukahduttamisia ja mielenosoittajien kohtelua vankilassa, ja lisäämään ponnisteluja saadakseen yhteyden poliittisen opposition jäseniin, opiskelijoiden johtohahmoihin, toimittajiin, ihmisoikeuksien puolustajiin, ammattiyhdistysaktiiveihin ja hlbti-johtajiin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:n Gambian-edustustoa käyttämään kaikkia sen käytettävissä olevia keinoja, myös demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä, seuratakseen aktiivisesti Gambian vankeusoloja sekä tukemaan ja seuraamaan tutkimuksia, jotka koskevat hallituksen toteuttamia, 14. ja 16. huhtikuuta 2016 pidettyjen mielenosoitusten tukahduttamisia ja mielenosoittajien kohtelua vankilassa, ja lisäämään ponnisteluja saadakseen yhteyden poliittisen opposition jäseniin, opiskelijoiden johtohahmoihin, toimittajiin, ihmisoikeuksien puolustajiin, ammattiyhdistysaktiiveihin ja hlbti-johtajiin;

| 17. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita järjestämään Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisen julkisen kuulemisen ja harkitsemaan Gambian hallitukselle annettavan kaiken muun kuin humanitaarisen avun jäädyttämistä ja asettamaan matkustuskieltoja tai muita kohdennettuja seuraamuksia vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneille virkamiehille; |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita järjestämään Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisen julkisen kuulemisen ja harkitsemaan Gambian hallitukselle annettavan kaiken muun kuin humanitaarisen avun jäädyttämistä ja asettamaan matkustuskieltoja tai muita kohdennettuja seuraamuksia vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneille virkamiehille;

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionille, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön hallituksille ja jäsenvaltioille, Gambian hallitukselle ja parlamentille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionille, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön hallituksille ja jäsenvaltioille, Gambian hallitukselle ja parlamentille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0079.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/35

---

P8_TA(2016)0220

Djibouti

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Djiboutista (2016/2694(RSP))

(2018/C 076/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Djiboutista, mukaan luettuina Djiboutin tilanteesta 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman (1) ja Afrikan sarven tilanteesta 15. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Djiboutista, mukaan luettuina Djiboutin tilanteesta 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman (1) ja Afrikan sarven tilanteesta 15. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2014 voimaan tulleen Djiboutin maaohjelman, joka kuuluu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2014 voimaan tulleen Djiboutin maaohjelman, joka kuuluu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 12. huhtikuuta 2016 ja 23. joulukuuta 2015 antamat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 12. huhtikuuta 2016 ja 23. joulukuuta 2015 antamat lausunnot,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan Federica Mogherinin Euroopan unionin puolesta kansainvälisenä lehdistönvapauden päivänä 3. toukokuuta 2016 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan Federica Mogherinin Euroopan unionin puolesta kansainvälisenä lehdistönvapauden päivänä 3. toukokuuta 2016 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon EU:n aluepoliittisen kumppanuuden rauhan, turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi Afrikan sarvessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n aluepoliittisen kumppanuuden rauhan, turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi Afrikan sarvessa,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Djibouti on ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Djibouti on ratifioinut,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) Djiboutia koskevat toimet ja tiedonannot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) Djiboutia koskevat toimet ja tiedonannot,

| — | ottaa huomioon presidentinvaaleja seuranneen Afrikan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunnan 10. huhtikuuta 2016 antamat alustavat päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon presidentinvaaleja seuranneen Afrikan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunnan 10. huhtikuuta 2016 antamat alustavat päätelmät,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, jonka sopimuspuoli Djibouti on ollut vuodesta 2003 lähtien, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, jonka sopimuspuoli Djibouti on ollut vuodesta 2003 lähtien,

| — | ottaa huomioon vallassa olevan liittouman Union pour la Majorité Présidentielle (UMP) ja oppositiopuolueita edustavan liittouman Union pour le Salut National (USN) välisen, 30. joulukuuta 2014 allekirjoitetun puitesopimuksen, jonka tarkoituksena on edistää rauhanomaista ja demokraattista kansallista politiikkaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vallassa olevan liittouman Union pour la Majorité Présidentielle (UMP) ja oppositiopuolueita edustavan liittouman Union pour le Salut National (USN) välisen, 30. joulukuuta 2014 allekirjoitetun puitesopimuksen, jonka tarkoituksena on edistää rauhanomaista ja demokraattista kansallista politiikkaa,

| — | ottaa huomioon Djiboutin ministerineuvoston 24. marraskuuta 2015 hyväksymän asetuksen nro 2015–3016 PR/PM poikkeuksellisista turvatoimista Pariisissa 13. marraskuuta 2015 tehtyjen terrori-iskujen jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Djiboutin ministerineuvoston 24. marraskuuta 2015 hyväksymän asetuksen nro 2015–3016 PR/PM poikkeuksellisista turvatoimista Pariisissa 13. marraskuuta 2015 tehtyjen terrori-iskujen jälkeen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista tehtyyn afrikkalaiseen peruskirjaan liitetyn naisten oikeuksia koskevan pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista tehtyyn afrikkalaiseen peruskirjaan liitetyn naisten oikeuksia koskevan pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja 22. kesäkuuta 2010 muutetun Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja 22. kesäkuuta 2010 muutetun Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Djiboutin tasavallan perustuslain vuodelta 1992, jossa tunnustetaan perusvapaudet ja hyvän hallintotavan perusperiaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Djiboutin tasavallan perustuslain vuodelta 1992, jossa tunnustetaan perusvapaudet ja hyvän hallintotavan perusperiaatteet,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin vaalitarkkailu- ja valvontavaltuuskuntia koskevat suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin vaalitarkkailu- ja valvontavaltuuskuntia koskevat suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Djiboutin presidenttinä vuodesta 1999 lähtien toiminut Ismail Omar Guelleh voitti huhtikuussa 2016 pidetyt vaalit selvästi 87,1 prosentilla äänistä ja että vaaleja kritisoineet oppositiopuolueet ja ihmisoikeusaktivistit väittivät, että tulos saavutettiin poliittisen painostuksen ansiosta; ottaa huomioon, että jotkut opposition ehdokkaista ovat boikotoineet vuosien 2005, 2011 ja 2016 vaaleja; ottaa huomioon, että vakuutettuaan, ettei asettuisi enää ehdolle vuoden 2016 vaaleissa, presidentti Guelleh taivutteli kansalliskokouksen muuttamaan perustuslakia vuonna 2010 siten, että hän pystyi asettumaan vuonna 2011 ehdolle kolmannelle kaudelle; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjen protestit tämän johdosta tukahdutettiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Djiboutin presidenttinä vuodesta 1999 lähtien toiminut Ismail Omar Guelleh voitti huhtikuussa 2016 pidetyt vaalit selvästi 87,1 prosentilla äänistä ja että vaaleja kritisoineet oppositiopuolueet ja ihmisoikeusaktivistit väittivät, että tulos saavutettiin poliittisen painostuksen ansiosta; ottaa huomioon, että jotkut opposition ehdokkaista ovat boikotoineet vuosien 2005, 2011 ja 2016 vaaleja; ottaa huomioon, että vakuutettuaan, ettei asettuisi enää ehdolle vuoden 2016 vaaleissa, presidentti Guelleh taivutteli kansalliskokouksen muuttamaan perustuslakia vuonna 2010 siten, että hän pystyi asettumaan vuonna 2011 ehdolle kolmannelle kaudelle; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjen protestit tämän johdosta tukahdutettiin;

| B. | ottaa huomioon, että Djiboutin suotuisa sijainti Adeninlahdella on tehnyt siitä strategisesti tärkeän ulkomaisille sotilastukikohdille ja sitä pidetään merirosvouden ja terrorismin torjunnan keskuksena; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Djiboutin suotuisa sijainti Adeninlahdella on tehnyt siitä strategisesti tärkeän ulkomaisille sotilastukikohdille ja sitä pidetään merirosvouden ja terrorismin torjunnan keskuksena;

| C. | ottaa huomioon, että kymmenen djiboutilaista naista aloitti Pariisissa nälkälakon vaatiakseen kansainvälistä oikeutta tutkimaan djiboutilaisten naisten raiskauksia ja että nälkälakkolaisista neljä ilmoitti joutuneensa itse raiskauksen kohteeksi ja viides, 30-vuotias Fatou Ambassa, oli nälkälakossa vuonna 2013 väitetysti joukkoraiskauksen seurauksena kuolleen 16-vuotiaan serkkunsa Haliman muistoksi; toteaa, että naisista kahdeksan jatkoi protestiaan yhdeksäntoista päivän ajan 25 päivästä maaliskuuta12 päivään huhtikuuta 2016 ja että heihin liittyi kymmenen muuta naista Brysselissä; toteaa, että Djiboutin viranomaiset kiistävät heidän väitteensä; ottaa huomioon, että Djiboutin armeijan ja FRUD-armé:n välisessä konfliktissa on otettu naisia panttivangeiksi; ottaa huomioon, että vuonna 1993 perustettu Djiboutin naiskomitea COFEDVI (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité) on kirjannut 246 tapausta, joissa sotilaat ovat raiskanneet naisia, ja että näistä tapauksista on nostettu parikymmentä kannetta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kymmenen djiboutilaista naista aloitti Pariisissa nälkälakon vaatiakseen kansainvälistä oikeutta tutkimaan djiboutilaisten naisten raiskauksia ja että nälkälakkolaisista neljä ilmoitti joutuneensa itse raiskauksen kohteeksi ja viides, 30-vuotias Fatou Ambassa, oli nälkälakossa vuonna 2013 väitetysti joukkoraiskauksen seurauksena kuolleen 16-vuotiaan serkkunsa Haliman muistoksi; toteaa, että naisista kahdeksan jatkoi protestiaan yhdeksäntoista päivän ajan 25 päivästä maaliskuuta12 päivään huhtikuuta 2016 ja että heihin liittyi kymmenen muuta naista Brysselissä; toteaa, että Djiboutin viranomaiset kiistävät heidän väitteensä; ottaa huomioon, että Djiboutin armeijan ja FRUD-armé:n välisessä konfliktissa on otettu naisia panttivangeiksi; ottaa huomioon, että vuonna 1993 perustettu Djiboutin naiskomitea COFEDVI (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité) on kirjannut 246 tapausta, joissa sotilaat ovat raiskanneet naisia, ja että näistä tapauksista on nostettu parikymmentä kannetta;

| D. | ottaa huomioon, että unionin vaalitarkkailuvaltuuskuntaa ei kutsuttu valvomaan vaaleja ja että Djiboutin viranomaiset kieltäytyivät unionin tarjoamasta vaaliasiantuntija-avusta; ottaa huomioon, että Afrikan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunta suosittaa, että perustetaan riippumaton vaalilautakunta, joka vastaa vaaliprosessista, myös alustavien tulosten ilmoittamisesta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että unionin vaalitarkkailuvaltuuskuntaa ei kutsuttu valvomaan vaaleja ja että Djiboutin viranomaiset kieltäytyivät unionin tarjoamasta vaaliasiantuntija-avusta; ottaa huomioon, että Afrikan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunta suosittaa, että perustetaan riippumaton vaalilautakunta, joka vastaa vaaliprosessista, myös alustavien tulosten ilmoittamisesta;

| E. | ottaa huomioon, että kolme opposition ehdokasta, Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali ja Djama Abdourahman Djama, kiistivät huhtikuussa 2016 pidettyjen vaalien tulokset, koska vaalit eivät olleet avoimet eivätkä vastanneet Djiboutin kansan tahtoa; ottaa huomioon, että paikalliset ihmisoikeusjärjestöt eivät ole hyväksyneet tuloksia; ottaa huomioon, että opposition poliittinen liikkumavara on edelleen hyvin kapea ja sananvapautta on rajoitettu; ottaa huomioon, että poliisivoimat ja turvallisuuspalvelut pitävät maata tiukassa otteessa ja oikeuslaitos on heikko ja läheisesti sidoksissa hallitukseen; toteaa, että oppositiojohtajia vangitaan ja häiritään jatkuvasti ja että on esitetty väitteitä kidutuksesta; panee merkille väitteet, joiden mukaan armeija olisi komennettu poistamaan opposition edustajia joiltakin äänestyspaikoilta, jotta vaaliuurnat voitiin tukkia, ja että jotkut vaalipiireistä, kuten Ali-Sabieh, otettiin armeijan valvontaan; ottaa huomioon, että presidentti Guellehin väitetään järjestäneen juhlan palkitakseen armeijan toimet vaalien aikana jo ennen vaalien virallisten tulosten julkaisua; ottaa huomioon, että Afrikan unioni on arvostellut lukuisia sääntöjenvastaisuuksia (tietoja puuttui, tuloksia ei ilmoitettu, ääntenlasku ei tapahtunut julkisesti); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kolme opposition ehdokasta, Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali ja Djama Abdourahman Djama, kiistivät huhtikuussa 2016 pidettyjen vaalien tulokset, koska vaalit eivät olleet avoimet eivätkä vastanneet Djiboutin kansan tahtoa; ottaa huomioon, että paikalliset ihmisoikeusjärjestöt eivät ole hyväksyneet tuloksia; ottaa huomioon, että opposition poliittinen liikkumavara on edelleen hyvin kapea ja sananvapautta on rajoitettu; ottaa huomioon, että poliisivoimat ja turvallisuuspalvelut pitävät maata tiukassa otteessa ja oikeuslaitos on heikko ja läheisesti sidoksissa hallitukseen; toteaa, että oppositiojohtajia vangitaan ja häiritään jatkuvasti ja että on esitetty väitteitä kidutuksesta; panee merkille väitteet, joiden mukaan armeija olisi komennettu poistamaan opposition edustajia joiltakin äänestyspaikoilta, jotta vaaliuurnat voitiin tukkia, ja että jotkut vaalipiireistä, kuten Ali-Sabieh, otettiin armeijan valvontaan; ottaa huomioon, että presidentti Guellehin väitetään järjestäneen juhlan palkitakseen armeijan toimet vaalien aikana jo ennen vaalien virallisten tulosten julkaisua; ottaa huomioon, että Afrikan unioni on arvostellut lukuisia sääntöjenvastaisuuksia (tietoja puuttui, tuloksia ei ilmoitettu, ääntenlasku ei tapahtunut julkisesti);

| F. | ottaa huomioon, että 31. joulukuuta 2015 – kun opposition jäseniä oli ensin suljettu parlamentin ulkopuolelle – maassa käytettiin hyväksi marraskuussa 2015 käyttöön otettua hätätilalakia, jolla rajoitettiin yksilönvapautta ja painostettiin oppositio-, ihmisoikeus- ja ammattiyhdistysaktivisteja sekä toimittajia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 31. joulukuuta 2015 – kun opposition jäseniä oli ensin suljettu parlamentin ulkopuolelle – maassa käytettiin hyväksi marraskuussa 2015 käyttöön otettua hätätilalakia, jolla rajoitettiin yksilönvapautta ja painostettiin oppositio-, ihmisoikeus- ja ammattiyhdistysaktivisteja sekä toimittajia;

| G. | ottaa huomioon, että hallituskoalitio UMP allekirjoitti 30. joulukuuta 2014 oppositiokoalition USN:n kanssa puitesopimuksen, jossa määrättiin riippumattoman kansallisen vaalilautakunnan uudistamisesta, parlamentaarisen sekavaliokunnan perustamisesta ja lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä toteutettavista uudistuksista; ottaa huomioon, että helmikuussa 2015 perustettiin parlamentaarinen sekavaliokunta, mutta yhtäkään tärkeimmistä lakiesityksistä (kuten laki riippumattoman yhteisen vaalilautakunnan perustamisesta ja laki poliittisten puolueiden oikeuksista ja velvoitteista) ei ole jätetty; ottaa huomioon, että Djiboutin viranomaiset ilmoittivat 26. elokuuta 2015, että vaalilautakuntaa ei uudisteta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että hallituskoalitio UMP allekirjoitti 30. joulukuuta 2014 oppositiokoalition USN:n kanssa puitesopimuksen, jossa määrättiin riippumattoman kansallisen vaalilautakunnan uudistamisesta, parlamentaarisen sekavaliokunnan perustamisesta ja lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä toteutettavista uudistuksista; ottaa huomioon, että helmikuussa 2015 perustettiin parlamentaarinen sekavaliokunta, mutta yhtäkään tärkeimmistä lakiesityksistä (kuten laki riippumattoman yhteisen vaalilautakunnan perustamisesta ja laki poliittisten puolueiden oikeuksista ja velvoitteista) ei ole jätetty; ottaa huomioon, että Djiboutin viranomaiset ilmoittivat 26. elokuuta 2015, että vaalilautakuntaa ei uudisteta;

| H. | toteaa, että Djiboutissa ei ole yksityisiä televisio- tai radioasemia ja viranomaiset seuraavat tiiviisti opposition verkkosivustoja ja estävät säännöllisin väliajoin ihmisoikeusjärjestöjen verkkosivustojen ja sosiaalisen median käytön; ottaa huomioon, että hallitus omistaa tärkeimmän sanomalehden (La Nation) ja kansallisen yleisradioyhtiön (Radiodiffusion-Télévision de Djibouti), jotka harjoittavat itsesensuuria; ottaa huomioon, että Freedom House -järjestö totesi vuonna 2015, että Djiboutissa ei ole lehdistönvapautta; toteaa, että Djibouti oli Toimittajat ilman rajoja -järjestön kokoamassa lehdistönvapautta koskevassa maailmanlaajuisessa luettelossa vuonna 2015 sijalla 170 (luettelossa on yhteensä 180 maata); toteaa, että koko UMP-koalition hallintokauden ajan oppositiopuolueita ja aktivisteja on painostettu ja monet puolueaktivistit ja toimittajat on haastettu oikeuteen, myös BBC:n toimittaja vuoden 2016 presidentinvaalikampanjan aikana; ottaa huomioon, että tärkein oppositiolehti, L'Aurore, lakkautettiin 19. tammikuuta 2016 tuomioistuimen päätöksellä; ottaa huomioon, että kansallista viestintävirastoa, joka piti perustaa vuonna 1993, ei ole vieläkään perustettu; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Djiboutissa ei ole yksityisiä televisio- tai radioasemia ja viranomaiset seuraavat tiiviisti opposition verkkosivustoja ja estävät säännöllisin väliajoin ihmisoikeusjärjestöjen verkkosivustojen ja sosiaalisen median käytön; ottaa huomioon, että hallitus omistaa tärkeimmän sanomalehden (La Nation) ja kansallisen yleisradioyhtiön (Radiodiffusion-Télévision de Djibouti), jotka harjoittavat itsesensuuria; ottaa huomioon, että Freedom House -järjestö totesi vuonna 2015, että Djiboutissa ei ole lehdistönvapautta; toteaa, että Djibouti oli Toimittajat ilman rajoja -järjestön kokoamassa lehdistönvapautta koskevassa maailmanlaajuisessa luettelossa vuonna 2015 sijalla 170 (luettelossa on yhteensä 180 maata); toteaa, että koko UMP-koalition hallintokauden ajan oppositiopuolueita ja aktivisteja on painostettu ja monet puolueaktivistit ja toimittajat on haastettu oikeuteen, myös BBC:n toimittaja vuoden 2016 presidentinvaalikampanjan aikana; ottaa huomioon, että tärkein oppositiolehti, L'Aurore, lakkautettiin 19. tammikuuta 2016 tuomioistuimen päätöksellä; ottaa huomioon, että kansallista viestintävirastoa, joka piti perustaa vuonna 1993, ei ole vieläkään perustettu;

| I. | ottaa huomioon, että erityisesti vuonna 2012 Mablasin alueella tapahtui FRUD-armé:n jäseniksi epäiltyjen henkilöiden mielivaltaisia pidätyksiä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että erityisesti vuonna 2012 Mablasin alueella tapahtui FRUD-armé:n jäseniksi epäiltyjen henkilöiden mielivaltaisia pidätyksiä;

| J. | ottaa huomioon, että viranomaisten väitetään surmanneen ainakin 27 ihmistä ja haavoittaneen yli 150:tä ihmistä Buldugossa 21. joulukuuta 2015 järjestetyssä kulttuuritapahtumassa, vaikka Djiboutin hallituksen mukaan menehtyneitä oli ollut vain seitsemän; ottaa huomioon, että myöhemmin poliisijoukot myös valtasivat tilat, joissa oppositiojohtajat kokoontuivat, haavoittivat heistä useita ja vangitsivat kaksi nimekästä oppositiojohtajaa (USN:n pääsihteerin Abdourahman Mohammed Guellehin ja Hamoud Abdi Souldanin) nostamatta heitä vastaan syytteitä; ottaa huomioon, että molemmat vangituista johtajista vapautettiin vain muutama päivä ennen presidentinvaaleja ja ensin mainittua vastaan nostettiin rikossyyte; toteaa, että ammattiyhdistysjohtaja ja ihmisoikeusaktivisti Omar Ali Ewadoa pidettiin eristysvankeudessa 29. joulukuuta 2015 ja 14. helmikuuta 2016 välisen ajan, koska hän oli julkaissut luettelon joukkomurhan uhreista ja edelleen kateissa olevista henkilöistä; toteaa, että myös hänen asianajajansa pidätettiin lentokentällä; ottaa huomioon, että opposition jäsen ja LDDH:n pääsihteeri Said Houssein Robleh haavoittui Djiboutin poliisin luodeista ja on tällä hetkellä maanpaossa Euroopassa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että viranomaisten väitetään surmanneen ainakin 27 ihmistä ja haavoittaneen yli 150:tä ihmistä Buldugossa 21. joulukuuta 2015 järjestetyssä kulttuuritapahtumassa, vaikka Djiboutin hallituksen mukaan menehtyneitä oli ollut vain seitsemän; ottaa huomioon, että myöhemmin poliisijoukot myös valtasivat tilat, joissa oppositiojohtajat kokoontuivat, haavoittivat heistä useita ja vangitsivat kaksi nimekästä oppositiojohtajaa (USN:n pääsihteerin Abdourahman Mohammed Guellehin ja Hamoud Abdi Souldanin) nostamatta heitä vastaan syytteitä; ottaa huomioon, että molemmat vangituista johtajista vapautettiin vain muutama päivä ennen presidentinvaaleja ja ensin mainittua vastaan nostettiin rikossyyte; toteaa, että ammattiyhdistysjohtaja ja ihmisoikeusaktivisti Omar Ali Ewadoa pidettiin eristysvankeudessa 29. joulukuuta 2015 ja 14. helmikuuta 2016 välisen ajan, koska hän oli julkaissut luettelon joukkomurhan uhreista ja edelleen kateissa olevista henkilöistä; toteaa, että myös hänen asianajajansa pidätettiin lentokentällä; ottaa huomioon, että opposition jäsen ja LDDH:n pääsihteeri Said Houssein Robleh haavoittui Djiboutin poliisin luodeista ja on tällä hetkellä maanpaossa Euroopassa;

| K. | ottaa huomioon, että vankien olot Djiboutin vankiloissa ovat äärimmäisen huolestuttavat; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vankien olot Djiboutin vankiloissa ovat äärimmäisen huolestuttavat;

| L. | ottaa huomioon, että Pariisissa 13. marraskuuta 2015 tapahtuneiden terrori-iskujen jälkeen Djiboutin ministerineuvosto hyväksyi 24. marraskuuta 2015 terrorismin vastaisena toimena asetuksen nro 2015–3016 PR/PM, jolla kielletään kokoontuminen julkisilla paikoilla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Pariisissa 13. marraskuuta 2015 tapahtuneiden terrori-iskujen jälkeen Djiboutin ministerineuvosto hyväksyi 24. marraskuuta 2015 terrorismin vastaisena toimena asetuksen nro 2015–3016 PR/PM, jolla kielletään kokoontuminen julkisilla paikoilla;

| M. | ottaa huomioon, että Djiboutissa ei ole lakeja, joilla kielletään perheväkivalta ja puolison raiskaus; ottaa huomioon, että viranomaiset ovat ilmoittaneet naisten syrjinnän poistamista käsittelevälle YK:n komitealle (CEDAW) olevansa tietoisia puutteista yrityksissään torjua sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; toteaa, että 98 prosenttia Djiboutissa asuvista naisista on joutunut erilaisten sukupuolielinten silpomisen muotojen uhreiksi, vaikka se on ollut laitonta vuodesta 2005 lähtien; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Djiboutissa ei ole lakeja, joilla kielletään perheväkivalta ja puolison raiskaus; ottaa huomioon, että viranomaiset ovat ilmoittaneet naisten syrjinnän poistamista käsittelevälle YK:n komitealle (CEDAW) olevansa tietoisia puutteista yrityksissään torjua sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; toteaa, että 98 prosenttia Djiboutissa asuvista naisista on joutunut erilaisten sukupuolielinten silpomisen muotojen uhreiksi, vaikka se on ollut laitonta vuodesta 2005 lähtien;

| N. | ottaa huomioon, että Maailmanpankin mukaan yli 23 prosenttia djiboutilaisista elää äärimmäisessä köyhyydessä ja 74 prosenttia heistä elää alle kolmella Yhdysvaltain dollarilla päivässä; ottaa huomioon, että Djiboutin puutteellista elintarviketurvaa pahentavat elintarvikkeiden korkeat hinnat, vedenpuute, ilmastonmuutos ja laidunten väheneminen; ottaa huomioon, että Djibouti kuuluu maihin, jotka hyötyvät unionin 79 miljoonan euron tukipaketista El Niño -ilmiöstä kärsiville Afrikan sarven maiden kansoille; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Maailmanpankin mukaan yli 23 prosenttia djiboutilaisista elää äärimmäisessä köyhyydessä ja 74 prosenttia heistä elää alle kolmella Yhdysvaltain dollarilla päivässä; ottaa huomioon, että Djiboutin puutteellista elintarviketurvaa pahentavat elintarvikkeiden korkeat hinnat, vedenpuute, ilmastonmuutos ja laidunten väheneminen; ottaa huomioon, että Djibouti kuuluu maihin, jotka hyötyvät unionin 79 miljoonan euron tukipaketista El Niño -ilmiöstä kärsiville Afrikan sarven maiden kansoille;

| O. | toteaa, että ihmisoikeudet, demokraattiset periaatteet ja oikeusvaltion periaate ovat AKT–EU-kumppanuuden perusta ja Cotonoun sopimuksen keskeisiä osatekijöitä; katsoo, että unionin olisi tehostettava viipymättä säännöllistä poliittista vuoropuhelua Djiboutin kanssa Cotonoun sopimuksen 8 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että ihmisoikeudet, demokraattiset periaatteet ja oikeusvaltion periaate ovat AKT–EU-kumppanuuden perusta ja Cotonoun sopimuksen keskeisiä osatekijöitä; katsoo, että unionin olisi tehostettava viipymättä säännöllistä poliittista vuoropuhelua Djiboutin kanssa Cotonoun sopimuksen 8 artiklan nojalla;

| P. | ottaa huomioon, että Djibouti saa nyt 105 miljoonaa euroa kahdenvälistä unionin rahoitusta ensisijaisesti vesi- ja jätevesihuoltoon ja elintarvike- ja ravitsemusturvaan osana EU:n maaohjelmaa yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston puitteissa; ottaa huomioon, että Djiboutille on myönnetty vuosiksi 2013–2017 14 miljoonaa euroa osana unionin tukea Afrikan sarven selviytymiskyvyn tukemisaloitteelle, jonka tavoitteena on lisätä yhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia toistuvan kuivuuden kestämiseen; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Djibouti saa nyt 105 miljoonaa euroa kahdenvälistä unionin rahoitusta ensisijaisesti vesi- ja jätevesihuoltoon ja elintarvike- ja ravitsemusturvaan osana EU:n maaohjelmaa yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston puitteissa; ottaa huomioon, että Djiboutille on myönnetty vuosiksi 2013–2017 14 miljoonaa euroa osana unionin tukea Afrikan sarven selviytymiskyvyn tukemisaloitteelle, jonka tavoitteena on lisätä yhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia toistuvan kuivuuden kestämiseen;

| Q. | ottaa huomioon, että Djiboutissa on nyt yli 15 000 pakolaista Somaliasta ja Eritreasta ja noin 8 000 Jemenistä; toteaa, että pakolaisleirien naiset ja tytöt ovat vaarassa joutua sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi; ottaa huomioon, että komissio tarjoaa tukea, kuten ihmishenkiä säästäviä palveluita, ja taloudellista apua pakolaisleirejä vastaanottaville yhteisöille; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Djiboutissa on nyt yli 15 000 pakolaista Somaliasta ja Eritreasta ja noin 8 000 Jemenistä; toteaa, että pakolaisleirien naiset ja tytöt ovat vaarassa joutua sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi; ottaa huomioon, että komissio tarjoaa tukea, kuten ihmishenkiä säästäviä palveluita, ja taloudellista apua pakolaisleirejä vastaanottaville yhteisöille;

| 1. | on huolissaan Djiboutissa paikalleen juuttuneesta demokratiaprosessista, mitä pahensi se, että parlamentti muutti Djiboutin perustuslain määräyksiä presidentin toimikausien rajoittamisesta, ja on huolissaan väitteistä, jotka koskevat opposition jäsenten häirintää ja sulkemista monien äänestyspaikkojen ulkopuolelle; korostaa vapaiden, ilman häirintää toteutettujen vaalien tärkeyttä; |
| --- | --- |

1.

on huolissaan Djiboutissa paikalleen juuttuneesta demokratiaprosessista, mitä pahensi se, että parlamentti muutti Djiboutin perustuslain määräyksiä presidentin toimikausien rajoittamisesta, ja on huolissaan väitteistä, jotka koskevat opposition jäsenten häirintää ja sulkemista monien äänestyspaikkojen ulkopuolelle; korostaa vapaiden, ilman häirintää toteutettujen vaalien tärkeyttä;

| 2. | vaatii tutkimaan perusteellisesti vaaliprosessin ja Djiboutin vuoden 2016 vaalien avoimuuden; muistuttaa unionin vaatimuksesta, jonka mukaan vuoden 2013 ja vuoden 2016 vaalien tulokset kaikilla äänestyspaikoilla on julkaistava; |
| --- | --- |

2.

vaatii tutkimaan perusteellisesti vaaliprosessin ja Djiboutin vuoden 2016 vaalien avoimuuden; muistuttaa unionin vaatimuksesta, jonka mukaan vuoden 2013 ja vuoden 2016 vaalien tulokset kaikilla äänestyspaikoilla on julkaistava;

| 3. | tuomitsee jyrkästi djiboutilaisten sotilaiden väitetysti tekemät siviilihenkilöiden raiskaukset, joista useat kansalaisjärjestöt ovat raportoineet ja jotka ovat tulleet korostetusti esiin nälkälakoissa, ja vaatii Djiboutin viranomaisia tutkimaan perusteellisesti erityisesti asevoimien toimia ja lopettamaan rankaisematta jättämisen; kehottaa YK:ta tutkimaan Djiboutin ihmisoikeustilannetta, etenkin maan naisten tilannetta; ilmaisee vahvan solidaarisuutensa djiboutilaisille naisille, jotka ovat parhaillaan nälkälakossa Ranskassa ja Belgiassa; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee jyrkästi djiboutilaisten sotilaiden väitetysti tekemät siviilihenkilöiden raiskaukset, joista useat kansalaisjärjestöt ovat raportoineet ja jotka ovat tulleet korostetusti esiin nälkälakoissa, ja vaatii Djiboutin viranomaisia tutkimaan perusteellisesti erityisesti asevoimien toimia ja lopettamaan rankaisematta jättämisen; kehottaa YK:ta tutkimaan Djiboutin ihmisoikeustilannetta, etenkin maan naisten tilannetta; ilmaisee vahvan solidaarisuutensa djiboutilaisille naisille, jotka ovat parhaillaan nälkälakossa Ranskassa ja Belgiassa;

| 4. | tuomitsee armeijan ja poliisin sekaantumisen demokraattisiin prosesseihin ja toistaa, että on olennaisen tärkeää tutkia vaaliprosessi perusteellisesti ja avoimesti; on huolissaan presidentin ilmeisestä halukkuudesta juhlistaa ennenaikaisesti voittoaan huhtikuussa 2016 pidetyissä vaaleissa; muistuttaa Djiboutia siitä, että se on sopimuspuoli kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisessa yleissopimuksessa ja että Djiboutin perustuslain 16 pykälän mukaan ketään ei saa kiduttaa tai kohdella kaltoin, julmasti, epäinhimillisesti, halventavasti tai nöyryyttävästi; kehottaa Djiboutia tutkimaan perusteellisesti väitteet kidutuksesta ja kaltoinkohtelusta ja varmistamaan, että rikoksentekijät asetetaan syytteeseen, ja että jos heidät tuomitaan, rikoksista määrätään asianmukaiset rangaistukset, ja että uhrit saavat riittävät korvaukset sekä että väärinkäytöksiä koskevia väitteitä tutkimaan perustetaan riippumaton elin; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee armeijan ja poliisin sekaantumisen demokraattisiin prosesseihin ja toistaa, että on olennaisen tärkeää tutkia vaaliprosessi perusteellisesti ja avoimesti; on huolissaan presidentin ilmeisestä halukkuudesta juhlistaa ennenaikaisesti voittoaan huhtikuussa 2016 pidetyissä vaaleissa; muistuttaa Djiboutia siitä, että se on sopimuspuoli kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisessa yleissopimuksessa ja että Djiboutin perustuslain 16 pykälän mukaan ketään ei saa kiduttaa tai kohdella kaltoin, julmasti, epäinhimillisesti, halventavasti tai nöyryyttävästi; kehottaa Djiboutia tutkimaan perusteellisesti väitteet kidutuksesta ja kaltoinkohtelusta ja varmistamaan, että rikoksentekijät asetetaan syytteeseen, ja että jos heidät tuomitaan, rikoksista määrätään asianmukaiset rangaistukset, ja että uhrit saavat riittävät korvaukset sekä että väärinkäytöksiä koskevia väitteitä tutkimaan perustetaan riippumaton elin;

| 5. | pitää valitettavana Djiboutin viranomaisten päätöstä olla uudistamatta vaalilautakuntaa, kuten 30. joulukuuta 2014 allekirjoitetussa puitesopimuksessa oli päätetty, ja vaatii kyseisiä viranomaisia toimimaan tiiviissä yhteistyössä opposition kanssa, jotta vaaliprosessista tulisi oikeudenmukaisempi ja avoimempi; |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana Djiboutin viranomaisten päätöstä olla uudistamatta vaalilautakuntaa, kuten 30. joulukuuta 2014 allekirjoitetussa puitesopimuksessa oli päätetty, ja vaatii kyseisiä viranomaisia toimimaan tiiviissä yhteistyössä opposition kanssa, jotta vaaliprosessista tulisi oikeudenmukaisempi ja avoimempi;

| 6. | palauttaa Djiboutin viranomaisten mieliin, että he ovat sitoutuneet Afrikan unionin vaalitarkkailu- ja valvontavaltuuskuntia koskevien suuntaviivojen mukaisesti suojelemaan toimittajia, ja tuomitsee tavan, jolla toimittajia on kohdeltu, sekä muistuttaa Djiboutin viranomaisia lehdistönvapauden sekä oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden tärkeydestä; vaatii Djiboutin viranomaisilta perusteltua selvitystä toimittajien kohtelusta; tuomitsee jyrkästi oppositiojohtajien, toimittajien ja puolueettomien ihmisoikeusaktivistien häirinnän ja ilman syytteitä vangittuna pitämisen ennen presidentinvaaleja; kehottaa Djiboutin viranomaisia lopettamaan poliittisten vastustajien ja toimittajien painostuksen ja vapauttamaan kaikki ne, joita pidetään vangittuina poliittisista syistä tai tiedotusvälineiden vapauden harjoittamisen perusteella; kehottaa Djiboutin viranomaisia tarkistamaan maan hätätilalakia ja saattamaan sen täysin kansainvälistä oikeutta vastaavaksi; |
| --- | --- |

6.

palauttaa Djiboutin viranomaisten mieliin, että he ovat sitoutuneet Afrikan unionin vaalitarkkailu- ja valvontavaltuuskuntia koskevien suuntaviivojen mukaisesti suojelemaan toimittajia, ja tuomitsee tavan, jolla toimittajia on kohdeltu, sekä muistuttaa Djiboutin viranomaisia lehdistönvapauden sekä oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden tärkeydestä; vaatii Djiboutin viranomaisilta perusteltua selvitystä toimittajien kohtelusta; tuomitsee jyrkästi oppositiojohtajien, toimittajien ja puolueettomien ihmisoikeusaktivistien häirinnän ja ilman syytteitä vangittuna pitämisen ennen presidentinvaaleja; kehottaa Djiboutin viranomaisia lopettamaan poliittisten vastustajien ja toimittajien painostuksen ja vapauttamaan kaikki ne, joita pidetään vangittuina poliittisista syistä tai tiedotusvälineiden vapauden harjoittamisen perusteella; kehottaa Djiboutin viranomaisia tarkistamaan maan hätätilalakia ja saattamaan sen täysin kansainvälistä oikeutta vastaavaksi;

| 7. | pitää tuomittavana, että Djiboutissa ei ole riippumatonta lehdistöä ja että hallitukseen kriittisesti suhtautuvia verkkosivustoja sensuroidaan ja valvotaan; pitää valitettavana valtion omistamissa tiedotusvälineissä harjoitettavaa itsesensuuria; kehottaa Djiboutin hallitusta myöntämään ULA-lähetyslupia kaikille niitä hakeville itsenäisille tiedotusvälineille; kehottaa hallitusta päästämään ulkomaiset toimittajat vapaasti maahan ja antamaan heille mahdollisuuden tehdä työtään turvallisesti ja puolueettomasti; kehottaa Djiboutin hallitusta perustamaan kansallisen viestintäkomission ja sallimaan riippumattoman ja yksityisen radio- ja televisiotoiminnan; |
| --- | --- |

7.

pitää tuomittavana, että Djiboutissa ei ole riippumatonta lehdistöä ja että hallitukseen kriittisesti suhtautuvia verkkosivustoja sensuroidaan ja valvotaan; pitää valitettavana valtion omistamissa tiedotusvälineissä harjoitettavaa itsesensuuria; kehottaa Djiboutin hallitusta myöntämään ULA-lähetyslupia kaikille niitä hakeville itsenäisille tiedotusvälineille; kehottaa hallitusta päästämään ulkomaiset toimittajat vapaasti maahan ja antamaan heille mahdollisuuden tehdä työtään turvallisesti ja puolueettomasti; kehottaa Djiboutin hallitusta perustamaan kansallisen viestintäkomission ja sallimaan riippumattoman ja yksityisen radio- ja televisiotoiminnan;

| 8. | pitää valitettavina kulttuuriseremonian yhteydessä 21. joulukuuta 2015 tapahtuneita murhia ja niitä seuranneita ihmisoikeuksien puolustajien ja opposition jäsenten pidätyksiä ja ahdistelua; ilmaisee osanottonsa uhrien perheille ja vaatii täysimääräistä ja riippumatonta tutkintaa, jotta tekoihin syyllistyneet voidaan tunnistaa ja tuoda oikeuden eteen; tuomitsee jälleen mielivaltaiset vangitsemiset ja vaatii puolustuksen oikeuksien kunnioittamista; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavina kulttuuriseremonian yhteydessä 21. joulukuuta 2015 tapahtuneita murhia ja niitä seuranneita ihmisoikeuksien puolustajien ja opposition jäsenten pidätyksiä ja ahdistelua; ilmaisee osanottonsa uhrien perheille ja vaatii täysimääräistä ja riippumatonta tutkintaa, jotta tekoihin syyllistyneet voidaan tunnistaa ja tuoda oikeuden eteen; tuomitsee jälleen mielivaltaiset vangitsemiset ja vaatii puolustuksen oikeuksien kunnioittamista;

| 9. | kehottaa Djiboutin viranomaisia varmistamaan, että Djiboutin allekirjoittamissa kansallisissa ja kansainvälisissä sopimuksissa tunnustettuja ihmisoikeuksia kunnioitetaan, ja turvaamaan kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet ja vapaudet, myös oikeuden rauhanomaiseen mielenilmaisuun ja tiedotusvälineiden vapauden; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Djiboutin viranomaisia varmistamaan, että Djiboutin allekirjoittamissa kansallisissa ja kansainvälisissä sopimuksissa tunnustettuja ihmisoikeuksia kunnioitetaan, ja turvaamaan kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet ja vapaudet, myös oikeuden rauhanomaiseen mielenilmaisuun ja tiedotusvälineiden vapauden;

| 10. | kehottaa hallitusta jatkamaan poliisin ja muiden virkamiesten kouluttamista ihmiskauppaa koskevan lain soveltamiseksi ja tehostamaan toimia ihmiskauppiaiden saattamiseksi oikeuden eteen ja tietoisuuden lisäämiseksi ihmiskaupasta oikeus-, lainsäädäntö- ja hallintoviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja maassa toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä suuren yleisön keskuudessa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa hallitusta jatkamaan poliisin ja muiden virkamiesten kouluttamista ihmiskauppaa koskevan lain soveltamiseksi ja tehostamaan toimia ihmiskauppiaiden saattamiseksi oikeuden eteen ja tietoisuuden lisäämiseksi ihmiskaupasta oikeus-, lainsäädäntö- ja hallintoviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja maassa toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä suuren yleisön keskuudessa;

| 11. | vaatii, että naisia ja miehiä on kohdeltava yhdenvertaisesti lain edessä Djiboutissa, ja muistuttaa viranomaisia siitä, että ne ovat kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen osapuoli; |
| --- | --- |

11.

vaatii, että naisia ja miehiä on kohdeltava yhdenvertaisesti lain edessä Djiboutissa, ja muistuttaa viranomaisia siitä, että ne ovat kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen osapuoli;

| 12. | pitää myönteisenä Djiboutin hallituksen toimia laajalle levinnyttä naisten sukuelinten silpomiskäytäntöä vastaan, mutta haluaisi nähdä lisää parannuksia; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä Djiboutin hallituksen toimia laajalle levinnyttä naisten sukuelinten silpomiskäytäntöä vastaan, mutta haluaisi nähdä lisää parannuksia;

| 13. | kehottaa viranomaisia päästämään kansalaisjärjestöt Obockin, Tadjouralin ja Dikhilin alueille; |
| --- | --- |

13.

kehottaa viranomaisia päästämään kansalaisjärjestöt Obockin, Tadjouralin ja Dikhilin alueille;

| 14. | kehottaa siviili- ja sotilasviranomaisia osoittamaan mahdollisimman suurta pidättyvyyttä maan pohjoisosissa tehtävien poliisi- ja sotilasoperaatioiden aikana ja pidättäytymään erityisesti kaikenlaisen väkivallan käytöstä siviiliväestöä vastaan ja käyttämästä siviiliväestöä kilpenä sotilasleirien ympärillä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa siviili- ja sotilasviranomaisia osoittamaan mahdollisimman suurta pidättyvyyttä maan pohjoisosissa tehtävien poliisi- ja sotilasoperaatioiden aikana ja pidättäytymään erityisesti kaikenlaisen väkivallan käytöstä siviiliväestöä vastaan ja käyttämästä siviiliväestöä kilpenä sotilasleirien ympärillä;

| 15. | ilmaisee olevansa halukas seuraamaan tiiviisti Djiboutin tilannetta ja ehdottamaan rajoittavia toimenpiteitä, mikäli Cotonoun sopimusta (2000) ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklaa rikotaan; kehottaa komissiota niin ikään seuraamaan tiiviisti maan tilannetta; |
| --- | --- |

15.

ilmaisee olevansa halukas seuraamaan tiiviisti Djiboutin tilannetta ja ehdottamaan rajoittavia toimenpiteitä, mikäli Cotonoun sopimusta (2000) ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklaa rikotaan; kehottaa komissiota niin ikään seuraamaan tiiviisti maan tilannetta;

| 16. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, komissiota ja niiden kumppaneita tekemään yhteistyötä djiboutilaisten kanssa pitkän aikavälin poliittisessa uudistuksessa, jota erityisesti jo olemassa olevan lujan suhteen pitäisi helpottaa, sillä Djibouti on ollut keskeisessä asemassa terrorismin ja merirosvouksen torjunnassa alueella, maassa on sotilastukikohta ja se on edistänyt alueen vakautta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, komissiota ja niiden kumppaneita tekemään yhteistyötä djiboutilaisten kanssa pitkän aikavälin poliittisessa uudistuksessa, jota erityisesti jo olemassa olevan lujan suhteen pitäisi helpottaa, sillä Djibouti on ollut keskeisessä asemassa terrorismin ja merirosvouksen torjunnassa alueella, maassa on sotilastukikohta ja se on edistänyt alueen vakautta;

| 17. | kehottaa komissiota edelleen tukemaan riippumattomia järjestöjä ja kansalaisyhteiskuntaa, erityisesti järjestämällä mahdollisimman pian tarjouskilpailun Euroopan ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen puitteissa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota edelleen tukemaan riippumattomia järjestöjä ja kansalaisyhteiskuntaa, erityisesti järjestämällä mahdollisimman pian tarjouskilpailun Euroopan ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen puitteissa;

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Djiboutin hallitukselle, Afrikan unionin toimielimille, Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestölle, Arabiliitolle, Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestölle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioille sekä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Djiboutin hallitukselle, Afrikan unionin toimielimille, Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestölle, Arabiliitolle, Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestölle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioille sekä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille.

---

(1)  EUVL C 75, 26.2.2016, s. 160.

(2)  EUVL C 46 E, 24.2.2010, s. 102.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/40

---

P8_TA(2016)0222

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyys ravintola-alalla ja vähittäiskaupassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyydestä ravintola-alalla ja vähittäiskaupassa (2016/2532(RSP))

(2018/C 076/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (1),

| — | ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (2),

| — | ottaa huomioon elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (3),

| — | ottaa huomioon rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (4),

| — | ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20. marraskuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20. marraskuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (5),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman elintarvikekriisistä, petoksista elintarvikeketjussa ja niiden valvonnasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman elintarvikekriisistä, petoksista elintarvikeketjussa ja niiden valvonnasta (6),

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyydestä ravintola-alalla ja vähittäiskaupassa (O-000052/2016 – B8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyydestä ravintola-alalla ja vähittäiskaupassa (O-000052/2016 – B8-0365/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on maailman suurimmat kala- ja äyriäistuotteiden markkinat, joiden tarjonta on peräisin unionin kalastusalalta ja tuonnista kolmansista maista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on maailman suurimmat kala- ja äyriäistuotteiden markkinat, joiden tarjonta on peräisin unionin kalastusalalta ja tuonnista kolmansista maista;

| B. | toteaa, että kuluttajilla on oikeus saada selvällä tavalla ilmaistua tietoa, kalastusalueiden rannikkoa ja maantieteellistä aluetta koskevat tiedot mukaan luettuina, ja että heidän pitäisi pystyä luottamaan täysin koko ketjuun, joka toimittaa kalastustuotteita unionin markkinoille; toteaa, että unionilla ja jäsenvaltioilla on velvollisuus suojella unionin kansalaisia petolliselta toiminnalta; toteaa, että kaikkien tuontituotteiden on noudatettava unionin sääntöjä ja normeja; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kuluttajilla on oikeus saada selvällä tavalla ilmaistua tietoa, kalastusalueiden rannikkoa ja maantieteellistä aluetta koskevat tiedot mukaan luettuina, ja että heidän pitäisi pystyä luottamaan täysin koko ketjuun, joka toimittaa kalastustuotteita unionin markkinoille; toteaa, että unionilla ja jäsenvaltioilla on velvollisuus suojella unionin kansalaisia petolliselta toiminnalta; toteaa, että kaikkien tuontituotteiden on noudatettava unionin sääntöjä ja normeja;

| C. | ottaa huomioon, että komissio valmistelee yksityiskohtaista ja kattavaa selvitystä unionissa kaupan pidettäviä kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevista vapaaehtoisista väittämistä; ottaa huomioon, että komission havainnot voivat johtaa siihen, että perustetaan ulkoinen rakenne unionin markkinoilla olevia kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevien vapaaehtoisten väittämien sertifioimiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio valmistelee yksityiskohtaista ja kattavaa selvitystä unionissa kaupan pidettäviä kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevista vapaaehtoisista väittämistä; ottaa huomioon, että komission havainnot voivat johtaa siihen, että perustetaan ulkoinen rakenne unionin markkinoilla olevia kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevien vapaaehtoisten väittämien sertifioimiseksi;

| D. | toteaa, että komission vuoden 2015 valvontasuunnitelmassa (7), jossa arviointiin ilmoitetun lajin osalta virheellisesti merkityn valkolihaisen kalan esiintyvyyttä markkinoilla, havaittiin, että ilmoitettu laji vahvistettiin 94 prosentissa otettuja näytteitä; toteaa kuitenkin, että tiettyjen lajien kohdalla noudattamatta jättämisen tasot olivat hyvin korkeita ja että kuuden prosentin tasoa voidaan pitää suhteellisen alhaisena verrattuna muihin suppeampiin tutkimuksiin jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että komission vuoden 2015 valvontasuunnitelmassa (7), jossa arviointiin ilmoitetun lajin osalta virheellisesti merkityn valkolihaisen kalan esiintyvyyttä markkinoilla, havaittiin, että ilmoitettu laji vahvistettiin 94 prosentissa otettuja näytteitä; toteaa kuitenkin, että tiettyjen lajien kohdalla noudattamatta jättämisen tasot olivat hyvin korkeita ja että kuuden prosentin tasoa voidaan pitää suhteellisen alhaisena verrattuna muihin suppeampiin tutkimuksiin jäsenvaltioissa;

| E. | toteaa, että asetuksen (EU) N:o 1379/2013 36 artiklassa edellytettiin komission toimittavan parlamentille ja neuvostolle 1. tammikuuta 2015 mennessä toteutettavuusselvityksen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkkijärjestelmää koskevista vaihtoehdoista; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että asetuksen (EU) N:o 1379/2013 36 artiklassa edellytettiin komission toimittavan parlamentille ja neuvostolle 1. tammikuuta 2015 mennessä toteutettavuusselvityksen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkkijärjestelmää koskevista vaihtoehdoista;

| F. | toteaa, että yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) olisi varmistettava terve kilpailu ja tuottajien tulot unionissa myydyistä tai ostetuista kalastustuotteista; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) olisi varmistettava terve kilpailu ja tuottajien tulot unionissa myydyistä tai ostetuista kalastustuotteista;

| 1. | on hyvin huolestunut monista tutkimuksista, joiden mukaan unionin markkinoille, muun muassa unionin toimielinten ravintoloihin, on myyty huomattavia määriä virheellisesti merkittyjä kalastustuotteita, ja on tyytymätön näiden tutkimusten tuloksiin; toteaa, että tarkoituksellinen ja petollinen kalalajien virheellinen merkintä on rikkomus unionin säännöksiä vastaan, yhteinen kalastuspolitiikka mukaan luettuna, ja voi kansallisen lainsäädännön mukaisesti olla rangaistava teko; |
| --- | --- |

1.

on hyvin huolestunut monista tutkimuksista, joiden mukaan unionin markkinoille, muun muassa unionin toimielinten ravintoloihin, on myyty huomattavia määriä virheellisesti merkittyjä kalastustuotteita, ja on tyytymätön näiden tutkimusten tuloksiin; toteaa, että tarkoituksellinen ja petollinen kalalajien virheellinen merkintä on rikkomus unionin säännöksiä vastaan, yhteinen kalastuspolitiikka mukaan luettuna, ja voi kansallisen lainsäädännön mukaisesti olla rangaistava teko;

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan kansallisia valvontatoimiaan, muun muassa ravintoloihin ja ateriapalveluihin toimitettavan jalostamattoman kalan osalta, petosten torjumiseksi ja toimitusketjun sen vaiheen määrittämiseksi, jossa kala merkittiin virheellisesti; on huolissaan siitä, että laadukkaat lajit korvataan usein heikkolaatuisemmilla lajeilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan, mitä toimenpiteitä voitaisiin ottaa käyttöön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyyden parantamiseksi; tukee työryhmän perustamista jäljitettävyyden täytäntöönpanon yhdenmukaistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa ja unionin markkinoilla olevia kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevien vapaaehtoisten väittämien sertifioinnin mahdollistavan ulkoisen rakenteen toteuttamista; |
| --- | --- |

2.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan kansallisia valvontatoimiaan, muun muassa ravintoloihin ja ateriapalveluihin toimitettavan jalostamattoman kalan osalta, petosten torjumiseksi ja toimitusketjun sen vaiheen määrittämiseksi, jossa kala merkittiin virheellisesti; on huolissaan siitä, että laadukkaat lajit korvataan usein heikkolaatuisemmilla lajeilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan, mitä toimenpiteitä voitaisiin ottaa käyttöön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyyden parantamiseksi; tukee työryhmän perustamista jäljitettävyyden täytäntöönpanon yhdenmukaistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa ja unionin markkinoilla olevia kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevien vapaaehtoisten väittämien sertifioinnin mahdollistavan ulkoisen rakenteen toteuttamista;

| 3. | tukee vahvaa jäljitettävyysjärjestelmää saaliin purkamisesta sen kulutukseen, sillä se lisäisi kuluttajien luottamusta ja vuorostaan vähentäisi kaupan riippuvuutta tuoduista kalastus- ja vesiviljelytuotteista, millä vahvistettaisiin unionin markkinoita; kehottaa komissiota hyödyntämään jäljitettävyyden tehostamisessa DNA-viivakoodin mahdollisuuksia, sillä se voisi auttaa lajien tunnistamisessa DNA-sekvensoinnilla; |
| --- | --- |

3.

tukee vahvaa jäljitettävyysjärjestelmää saaliin purkamisesta sen kulutukseen, sillä se lisäisi kuluttajien luottamusta ja vuorostaan vähentäisi kaupan riippuvuutta tuoduista kalastus- ja vesiviljelytuotteista, millä vahvistettaisiin unionin markkinoita; kehottaa komissiota hyödyntämään jäljitettävyyden tehostamisessa DNA-viivakoodin mahdollisuuksia, sillä se voisi auttaa lajien tunnistamisessa DNA-sekvensoinnilla;

| 4. | panee tyytyväisenä merkille uuden YMJ-kehyksen ja vaatii komissiota toimittamaan asetuksen (EU) N:o 1379/2013 36 artiklan mukaisesti toteutettavuusselvityksen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkkijärjestelmää koskevista vaihtoehdoista; korostaa, että ympäristömerkinnöille on vahvistettava vähimmäisnormit; katsoo, että merkintäjärjestelmän keskeisillä tekijöillä on varmistettava sertifiointiprosessin avoimuus, riippumattomuus ja uskottavuus; pyytää laatimaan syvällisen analyysin unionin laajuisen merkintäjärjestelmän perustamisen hyödyistä; |
| --- | --- |

4.

panee tyytyväisenä merkille uuden YMJ-kehyksen ja vaatii komissiota toimittamaan asetuksen (EU) N:o 1379/2013 36 artiklan mukaisesti toteutettavuusselvityksen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkkijärjestelmää koskevista vaihtoehdoista; korostaa, että ympäristömerkinnöille on vahvistettava vähimmäisnormit; katsoo, että merkintäjärjestelmän keskeisillä tekijöillä on varmistettava sertifiointiprosessin avoimuus, riippumattomuus ja uskottavuus; pyytää laatimaan syvällisen analyysin unionin laajuisen merkintäjärjestelmän perustamisen hyödyistä;

| 5. | kehottaa komissiota seuramaan säännöllisesti, missä määrin vaaditut tiedot esiintyvät merkinnöissä; korostaa, että merkinnän on tarjottava ymmärrettävää, varmistettavissa olevaa ja täsmällistä tietoa; kannustaa jäsenvaltioita siihen, että vapaaehtoisen merkinnän yhteydessä ilmaistaan kaikki saatavilla olevat tiedot, jotka mahdollistavat, että kuluttaja tekee tietoon perustuvan valinnan; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden merkintävaatimuksia koskevia valistuskampanjoita; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota seuramaan säännöllisesti, missä määrin vaaditut tiedot esiintyvät merkinnöissä; korostaa, että merkinnän on tarjottava ymmärrettävää, varmistettavissa olevaa ja täsmällistä tietoa; kannustaa jäsenvaltioita siihen, että vapaaehtoisen merkinnän yhteydessä ilmaistaan kaikki saatavilla olevat tiedot, jotka mahdollistavat, että kuluttaja tekee tietoon perustuvan valinnan; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden merkintävaatimuksia koskevia valistuskampanjoita;

| 6. | painottaa, että luotettava unionin merkintäpolitiikka kalastusalalla olisi avaintekijä talouskehityksen edistämiseksi rannikkoyhteisöissä, koska näin otettaisiin huomioon kalastajien hyvät käytännöt ja heidän kuluttajille toimittamiensa tuotteiden laatu; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että luotettava unionin merkintäpolitiikka kalastusalalla olisi avaintekijä talouskehityksen edistämiseksi rannikkoyhteisöissä, koska näin otettaisiin huomioon kalastajien hyvät käytännöt ja heidän kuluttajille toimittamiensa tuotteiden laatu;

| 7. | kehottaa komissiota tarkkojen, luotettavien ja ymmärrettävien tietojen saamista koskevien kuluttajien oikeuksien varmistamiseksi toteuttamaan toimenpiteitä, joilla korjataan YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) alueisiin ja osa-alueisiin perustuvien nykyisten merkintävaatimusten aiheuttama sekaannus, joka on erityisen vakava tiettyjen saaliiden tapauksessa joillakin alueen 27 osa-alueilla, missä muun muassa Galician ja Cádizinlahden merkintä on ”Portugalin vesialue”, Walesin ”Irlanninmeri” ja Bretagnen ”Biskajanlahti”; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota tarkkojen, luotettavien ja ymmärrettävien tietojen saamista koskevien kuluttajien oikeuksien varmistamiseksi toteuttamaan toimenpiteitä, joilla korjataan YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) alueisiin ja osa-alueisiin perustuvien nykyisten merkintävaatimusten aiheuttama sekaannus, joka on erityisen vakava tiettyjen saaliiden tapauksessa joillakin alueen 27 osa-alueilla, missä muun muassa Galician ja Cádizinlahden merkintä on ”Portugalin vesialue”, Walesin ”Irlanninmeri” ja Bretagnen ”Biskajanlahti”;

| 8. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että kalastustuotteiden alkuperää koskevat tiedot on ilmoitettava avoimesti ja selvästi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että kalastustuotteiden alkuperää koskevat tiedot on ilmoitettava avoimesti ja selvästi;

| 9. | korostaa, että on varmistettava, että kaikki tulevat unionin laajuiset ympäristömerkit ja kolmannen osapuolen kala- ja äyriäistuotteiden ympäristömerkintä- ja sertifiointijärjestelmät noudattavat merikalastuksesta saatujen kala- ja kalastustuotteiden ympäristömerkintöjä koskevia FAO:n suuntaviivoja; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että on varmistettava, että kaikki tulevat unionin laajuiset ympäristömerkit ja kolmannen osapuolen kala- ja äyriäistuotteiden ympäristömerkintä- ja sertifiointijärjestelmät noudattavat merikalastuksesta saatujen kala- ja kalastustuotteiden ympäristömerkintöjä koskevia FAO:n suuntaviivoja;

| 10. | katsoo, että unionin laajuinen kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskeva ympäristömerkki, jonka perusteista olisi keskusteltava lisää unionin tasolla, voi edistää sitä, että jäljitettävyys paranee ja kuluttajille tarjotaan avoimia tietoja; katsoo, että Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) voi rahoittaa tällaisen merkin; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että unionin laajuinen kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskeva ympäristömerkki, jonka perusteista olisi keskusteltava lisää unionin tasolla, voi edistää sitä, että jäljitettävyys paranee ja kuluttajille tarjotaan avoimia tietoja; katsoo, että Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) voi rahoittaa tällaisen merkin;

| 11. | panee merkille, että jäsenvaltioissa voimassa olevat kalojen kauppanimet vaihtelevat jäsenvaltioiden välillä kansallisten käytäntöjen vuoksi ja että ne voivat aiheuttaa sekaannusta; panee tyytyväisenä merkille komission työn parlamentin hyväksymän pilottihankkeen käynnistämiseksi; toteaa, että tämän pilottihankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön julkinen tietokanta, jossa tarjotaan tietoa kauppanimistä unionin kaikilla virallisilla kielillä; |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että jäsenvaltioissa voimassa olevat kalojen kauppanimet vaihtelevat jäsenvaltioiden välillä kansallisten käytäntöjen vuoksi ja että ne voivat aiheuttaa sekaannusta; panee tyytyväisenä merkille komission työn parlamentin hyväksymän pilottihankkeen käynnistämiseksi; toteaa, että tämän pilottihankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön julkinen tietokanta, jossa tarjotaan tietoa kauppanimistä unionin kaikilla virallisilla kielillä;

| 12. | kannustaa komissiota tiedottamaan meren luonnonvarojen suojelua ja laittoman kalastuksen torjuntaa koskevasta työstään entistä tehokkaammin; |
| --- | --- |

12.

kannustaa komissiota tiedottamaan meren luonnonvarojen suojelua ja laittoman kalastuksen torjuntaa koskevasta työstään entistä tehokkaammin;

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle. |
| --- | --- |

13.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle.

---

(1)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1.

(2)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

(3)  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18.

(4)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

(5)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0011.

(7)  http://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/food_fraud/fish_substitution/index_en.htm?subweb=343&lang=en

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/43

---

P8_TA(2016)0223

Kiinan markkinatalousasema

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Kiinan markkinatalousasemasta (2016/2667(RSP))

(2018/C 076/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon polkumyynnin vastaisen EU:n lainsäädännön (30. marraskuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009 polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (1)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon polkumyynnin vastaisen EU:n lainsäädännön (30. marraskuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009 polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (1)),

| — | ottaa huomioon Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön (WTO) koskevan pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön (WTO) koskevan pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa EU:n ja Kiinan kauppasuhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa EU:n ja Kiinan kauppasuhteista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Kiina ovat kaksi suurimpiin kuuluvaa kauppamahtia maailmassa, ja toteaa, että Kiina on EU:n toiseksi suurin kauppakumppani ja EU Kiinan suurin kauppakumppani ja että niiden kauppavaihto on reilusti yli miljardi euroa päivässä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Kiina ovat kaksi suurimpiin kuuluvaa kauppamahtia maailmassa, ja toteaa, että Kiina on EU:n toiseksi suurin kauppakumppani ja EU Kiinan suurin kauppakumppani ja että niiden kauppavaihto on reilusti yli miljardi euroa päivässä;

| B. | toteaa, että vuonna 2015 investoinnit Kiinasta EU:hun ylittivät ensimmäistä kertaa investoinnit EU:sta Kiinaan; toteaa, että Kiinan markkinat ovat olleet tuottavuuden tärkein lähde eräille EU:n teollisuudenaloille ja tuotemerkeille; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vuonna 2015 investoinnit Kiinasta EU:hun ylittivät ensimmäistä kertaa investoinnit EU:sta Kiinaan; toteaa, että Kiinan markkinat ovat olleet tuottavuuden tärkein lähde eräille EU:n teollisuudenaloille ja tuotemerkeille;

| C. | ottaa huomioon, että Kiinan liittyessä Maailman kauppajärjestöön sovittiin järjestelystä, jossa annettiin mahdollisuus soveltaa polkumyyntilaskelmaan erityistä menetelmää, joka otettiin käyttöön liittymispöytäkirjan 15 artiklassa ja joka toimii perustana Kiinasta peräisin olevan tuonnin erilaiselle kohtelulle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Kiinan liittyessä Maailman kauppajärjestöön sovittiin järjestelystä, jossa annettiin mahdollisuus soveltaa polkumyyntilaskelmaan erityistä menetelmää, joka otettiin käyttöön liittymispöytäkirjan 15 artiklassa ja joka toimii perustana Kiinasta peräisin olevan tuonnin erilaiselle kohtelulle;

| D. | toteaa, että päätettäessä siitä, miten Kiinan tuontiin suhtaudutaan joulukuun 2016 jälkeen, on varmistettava, että EU:n oikeus on Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaista; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että päätettäessä siitä, miten Kiinan tuontiin suhtaudutaan joulukuun 2016 jälkeen, on varmistettava, että EU:n oikeus on Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaista;

| E. | toteaa, että Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön koskevan pöytäkirjan 15 artiklan määräykset, jotka jäävät voimaan vuoden 2016 jälkeen, muodostavat oikeusperustan epätavanomaisen menettelyn soveltamiselle Kiinan tuontiin vuoden 2016 jälkeen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön koskevan pöytäkirjan 15 artiklan määräykset, jotka jäävät voimaan vuoden 2016 jälkeen, muodostavat oikeusperustan epätavanomaisen menettelyn soveltamiselle Kiinan tuontiin vuoden 2016 jälkeen;

| F. | ottaa huomioon sen, kuinka suuri vaikutusvalta valtiolla on nykytilanteessa Kiinan talouteen, ja toteaa, että hintoja, kustannuksia, tuotantomääriä ja panostuksia koskevat yritysten päätökset eivät vastaa tarjontaa ja kysyntää kuvastavia markkinasignaaleja; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon sen, kuinka suuri vaikutusvalta valtiolla on nykytilanteessa Kiinan talouteen, ja toteaa, että hintoja, kustannuksia, tuotantomääriä ja panostuksia koskevat yritysten päätökset eivät vastaa tarjontaa ja kysyntää kuvastavia markkinasignaaleja;

| G. | katsoo, että liittymispöytäkirjassaan Kiina on sitoutunut muun muassa siihen, että markkinavoimat saavat määritellä kaikki sen hinnat, ja katsoo, että EU:n on varmistettava, että Kiina noudattaa täysimääräisesti Maailman kauppajärjestöstä johtuvia velvoitteitaan; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että liittymispöytäkirjassaan Kiina on sitoutunut muun muassa siihen, että markkinavoimat saavat määritellä kaikki sen hinnat, ja katsoo, että EU:n on varmistettava, että Kiina noudattaa täysimääräisesti Maailman kauppajärjestöstä johtuvia velvoitteitaan;

| H. | toteaa, että Kiinan ylikapasiteetilla on jo suuria sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia EU:ssa, mistä esimerkkinä ovat EU:n teräsalaan erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa hiljattain kohdistuneet kielteiset vaikutukset; toteaa, että markkinatalousaseman myöntämisellä voi olla merkittävä sosiaalinen vaikutus EU:n työpaikkoihin; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Kiinan ylikapasiteetilla on jo suuria sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia EU:ssa, mistä esimerkkinä ovat EU:n teräsalaan erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa hiljattain kohdistuneet kielteiset vaikutukset; toteaa, että markkinatalousaseman myöntämisellä voi olla merkittävä sosiaalinen vaikutus EU:n työpaikkoihin;

| I. | toteaa, että EU:ssa nykyisin voimassa olevista 73:sta polkumyynnin vastaisesta toimenpiteestä 56:ta sovelletaan kiinalaisiin tuontituotteisiin; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että EU:ssa nykyisin voimassa olevista 73:sta polkumyynnin vastaisesta toimenpiteestä 56:ta sovelletaan kiinalaisiin tuontituotteisiin;

| J. | ottaa huomioon, että äskettäin loppuun saatettu julkinen kuuleminen mahdollisesta markkinatalousaseman myöntämisestä Kiinalle voisi antaa lisätietoa, josta saattaa olla hyötyä asian käsittelyssä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että äskettäin loppuun saatettu julkinen kuuleminen mahdollisesta markkinatalousaseman myöntämisestä Kiinalle voisi antaa lisätietoa, josta saattaa olla hyötyä asian käsittelyssä;

| K. | ottaa huomioon komission 10. lokakuuta 2012 antaman tiedonannon ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten” (COM(2012)0582) jossa tavoitteeksi esitettiin teollisuuden BKT-osuuden nostaminen Euroopassa 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon komission 10. lokakuuta 2012 antaman tiedonannon ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten” (COM(2012)0582) jossa tavoitteeksi esitettiin teollisuuden BKT-osuuden nostaminen Euroopassa 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä;

| 1. | toteaa jälleen pitävänsä tärkeänä EU:n ja Kiinan kumppanuutta, jossa vapaalla ja oikeudenmukaisella kaupalla ja investointitoiminnalla on tärkeä osa; |
| --- | --- |

1.

toteaa jälleen pitävänsä tärkeänä EU:n ja Kiinan kumppanuutta, jossa vapaalla ja oikeudenmukaisella kaupalla ja investointitoiminnalla on tärkeä osa;

| 2. | korostaa, että Kiina ei ole markkinatalous eikä se ole vielä täyttänyt markkinatalouksien määrittelyssä käytettäviä EU:n asettamia viittä ehtoa; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että Kiina ei ole markkinatalous eikä se ole vielä täyttänyt markkinatalouksien määrittelyssä käytettäviä EU:n asettamia viittä ehtoa;

| 3. | kehottaa komissiota koordinoimaan suurimpien kauppakumppaniensa kanssa muun muassa tulevien G7 ja G20-kokousten yhteydessä kysymystä siitä, miten voitaisiin parhaiten varmistaa, että Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön koskevan pöytäkirjan 15 artiklan kaikki määräykset, jotka jäävät voimaan vuoden 2016 jälkeen, saavat täyden oikeudellisen merkityksen asiaa koskevissa kansallisissa menettelyissä; kehottaa vastustamaan kaikenlaista yksipuolista markkinatalousaseman myöntämistä Kiinalle; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota koordinoimaan suurimpien kauppakumppaniensa kanssa muun muassa tulevien G7 ja G20-kokousten yhteydessä kysymystä siitä, miten voitaisiin parhaiten varmistaa, että Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön koskevan pöytäkirjan 15 artiklan kaikki määräykset, jotka jäävät voimaan vuoden 2016 jälkeen, saavat täyden oikeudellisen merkityksen asiaa koskevissa kansallisissa menettelyissä; kehottaa vastustamaan kaikenlaista yksipuolista markkinatalousaseman myöntämistä Kiinalle;

| 4. | korostaa, että tulevassa EU:n ja Kiinan huippukokouksessa olisi keskusteltava markkinatalousasemaan liittyvistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että tulevassa EU:n ja Kiinan huippukokouksessa olisi keskusteltava markkinatalousasemaan liittyvistä kysymyksistä;

| 5. | kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon EU:n teollisuuden, ammattiliittojen ja muiden sidosryhmien esittämät huolenaiheet, jotka koskevat EU:n työpaikoille, ympäristölle, standardeille ja kestävälle talouskasvulle koituvia seurauksia kaikilla valmistusteollisuuden aloilla, joita asia koskee, sekä vaikutuksia EU:n teollisuudelle kokonaisuudessaan; kehottaa komissiota varmistamaan tässä yhteydessä EU:n työpaikkojen puolustamisen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon EU:n teollisuuden, ammattiliittojen ja muiden sidosryhmien esittämät huolenaiheet, jotka koskevat EU:n työpaikoille, ympäristölle, standardeille ja kestävälle talouskasvulle koituvia seurauksia kaikilla valmistusteollisuuden aloilla, joita asia koskee, sekä vaikutuksia EU:n teollisuudelle kokonaisuudessaan; kehottaa komissiota varmistamaan tässä yhteydessä EU:n työpaikkojen puolustamisen;

| 6. | on vakuuttunut siitä, että siihen asti että Kiina täyttää EU:n vaatimat viisi ehtoa tullakseen luokitelluksi markkinataloudeksi, EU:n olisi käytettävä epätavanomaista menetelmää Kiinan tuontia koskevissa polkumyynti- ja tukitutkimuksissa hintojen vertailukelpoisuutta määritettäessä; katsoo, että tässä olisi noudatettava täysin Kiinan liittymispöytäkirjan 15 artiklan niitä kohtia, jotka mahdollistavat epätavanomaisen menetelmän soveltamisen; kehottaa komissiota tekemään tämän periaatteen mukaisen ehdotuksen; |
| --- | --- |

6.

on vakuuttunut siitä, että siihen asti että Kiina täyttää EU:n vaatimat viisi ehtoa tullakseen luokitelluksi markkinataloudeksi, EU:n olisi käytettävä epätavanomaista menetelmää Kiinan tuontia koskevissa polkumyynti- ja tukitutkimuksissa hintojen vertailukelpoisuutta määritettäessä; katsoo, että tässä olisi noudatettava täysin Kiinan liittymispöytäkirjan 15 artiklan niitä kohtia, jotka mahdollistavat epätavanomaisen menetelmän soveltamisen; kehottaa komissiota tekemään tämän periaatteen mukaisen ehdotuksen;

| 7. | korostaa samalla, että EU:n kaupan suojatoimia on välittömästi uudistettava yleisesti, jotta EU:n teollisuudelle voidaan taata yhtäläiset toimintaedellytykset Kiinan ja muiden kauppakumppanien kanssa täysin Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisesti; kehottaa neuvostoa pyrkimään nopeasti sopimukseen parlamentin kanssa EU:n kaupan suojatoimien uudenaikaistamisesta; |
| --- | --- |

7.

korostaa samalla, että EU:n kaupan suojatoimia on välittömästi uudistettava yleisesti, jotta EU:n teollisuudelle voidaan taata yhtäläiset toimintaedellytykset Kiinan ja muiden kauppakumppanien kanssa täysin Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisesti; kehottaa neuvostoa pyrkimään nopeasti sopimukseen parlamentin kanssa EU:n kaupan suojatoimien uudenaikaistamisesta;

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/45

---

P8_TA(2016)0224

Agenda 2030:n ja kestävän kehityksen tavoitteiden seuranta ja tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista (2016/2696(RSP))

(2018/C 076/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävää kehitystä koskevan asiakirjan ”Transforming Our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävää kehitystä koskevan asiakirjan ”Transforming Our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”,

| — | ottaa huomioon Addis Abebassa 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Abebassa 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreita käsittelevän viranomaisten välisen asiantuntijaryhmän (Inter-Agency Expert Group on Sustainable Development Goal Indicators, IAEG-SGDs) 17. joulukuuta 2015 julkaistun ja maaliskuussa 2016 pidetyssä YK:n tilastotoimikunnan 47. istunnossa hyväksytyn raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreita käsittelevän viranomaisten välisen asiantuntijaryhmän (Inter-Agency Expert Group on Sustainable Development Goal Indicators, IAEG-SGDs) 17. joulukuuta 2015 julkaistun ja maaliskuussa 2016 pidetyssä YK:n tilastotoimikunnan 47. istunnossa hyväksytyn raportin,

| — | ottaa huomioon YK:n talous- ja sosiaalineuvoston (Ecosoc) istunnon korkean tason osuuden, joka pidetään 18.–22. heinäkuuta 2016 aiheesta ”Implementing the post-2015 development agenda: moving from commitments to results”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n talous- ja sosiaalineuvoston (Ecosoc) istunnon korkean tason osuuden, joka pidetään 18.–22. heinäkuuta 2016 aiheesta ”Implementing the post-2015 development agenda: moving from commitments to results”,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman kehitystyön rahoituksesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman kehitystyön rahoituksesta (1),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:sta ja vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:sta ja vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä (2),

| — | ottaa huomioon Pariisissa 12. joulukuuta 2015 sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisissa 12. joulukuuta 2015 sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 7 artiklan, jonka mukaan ”unioni varmistaa eri politiikkojensa ja toimiensa välisen johdonmukaisuuden kaikki tavoitteensa huomioon ottaen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 7 artiklan, jonka mukaan ”unioni varmistaa eri politiikkojensa ja toimiensa välisen johdonmukaisuuden kaikki tavoitteensa huomioon ottaen”,

| — | ottaa huomioon EU:n globaalia toimintaa ohjaavan kokonaisvaltaisen EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen strategian meneillään olevan laatimisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n globaalia toimintaa ohjaavan kokonaisvaltaisen EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen strategian meneillään olevan laatimisen,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”EU:n rooli YK:ssa – Miten EU:n ulkopolitiikan tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin?” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”EU:n rooli YK:ssa – Miten EU:n ulkopolitiikan tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin?” (3),

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta,

| — | ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian tarkistusta koskevan asiakirjan ”The New Approach beyond 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian tarkistusta koskevan asiakirjan ”The New Approach beyond 2020”,

| — | ottaa huomioon Pariisin julistuksen avun tuloksellisuudesta, Accran toimintasuunnitelman ja Busanissa joulukuussa 2011 pidetyssä avun tuloksellisuutta koskeneessa korkean tason kokouksessa hyväksytyn julistuksen ja toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin julistuksen avun tuloksellisuudesta, Accran toimintasuunnitelman ja Busanissa joulukuussa 2011 pidetyssä avun tuloksellisuutta koskeneessa korkean tason kokouksessa hyväksytyn julistuksen ja toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ja sen tulevan tarkistamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ja sen tulevan tarkistamisen,

| — | ottaa huomioon SEUT:n 208 artiklan, jossa määrätään kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevan periaatteen ottamisesta huomioon kaikissa unionin ulkoisissa politiikoissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n 208 artiklan, jossa määrätään kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevan periaatteen ottamisesta huomioon kaikissa unionin ulkoisissa politiikoissa,

| — | ottaa huomioon Istanbulissa Turkissa 23.–24. toukokuuta 2016 pidettävän humanitaarisen avun huippukokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Istanbulissa Turkissa 23.–24. toukokuuta 2016 pidettävän humanitaarisen avun huippukokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan 29. maaliskuuta 2016 kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavalle komission jäsenelle lähettämän kirjeen kestävän kehityksen tavoitteiden seurannasta ja arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan 29. maaliskuuta 2016 kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavalle komission jäsenelle lähettämän kirjeen kestävän kehityksen tavoitteiden seurannasta ja arvioinnista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa 70/1 edellytetään, että tavoitteita ja alatavoitteita seurataan ja arvioidaan yleisindikaattoreita käyttäen; ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin tehtävänä on laatia vuosittain kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista koskeva tilannekatsaus, jotta voidaan tukea seurantaa ja arviointia kestävän kehityksen korkean tason poliittisella foorumilla; ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista koskevan tilannekatsauksen on perustuttava kansallisten tilastojärjestelmien tuottamiin tietoihin ja eri tasoilla kerättyyn tietoon; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa 70/1 edellytetään, että tavoitteita ja alatavoitteita seurataan ja arvioidaan yleisindikaattoreita käyttäen; ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin tehtävänä on laatia vuosittain kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista koskeva tilannekatsaus, jotta voidaan tukea seurantaa ja arviointia kestävän kehityksen korkean tason poliittisella foorumilla; ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista koskevan tilannekatsauksen on perustuttava kansallisten tilastojärjestelmien tuottamiin tietoihin ja eri tasoilla kerättyyn tietoon;

| B. | ottaa huomioon, että tilastotoimikunta hyväksyi 46. istunnossaan (3.–6. maaliskuuta 2015) etenemissuunnitelman yleisindikaattoreita koskevan kehyksen määrittelemiseksi ja täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tilastotoimikunta hyväksyi 46. istunnossaan (3.–6. maaliskuuta 2015) etenemissuunnitelman yleisindikaattoreita koskevan kehyksen määrittelemiseksi ja täytäntöönpanemiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreita käsittelevä viranomaisten välinen asiantuntijaryhmä (IAEG-SDGs), jonka tehtävänä oli laatia kokonaisvaltaisesti ehdotus indikaattoreita koskevaksi kehykseksi vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman tavoitteiden ja alatavoitteiden seurantaa varten, ehdotti Agenda 2030:n arvioimiseksi indikaattoreita, jotka hyväksyttiin YK:n tilastotoimikunnan 47. istunnossa maaliskuussa 2016; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreita käsittelevä viranomaisten välinen asiantuntijaryhmä (IAEG-SDGs), jonka tehtävänä oli laatia kokonaisvaltaisesti ehdotus indikaattoreita koskevaksi kehykseksi vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman tavoitteiden ja alatavoitteiden seurantaa varten, ehdotti Agenda 2030:n arvioimiseksi indikaattoreita, jotka hyväksyttiin YK:n tilastotoimikunnan 47. istunnossa maaliskuussa 2016;

| D. | ottaa huomioon, että ehdotetut 230 kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoria ovat hyvä lähtökohta ja vankka kehys, jonka avulla voidaan seurata ja arvioida edistymistä 17 kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamisessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ehdotetut 230 kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoria ovat hyvä lähtökohta ja vankka kehys, jonka avulla voidaan seurata ja arvioida edistymistä 17 kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamisessa;

| E. | ottaa huomioon, että useat indikaattoreista eivät ole vielä valmiita, vaikka samaan aikaan allekirjoittajajäsenvaltioiden on määriteltävä kansalliset indikaattorinsa yleisindikaattoreiden mukaisesti kansalliset olosuhteet huomioon ottaen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että useat indikaattoreista eivät ole vielä valmiita, vaikka samaan aikaan allekirjoittajajäsenvaltioiden on määriteltävä kansalliset indikaattorinsa yleisindikaattoreiden mukaisesti kansalliset olosuhteet huomioon ottaen;

| F. | ottaa huomioon, että talous- ja sosiaalineuvoston (Ecosoc) olisi hyväksyttävä yleisindikaattoreita koskeva kehys heinäkuussa 2016 ja yleiskokoukseen puolestaan syyskuussa 2016; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että talous- ja sosiaalineuvoston (Ecosoc) olisi hyväksyttävä yleisindikaattoreita koskeva kehys heinäkuussa 2016 ja yleiskokoukseen puolestaan syyskuussa 2016;

| G. | ottaa huomioon, että kehityksestä vastaava ulkoasiainneuvoston kokoonpano kokoontuu 12. toukokuuta 2016 ja sen olisi valmisteltava EU:n kanta heinäkuussa 2016 pidettävää kestävän kehityksen korkean tason poliittisen foorumin kokousta varten ja määriteltävä, missä yhteydessä käydään kauppaa ja kehitystä koskevaa aihekohtaista keskustelua, jossa keskitytään EU:n panokseen yksityisellä sektorilla Agenda 2030:n täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kehityksestä vastaava ulkoasiainneuvoston kokoonpano kokoontuu 12. toukokuuta 2016 ja sen olisi valmisteltava EU:n kanta heinäkuussa 2016 pidettävää kestävän kehityksen korkean tason poliittisen foorumin kokousta varten ja määriteltävä, missä yhteydessä käydään kauppaa ja kehitystä koskevaa aihekohtaista keskustelua, jossa keskitytään EU:n panokseen yksityisellä sektorilla Agenda 2030:n täytäntöönpanossa;

| H. | toteaa, että koko järjestelmän kattavaa strategista suunnittelua, täytäntöönpanoa ja raportointia tarvitaan, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen ja yhteinen tuki YK:n kehitysjärjestelmälle uuden Agendan täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että koko järjestelmän kattavaa strategista suunnittelua, täytäntöönpanoa ja raportointia tarvitaan, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen ja yhteinen tuki YK:n kehitysjärjestelmälle uuden Agendan täytäntöönpanossa;

| I. | toteaa, että uusi yleinen kestävän kehityksen kehys edellyttää eri politiikanalojen ja EU:n toimijoiden suurempaa johdonmukaisuutta sekä kaikilla tasoilla EU:n toimielimissä ja niiden välillä parempaa koordinointia, vuoropuhelua ja yhteistyötä, joilla varmistetaan kestävän kehityksen kolmen pilarin (ympäristö-, talous- ja sosiaaliasiat) sisällyttäminen EU:n sisäisiin ja ulkoisiin toimiin; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että uusi yleinen kestävän kehityksen kehys edellyttää eri politiikanalojen ja EU:n toimijoiden suurempaa johdonmukaisuutta sekä kaikilla tasoilla EU:n toimielimissä ja niiden välillä parempaa koordinointia, vuoropuhelua ja yhteistyötä, joilla varmistetaan kestävän kehityksen kolmen pilarin (ympäristö-, talous- ja sosiaaliasiat) sisällyttäminen EU:n sisäisiin ja ulkoisiin toimiin;

| J. | ottaa huomioon, että heinäkuussa 2016 pidettävässä kestävän kehityksen korkean tason poliittisen foorumin kokouksessa esitetään vapaaehtoiset arvioinnit 22 maasta, joista neljä – Viro, Suomi, Ranska ja Saksa – on Euroopan unionin jäsenvaltioita, ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen aihekohtaiset arvioinnit, mukaan lukien monialaiset kysymykset, ja näiden tueksi esitetään Ecosocin alakohtaisten toimikuntien ja muiden hallitustenvälisten elinten ja foorumien arvioinnit; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että heinäkuussa 2016 pidettävässä kestävän kehityksen korkean tason poliittisen foorumin kokouksessa esitetään vapaaehtoiset arvioinnit 22 maasta, joista neljä – Viro, Suomi, Ranska ja Saksa – on Euroopan unionin jäsenvaltioita, ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen aihekohtaiset arvioinnit, mukaan lukien monialaiset kysymykset, ja näiden tueksi esitetään Ecosocin alakohtaisten toimikuntien ja muiden hallitustenvälisten elinten ja foorumien arvioinnit;

| 1. | kehottaa kehitysasioita käsittelevää ulkoasiainneuvoston kokoonpanoa hyväksymään ennen kestävän kehityksen korkean tason poliittisen foorumin heinäkuussa 2016 pidettävää kokousta johdonmukaisen ja yhteisen EU:n kannan, jossa otetaan huomioon tässä päätöslauselmassa ilmaistu parlamentin kanta; katsoo, että EU:n uskottavuuden ja johtavan aseman kannalta on ratkaisevan tärkeää esittää yhteinen kanta; on huolestunut siitä, ettei komissio ole julkaissut ennen kestävän kehityksen korkean tason poliittisen foorumin kokousta kehitysvaliokunnan jäsenten pyytämää Agenda 2030:n seurantaa ja arviointia koskevaa tiedonantoa, joka toimisi pohjana yhteiselle EU:n kannalle; |
| --- | --- |

1.

kehottaa kehitysasioita käsittelevää ulkoasiainneuvoston kokoonpanoa hyväksymään ennen kestävän kehityksen korkean tason poliittisen foorumin heinäkuussa 2016 pidettävää kokousta johdonmukaisen ja yhteisen EU:n kannan, jossa otetaan huomioon tässä päätöslauselmassa ilmaistu parlamentin kanta; katsoo, että EU:n uskottavuuden ja johtavan aseman kannalta on ratkaisevan tärkeää esittää yhteinen kanta; on huolestunut siitä, ettei komissio ole julkaissut ennen kestävän kehityksen korkean tason poliittisen foorumin kokousta kehitysvaliokunnan jäsenten pyytämää Agenda 2030:n seurantaa ja arviointia koskevaa tiedonantoa, joka toimisi pohjana yhteiselle EU:n kannalle;

| 2. | on tyytyväinen kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreita käsittelevän viranomaisten välisen asiantuntijaryhmän raporttiin; katsoo, että se on merkittävä saavutus ja hyvä perusta neuvotteluille, koska ehdotettujen indikaattorien avulla pyritään kiinnittämään huomio useampiin erilaisiin rakenteellisiin ongelmiin; |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreita käsittelevän viranomaisten välisen asiantuntijaryhmän raporttiin; katsoo, että se on merkittävä saavutus ja hyvä perusta neuvotteluille, koska ehdotettujen indikaattorien avulla pyritään kiinnittämään huomio useampiin erilaisiin rakenteellisiin ongelmiin;

| 3. | panee tyytyväisenä merkille tietojen jaottelua koskevan erillisen luvun ja sen, että korostetaan kansallisten tilastollisten valmiuksien vahvistamista; |
| --- | --- |

3.

panee tyytyväisenä merkille tietojen jaottelua koskevan erillisen luvun ja sen, että korostetaan kansallisten tilastollisten valmiuksien vahvistamista;

| 4. | toteaa, että kestävän kehityksen korkean tason poliittisella foorumilla on keskeinen rooli kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon arvioinnissa; korostaa, että tämän elimen on varmistettava koordinoitu ja tehokas tarpeiden arviointi ja huolehdittava tarvittavien etenemissuunnitelmien hyväksymisestä Agenda 2030:n tehokasta täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että kestävän kehityksen korkean tason poliittisella foorumilla on keskeinen rooli kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon arvioinnissa; korostaa, että tämän elimen on varmistettava koordinoitu ja tehokas tarpeiden arviointi ja huolehdittava tarvittavien etenemissuunnitelmien hyväksymisestä Agenda 2030:n tehokasta täytäntöönpanoa varten;

| 5. | korostaa, että Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet edustavat uutta kansainvälistä sitoutumista köyhyyden kitkemiseen sekä kehitysstrategioiden uudelleenmäärittelyyn ja nykyaikaistamiseen seuraavia 15:tä vuotta varten ja sen varmistamiseen, että tuloksia saadaan aikaan; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet edustavat uutta kansainvälistä sitoutumista köyhyyden kitkemiseen sekä kehitysstrategioiden uudelleenmäärittelyyn ja nykyaikaistamiseen seuraavia 15:tä vuotta varten ja sen varmistamiseen, että tuloksia saadaan aikaan;

| 6. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen yleiseksi kestävän kehityksen strategiaksi, joka kattaisi kaikki asiaankuuluvat sisä- ja ulkopolitiikan alat ja yksityiskohtaisen aikataulun vuoteen 2030 asti, väliarvioinnin ja erityisen menettelyn, jolla varmistettaisiin parlamentin täysimääräinen osallistuminen, sekä konkreettisen täytäntöönpanosuunnitelman, jolla koordinoidaan 17 tavoitteen ja 169 alatavoitteen saavuttamista ja 230:tä yleisindikaattoria ja varmistetaan johdonmukaisuus Pariisin sopimuksen tavoitteiden kanssa ja tulosten saavuttaminen; korostaa tavoitteiden yleismaailmallisuuden merkitystä ja sitä, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön kaikki tavoitteet ja alatavoitteet täysimääräisesti käytännössä ja niiden hengessä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen yleiseksi kestävän kehityksen strategiaksi, joka kattaisi kaikki asiaankuuluvat sisä- ja ulkopolitiikan alat ja yksityiskohtaisen aikataulun vuoteen 2030 asti, väliarvioinnin ja erityisen menettelyn, jolla varmistettaisiin parlamentin täysimääräinen osallistuminen, sekä konkreettisen täytäntöönpanosuunnitelman, jolla koordinoidaan 17 tavoitteen ja 169 alatavoitteen saavuttamista ja 230:tä yleisindikaattoria ja varmistetaan johdonmukaisuus Pariisin sopimuksen tavoitteiden kanssa ja tulosten saavuttaminen; korostaa tavoitteiden yleismaailmallisuuden merkitystä ja sitä, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön kaikki tavoitteet ja alatavoitteet täysimääräisesti käytännössä ja niiden hengessä;

| 7. | korostaa, että uudesta EU:n kestävän kehityksen strategiasta ja siihen liittyvistä täytäntöönpanotoimista olisi järjestettävä laaja kuuleminen kaikkien sidosryhmien kanssa, myös kansallisten parlamenttien, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, osallistavan prosessin avulla; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että uudesta EU:n kestävän kehityksen strategiasta ja siihen liittyvistä täytäntöönpanotoimista olisi järjestettävä laaja kuuleminen kaikkien sidosryhmien kanssa, myös kansallisten parlamenttien, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, osallistavan prosessin avulla;

| 8. | vaatii komission tiedonantoa Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista ja selkeää tietoa Agenda 2030:n täytäntöönpanorakenteesta EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla; korostaa, että komission kaikkien asiaankuuluvien pääosastojen sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi osallistuttava täysipainoisesti Agenda 2030:n sisällyttämiseen tulevaan Eurooppa 2020 -strategian uudelleentarkasteluun ja tulevaan kokonaisvaltaiseen EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittiseen strategiaan ja varmistettava kestävään kehitykseen vaikuttavien politiikkojen vahva johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

8.

vaatii komission tiedonantoa Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista ja selkeää tietoa Agenda 2030:n täytäntöönpanorakenteesta EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla; korostaa, että komission kaikkien asiaankuuluvien pääosastojen sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi osallistuttava täysipainoisesti Agenda 2030:n sisällyttämiseen tulevaan Eurooppa 2020 -strategian uudelleentarkasteluun ja tulevaan kokonaisvaltaiseen EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittiseen strategiaan ja varmistettava kestävään kehitykseen vaikuttavien politiikkojen vahva johdonmukaisuus;

| 9. | painottaa, että kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen uudelleentarkastelussa on otettava täysin huomioon uusi Agenda 2030, joka sisältää ajattelutavan muutoksen ja EU:n kehityspolitiikan täysimittaisen muutoksen; muistuttaa, että kehitysyhteistyössä asianmukainen ja kohdennettu avun suunnittelu avun tuloksellisuuden periaatteita noudattaen on olennaisen tärkeää tavoitteiden ja alatavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

9.

painottaa, että kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen uudelleentarkastelussa on otettava täysin huomioon uusi Agenda 2030, joka sisältää ajattelutavan muutoksen ja EU:n kehityspolitiikan täysimittaisen muutoksen; muistuttaa, että kehitysyhteistyössä asianmukainen ja kohdennettu avun suunnittelu avun tuloksellisuuden periaatteita noudattaen on olennaisen tärkeää tavoitteiden ja alatavoitteiden saavuttamiseksi;

| 10. | korostaa, että EU:n on hyödynnettävä täysimääräisesti tulevaa monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointia, jotta varmistetaan, että rahoitusmekanismit ja budjettikohdat vastaavat kaikkia Agenda 2030:n sitoumuksia, jotka EU on hyväksynyt; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan viipymättä uudelleen tavoitteeseen, jonka mukaan 0,7 prosenttia bruttokansantulosta kohdennetaan julkiseen kehitysapuun, ja esittämään aikataulun siitä, miten lisätä asteittain julkista kehitysapua, jotta saavutetaan 0,7 prosentin taso; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että EU:n on hyödynnettävä täysimääräisesti tulevaa monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointia, jotta varmistetaan, että rahoitusmekanismit ja budjettikohdat vastaavat kaikkia Agenda 2030:n sitoumuksia, jotka EU on hyväksynyt; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan viipymättä uudelleen tavoitteeseen, jonka mukaan 0,7 prosenttia bruttokansantulosta kohdennetaan julkiseen kehitysapuun, ja esittämään aikataulun siitä, miten lisätä asteittain julkista kehitysapua, jotta saavutetaan 0,7 prosentin taso;

| 11. | vaatii, että korkean tason poliittinen foorumi ja komissio käyvät avoimuutta ja keskinäistä vastuuta koskevien periaatteiden mukaisesti säännöllistä vuoropuhelua saavutetusta edistyksestä ja raportoivat säännöllisesti parlamentille; painottaa, että tarvitaan komission ja parlamentin välistä tehostettua vuoropuhelua Agenda 2030:n täytäntöönpanosta, erityisesti kun on kyse kehityspolitiikasta ja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta; |
| --- | --- |

11.

vaatii, että korkean tason poliittinen foorumi ja komissio käyvät avoimuutta ja keskinäistä vastuuta koskevien periaatteiden mukaisesti säännöllistä vuoropuhelua saavutetusta edistyksestä ja raportoivat säännöllisesti parlamentille; painottaa, että tarvitaan komission ja parlamentin välistä tehostettua vuoropuhelua Agenda 2030:n täytäntöönpanosta, erityisesti kun on kyse kehityspolitiikasta ja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta;

| 12. | pyytää komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa esittämään muiden kumppanien kanssa tiiviisti toimien konkreettisia ehdotuksia siitä, miten kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus voidaan paremmin sisällyttää Agenda 2030:n täytäntöönpanoon, ja kehottaa valtavirtaistamaan tämän uuden lähestymistavan kaikissa EU:n toimielimissä, jotta voidaan varmistaa tehokas yhteistyö ja päästä eroon siiloutumisesta; |
| --- | --- |

12.

pyytää komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa esittämään muiden kumppanien kanssa tiiviisti toimien konkreettisia ehdotuksia siitä, miten kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus voidaan paremmin sisällyttää Agenda 2030:n täytäntöönpanoon, ja kehottaa valtavirtaistamaan tämän uuden lähestymistavan kaikissa EU:n toimielimissä, jotta voidaan varmistaa tehokas yhteistyö ja päästä eroon siiloutumisesta;

| 13. | korostaa, että on tärkeää sisäistää kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta koskeva käsite; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa esittämään muiden kumppanien kanssa tiiviisti toimien konkreettisia ehdotuksia siitä, miten kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus voidaan paremmin sisällyttää Agenda 2030:n täytäntöönpanoa koskevaan EU:n lähestymistapaan, ja kehottaa valtavirtaistamaan tämän uuden lähestymistavan kaikissa EU:n toimielimissä; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on tärkeää sisäistää kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta koskeva käsite; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa esittämään muiden kumppanien kanssa tiiviisti toimien konkreettisia ehdotuksia siitä, miten kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus voidaan paremmin sisällyttää Agenda 2030:n täytäntöönpanoa koskevaan EU:n lähestymistapaan, ja kehottaa valtavirtaistamaan tämän uuden lähestymistavan kaikissa EU:n toimielimissä;

| 14. | kehottaa komissiota kehittämään tehokkaita seurannan, arvioinnin ja vastuuvelvollisuuden mekanismeja Agenda 2030:n täytäntöönpanoa varten ja raportoimaan säännöllisesti parlamentille; muistuttaa tässä yhteydessä tarpeesta lisätä parlamentin harjoittamaa demokraattista valvontaa mahdollisesti SEUT:n 295 artiklan nojalla tehtävän velvoittavan toimielinten välisen sopimuksen avulla; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota kehittämään tehokkaita seurannan, arvioinnin ja vastuuvelvollisuuden mekanismeja Agenda 2030:n täytäntöönpanoa varten ja raportoimaan säännöllisesti parlamentille; muistuttaa tässä yhteydessä tarpeesta lisätä parlamentin harjoittamaa demokraattista valvontaa mahdollisesti SEUT:n 295 artiklan nojalla tehtävän velvoittavan toimielinten välisen sopimuksen avulla;

| 15. | kehottaa komissiota ja YK:n erityisjärjestöjä, rahastoja ja ohjelmia aloittamaan korkean tason vuoropuhelun kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta EU:n, YK:n ja muiden avunantajien toimintapolitiikkojen, ohjelmien ja toimien koordinoimiseksi; korostaa eriteltyjen ja helposti saatavilla olevien tietojen merkitystä, jotta voidaan seurata edistymistä ja arvioida tuloksia; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja YK:n erityisjärjestöjä, rahastoja ja ohjelmia aloittamaan korkean tason vuoropuhelun kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta EU:n, YK:n ja muiden avunantajien toimintapolitiikkojen, ohjelmien ja toimien koordinoimiseksi; korostaa eriteltyjen ja helposti saatavilla olevien tietojen merkitystä, jotta voidaan seurata edistymistä ja arvioida tuloksia;

| 16. | kehottaa YK:n erityisjärjestöjä ja elimiä lujittamaan kehityspolitiikkaan vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta YK:n toimintarakenteissa, jotta kestävän kehityksen kaikki ulottuvuudet voidaan sisällyttää tehokkaasti prosessiin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa YK:n erityisjärjestöjä ja elimiä lujittamaan kehityspolitiikkaan vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta YK:n toimintarakenteissa, jotta kestävän kehityksen kaikki ulottuvuudet voidaan sisällyttää tehokkaasti prosessiin;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä YK:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä YK:n pääsihteerille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0196.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0059.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0403.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/49

---

P8_TA(2016)0225

Tiettyjen elintarvikkeiden alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollinen ilmoittaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 tiettyjen elintarvikkeiden alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (2016/2583(RSP))

(2018/C 076/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (1) (elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annettu asetus) ja erityisesti sen 26 artiklan 5 ja 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (1) (elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annettu asetus) ja erityisesti sen 26 artiklan 5 ja 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentille ja neuvostolle 20. toukokuuta 2015 annetut komission kertomukset, joista toinen koski maidon, maitotuotteissa ainesosana käytettävän maidon sekä muiden lihalajien kuin naudan-, sian-, lampaan-, vuohen- ja siipikarjanlihan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollista ilmoittamista (COM(2015)0205) ja toinen jalostamattomien elintarvikkeiden, yhdestä ainesosasta koostuvien tuotteiden ja ainesosien, joiden osuus on yli 50 prosenttia elintarvikkeesta, alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollista ilmoittamista (COM(2015)0204), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentille ja neuvostolle 20. toukokuuta 2015 annetut komission kertomukset, joista toinen koski maidon, maitotuotteissa ainesosana käytettävän maidon sekä muiden lihalajien kuin naudan-, sian-, lampaan-, vuohen- ja siipikarjanlihan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollista ilmoittamista (COM(2015)0205) ja toinen jalostamattomien elintarvikkeiden, yhdestä ainesosasta koostuvien tuotteiden ja ainesosien, joiden osuus on yli 50 prosenttia elintarvikkeesta, alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollista ilmoittamista (COM(2015)0204),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission kertomuksen ainesosana käytettävän lihan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (COM(2013)0755) ja siihen liittyvän, 17. joulukuuta 2013 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Origin labelling for meat used as an ingredient: consumers’ attitudes, feasibility of possible scenarios and impacts” (SWD(2013)0437), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission kertomuksen ainesosana käytettävän lihan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (COM(2013)0755) ja siihen liittyvän, 17. joulukuuta 2013 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Origin labelling for meat used as an ingredient: consumers’ attitudes, feasibility of possible scenarios and impacts” (SWD(2013)0437),

| — | ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman jalostetuissa elintarvikkeissa käytetyn lihan alkuperämaan merkitsemisestä (2) ja 6. toukokuuta 2015 hyväksytyn komission virallisen vastauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman jalostetuissa elintarvikkeissa käytetyn lihan alkuperämaan merkitsemisestä (2) ja 6. toukokuuta 2015 hyväksytyn komission virallisen vastauksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 soveltamissäännöistä tuoreen, jäähdytetyn tai jäädytetyn sianlihan, lampaan- tai vuohenlihan ja siipikarjan lihan alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittamisen osalta 13. joulukuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1337/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 soveltamissäännöistä tuoreen, jäähdytetyn tai jäädytetyn sianlihan, lampaan- tai vuohenlihan ja siipikarjan lihan alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittamisen osalta 13. joulukuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1337/2013 (3),

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2014 (4) antamansa päätöslauselman edellä mainitusta 13. joulukuuta 2013 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) N:o 1337/2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2014 (4) antamansa päätöslauselman edellä mainitusta 13. joulukuuta 2013 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) N:o 1337/2013,

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman elintarvikekriisistä, petoksista elintarvikeketjussa ja niiden valvonnasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman elintarvikekriisistä, petoksista elintarvikeketjussa ja niiden valvonnasta (5),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen tiettyjen elintarvikkeiden alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (O-000031/2016 – B8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen tiettyjen elintarvikkeiden alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (O-000031/2016 – B8-0363/2016),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen 26 artiklan 5 kohdassa säädetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 13. joulukuuta 2014 kertomukset seuraavien elintarvikkeiden alkuperämaata tai lähtöpaikkaa koskevan pakollisen ilmoituksen antamisen osalta: muut lihalajit kuin naudan-, sian-, lampaan-, vuohen- ja siipikarjanliha, maito, maitotuotteiden ainesosana käytettävä maito, jalostamattomat elintarvikkeet, yhdestä ainesosasta koostuvat tuotteet sekä ainesosat, joiden osuus on yli 50 prosenttia elintarvikkeesta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen 26 artiklan 5 kohdassa säädetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 13. joulukuuta 2014 kertomukset seuraavien elintarvikkeiden alkuperämaata tai lähtöpaikkaa koskevan pakollisen ilmoituksen antamisen osalta: muut lihalajit kuin naudan-, sian-, lampaan-, vuohen- ja siipikarjanliha, maito, maitotuotteiden ainesosana käytettävä maito, jalostamattomat elintarvikkeet, yhdestä ainesosasta koostuvat tuotteet sekä ainesosat, joiden osuus on yli 50 prosenttia elintarvikkeesta;

| B. | ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen 26 artiklan 8 kohdassa edellytetään, että komissio hyväksyy viimeistään 13. joulukuuta 2013 täytäntöönpanosäädöksiä kyseisen artiklan 3 kohdan soveltamiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen 26 artiklan 8 kohdassa edellytetään, että komissio hyväksyy viimeistään 13. joulukuuta 2013 täytäntöönpanosäädöksiä kyseisen artiklan 3 kohdan soveltamiseksi;

| C. | toteaa, että alkuperämerkintöjä koskevat säännöt ovat jo käytössä ja niitä sovelletaan tehokkaasti moniin muihin elintarvikkeisiin, kuten jalostamattomaan lihaan, kananmuniin, hedelmiin ja vihanneksiin, kalaan, hunajaan, ekstra-neitsytoliiviöljyyn, neitsytoliiviöljyyn, viiniin ja alkoholijuomiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että alkuperämerkintöjä koskevat säännöt ovat jo käytössä ja niitä sovelletaan tehokkaasti moniin muihin elintarvikkeisiin, kuten jalostamattomaan lihaan, kananmuniin, hedelmiin ja vihanneksiin, kalaan, hunajaan, ekstra-neitsytoliiviöljyyn, neitsytoliiviöljyyn, viiniin ja alkoholijuomiin;

| D. | ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen 26 artiklan 7 kohdassa säädetään, että kertomuksissa on otettava huomioon muun muassa kuluttajainformaation tarve, alkuperämaata tai lähtöpaikkaa koskevien pakollisten ilmoitusten antamisen toteuttamiskelpoisuus sekä kustannus- ja hyötyanalyysi; ottaa huomioon, että siinä säädetään lisäksi, että kertomuksiin voidaan liittää ehdotuksia asiaan liittyvien unionin lainsäädännön säännösten muuttamiseksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen 26 artiklan 7 kohdassa säädetään, että kertomuksissa on otettava huomioon muun muassa kuluttajainformaation tarve, alkuperämaata tai lähtöpaikkaa koskevien pakollisten ilmoitusten antamisen toteuttamiskelpoisuus sekä kustannus- ja hyötyanalyysi; ottaa huomioon, että siinä säädetään lisäksi, että kertomuksiin voidaan liittää ehdotuksia asiaan liittyvien unionin lainsäädännön säännösten muuttamiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen 26 artiklan 2 kohdassa korostetaan, että alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittaminen on pakollista, jos sen ilmoittamatta jättäminen voisi johtaa kuluttajaa harhaan elintarvikkeen todellisesta alkuperämaasta tai lähtöpaikasta, erityisesti siinä tapauksessa, että elintarvikkeen mukana seuraavista tiedoista tai etiketistä sellaisenaan voisi muuten saada sen käsityksen, että elintarvikkeella on eri alkuperämaa tai lähtöpaikka; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen 26 artiklan 2 kohdassa korostetaan, että alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittaminen on pakollista, jos sen ilmoittamatta jättäminen voisi johtaa kuluttajaa harhaan elintarvikkeen todellisesta alkuperämaasta tai lähtöpaikasta, erityisesti siinä tapauksessa, että elintarvikkeen mukana seuraavista tiedoista tai etiketistä sellaisenaan voisi muuten saada sen käsityksen, että elintarvikkeella on eri alkuperämaa tai lähtöpaikka;

| F. | ottaa huomioon, että komissio julkaisi 20. toukokuuta 2015 kertomuksensa maidon, maitotuotteissa ainesosana käytettävän maidon sekä muiden lihalajien kuin naudan-, sian-, lampaan-, vuohen- ja siipikarjanlihan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (kertomus maidosta ja muista lihalajeista) ja kertomuksensa jalostamattomien elintarvikkeiden, yhdestä ainesosasta koostuvien tuotteiden ja ainesosien, joiden osuus on yli 50 prosenttia elintarvikkeesta, alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio julkaisi 20. toukokuuta 2015 kertomuksensa maidon, maitotuotteissa ainesosana käytettävän maidon sekä muiden lihalajien kuin naudan-, sian-, lampaan-, vuohen- ja siipikarjanlihan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta (kertomus maidosta ja muista lihalajeista) ja kertomuksensa jalostamattomien elintarvikkeiden, yhdestä ainesosasta koostuvien tuotteiden ja ainesosien, joiden osuus on yli 50 prosenttia elintarvikkeesta, alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollisesta ilmoittamisesta;

| G. | ottaa huomioon, että komission kertomuksessa COM(2013)0755 todetaan, että mitä monimutkaisempia leikkaus- ja jalostusvaiheet ovat ja mitä pitemmälle viety jalostustaso on, sitä mutkikkaammaksi jäljitettävyys käy alkuperämerkintöjä ajatellen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission kertomuksessa COM(2013)0755 todetaan, että mitä monimutkaisempia leikkaus- ja jalostusvaiheet ovat ja mitä pitemmälle viety jalostustaso on, sitä mutkikkaammaksi jäljitettävyys käy alkuperämerkintöjä ajatellen;

| H. | ottaa huomioon, että elintarvikkeiden tuotantoketju on usein pitkä ja monimutkainen ja siinä on mukana useita elintarvikealan toimijoita ja muita osapuolia; ottaa huomioon, että kuluttajat tietävät yhä harvemmin, miten heidän ruokansa on tuotettu, ja että yksittäisillä elintarvikealan toimijoilla ei aina ole yleiskäsitystä koko tuotantoketjusta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että elintarvikkeiden tuotantoketju on usein pitkä ja monimutkainen ja siinä on mukana useita elintarvikealan toimijoita ja muita osapuolia; ottaa huomioon, että kuluttajat tietävät yhä harvemmin, miten heidän ruokansa on tuotettu, ja että yksittäisillä elintarvikealan toimijoilla ei aina ole yleiskäsitystä koko tuotantoketjusta;

| I. | toteaa, että yleisesti ottaen kuluttajien halukkuus maksaa alkuperätiedoista näyttää vähäiseltä mutta kuluttajien maksuhalukkuutta koskevat tutkimukset (6) kuitenkin osoittavat, että suuri osa kuluttajista on valmis maksamaan enemmän alkuperätiedoista; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että yleisesti ottaen kuluttajien halukkuus maksaa alkuperätiedoista näyttää vähäiseltä mutta kuluttajien maksuhalukkuutta koskevat tutkimukset (6) kuitenkin osoittavat, että suuri osa kuluttajista on valmis maksamaan enemmän alkuperätiedoista;

| J. | ottaa huomioon, että parlamentti kehotti 11. helmikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa komissiota tekemään 17. joulukuuta 2013 annetun kertomuksensa perusteella säädösehdotuksia, joissa jalostetuissa elintarvikkeissa käytetyn lihan alkuperän ilmoittamisesta tehdään pakollista, jotta varmistetaan laajempi avoimuus koko elintarvikeketjussa ja parannetaan unionin kuluttajille annettavaa tiedotusta, sekä ottamaan huomioon vaikutustenarvioinnit ja välttämään liian suuria kustannuksia ja liian suurta hallinnollista rasitusta; toteaa, että komissio ei ole vielä antanut kyseisiä säädösehdotuksia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että parlamentti kehotti 11. helmikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa komissiota tekemään 17. joulukuuta 2013 annetun kertomuksensa perusteella säädösehdotuksia, joissa jalostetuissa elintarvikkeissa käytetyn lihan alkuperän ilmoittamisesta tehdään pakollista, jotta varmistetaan laajempi avoimuus koko elintarvikeketjussa ja parannetaan unionin kuluttajille annettavaa tiedotusta, sekä ottamaan huomioon vaikutustenarvioinnit ja välttämään liian suuria kustannuksia ja liian suurta hallinnollista rasitusta; toteaa, että komissio ei ole vielä antanut kyseisiä säädösehdotuksia;

| K. | ottaa huomioon, että tiukkoja määritelmiä on ainoastaan vapaaehtoisille laatujärjestelmille, joita ovat muun muassa suojattu alkuperänimitys, suojattu maantieteellinen merkintä tai aito perinteinen tuote, kun taas asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 tarkoitettujen elintarvikkeiden vapaaehtoisissa merkintäjärjestelmissä käytetyt perusteet voivat vaihdella suuresti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tiukkoja määritelmiä on ainoastaan vapaaehtoisille laatujärjestelmille, joita ovat muun muassa suojattu alkuperänimitys, suojattu maantieteellinen merkintä tai aito perinteinen tuote, kun taas asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 tarkoitettujen elintarvikkeiden vapaaehtoisissa merkintäjärjestelmissä käytetyt perusteet voivat vaihdella suuresti;

Kulutukseen tarkoitettu maito ja maitotuotteiden ainesosana käytettävä maito

| 1. | huomauttaa, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa todetaan, että maito on yksi niistä tuotteista, joiden alkuperällä katsotaan olevan erityistä merkitystä; |
| --- | --- |

1.

huomauttaa, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa todetaan, että maito on yksi niistä tuotteista, joiden alkuperällä katsotaan olevan erityistä merkitystä;

| 2. | painottaa, että vuoden 2013 Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 84 prosenttia unionin kansalaisista piti maidon alkuperän ilmoittamista välttämättömänä myytiinpä maito sitten sellaisenaan tai jonkin maitotuotteen ainesosana; toteaa, että se on yksi monista tekijöistä, jotka saattavat vaikuttaa kuluttajien käyttäytymiseen; |
| --- | --- |

2.

painottaa, että vuoden 2013 Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 84 prosenttia unionin kansalaisista piti maidon alkuperän ilmoittamista välttämättömänä myytiinpä maito sitten sellaisenaan tai jonkin maitotuotteen ainesosana; toteaa, että se on yksi monista tekijöistä, jotka saattavat vaikuttaa kuluttajien käyttäytymiseen;

| 3. | korostaa, että maitona myytävän tai maitotuotteiden ainesosana käytettävän maidon alkuperän pakollinen merkintä on tarpeellinen toimenpide, jolla suojellaan maitotuotteiden laatua ja suojellaan työllisyyttä vakavassa kriisissä olevalla sektorilla; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että maitona myytävän tai maitotuotteiden ainesosana käytettävän maidon alkuperän pakollinen merkintä on tarpeellinen toimenpide, jolla suojellaan maitotuotteiden laatua ja suojellaan työllisyyttä vakavassa kriisissä olevalla sektorilla;

| 4. | toteaa, että maidosta ja muista lihalajeista annetun komission kertomuksen liitteenä olevan tutkimuksen mukaan maidon ja maitotuotteissa ainesosana käytettävän maidon pakollisen alkuperämerkinnän kustannukset ovat sitä suuremmat, mitä monimutkaisempi tuotantoprosessi on; toteaa, että sama tutkimus antaa viitteitä siitä, että yritykset joissakin jäsenvaltioissa olisivat liioitelleet pakollisten alkuperämerkintöjen vaikutuksia kilpailuasemaansa, sillä tutkimuksesta ei löydy selkeää perustaa näiden yritysten ilmoittamille korkeille kustannusarvioille vaan siinä todetaan vain, että ne voivat olla osoitus sinänsä alkuperämerkintöjen voimakkaasta vastustuksesta; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että maidosta ja muista lihalajeista annetun komission kertomuksen liitteenä olevan tutkimuksen mukaan maidon ja maitotuotteissa ainesosana käytettävän maidon pakollisen alkuperämerkinnän kustannukset ovat sitä suuremmat, mitä monimutkaisempi tuotantoprosessi on; toteaa, että sama tutkimus antaa viitteitä siitä, että yritykset joissakin jäsenvaltioissa olisivat liioitelleet pakollisten alkuperämerkintöjen vaikutuksia kilpailuasemaansa, sillä tutkimuksesta ei löydy selkeää perustaa näiden yritysten ilmoittamille korkeille kustannusarvioille vaan siinä todetaan vain, että ne voivat olla osoitus sinänsä alkuperämerkintöjen voimakkaasta vastustuksesta;

| 5. | esittää komission työryhmän perustamista 20. toukokuuta 2015 julkaistun komission kertomuksen lisäarviointia varten, jotta voidaan määrittää, mitkä kustannukset voidaan laskea hyväksyttävälle tasolle, jos pakollista alkuperämerkintää koskevat lisäehdotukset rajoitetaan koskemaan maitoa ja vähän jalostettuja maitotuotteita; |
| --- | --- |

5.

esittää komission työryhmän perustamista 20. toukokuuta 2015 julkaistun komission kertomuksen lisäarviointia varten, jotta voidaan määrittää, mitkä kustannukset voidaan laskea hyväksyttävälle tasolle, jos pakollista alkuperämerkintää koskevat lisäehdotukset rajoitetaan koskemaan maitoa ja vähän jalostettuja maitotuotteita;

| 6. | arvostaa tutkimuksen kustannus- ja hyötyanalyysia maidon ja maitotuotteiden ainesosana käytettävän maidon pakollisten alkuperämerkintöjen käyttöönotosta mutta katsoo, että komission päätelmissä ei oteta riittävästi huomioon näiden tuotteiden alkuperämaan merkitsemisen myönteisiä puolia, kuten kuluttajien tiedonsaannin paranemista; toteaa, että kuluttajat voivat tuntea itsensä harhaanjohdetuiksi, kun pakollista alkuperämerkintää koskevia tietoja ei ole saatavilla ja käytetään muita elintarvikemerkintöjä, kuten kansallisia lippuja; |
| --- | --- |

6.

arvostaa tutkimuksen kustannus- ja hyötyanalyysia maidon ja maitotuotteiden ainesosana käytettävän maidon pakollisten alkuperämerkintöjen käyttöönotosta mutta katsoo, että komission päätelmissä ei oteta riittävästi huomioon näiden tuotteiden alkuperämaan merkitsemisen myönteisiä puolia, kuten kuluttajien tiedonsaannin paranemista; toteaa, että kuluttajat voivat tuntea itsensä harhaanjohdetuiksi, kun pakollista alkuperämerkintää koskevia tietoja ei ole saatavilla ja käytetään muita elintarvikemerkintöjä, kuten kansallisia lippuja;

| 7. | korostaa pienten ja keskisuurten yritysten merkitystä jalostusketjussa; |
| --- | --- |

7.

korostaa pienten ja keskisuurten yritysten merkitystä jalostusketjussa;

| 8. | katsoo, että komission olisi otettava huomioon pakollisen alkuperämerkinnän taloudelliset vaikutukset pk-yrityksiin asianomaisilla maatalous- ja elintarvikesektoreilla ja analysoitava näitä vaikutuksia; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että komission olisi otettava huomioon pakollisen alkuperämerkinnän taloudelliset vaikutukset pk-yrityksiin asianomaisilla maatalous- ja elintarvikesektoreilla ja analysoitava näitä vaikutuksia;

| 9. | toteaa, että maitoa ja ainesosana käytettävää maitoa koskevassa komission päätelmässä alkuperämaamerkinnän kustannukset yrityksille arvioidaan mahdollisesti liian suuriksi, koska kaikki maitotuotteet on niputettu yhteen; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että maitoa ja ainesosana käytettävää maitoa koskevassa komission päätelmässä alkuperämaamerkinnän kustannukset yrityksille arvioidaan mahdollisesti liian suuriksi, koska kaikki maitotuotteet on niputettu yhteen;

| 10. | panee merkille komission päätelmän, että maidon alkuperämaamerkinnän kustannukset olisivat vähäiset; |
| --- | --- |

10.

panee merkille komission päätelmän, että maidon alkuperämaamerkinnän kustannukset olisivat vähäiset;

Muut lihalajit

| 11. | korostaa, että vuoden 2013 Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 88 prosenttia unionin kansalaisista piti välttämättömänä muiden lihalajien kuin naudan-, sian-, lampaan-, vuohen- ja siipikarjanlihan alkuperän ilmoittamista; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että vuoden 2013 Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 88 prosenttia unionin kansalaisista piti välttämättömänä muiden lihalajien kuin naudan-, sian-, lampaan-, vuohen- ja siipikarjanlihan alkuperän ilmoittamista;

| 12. | toteaa hevosenlihaskandaalin osoittaneen, että hevosenlihan toimitusketjussa tarvitaan suurempaa avoimuutta; |
| --- | --- |

12.

toteaa hevosenlihaskandaalin osoittaneen, että hevosenlihan toimitusketjussa tarvitaan suurempaa avoimuutta;

| 13. | panee merkille, että komission kertomuksessa todetaan, että siinä käsiteltyjen lihalajien pakollisen alkuperämaamerkinnän kustannukset olisivat suhteellisen vähäiset; |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että komission kertomuksessa todetaan, että siinä käsiteltyjen lihalajien pakollisen alkuperämaamerkinnän kustannukset olisivat suhteellisen vähäiset;

Lihajalosteet

| 14. | korostaa, että 17. joulukuuta 2013 annetussa ainesosana käytettävän lihan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollista ilmoittamista koskevassa komission kertomuksessa todetaan, että yli 90 prosenttia kyselyyn vastanneista kuluttajista piti tärkeänä sitä, että lihan alkuperä merkitään jalostettuihin elintarviketuotteisiin; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että 17. joulukuuta 2013 annetussa ainesosana käytettävän lihan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollista ilmoittamista koskevassa komission kertomuksessa todetaan, että yli 90 prosenttia kyselyyn vastanneista kuluttajista piti tärkeänä sitä, että lihan alkuperä merkitään jalostettuihin elintarviketuotteisiin;

| 15. | toteaa, että kuluttajat monien ammattilaisten tavoin kannattavat jalostetuissa tuotteissa käytetyn lihan pakollisia alkuperämerkintöjä, ja että tällaisen toimenpiteen avulla voitaisiin säilyttää kuluttajien luottamus elintarvikkeisiin edistämällä toimitusketjun entistä suurempaa avoimuutta; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että kuluttajat monien ammattilaisten tavoin kannattavat jalostetuissa tuotteissa käytetyn lihan pakollisia alkuperämerkintöjä, ja että tällaisen toimenpiteen avulla voitaisiin säilyttää kuluttajien luottamus elintarvikkeisiin edistämällä toimitusketjun entistä suurempaa avoimuutta;

| 16. | korostaa, että on eurooppalaisten kuluttajien edun mukaista saada pakolliset alkuperämerkinnät kaikkiin elintarvikkeisiin; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että on eurooppalaisten kuluttajien edun mukaista saada pakolliset alkuperämerkinnät kaikkiin elintarvikkeisiin;

| 17. | huomauttaa, että merkintä itsessään ei turvaa petoksilta, ja korostaa kustannustehokkaan valvontajärjestelmän tarvetta kuluttajien luottamuksen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että merkintä itsessään ei turvaa petoksilta, ja korostaa kustannustehokkaan valvontajärjestelmän tarvetta kuluttajien luottamuksen varmistamiseksi;

| 18. | muistuttaa, että silloin kun vapaaehtoiset merkintäjärjestelmät on otettu asianmukaisesti käyttöön joissakin jäsenvaltioissa, ne ovat olleet onnistuneita sekä kuluttajille tiedottamisen kannalta että tuottajien kannalta; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että silloin kun vapaaehtoiset merkintäjärjestelmät on otettu asianmukaisesti käyttöön joissakin jäsenvaltioissa, ne ovat olleet onnistuneita sekä kuluttajille tiedottamisen kannalta että tuottajien kannalta;

| 19. | katsoo, että asetuksen (EU) N:o 1169/2011 26 artiklan 3 kohdan mukaisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymättä jättäminen tarkoittaa, ettei kyseistä artiklaa voida soveltaa asianmukaisesti; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että asetuksen (EU) N:o 1169/2011 26 artiklan 3 kohdan mukaisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymättä jättäminen tarkoittaa, ettei kyseistä artiklaa voida soveltaa asianmukaisesti;

| 20. | toteaa, että suojattuja alkuperänimityksiä käytetään jo monissa lihajalosteissa ja maitotuotteissa (esimerkiksi kinkku ja juusto) ja niiden ansiosta lihan alkuperä on merkitty tuotantokriteereihin ja jäljitettävyys on parantunut; kehottaa siksi komissiota edistämään sellaisten tuotteiden kehittämistä, joilla on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (7) mukainen ”suojattu alkuperänimitys” (SAN) tai ”suojattu maantieteellinen merkintä” (SMM) tai jotka ovat ”aitoja perinteisiä tuotteita” (APT), ja siten takaamaan, että kuluttajien saatavilla on korkealaatuisia tuotteita, joiden alkuperä on turvallinen; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että suojattuja alkuperänimityksiä käytetään jo monissa lihajalosteissa ja maitotuotteissa (esimerkiksi kinkku ja juusto) ja niiden ansiosta lihan alkuperä on merkitty tuotantokriteereihin ja jäljitettävyys on parantunut; kehottaa siksi komissiota edistämään sellaisten tuotteiden kehittämistä, joilla on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (7) mukainen ”suojattu alkuperänimitys” (SAN) tai ”suojattu maantieteellinen merkintä” (SMM) tai jotka ovat ”aitoja perinteisiä tuotteita” (APT), ja siten takaamaan, että kuluttajien saatavilla on korkealaatuisia tuotteita, joiden alkuperä on turvallinen;

| 21. | pyytää komissiota varmistamaan, ettei nykyisiä alkuperämaamerkintää koskevia EU:n säännöksiä heikennetä käynnissä olevilla kauppaneuvotteluilla, kuten TTIP-sopimusneuvotteluilla, eikä oikeutta ehdottaa tulevaisuudessa muita elintarvikkeita koskevia uusia alkuperämaamerkintäsäännöksiä heikennetä; |
| --- | --- |

21.

pyytää komissiota varmistamaan, ettei nykyisiä alkuperämaamerkintää koskevia EU:n säännöksiä heikennetä käynnissä olevilla kauppaneuvotteluilla, kuten TTIP-sopimusneuvotteluilla, eikä oikeutta ehdottaa tulevaisuudessa muita elintarvikkeita koskevia uusia alkuperämaamerkintäsäännöksiä heikennetä;

Päätelmät

| 22. | kehottaa komissiota soveltamaan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollista merkintää kaikkeen kulutukseen tarkoitettuun maitoon sekä maito- ja lihatuotteisiin ja arvioimaan mahdollisuutta laajentaa alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollinen merkintä koskemaan muita yhdestä ainesosasta koostuvia tai yhtä ainesosaa pääosin sisältäviä elintarviketuotteita esittämällä näitä aloja koskevia säädösehdotuksia; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota soveltamaan alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollista merkintää kaikkeen kulutukseen tarkoitettuun maitoon sekä maito- ja lihatuotteisiin ja arvioimaan mahdollisuutta laajentaa alkuperämaan tai lähtöpaikan pakollinen merkintä koskemaan muita yhdestä ainesosasta koostuvia tai yhtä ainesosaa pääosin sisältäviä elintarviketuotteita esittämällä näitä aloja koskevia säädösehdotuksia;

| 23. | kehottaa komissiota antamaan säädösehdotuksia jalostetuissa elintarvikkeissa käytetyn lihan alkuperämerkintöjen tekemisestä pakollisiksi, jotta varmistetaan suurempi avoimuus koko elintarvikeketjussa ja parannetaan eurooppalaisille kuluttajille suunnattua tiedotusta hevosenlihaskandaalin ja muiden elintarvikepetostapausten jälkimainingeissa; korostaa lisäksi, että pakollisissa merkintävaatimuksissa olisi otettava huomioon suhteellisuusperiaate sekä elintarvikealan toimijoille ja valvontaviranomaisille koituva hallinnollinen rasitus; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota antamaan säädösehdotuksia jalostetuissa elintarvikkeissa käytetyn lihan alkuperämerkintöjen tekemisestä pakollisiksi, jotta varmistetaan suurempi avoimuus koko elintarvikeketjussa ja parannetaan eurooppalaisille kuluttajille suunnattua tiedotusta hevosenlihaskandaalin ja muiden elintarvikepetostapausten jälkimainingeissa; korostaa lisäksi, että pakollisissa merkintävaatimuksissa olisi otettava huomioon suhteellisuusperiaate sekä elintarvikealan toimijoille ja valvontaviranomaisille koituva hallinnollinen rasitus;

| 24. | toteaa, että elintarvikkeiden pakollisen alkuperämerkinnän tavoitteena on palauttaa kuluttajien luottamus elintarvikkeisiin; kehottaa komissiota tekemään asiaa koskevan ehdotuksen, jossa otetaan huomioon tietojen avoimuus ja luettavuus kuluttajien kannalta, eurooppalaisten yritysten taloudellinen kannattavuus ja kuluttajan ostovoima; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että elintarvikkeiden pakollisen alkuperämerkinnän tavoitteena on palauttaa kuluttajien luottamus elintarvikkeisiin; kehottaa komissiota tekemään asiaa koskevan ehdotuksen, jossa otetaan huomioon tietojen avoimuus ja luettavuus kuluttajien kannalta, eurooppalaisten yritysten taloudellinen kannattavuus ja kuluttajan ostovoima;

| 25. | korostaa tasapuolisten toimintaedellytysten tärkeyttä sisämarkkinoilla ja pyytää komissiota ottamaan sen huomioon keskustellessaan pakollista alkuperämerkintää koskevista säännöistä; |
| --- | --- |

25.

korostaa tasapuolisten toimintaedellytysten tärkeyttä sisämarkkinoilla ja pyytää komissiota ottamaan sen huomioon keskustellessaan pakollista alkuperämerkintää koskevista säännöistä;

| 26. | pyytää komissiota tukemaan merkintäjärjestelmiä, jotka koskevat eläinten hyvinvointia kasvatuksen, kuljetuksen ja teurastuksen aikana; |
| --- | --- |

26.

pyytää komissiota tukemaan merkintäjärjestelmiä, jotka koskevat eläinten hyvinvointia kasvatuksen, kuljetuksen ja teurastuksen aikana;

| 27. | pitää valitettavana, ettei komissio ole vieläkään ryhtynyt toimiin munien ja munatuotteiden sisällyttämiseksi luetteloon elintarvikkeista, joille alkuperämaa- tai lähtöpaikkamerkintä on pakollinen, vaikka erityisesti nestemäisistä tai kuivatuista munista valmistettuja halpoja munatuotteita, joita käytetään pääasiassa jalostetuissa tuotteissa, tuodaan EU:n markkinoille kolmansista maista ja näin kierretään selvästi EU:n häkkikasvatuskieltoa; katsoo sen vuoksi, että alkuperää ja kasvatusmenetelmää koskeva pakollinen merkintä munatuotteissa ja munaa sisältävissä elintarvikkeissa voisi tässä yhteydessä lisätä avoimuutta ja suojaa; kehottaa komissiota tekemään markkinatutkimuksen ja laatimaan tarvittaessa asianmukaisia säädösehdotuksia; |
| --- | --- |

27.

pitää valitettavana, ettei komissio ole vieläkään ryhtynyt toimiin munien ja munatuotteiden sisällyttämiseksi luetteloon elintarvikkeista, joille alkuperämaa- tai lähtöpaikkamerkintä on pakollinen, vaikka erityisesti nestemäisistä tai kuivatuista munista valmistettuja halpoja munatuotteita, joita käytetään pääasiassa jalostetuissa tuotteissa, tuodaan EU:n markkinoille kolmansista maista ja näin kierretään selvästi EU:n häkkikasvatuskieltoa; katsoo sen vuoksi, että alkuperää ja kasvatusmenetelmää koskeva pakollinen merkintä munatuotteissa ja munaa sisältävissä elintarvikkeissa voisi tässä yhteydessä lisätä avoimuutta ja suojaa; kehottaa komissiota tekemään markkinatutkimuksen ja laatimaan tarvittaessa asianmukaisia säädösehdotuksia;

| 28. | katsoo, että kulutukseen tarkoitetun maidon, vähän jalostettujen maitotuotteiden (kuten juusto ja kerma) sekä vähän jalostettujen lihatuotteiden (kuten pekoni ja makkarat) alkuperämaamerkintä olisi vähentänyt huomattavasti niiden oheiskustannuksia, ja katsoo, että tämä merkintä olisi selvitettävä ensisijaisena asiana; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että kulutukseen tarkoitetun maidon, vähän jalostettujen maitotuotteiden (kuten juusto ja kerma) sekä vähän jalostettujen lihatuotteiden (kuten pekoni ja makkarat) alkuperämaamerkintä olisi vähentänyt huomattavasti niiden oheiskustannuksia, ja katsoo, että tämä merkintä olisi selvitettävä ensisijaisena asiana;

| 29. | katsoo, että alkuperämerkintä sinänsä ei estä petoksia; kehottaa pyrkimään määrätietoisesti tiukentamaan valvontaa, parantamaan nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja määräämään kovempia seuraamuksia; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että alkuperämerkintä sinänsä ei estä petoksia; kehottaa pyrkimään määrätietoisesti tiukentamaan valvontaa, parantamaan nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja määräämään kovempia seuraamuksia;

| 30. | pyytää komissiota toteuttamaan tarvittavia toimia elintarvikkeiden vapaaehtoisten alkuperämerkintöjen sääntöjä koskevien petosten torjumiseksi; |
| --- | --- |

30.

pyytää komissiota toteuttamaan tarvittavia toimia elintarvikkeiden vapaaehtoisten alkuperämerkintöjen sääntöjä koskevien petosten torjumiseksi;

| 31. | kehottaa komissiota tukemaan asetuksen (EU) N:o 1151/2012 mukaisia maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden nykyisiä laatujärjestelmiä ja pyytää tehostamaan näitä tuotteita koskevia eurooppalaisia myynninedistämiskampanjoita; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota tukemaan asetuksen (EU) N:o 1151/2012 mukaisia maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden nykyisiä laatujärjestelmiä ja pyytää tehostamaan näitä tuotteita koskevia eurooppalaisia myynninedistämiskampanjoita;

| 32. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen täyttää oikeudellinen velvoitteensa hyväksyä viimeistään 13. joulukuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1169/2011 26 artiklan 3 kohdan asianmukaista täytäntöönpanoa varten tarvittavat täytäntöönpanosäädökset, jotta kansalliset viranomaiset voivat määrätä asiaankuuluvia seuraamuksia; |
| --- | --- |

32.

toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen täyttää oikeudellinen velvoitteensa hyväksyä viimeistään 13. joulukuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1169/2011 26 artiklan 3 kohdan asianmukaista täytäntöönpanoa varten tarvittavat täytäntöönpanosäädökset, jotta kansalliset viranomaiset voivat määrätä asiaankuuluvia seuraamuksia;

o

o o

| 33. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

33.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0034.

(3)  EUVL L 335, 14.12.2013, s. 19.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0096.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0011.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/labelling_legislation_final_report_ew_02_15_284_en.pdf, s. 50.

(7)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/54

---

P8_TA(2016)0226

Vanhempainvapaata koskeva puitesopimus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU soveltamisesta (2015/2097(INI))

(2018/C 076/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan ja 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan ja 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, 10 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, 10 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7, 9, 23, 24 ja 33 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7, 9, 23, 24 ja 33 artiklan,

| — | ottaa huomioon BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8. maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8. maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU,

| — | ottaa huomioon BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin 2010/18/EU muuttamisesta sen johdosta, että Mayotten asema Euroopan unioniin nähden muuttuu, 17. joulukuuta 2013 annetun neuvoston direktiivin 2013/62/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin 2010/18/EU muuttamisesta sen johdosta, että Mayotten asema Euroopan unioniin nähden muuttuu, 17. joulukuuta 2013 annetun neuvoston direktiivin 2013/62/EU,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät (777751/1/06 REV 1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät (777751/1/06 REV 1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Työ- ja yksityiselämän tasapainon parantaminen: enemmän tukea työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen” (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Työ- ja yksityiselämän tasapainon parantaminen: enemmän tukea työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen” (COM(2008)0635),

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission suosituksen ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission suosituksen ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (C(2013)0778),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kasvuselvityksen 2015 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kasvuselvityksen 2015 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat (1),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (2),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman äitiysvapaasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman äitiysvapaasta (3),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun toukokuussa 2015 tekemän tutkimuksen ”Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment” (Sukupuolten tasa-arvo työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa – direktiivi 2006/54/EY, EU:n täytäntöönpanon arviointi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun toukokuussa 2015 tekemän tutkimuksen ”Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment” (Sukupuolten tasa-arvo työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa – direktiivi 2006/54/EY, EU:n täytäntöönpanon arviointi),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston tutkimuksen ”Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union” (Äitiys-, isyys- ja vanhempainlomasta Euroopan unionissa), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston tutkimuksen ”Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union” (Äitiys-, isyys- ja vanhempainlomasta Euroopan unionissa),

| — | ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) tekemän tutkimuksen ”Promoting parental and paternity leave among fathers” (Isien vanhempain- ja isyysvapaan edistäminen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) tekemän tutkimuksen ”Promoting parental and paternity leave among fathers” (Isien vanhempain- ja isyysvapaan edistäminen),

| — | ottaa huomioon Eurofoundin vuonna 2015 julkaiseman raportin ”Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances” (EU:n jäsenvaltioiden äitiyslomasäännökset), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin vuonna 2015 julkaiseman raportin ”Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances” (EU:n jäsenvaltioiden äitiyslomasäännökset),

| — | ottaa huomioon Eurofoundin vuonna 2015 julkaiseman raportin ”Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union” (EU:n isien vanhempain- ja isyysvapaan edistäminen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin vuonna 2015 julkaiseman raportin ”Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union” (EU:n isien vanhempain- ja isyysvapaan edistäminen),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission helmikuussa 2015 tekemän tutkimuksen ”The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries” (vanhempainvapaasta annetun direktiivin 2010/18 täytäntöönpano 33:ssa Euroopan maassa), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission helmikuussa 2015 tekemän tutkimuksen ”The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries” (vanhempainvapaasta annetun direktiivin 2010/18 täytäntöönpano 33:ssa Euroopan maassa),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A8-0076/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A8-0076/2016),

| A. | ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistetun 75 prosentin työllisyystavoitteen saavuttamisella naisten osalta vuoteen 2020 mennessä on vähän onnistumismahdollisuuksia (nyt työllisyys on 63,5 prosenttia); ottaa huomioon, että tarvitaan aktiivisia toimia, joilla pyritään tukemaan naisten osallistumista työmarkkinoille ja pysymistä työmarkkinoilla ja turvaamaan ja tukemaan heidän paluutaan työmarkkinoille äiteinä siten, että tavoitteena on saavuttaa vakituinen ja kunnollinen työ, muun muassa toimin, joilla edistetään työ- ja yksityiselämän tasapainon parantamista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistetun 75 prosentin työllisyystavoitteen saavuttamisella naisten osalta vuoteen 2020 mennessä on vähän onnistumismahdollisuuksia (nyt työllisyys on 63,5 prosenttia); ottaa huomioon, että tarvitaan aktiivisia toimia, joilla pyritään tukemaan naisten osallistumista työmarkkinoille ja pysymistä työmarkkinoilla ja turvaamaan ja tukemaan heidän paluutaan työmarkkinoille äiteinä siten, että tavoitteena on saavuttaa vakituinen ja kunnollinen työ, muun muassa toimin, joilla edistetään työ- ja yksityiselämän tasapainon parantamista;

| B. | ottaa huomioon, että vanhempien tekemällä työllä perheessä ja lasten kasvatuksessa on mitattavissa oleva vaikutus talouteen ja lisäksi hyvin suuri merkitys Euroopan väestönkehityksen kannalta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vanhempien tekemällä työllä perheessä ja lasten kasvatuksessa on mitattavissa oleva vaikutus talouteen ja lisäksi hyvin suuri merkitys Euroopan väestönkehityksen kannalta;

| C. | ottaa huomioon, että direktiivissä 96/34/EY tunnustetaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen erillisenä aiheena, kun taas direktiivissä 2010/18/EU säädetään, että kaikilla työntekijöillä on oikeus neljän kuukauden vanhempainvapaaseen ja yksi näistä kuukausista olisi myönnettävä siten, että se ei ole siirrettävissä; ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon periaate työelämässä on nyt vahvistettu EU:n lainsäädännössä; katsoo, että miesten ja naisten uramahdollisuuksien yhdenvertaistaminen, vanhempainvapaata koskeva väline mukaan luettuna, auttaisi saavuttamaan 75 prosentin työllisyysastetta koskevan tavoitteen, joka asetettiin Eurooppa 2020 -strategiassa, ja auttaisi ratkaisemaan sen ongelman, että köyhtymisen suhteen naiset ovat huomattavasti heikommassa asemassa, mutta sillä on myös mitattavissa oleva vaikutus talouteen ja lisäksi hyvin suuri merkitys Euroopan väestönkehityksen kannalta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että direktiivissä 96/34/EY tunnustetaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen erillisenä aiheena, kun taas direktiivissä 2010/18/EU säädetään, että kaikilla työntekijöillä on oikeus neljän kuukauden vanhempainvapaaseen ja yksi näistä kuukausista olisi myönnettävä siten, että se ei ole siirrettävissä; ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon periaate työelämässä on nyt vahvistettu EU:n lainsäädännössä; katsoo, että miesten ja naisten uramahdollisuuksien yhdenvertaistaminen, vanhempainvapaata koskeva väline mukaan luettuna, auttaisi saavuttamaan 75 prosentin työllisyysastetta koskevan tavoitteen, joka asetettiin Eurooppa 2020 -strategiassa, ja auttaisi ratkaisemaan sen ongelman, että köyhtymisen suhteen naiset ovat huomattavasti heikommassa asemassa, mutta sillä on myös mitattavissa oleva vaikutus talouteen ja lisäksi hyvin suuri merkitys Euroopan väestönkehityksen kannalta;

| D. | ottaa huomioon, että saatavilla olevat tiedot vahvistavat, että palkattomat tai matalan korvaustason perhevapaat johtavat siihen, että vapaita pidetään vain vähän ja että isät käyttävät vain pienen osan vanhempainvapaita koskevista oikeuksistaan; ottaa huomioon, että molemmat vanhemmat käyttävät tasa-arvoisemmin sellaisia vanhempainvapaita, jotka eivät ole kokonaan tai osittain siirrettävissä ja joista maksetaan asianmukainen korvaus; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että saatavilla olevat tiedot vahvistavat, että palkattomat tai matalan korvaustason perhevapaat johtavat siihen, että vapaita pidetään vain vähän ja että isät käyttävät vain pienen osan vanhempainvapaita koskevista oikeuksistaan; ottaa huomioon, että molemmat vanhemmat käyttävät tasa-arvoisemmin sellaisia vanhempainvapaita, jotka eivät ole kokonaan tai osittain siirrettävissä ja joista maksetaan asianmukainen korvaus;

| E. | toteaa, että sekamalli, joka koostuu äitiyslomasta, isyyslomasta ja yhteisestä vanhempainvapaasta, mahdollistaa sen, että molemmat vanhemmat voivat päättää asianmukaisesti yhdessä, miten he järjestävät oikeutensa vapaisiin lastensa edun mukaisesti ja ottavat huomioon työnsä erityispiirteet; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että sekamalli, joka koostuu äitiyslomasta, isyyslomasta ja yhteisestä vanhempainvapaasta, mahdollistaa sen, että molemmat vanhemmat voivat päättää asianmukaisesti yhdessä, miten he järjestävät oikeutensa vapaisiin lastensa edun mukaisesti ja ottavat huomioon työnsä erityispiirteet;

| F. | katsoo, että vanhempainvapaasta koituu pitkän aikavälin hyötyjä lasten kehitykselle; ottaa huomioon, että alalla voimassa olevan julkisen politiikan puitteissa isät käyttävät unionin jäsenvaltioissa edelleen vain pienen mutta kasvavan osan vanhempainvapaista, sillä vähintään yhden vanhempainvapaapäivän käyttävien isien osuus on vain kymmenen prosenttia; ottaa huomioon, että naiset sen sijaan käyttävät jopa 97-prosenttisesti molempien vanhempien käytettävissä olevat perhevapaat; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että vanhempainvapaasta koituu pitkän aikavälin hyötyjä lasten kehitykselle; ottaa huomioon, että alalla voimassa olevan julkisen politiikan puitteissa isät käyttävät unionin jäsenvaltioissa edelleen vain pienen mutta kasvavan osan vanhempainvapaista, sillä vähintään yhden vanhempainvapaapäivän käyttävien isien osuus on vain kymmenen prosenttia; ottaa huomioon, että naiset sen sijaan käyttävät jopa 97-prosenttisesti molempien vanhempien käytettävissä olevat perhevapaat;

| G. | toteaa, että Eurofoundin tutkimuksissa on kuvattu seikkoja, jotka vaikuttavat isien vanhempainvapaiden käyttöasteeseen ja joihin kuuluvat korvauksen taso, vapaajärjestelmän joustavuus, tiedonsaanti, lasten päivähoitopalvelujen saatavuus ja joustavuus sekä se, missä määrin työntekijät pelkäävät työmarkkinoilta eristymistä vapaalle jäädessään; toteaa, että lukuisten tutkijoiden mukaan (5) isät, jotka jäävät vanhempainvapaalle, muodostavat paremman suhteen lapsiinsa ja ottavat todennäköisemmin aktiivisen roolin tulevissa lastenhoitotehtävissä; katsoo, että tämän vuoksi näihin kysymyksiin on puututtava; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Eurofoundin tutkimuksissa on kuvattu seikkoja, jotka vaikuttavat isien vanhempainvapaiden käyttöasteeseen ja joihin kuuluvat korvauksen taso, vapaajärjestelmän joustavuus, tiedonsaanti, lasten päivähoitopalvelujen saatavuus ja joustavuus sekä se, missä määrin työntekijät pelkäävät työmarkkinoilta eristymistä vapaalle jäädessään; toteaa, että lukuisten tutkijoiden mukaan (5) isät, jotka jäävät vanhempainvapaalle, muodostavat paremman suhteen lapsiinsa ja ottavat todennäköisemmin aktiivisen roolin tulevissa lastenhoitotehtävissä; katsoo, että tämän vuoksi näihin kysymyksiin on puututtava;

| H. | ottaa huomioon, että koko Euroopan unionilla on edessään vakava väestörakenteeseen liittyvä haaste, koska syntyvyys laskee useimmissa jäsenvaltioissa, ja katsoo, että miehiä ja naisia tasa-arvoisesti käsittelevällä perhepolitiikalla voitaisiin samalla parantaa naisten asemaa työmarkkinoilla, parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja kaventaa sukupuolten välisiä eroja palkkojen, eläkkeiden ja elinikäisten ansioiden osalta ja vaikuttaa myönteisesti väestörakenteen kehitykseen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että koko Euroopan unionilla on edessään vakava väestörakenteeseen liittyvä haaste, koska syntyvyys laskee useimmissa jäsenvaltioissa, ja katsoo, että miehiä ja naisia tasa-arvoisesti käsittelevällä perhepolitiikalla voitaisiin samalla parantaa naisten asemaa työmarkkinoilla, parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja kaventaa sukupuolten välisiä eroja palkkojen, eläkkeiden ja elinikäisten ansioiden osalta ja vaikuttaa myönteisesti väestörakenteen kehitykseen;

| I. | panee merkille, että Eurostatin mukaan vanhempainvapaalle jääneiden henkilöiden määrä vuonna 2010 oli 3 518 600, joista vain 94 800 (2,7 prosenttia) oli miehiä; toteaa, että Eurofoundin (6) tutkimuksen mukaan sukupuolten välinen kuilu työelämään osallistumisessa aiheuttaa Euroopan talouksille vakavia tappioita, joiden määrä vuonna 2013 oli noin 370 miljardia euroa; |
| --- | --- |

I.

panee merkille, että Eurostatin mukaan vanhempainvapaalle jääneiden henkilöiden määrä vuonna 2010 oli 3 518 600, joista vain 94 800 (2,7 prosenttia) oli miehiä; toteaa, että Eurofoundin (6) tutkimuksen mukaan sukupuolten välinen kuilu työelämään osallistumisessa aiheuttaa Euroopan talouksille vakavia tappioita, joiden määrä vuonna 2013 oli noin 370 miljardia euroa;

| J. | katsoo, että komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käynnistettävä erityistoimenpiteitä, joilla edistetään uudenlaista työn organisointia sellaisten entistä joustavampien mallien avulla, jotka työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyvien välineiden avulla antavat vanhemmille mahdollisuuden käyttää tehokkaasti oikeuttaan vanhemmuuteen; ottaa huomioon, että näillä toimenpiteillä voitaisiin vähentää naisiin kohdistuvaa syrjintää ja tukea heidän osallistumistaan, jäämistään ja palaamistaan työmarkkinoille ilman taloudellista ja sosiaalista painetta; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käynnistettävä erityistoimenpiteitä, joilla edistetään uudenlaista työn organisointia sellaisten entistä joustavampien mallien avulla, jotka työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyvien välineiden avulla antavat vanhemmille mahdollisuuden käyttää tehokkaasti oikeuttaan vanhemmuuteen; ottaa huomioon, että näillä toimenpiteillä voitaisiin vähentää naisiin kohdistuvaa syrjintää ja tukea heidän osallistumistaan, jäämistään ja palaamistaan työmarkkinoille ilman taloudellista ja sosiaalista painetta;

| K. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon ja naisten työhön pääsyn varmistamiseksi vanhempainvapaan olisi mahdollistettava, että vanhemmat kykenevät täyttämään lapsiaan koskevat velvollisuutensa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon ja naisten työhön pääsyn varmistamiseksi vanhempainvapaan olisi mahdollistettava, että vanhemmat kykenevät täyttämään lapsiaan koskevat velvollisuutensa;

| L. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää taata naisille oikeus työntekijöiden oikeuksia kunnioittaviin työpaikkoihin ja samalla oikeus äitiyteen ilman, että siitä aiheutuu kielteisiä seurauksia, sillä naiset ovat yhä heikoimmassa asemassa ja heitä syrjitään eniten; katsoo, että esimerkkejä tällaisesta syrjinnästä ovat muun muassa työnantajien naisiin kohdistama painostus työhönottohaastatteluissa, joissa heiltä kysellään, onko heillä lapsia ja minkä ikäisiä he ovat, tarkoituksena vaikuttaa naisten päätöksiin ja valita ”työhönsä sitoutuneempia” lapsettomia työntekijöitä, sekä kasvava taloudellinen ja työhön liittyvä painostus naistyöntekijöitä kohtaan, jotta he eivät käyttäisi äitiysvapaitaan; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että on ratkaisevan tärkeää taata naisille oikeus työntekijöiden oikeuksia kunnioittaviin työpaikkoihin ja samalla oikeus äitiyteen ilman, että siitä aiheutuu kielteisiä seurauksia, sillä naiset ovat yhä heikoimmassa asemassa ja heitä syrjitään eniten; katsoo, että esimerkkejä tällaisesta syrjinnästä ovat muun muassa työnantajien naisiin kohdistama painostus työhönottohaastatteluissa, joissa heiltä kysellään, onko heillä lapsia ja minkä ikäisiä he ovat, tarkoituksena vaikuttaa naisten päätöksiin ja valita ”työhönsä sitoutuneempia” lapsettomia työntekijöitä, sekä kasvava taloudellinen ja työhön liittyvä painostus naistyöntekijöitä kohtaan, jotta he eivät käyttäisi äitiysvapaitaan;

| M. | toteaa, että toinen naisten pääsyä työmarkkinoille ja siellä pysymistä rajoittavista seikoista on heidän velvollisuutensa huolehtia vammaisista lapsista, jotka eivät tule toimeen yksin ja ovat näin ollen muista riippuvaisia ja/tai kuuluvat heikommassa asemassa oleviin luokkiin tai ryhmiin; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että toinen naisten pääsyä työmarkkinoille ja siellä pysymistä rajoittavista seikoista on heidän velvollisuutensa huolehtia vammaisista lapsista, jotka eivät tule toimeen yksin ja ovat näin ollen muista riippuvaisia ja/tai kuuluvat heikommassa asemassa oleviin luokkiin tai ryhmiin;

| N. | toteaa, että jos vapaata koskevia säännöksiä ei ole tai jos nykyisiä säännöksiä pidetään riittämättöminä, työmarkkinaosapuolilla voi olla työehtosopimusten kautta tärkeä rooli äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaata koskevien uusien säännösten laatimisessa tai nykyisten säännösten ajantasaistamisessa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että jos vapaata koskevia säännöksiä ei ole tai jos nykyisiä säännöksiä pidetään riittämättöminä, työmarkkinaosapuolilla voi olla työehtosopimusten kautta tärkeä rooli äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaata koskevien uusien säännösten laatimisessa tai nykyisten säännösten ajantasaistamisessa;

| O. | katsoo, että työ- ja yksityiselämän tasapaino on perusoikeus, joka olisi sisällytettävä kokonaisuudessaan kaikkiin EU:n teksteihin, joilla voi olla vaikutusta asiaan; toteaa, että olisi korostettava yleensä perheystävällisen työympäristön aikaansaamisen merkitystä; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että työ- ja yksityiselämän tasapaino on perusoikeus, joka olisi sisällytettävä kokonaisuudessaan kaikkiin EU:n teksteihin, joilla voi olla vaikutusta asiaan; toteaa, että olisi korostettava yleensä perheystävällisen työympäristön aikaansaamisen merkitystä;

| P. | toteaa, että useimmat EU:n jäsenvaltiot noudattavat jo vanhempainvapaasta annetun direktiivin 2010/18/EU vähimmäisvaatimuksia ja monissa jäsenvaltioissa kansalliset säännökset menevät näitä vaatimuksia pidemmälle; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että useimmat EU:n jäsenvaltiot noudattavat jo vanhempainvapaasta annetun direktiivin 2010/18/EU vähimmäisvaatimuksia ja monissa jäsenvaltioissa kansalliset säännökset menevät näitä vaatimuksia pidemmälle;

| Q. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä sekä julkisella että yksityisellä sektorilla liike-elämän hyvinvointimalleja, jotka edellyttävät työ- ja yksityiselämän tasapainon kunnioittamista; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä sekä julkisella että yksityisellä sektorilla liike-elämän hyvinvointimalleja, jotka edellyttävät työ- ja yksityiselämän tasapainon kunnioittamista;

| R. | katsoo, että miesten ja naisten erot äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaiden käyttämisessä osoittavat selvää sukupuolisyrjintää lastenhoidossa ja naisten osallistumisessa työmarkkinoille; toteaa, että monissa jäsenvaltioissa toteutetut toimenpiteet, joilla miehiä kannustetaan kantamaan yhtä suuri osa perheen velvollisuuksista, eivät ole johtaneet tyydyttäviin tuloksiin; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että miesten ja naisten erot äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaiden käyttämisessä osoittavat selvää sukupuolisyrjintää lastenhoidossa ja naisten osallistumisessa työmarkkinoille; toteaa, että monissa jäsenvaltioissa toteutetut toimenpiteet, joilla miehiä kannustetaan kantamaan yhtä suuri osa perheen velvollisuuksista, eivät ole johtaneet tyydyttäviin tuloksiin;

| S. | pitää riittävää ja yksilöllistä vanhempainvapaata, josta saa korvauksen, erittäin tärkeänä sen kannalta, että samaa sukupuolta olevat vanhemmat voivat saavuttaa työ- ja yksityiselämän tasapainon; |
| --- | --- |

S.

pitää riittävää ja yksilöllistä vanhempainvapaata, josta saa korvauksen, erittäin tärkeänä sen kannalta, että samaa sukupuolta olevat vanhemmat voivat saavuttaa työ- ja yksityiselämän tasapainon;

| T. | huomauttaa, että naiset, jotka käyttävät oikeuttaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen pitämällä vanhempainvapaata, leimataan heidän palatessaan työmarkkinoille, mikä johtaa epäedullisempiin työehtoihin ja epävarmoihin työsopimuksiin; |
| --- | --- |

T.

huomauttaa, että naiset, jotka käyttävät oikeuttaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen pitämällä vanhempainvapaata, leimataan heidän palatessaan työmarkkinoille, mikä johtaa epäedullisempiin työehtoihin ja epävarmoihin työsopimuksiin;

Direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

| 1. | korostaa, että direktiivin 2010/18/EU osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen edellyttämät säännökset vaihtelevat jäsenvaltioittain; katsoo siksi, että osaksi kansallista lainsäädäntöä saattaminen on tehtävä täysin työmarkkinaosapuolten keskitetyn sopimisen alalla voimassa olevien säädösten mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että direktiivin 2010/18/EU osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen edellyttämät säännökset vaihtelevat jäsenvaltioittain; katsoo siksi, että osaksi kansallista lainsäädäntöä saattaminen on tehtävä täysin työmarkkinaosapuolten keskitetyn sopimisen alalla voimassa olevien säädösten mukaisesti;

| 2. | katsoo, että koska kaikki jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet äitiys- ja vanhempainvapaita koskevaa EU:n erillistä tai vaiheittaista menetelmää, erityyppisten vapaiden luokittelu EU:n tasolla on vaikeaa; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että koska kaikki jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet äitiys- ja vanhempainvapaita koskevaa EU:n erillistä tai vaiheittaista menetelmää, erityyppisten vapaiden luokittelu EU:n tasolla on vaikeaa;

| 3. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden ylisääntely voi lisätä sääntelyn monimutkaisuutta ja itse asiassa vähentää sen noudattamista; kehottaa jäsenvaltioita välttämään hallinnollisten rasitteiden lisäämistä saattaessaan unionin lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että jäsenvaltioiden ylisääntely voi lisätä sääntelyn monimutkaisuutta ja itse asiassa vähentää sen noudattamista; kehottaa jäsenvaltioita välttämään hallinnollisten rasitteiden lisäämistä saattaessaan unionin lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 4. | kannustaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä antaneet Euroopan komission käyttöön direktiivin säännösten ja osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista koskevien toimenpiteiden välisiä vastaavuustaulukoita, toimittamaan ne kohtuullisen ajan kuluessa; katsoo, että on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot varmistavat, että tarvittavat valvontaresurssit ovat käytettävissä, jotta voidaan varmistaa, että vanhempien oikeuksia suojelevaa lainsäädäntöä noudatetaan; kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa, jotta varmistetaan, että sen tarjoamassa mukautettavuudessa ei mennä liiallisuuksiin; katsoo, että hyvien käytäntöjen jakamista koskeva periaate on hyödyllinen keino näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

4.

kannustaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä antaneet Euroopan komission käyttöön direktiivin säännösten ja osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista koskevien toimenpiteiden välisiä vastaavuustaulukoita, toimittamaan ne kohtuullisen ajan kuluessa; katsoo, että on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot varmistavat, että tarvittavat valvontaresurssit ovat käytettävissä, jotta voidaan varmistaa, että vanhempien oikeuksia suojelevaa lainsäädäntöä noudatetaan; kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa, jotta varmistetaan, että sen tarjoamassa mukautettavuudessa ei mennä liiallisuuksiin; katsoo, että hyvien käytäntöjen jakamista koskeva periaate on hyödyllinen keino näiden tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 5. | pitää valitettavana, että direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista koskevissa toimenpiteissä on eroja direktiivin soveltamisalan osalta, minkä vuoksi työntekijöiden järjestelmien suotuisuus vaihtelee esimerkiksi sen sektorin mukaan, jolla he työskentelevät (suojelun taso on korkeampi eri puolilla EU:ta julkisella sektorilla kuin yksityisellä sektorilla, joten sillä on uranuurtajan rooli) tai heidän työsopimuksensa keston mukaan; suosittelee, että tämän vuoksi toteutetaan kaikki mahdolliset toimenpiteet, joilla mahdollistetaan, että direktiivi pannaan asianmukaisesti ja yhdenmukaisesti täytäntöön sekä julkisella että yksityisellä sektorilla; korostaa, että kaikille olisi sukupuolesta riippumatta taattava oikeus vanhempainvapaaseen ilman syrjintää huolimatta alasta tai siitä, minkä tyyppisen sopimuksen nojalla isät ja äidit työskentelevät; |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana, että direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista koskevissa toimenpiteissä on eroja direktiivin soveltamisalan osalta, minkä vuoksi työntekijöiden järjestelmien suotuisuus vaihtelee esimerkiksi sen sektorin mukaan, jolla he työskentelevät (suojelun taso on korkeampi eri puolilla EU:ta julkisella sektorilla kuin yksityisellä sektorilla, joten sillä on uranuurtajan rooli) tai heidän työsopimuksensa keston mukaan; suosittelee, että tämän vuoksi toteutetaan kaikki mahdolliset toimenpiteet, joilla mahdollistetaan, että direktiivi pannaan asianmukaisesti ja yhdenmukaisesti täytäntöön sekä julkisella että yksityisellä sektorilla; korostaa, että kaikille olisi sukupuolesta riippumatta taattava oikeus vanhempainvapaaseen ilman syrjintää huolimatta alasta tai siitä, minkä tyyppisen sopimuksen nojalla isät ja äidit työskentelevät;

| 6. | suhtautuu myönteisesti siihen, että tietyt jäsenvaltiot ovat saattaneet direktiivin säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä sen vähimmäissoveltamisalaa laajemmin, jolloin näistä säännöksistä voivat hyötyä myös itsenäiset ammatinharjoittajat, harjoittelijat, samaa sukupuolta edustavat parit ja adoptoitujen lasten vanhemmat; |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti siihen, että tietyt jäsenvaltiot ovat saattaneet direktiivin säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä sen vähimmäissoveltamisalaa laajemmin, jolloin näistä säännöksistä voivat hyötyä myös itsenäiset ammatinharjoittajat, harjoittelijat, samaa sukupuolta edustavat parit ja adoptoitujen lasten vanhemmat;

| 7. | on vakaasti sitä mieltä, että sosiaaliturvan järjestäminen kuuluu jäsenvaltion toimivaltaan; |
| --- | --- |

7.

on vakaasti sitä mieltä, että sosiaaliturvan järjestäminen kuuluu jäsenvaltion toimivaltaan;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön perheiden asemaa painottavia sosiaalipoliittisia toimia, joiden mukaisesti voidaan anoa kaikkia direktiiviin sisältyviä etuja siinä tapauksessa, että vanhemmat, jotka pyrkivät saattamaan päätökseen kansainvälisen adoptiomenettelyn, joutuvat oleskelemaan pitkään ulkomailla; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön perheiden asemaa painottavia sosiaalipoliittisia toimia, joiden mukaisesti voidaan anoa kaikkia direktiiviin sisältyviä etuja siinä tapauksessa, että vanhemmat, jotka pyrkivät saattamaan päätökseen kansainvälisen adoptiomenettelyn, joutuvat oleskelemaan pitkään ulkomailla;

| 9. | panee merkille, että yli vuosikymmen sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat panneet direktiivin 96/34/EY täytäntöön, sukupuolten epätasapaino vanhempainlomalle jäämisessä on edelleen olemassa; panee myös merkille jäsenvaltioiden väliset suuret erot vanhempainvapaan enimmäiskestossa, lakisääteisessä muodossa ja vapaajaksolla maksettavaa korvausta koskevissa järjestelmissä; katsoo, että vapaajakson korvausta koskeva kysymys on erittäin tärkeä, jotta varmistetaan, että pienituloiset vanhemmat ja yksinhuoltajat hyötyvät kaikkiin muihin vanhempiin verrattuna tasapuolisesti; suhtautuu myönteisesti eri säännöksiin, joita on säädetty isien kannustamiseksi käyttämään vanhempainvapaata; on tietoinen EU:n arvosta keinona keskittää jäsenvaltioiden huomio toiminnan tarpeeseen sekä neuvonnan ja tuen järjestämiseen niille jäsenvaltioille, jotka niitä tarvitsevat erityisesti sosiaaliturvaoikeuksien alalla; katsoo, että komission olisi ehdotettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan isiä jäämään pidemmälle vanhempainvapaalle, ja katsoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä entistä tehokkaammin parhaita käytäntöjä tällä alalla; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että yli vuosikymmen sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat panneet direktiivin 96/34/EY täytäntöön, sukupuolten epätasapaino vanhempainlomalle jäämisessä on edelleen olemassa; panee myös merkille jäsenvaltioiden väliset suuret erot vanhempainvapaan enimmäiskestossa, lakisääteisessä muodossa ja vapaajaksolla maksettavaa korvausta koskevissa järjestelmissä; katsoo, että vapaajakson korvausta koskeva kysymys on erittäin tärkeä, jotta varmistetaan, että pienituloiset vanhemmat ja yksinhuoltajat hyötyvät kaikkiin muihin vanhempiin verrattuna tasapuolisesti; suhtautuu myönteisesti eri säännöksiin, joita on säädetty isien kannustamiseksi käyttämään vanhempainvapaata; on tietoinen EU:n arvosta keinona keskittää jäsenvaltioiden huomio toiminnan tarpeeseen sekä neuvonnan ja tuen järjestämiseen niille jäsenvaltioille, jotka niitä tarvitsevat erityisesti sosiaaliturvaoikeuksien alalla; katsoo, että komission olisi ehdotettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan isiä jäämään pidemmälle vanhempainvapaalle, ja katsoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä entistä tehokkaammin parhaita käytäntöjä tällä alalla;

| 10. | panee merkille tiettyjen jäsenvaltioiden valitseman vaihtoehdon myöntää sosiaaliturvaoikeudet vanhempainvapaan enimmäiskestoa lyhyemmäksi ajaksi, minkä vuoksi vanhemmat eivät aina hyödynnä kyseistä enimmäiskestoa tehokkaasti; |
| --- | --- |

10.

panee merkille tiettyjen jäsenvaltioiden valitseman vaihtoehdon myöntää sosiaaliturvaoikeudet vanhempainvapaan enimmäiskestoa lyhyemmäksi ajaksi, minkä vuoksi vanhemmat eivät aina hyödynnä kyseistä enimmäiskestoa tehokkaasti;

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita yhdessä komission kanssa takaamaan, että julkisen politiikan nojalla myönnetyt oikeudet, kuten vanhempainvapaa, ovat yksilötasolla yhtäläiset ja tasa-arvoisesti molempien vanhempien käytettävissä, jotta heitä voidaan kannustaa sovittamaan työ- ja yksityiselämä paremmin yhteen; korostaa, että kyseisten oikeuksien olisi oltava mahdollisimman yksilöllisiä, jotta voidaan tukea Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistetun 75 prosentin työllisyystavoitteen saavuttamista naisten ja miesten osalta ja edistää sukupuolten tasa-arvoa; katsoo, että vanhemmille olisi annettava mahdollisuus käyttää vanhempainvapaata tietyllä tapaa joustavasti ja se ei missään tapauksessa saisi olla este Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistetun 75 prosentin työllisyystavoitteen saavuttamiselle; katsoo, että työmarkkinaosapuolten hyväksymän järjestelmän olisi edistettävä ratkaisua, jossa merkittävä osa vapaasta ei ole siirrettävissä; korostaa, että molempia vanhempia on kohdeltava samalla tavoin tuloja koskevien oikeuksien ja vanhempainvapaan keston osalta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita yhdessä komission kanssa takaamaan, että julkisen politiikan nojalla myönnetyt oikeudet, kuten vanhempainvapaa, ovat yksilötasolla yhtäläiset ja tasa-arvoisesti molempien vanhempien käytettävissä, jotta heitä voidaan kannustaa sovittamaan työ- ja yksityiselämä paremmin yhteen; korostaa, että kyseisten oikeuksien olisi oltava mahdollisimman yksilöllisiä, jotta voidaan tukea Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistetun 75 prosentin työllisyystavoitteen saavuttamista naisten ja miesten osalta ja edistää sukupuolten tasa-arvoa; katsoo, että vanhemmille olisi annettava mahdollisuus käyttää vanhempainvapaata tietyllä tapaa joustavasti ja se ei missään tapauksessa saisi olla este Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistetun 75 prosentin työllisyystavoitteen saavuttamiselle; katsoo, että työmarkkinaosapuolten hyväksymän järjestelmän olisi edistettävä ratkaisua, jossa merkittävä osa vapaasta ei ole siirrettävissä; korostaa, että molempia vanhempia on kohdeltava samalla tavoin tuloja koskevien oikeuksien ja vanhempainvapaan keston osalta;

| 12. | korostaa, että perheet, joilla on lapsia ja joiden vanhemmat keskeyttävät työuransa heidän kasvattamisekseen, joutuvat sietämään tulonmenetysten lisäksi myös korkeampia menoja ja aivan liian vähäistä arvostusta roolistaan vanhempina; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että perheet, joilla on lapsia ja joiden vanhemmat keskeyttävät työuransa heidän kasvattamisekseen, joutuvat sietämään tulonmenetysten lisäksi myös korkeampia menoja ja aivan liian vähäistä arvostusta roolistaan vanhempina;

| 13. | panee merkille jäsenvaltioille direktiivissä myönnetyn joustavuuden määrittää vanhempainvapaan ehdot, jotka koskevat kokoaikaista ja osa-aikaista vapaata tai vanhempainvapaan myöntämisen edellytyksenä olevia työssäoloja tai edeltäviä ilmoituksia; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa nämä toimenpiteet eivät aina koske työntekijöitä, joilla on standardeista poikkeava määräaikainen työsopimus (7) tai työsopimus ilman kiinteää työaikaa (8), ja on huolissaan tämäntyyppisten työsopimusten väärinkäytöksistä; panee merkille jäsenvaltioiden aloitteet antaa työntekijöille tässä yhteydessä mahdollisimman paljon joustavuutta, jotta vanhempainvapaa vastaisi juuri heidän työ- ja yksityiselämäänsä, mutta katsoo, että kaikkien järjestelyjen perimmäisenä tavoitteena olisi oltava vanhempainvapaan käyttämisen lisääminen; |
| --- | --- |

13.

panee merkille jäsenvaltioille direktiivissä myönnetyn joustavuuden määrittää vanhempainvapaan ehdot, jotka koskevat kokoaikaista ja osa-aikaista vapaata tai vanhempainvapaan myöntämisen edellytyksenä olevia työssäoloja tai edeltäviä ilmoituksia; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa nämä toimenpiteet eivät aina koske työntekijöitä, joilla on standardeista poikkeava määräaikainen työsopimus (7) tai työsopimus ilman kiinteää työaikaa (8), ja on huolissaan tämäntyyppisten työsopimusten väärinkäytöksistä; panee merkille jäsenvaltioiden aloitteet antaa työntekijöille tässä yhteydessä mahdollisimman paljon joustavuutta, jotta vanhempainvapaa vastaisi juuri heidän työ- ja yksityiselämäänsä, mutta katsoo, että kaikkien järjestelyjen perimmäisenä tavoitteena olisi oltava vanhempainvapaan käyttämisen lisääminen;

| 14. | toteaa, että työhön paluu vanhempainvapaan jälkeen voi olla vaikea ja stressiä aiheuttava tilanne sekä vanhemmille että lapselle; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön sellaista perhepolitiikkaa, joka helpottaa juohevaa ja asteittaista paluuta työhön ja tukee ihanteellista työ- ja yksityiselämän tasapainoa samalla, kun harkitaan etätyön, kotona tehtävän työn ja älykkään työn edistämistä siten, että tällaiset toimintalinjat eivät aiheuta lisärasitetta työntekijöille; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että työhön paluu vanhempainvapaan jälkeen voi olla vaikea ja stressiä aiheuttava tilanne sekä vanhemmille että lapselle; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön sellaista perhepolitiikkaa, joka helpottaa juohevaa ja asteittaista paluuta työhön ja tukee ihanteellista työ- ja yksityiselämän tasapainoa samalla, kun harkitaan etätyön, kotona tehtävän työn ja älykkään työn edistämistä siten, että tällaiset toimintalinjat eivät aiheuta lisärasitetta työntekijöille;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita järjestelyjä tehdessään varmistamaan, että yritykset voivat suunnitella toimintaansa varmuudella, ja kiinnittämään erityistä huomiota pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin tässä suhteessa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita järjestelyjä tehdessään varmistamaan, että yritykset voivat suunnitella toimintaansa varmuudella, ja kiinnittämään erityistä huomiota pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin tässä suhteessa;

| 16. | kehottaa komissiota parantamaan ja tehostamaan direktiivin 2010/18/EU säännöksiä, jotka koskevat vanhempainvapaan valintaperusteita ja yksityiskohtaisia sääntöjä niiden osalta, joilla on vammaisia tai toimintakyvyttömyyttä aiheuttavista pitkäaikaissairauksista kärsiviä lapsia, ottaen myös huomioon parhaat käytännöt jäsenvaltioissa (lapsen ikärajan nostaminen vanhempainvapaan tai lastenhoitovapaan valintaperusteiden osalta, helpompi osallistuminen osa-aikajärjestelyihin työhön paluun yhteydessä, vapaan keston pidentäminen jne.); |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota parantamaan ja tehostamaan direktiivin 2010/18/EU säännöksiä, jotka koskevat vanhempainvapaan valintaperusteita ja yksityiskohtaisia sääntöjä niiden osalta, joilla on vammaisia tai toimintakyvyttömyyttä aiheuttavista pitkäaikaissairauksista kärsiviä lapsia, ottaen myös huomioon parhaat käytännöt jäsenvaltioissa (lapsen ikärajan nostaminen vanhempainvapaan tai lastenhoitovapaan valintaperusteiden osalta, helpompi osallistuminen osa-aikajärjestelyihin työhön paluun yhteydessä, vapaan keston pidentäminen jne.);

| 17. | korostaa tarvetta varmistaa suotuisat työhön paluun ehdot niille, jotka ovat olleet vanhempainvapaalla erityisesti, kun kyse on samaan tai vastaavaan tai samanlaiseen työtehtävään palaamisesta vanhempainvapaalle jääneen työntekijän työsopimuksen tai työehtojen mukaisesti, työaikojen ja/tai tehtävien muutoksista työhön palattaessa (mukaan luettuna työnantajan velvoite perustella kaikki kieltäytymiset) koulutusjaksoista hyötymiseksi ja suojelusta irtisanomista ja huonompaa kohtelua vastaan vanhempainloman anomisen tai sille jäämisen vuoksi sekä suojelujaksosta paluun jälkeen, jotta he voivat sopeutua uudelleen työhönsä; |
| --- | --- |

17.

korostaa tarvetta varmistaa suotuisat työhön paluun ehdot niille, jotka ovat olleet vanhempainvapaalla erityisesti, kun kyse on samaan tai vastaavaan tai samanlaiseen työtehtävään palaamisesta vanhempainvapaalle jääneen työntekijän työsopimuksen tai työehtojen mukaisesti, työaikojen ja/tai tehtävien muutoksista työhön palattaessa (mukaan luettuna työnantajan velvoite perustella kaikki kieltäytymiset) koulutusjaksoista hyötymiseksi ja suojelusta irtisanomista ja huonompaa kohtelua vastaan vanhempainloman anomisen tai sille jäämisen vuoksi sekä suojelujaksosta paluun jälkeen, jotta he voivat sopeutua uudelleen työhönsä;

Tavoitteena tehokas direktiivi työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskeviin haasteisiin vastaamiseksi

| 18. | pitää valitettavana, että komissio perui äitiysvapaasta annetun direktiivin ja sitä, että komissio ei aio työssäkäyvien perheiden työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyviin haasteisiin vastaamista koskevista uusista toimenpiteistä laaditun etenemissuunnitelman yhteydessä julkaista loppukertomusta vanhempainvapaasta annetun direktiivin täytäntöönpanosta; kehottaa komissiota toissijaisuusperiaatetta noudattaen tekemään kunnianhimoisen ehdotuksen, joka mahdollistaa tehokkaasti paremman perhe-elämän ja työelämän yhteensovittamisen; |
| --- | --- |

18.

pitää valitettavana, että komissio perui äitiysvapaasta annetun direktiivin ja sitä, että komissio ei aio työssäkäyvien perheiden työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyviin haasteisiin vastaamista koskevista uusista toimenpiteistä laaditun etenemissuunnitelman yhteydessä julkaista loppukertomusta vanhempainvapaasta annetun direktiivin täytäntöönpanosta; kehottaa komissiota toissijaisuusperiaatetta noudattaen tekemään kunnianhimoisen ehdotuksen, joka mahdollistaa tehokkaasti paremman perhe-elämän ja työelämän yhteensovittamisen;

| 19. | katsoo, että poliittisissa keskusteluissa olisi myös keskityttävä useisiin muihin kuin lainsäädäntöaloitteisiin, joiden tarkoituksena on toteuttaa jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa yhteisiä toimia, joilla korostetaan roolia, joka vanhemmilla on, ja edistää työ- ja yksityiselämän tasapainoa; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että poliittisissa keskusteluissa olisi myös keskityttävä useisiin muihin kuin lainsäädäntöaloitteisiin, joiden tarkoituksena on toteuttaa jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa yhteisiä toimia, joilla korostetaan roolia, joka vanhemmilla on, ja edistää työ- ja yksityiselämän tasapainoa;

| 20. | katsoo, että olisi tarkasteltava laaja-alaista muuta kuin lainsäädäntöaloitetta, jolla edistettäisiin työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että olisi tarkasteltava laaja-alaista muuta kuin lainsäädäntöaloitetta, jolla edistettäisiin työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista jäsenvaltioissa;

| 21. | katsoo, että erilaisten perheeseen liittyvien vapaiden päällekkäisyyden vuoksi EU:n tason tekstien olisi oltava johdonmukaisempia ja olisi kuultava työmarkkinaosapuolia, jotta perheille voidaan tarjota elinkaareen perustuva perspektiivi vapaiden osalta ja edistetään entistä tasapuolisempaa naisten ja miesten välistä hoitovastuuta; kehottaa komissiota harkitsemaan vanhempainvapaasta annetun EU:n lainsäädännön tarkistuslausekkeen aktivointia; katsoo, että tarvitaan selvemmin muotoiltua lainsäädäntöä, jolla poistetaan monimutkaisuus, parannetaan lainsäädännön noudattamista ja suojellaan työntekijöitä; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että erilaisten perheeseen liittyvien vapaiden päällekkäisyyden vuoksi EU:n tason tekstien olisi oltava johdonmukaisempia ja olisi kuultava työmarkkinaosapuolia, jotta perheille voidaan tarjota elinkaareen perustuva perspektiivi vapaiden osalta ja edistetään entistä tasapuolisempaa naisten ja miesten välistä hoitovastuuta; kehottaa komissiota harkitsemaan vanhempainvapaasta annetun EU:n lainsäädännön tarkistuslausekkeen aktivointia; katsoo, että tarvitaan selvemmin muotoiltua lainsäädäntöä, jolla poistetaan monimutkaisuus, parannetaan lainsäädännön noudattamista ja suojellaan työntekijöitä;

| 22. | kehottaa helmikuussa 2015 julkaistun komission kertomuksen perusteella työmarkkinaosapuolia puuttumaan siihen, että vanhempainvapaata koskevalla direktiivillä ei ole täysin onnistuttu saavuttamaan tavoitteita, jotka koskevat työ- ja yksityiselämän tasapainoa, naisten osallistumista työmarkkinoille, väestöhaasteita ja miesten osallistumista kotitöihin sekä lasten ja muiden huollettavien hoitoon; katsoo, että olisi toteutettava tehokkaampia toimenpiteitä, jotta perhevelvollisuudet jakautuisivat tasaisemmin naisten ja miesten kesken; |
| --- | --- |

22.

kehottaa helmikuussa 2015 julkaistun komission kertomuksen perusteella työmarkkinaosapuolia puuttumaan siihen, että vanhempainvapaata koskevalla direktiivillä ei ole täysin onnistuttu saavuttamaan tavoitteita, jotka koskevat työ- ja yksityiselämän tasapainoa, naisten osallistumista työmarkkinoille, väestöhaasteita ja miesten osallistumista kotitöihin sekä lasten ja muiden huollettavien hoitoon; katsoo, että olisi toteutettava tehokkaampia toimenpiteitä, jotta perhevelvollisuudet jakautuisivat tasaisemmin naisten ja miesten kesken;

| 23. | korostaa, että tyydyttävät vanhempainvapaata koskevat järjestelyt liittyvät läheisesti riittävään korvaukseen; toteaa, että jos vapaata koskevia säännöksiä ei ole tai jos nykyisiä säännöksiä pidetään riittämättöminä, työmarkkinaosapuolilla voi olla työehtosopimusten kautta tärkeä rooli äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaata koskevien uusien säännösten laatimisessa tai nykyisten säännösten ajantasaistamisessa; pyytää jäsenvaltioita yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa tarkastelemaan uudelleen vanhempainvapaan osalta rahallisia korvausjärjestelmiä, joilla saavutetaan taso, joka toimisi kannustimena riittävälle ja kohtuulliselle tulojen korvaustasolle, joka kannustaa myös miehiä ottamaan vanhempainvapaata direktiivin takaaman vähimmäisajan yli; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että tyydyttävät vanhempainvapaata koskevat järjestelyt liittyvät läheisesti riittävään korvaukseen; toteaa, että jos vapaata koskevia säännöksiä ei ole tai jos nykyisiä säännöksiä pidetään riittämättöminä, työmarkkinaosapuolilla voi olla työehtosopimusten kautta tärkeä rooli äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaata koskevien uusien säännösten laatimisessa tai nykyisten säännösten ajantasaistamisessa; pyytää jäsenvaltioita yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa tarkastelemaan uudelleen vanhempainvapaan osalta rahallisia korvausjärjestelmiä, joilla saavutetaan taso, joka toimisi kannustimena riittävälle ja kohtuulliselle tulojen korvaustasolle, joka kannustaa myös miehiä ottamaan vanhempainvapaata direktiivin takaaman vähimmäisajan yli;

| 24. | katsoo, että vapaata koskevan oikeuden yksilöllistäminen sekä isien roolin edistämiseen pyrkivän positiivisen toiminnan edistäminen on olennaista sukupuolijakaumaltaan tasapainoisen työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen auttamisessa; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että vapaata koskevan oikeuden yksilöllistäminen sekä isien roolin edistämiseen pyrkivän positiivisen toiminnan edistäminen on olennaista sukupuolijakaumaltaan tasapainoisen työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen auttamisessa;

| 25. | pyytää komissiota ja työmarkkinaosapuolia harkitsemaan mahdollisuutta pidentää vähimmäiskestoa neljästä kuukaudesta vähintään kuuteen kuukauteen perhe- ja työelämän yhteensovittamisen parantamiseksi; |
| --- | --- |

25.

pyytää komissiota ja työmarkkinaosapuolia harkitsemaan mahdollisuutta pidentää vähimmäiskestoa neljästä kuukaudesta vähintään kuuteen kuukauteen perhe- ja työelämän yhteensovittamisen parantamiseksi;

| 26. | korostaa, että jäsenvaltioiden vapaajärjestelmien (äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaa) koordinoinnin, johdonmukaisuuden ja saatavuuden parantaminen lisää vapaiden yleistä käyttöä ja tehokkuutta; korostaa, että EU:n direktiivi vähintään kahden viikon isyyslomasta on tämän vuoksi pikaisesti tarpeen; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että jäsenvaltioiden vapaajärjestelmien (äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaa) koordinoinnin, johdonmukaisuuden ja saatavuuden parantaminen lisää vapaiden yleistä käyttöä ja tehokkuutta; korostaa, että EU:n direktiivi vähintään kahden viikon isyyslomasta on tämän vuoksi pikaisesti tarpeen;

| 27. | korostaa tarvetta pidentää jaksoa, jonka aikana molemmat vanhemmat voivat käyttää vanhempainvapaalle jäämistä koskevaa oikeuttaan; kehottaa komissiota ja työmarkkinaosapuolia nostamaan lapsen ikää, jonka perusteella vanhempainvapaalle voidaan jäädä, ja ottamaan huomioon myös mahdollisuuden jatkaa sellaisten vanhempien vanhempainvapaata, joilla on vammaisia tai pitkäaikaissairaita lapsia, direktiivissä säädettyä lapsen lakisääteistä ikää pidemmälle; |
| --- | --- |

27.

korostaa tarvetta pidentää jaksoa, jonka aikana molemmat vanhemmat voivat käyttää vanhempainvapaalle jäämistä koskevaa oikeuttaan; kehottaa komissiota ja työmarkkinaosapuolia nostamaan lapsen ikää, jonka perusteella vanhempainvapaalle voidaan jäädä, ja ottamaan huomioon myös mahdollisuuden jatkaa sellaisten vanhempien vanhempainvapaata, joilla on vammaisia tai pitkäaikaissairaita lapsia, direktiivissä säädettyä lapsen lakisääteistä ikää pidemmälle;

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia poistamaan lukuisat esteet, jotka koskevat työhön paluuta pitkän vanhempainvapaajakson jälkeen, jotta tehdään loppu siitä, että tästä vapaasta muodostuu loukku, joka aiheuttaa syrjäytymistä työmarkkinoilta; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että miesten ja naisten tasa-arvo voidaan saavuttaa vain jakamalla oikeudenmukaisesti uudelleen palkallisen ja palkattoman työn sekä työhön, perheeseen ja hoitovastuuseen liittyvät velvollisuudet; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia poistamaan lukuisat esteet, jotka koskevat työhön paluuta pitkän vanhempainvapaajakson jälkeen, jotta tehdään loppu siitä, että tästä vapaasta muodostuu loukku, joka aiheuttaa syrjäytymistä työmarkkinoilta; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että miesten ja naisten tasa-arvo voidaan saavuttaa vain jakamalla oikeudenmukaisesti uudelleen palkallisen ja palkattoman työn sekä työhön, perheeseen ja hoitovastuuseen liittyvät velvollisuudet;

| 29. | kannustaa jäsenvaltioita jatkamaan ponnistelujaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista koskevien parhaiden käytäntöjen jakamiseksi ja kiinnittämään erityistä huomiota toimenpiteisiin, joilla tuetaan äitien osallistumista, jäämistä ja palaamista työmarkkinoille ja isien osallistumista perhe-elämään ja joilla lisätään isien osallistumista vanhempainvapaaseen; kehottaa komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa seuraamaan ja edistämään näitä toimia; |
| --- | --- |

29.

kannustaa jäsenvaltioita jatkamaan ponnistelujaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista koskevien parhaiden käytäntöjen jakamiseksi ja kiinnittämään erityistä huomiota toimenpiteisiin, joilla tuetaan äitien osallistumista, jäämistä ja palaamista työmarkkinoille ja isien osallistumista perhe-elämään ja joilla lisätään isien osallistumista vanhempainvapaaseen; kehottaa komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa seuraamaan ja edistämään näitä toimia;

| 30. | katsoo, että Barcelonan tavoitteiden saavuttamiseksi työ- ja yksityiselämän tasapainon edistämistä koskevien lainsäädäntötoimenpiteiden lisäksi jäsenvaltioiden, joita tuetaan taloudellisesti eri EU:n välineillä, olisi sitouduttava järjestämään laadukkaita, osallistavia ja kaikille avoimia julkisia ja yksityisiä lastenhoitopalveluja, jotka ovat käytettävissä siitä hetkestä, jolloin vanhempi palaa työmarkkinoille, kiinnittäen erityistä huomiota perheisiin, jotka ovat köyhiä ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että Barcelonan tavoitteiden saavuttamiseksi työ- ja yksityiselämän tasapainon edistämistä koskevien lainsäädäntötoimenpiteiden lisäksi jäsenvaltioiden, joita tuetaan taloudellisesti eri EU:n välineillä, olisi sitouduttava järjestämään laadukkaita, osallistavia ja kaikille avoimia julkisia ja yksityisiä lastenhoitopalveluja, jotka ovat käytettävissä siitä hetkestä, jolloin vanhempi palaa työmarkkinoille, kiinnittäen erityistä huomiota perheisiin, jotka ovat köyhiä ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa;

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään vanhempien tietoisuutta eduista, joita varhaiskasvatus- ja lastenhoito-ohjelmiin osallistuminen tuottaa heidän lapsilleen ja heille itselleen; kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan korkealaatuisten ja osallistavien varhaiskasvatus- ja lastenhoitopalvelujen suunnittelu- ja myöntämiskriteerejä yhä monimuotoisempien työmuotojen mukaisiksi ja auttamaan näin vanhempia noudattamaan työsitoumuksiaan tai löytämään työpaikka siten, että keskitytään samalla tiukasti lapsen etuun; |
| --- | --- |

31.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään vanhempien tietoisuutta eduista, joita varhaiskasvatus- ja lastenhoito-ohjelmiin osallistuminen tuottaa heidän lapsilleen ja heille itselleen; kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan korkealaatuisten ja osallistavien varhaiskasvatus- ja lastenhoitopalvelujen suunnittelu- ja myöntämiskriteerejä yhä monimuotoisempien työmuotojen mukaisiksi ja auttamaan näin vanhempia noudattamaan työsitoumuksiaan tai löytämään työpaikka siten, että keskitytään samalla tiukasti lapsen etuun;

| 32. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvoa koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa – mukaan luettuina politiikkatoimet stereotyyppisten sukupuoliroolien poistamiseksi – sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen kaikissa tulevissa EU:n aloitteissa toisivat johdonmukaisuutta ja avoimuutta prosessiin ja auttaisivat varmistamaan sukupuolijakaumaltaan tasapainoisen työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen edistämisen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tietämystä yhteiskunnassa työ- ja perhe-elämän tasapainoa koskevista oikeuksista ja oikeudellisista toimista; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvoa koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa – mukaan luettuina politiikkatoimet stereotyyppisten sukupuoliroolien poistamiseksi – sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen kaikissa tulevissa EU:n aloitteissa toisivat johdonmukaisuutta ja avoimuutta prosessiin ja auttaisivat varmistamaan sukupuolijakaumaltaan tasapainoisen työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen edistämisen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tietämystä yhteiskunnassa työ- ja perhe-elämän tasapainoa koskevista oikeuksista ja oikeudellisista toimista;

| 33. | pyytää komissiota mittaamaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen liittyvien aloitteiden myönteistä vaikutusta perheeseen, hoivatyöhön ja kodinhoitoon liittyvistä velvollisuuksista vastaamisen tasapainottamiseksi ottaen huomioon myös sellaisten erityistarpeet, jotka hoitavat vammaisia lapsia, riippuvaisessa asemassa olevia lapsia ja/tai lapsia, jotka kuuluvat heikommassa asemassa oleviin luokkiin ja ryhmiin; |
| --- | --- |

33.

pyytää komissiota mittaamaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen liittyvien aloitteiden myönteistä vaikutusta perheeseen, hoivatyöhön ja kodinhoitoon liittyvistä velvollisuuksista vastaamisen tasapainottamiseksi ottaen huomioon myös sellaisten erityistarpeet, jotka hoitavat vammaisia lapsia, riippuvaisessa asemassa olevia lapsia ja/tai lapsia, jotka kuuluvat heikommassa asemassa oleviin luokkiin ja ryhmiin;

o

o o

| 34. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

34.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0068.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0218.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0207.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0351.

(5)  http://www.oecd.org/gender/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/social-policies/international-womens-day-2016-the-campaign-for-equality-continues

(7)  Peter Moss in the 10th International Review of Leave Policies and Related Research 2014, June 2014, p. 39.

(8)  https://www.cipd.co.uk/binaries/zero-hours-contracts_2013-myth-reality.pdf

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/61

---

P8_TA(2016)0227

Ihmiskaupan ehkäiseminen ja torjuminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (2015/2118(INI))

(2018/C 076/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 79 ja 83 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 79 ja 83 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3, 5 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3, 5 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta annetun YK:n yleissopimuksen ja erityisesti sen 6 artiklan, jolla pyritään torjumaan kaikkia naisiin kohdistuvan ihmiskaupan muotoja sekä naisten prostituution hyväksikäyttöä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta annetun YK:n yleissopimuksen ja erityisesti sen 6 artiklan, jolla pyritään torjumaan kaikkia naisiin kohdistuvan ihmiskaupan muotoja sekä naisten prostituution hyväksikäyttöä,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus),

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn YK:n yleissopimuksen ihmisten kaupasta ja toisten prostituutiosta hyötymisen tukahduttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn YK:n yleissopimuksen ihmisten kaupasta ja toisten prostituutiosta hyötymisen tukahduttamisesta,

| — | ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä myöhemmin YK:n erityisistunnoissa Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) ja Peking + 15 (2010) hyväksytyt päätösasiakirjat sekä Peking + 20 -tarkistuskonferenssin päätösasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä myöhemmin YK:n erityisistunnoissa Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) ja Peking + 15 (2010) hyväksytyt päätösasiakirjat sekä Peking + 20 -tarkistuskonferenssin päätösasiakirjan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2000 annetun, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista YK:n yleissopimusta täydentävän lisäpöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti nais- ja lapsikaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta ja erityisesti siihen sisältyvän kansainvälisesti sovitun määritelmän ihmiskaupasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2000 annetun, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista YK:n yleissopimusta täydentävän lisäpöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti nais- ja lapsikaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta ja erityisesti siihen sisältyvän kansainvälisesti sovitun määritelmän ihmiskaupasta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja sen valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta sekä 27. marraskuuta 2014 hyväksytyn Euroopan parlamentin päätöslauselman YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 25. vuosipäivästä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja sen valinnaisen pöytäkirjan lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta sekä 27. marraskuuta 2014 hyväksytyn Euroopan parlamentin päätöslauselman YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 25. vuosipäivästä (1),

| — | ottaa huomioon Oviedon yleissopimuksen ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Oviedon yleissopimuksen ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä,

| — | ottaa huomioon adoptioita koskevan Haagin yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon adoptioita koskevan Haagin yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetusta EU-direktiivistä laaditut YK:n yhteiset kommentit, joissa vaaditaan, että ihmiskaupan uhreille on tarjottava kansainvälistä suojelua siten, että otetaan huomioon sukupuolinäkökohdat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetusta EU-direktiivistä laaditut YK:n yhteiset kommentit, joissa vaaditaan, että ihmiskaupan uhreille on tarjottava kansainvälistä suojelua siten, että otetaan huomioon sukupuolinäkökohdat,

| — | ottaa huomioon pakollista työtä koskevan ILOn yleissopimukseen n:o 29, jonka 2 artiklassa määritellään pakollinen työ, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakollista työtä koskevan ILOn yleissopimukseen n:o 29, jonka 2 artiklassa määritellään pakollinen työ,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja Euroopan neuvoston tätä alaa koskevat suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja Euroopan neuvoston tätä alaa koskevat suositukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) perustamisesta ja neuvoston päätöksen 2005/681/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2015/2219 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) perustamisesta ja neuvoston päätöksen 2005/681/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2015/2219 (2),

| — | ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (3),

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (4),

| — | ottaa huomioon maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevista vähimmäisvaatimuksista 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/52/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevista vähimmäisvaatimuksista 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/52/EY (5),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY (6),

| — | ottaa huomioon oleskeluluvasta, joka myönnetään yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa tekeville kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat ihmiskaupan uhreja tai jotka ovat joutuneet laittomassa maahantulossa avustamisen kohteiksi, 29. huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/81/EY (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oleskeluluvasta, joka myönnetään yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa tekeville kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat ihmiskaupan uhreja tai jotka ovat joutuneet laittomassa maahantulossa avustamisen kohteiksi, 29. huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/81/EY (7),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n strategia vuosiksi 2012–2016” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n strategia vuosiksi 2012–2016” (COM(2012)0286),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Mid-term report on the implementation of the EU Strategy towards the Eradication of Trafficking in Human Beings” (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Mid-term report on the implementation of the EU Strategy towards the Eradication of Trafficking in Human Beings” (SWD(2014)0318),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan turvallisuusagenda” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan turvallisuusagenda” (COM(2015)0185),

| — | ottaa huomioon julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strategic engagement for gender equality 2016–2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strategic engagement for gender equality 2016–2019” (SWD(2015)0278),

| — | ottaa huomioon Europolin julkistaman tilanneraportin ihmiskaupasta Euroopan unionissa (helmikuu 2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin julkistaman tilanneraportin ihmiskaupasta Euroopan unionissa (helmikuu 2016),

| — | ottaa huomioon Eurostatin ihmiskaupparaportin vuoden 2015 painoksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurostatin ihmiskaupparaportin vuoden 2015 painoksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston tuottaman Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin direktiivistä 2011/36/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston tuottaman Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin direktiivistä 2011/36/EU,

| — | ottaa huomioon komission vuonna 2016 teettämän tutkimuksen ihmiskaupan sukupuoliulottuvuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuonna 2016 teettämän tutkimuksen ihmiskaupan sukupuoliulottuvuudesta,

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta (8),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman seksuaalisen hyväksikäytön ja prostituution vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman seksuaalisen hyväksikäytön ja prostituution vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon (9),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0144/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0144/2016),

| A. | katsoo, että ihmiskauppa on vakava ihmisoikeusloukkaus, kuten EU:n perusoikeuskirjan 5 artiklan 3 kohdassa esitetään, sekä ihmisarvon ja uhrin fyysisen ja henkisen loukkaamattomuuden loukkaus, joka aiheuttaa vakavaa vahinkoa ja vaikuttaa uhreihin usein koko heidän elämänsä ajan, ja toteaa, että ihmiskauppa on vakavaa ja useimmiten järjestäytynyttä rikollisuutta, jota suuri kysyntä ja suuret, arvioiden (11) mukaan noin 150 miljardiin Yhdysvaltain dollariin nousevat voitot ohjaavat ja joka horjuttaa oikeusvaltiota; toteaa, että jäsenvaltioiden lainsäädännön väliset erot helpottavat ihmiskauppaan osallistuvien järjestäytyneiden rikollisryhmien toimintaa, että syytteeseen joutumisen riski on edelleen liian pieni ja että tähän rikokseen sovelletut seuraamukset ovat riittämättömiä mahdollisiin suuriin voittoihin verrattuina; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmiskauppa on vakava ihmisoikeusloukkaus, kuten EU:n perusoikeuskirjan 5 artiklan 3 kohdassa esitetään, sekä ihmisarvon ja uhrin fyysisen ja henkisen loukkaamattomuuden loukkaus, joka aiheuttaa vakavaa vahinkoa ja vaikuttaa uhreihin usein koko heidän elämänsä ajan, ja toteaa, että ihmiskauppa on vakavaa ja useimmiten järjestäytynyttä rikollisuutta, jota suuri kysyntä ja suuret, arvioiden (11) mukaan noin 150 miljardiin Yhdysvaltain dollariin nousevat voitot ohjaavat ja joka horjuttaa oikeusvaltiota; toteaa, että jäsenvaltioiden lainsäädännön väliset erot helpottavat ihmiskauppaan osallistuvien järjestäytyneiden rikollisryhmien toimintaa, että syytteeseen joutumisen riski on edelleen liian pieni ja että tähän rikokseen sovelletut seuraamukset ovat riittämättömiä mahdollisiin suuriin voittoihin verrattuina;

| B. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on määritelty direktiivin 2011/36/EU 2 artiklassa hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaksi henkilöiden värväämiseksi, kuljettamiseksi, siirtämiseksi, kätkemiseksi tai vastaanottamiseksi, mukaan lukien näihin henkilöihin kohdistuvan määräysvallan vaihtaminen tai siirtäminen, voimankäytöllä uhkaamisen tai voimankäytön tai muun pakottamisen, sieppauksen, petoksen, harhaanjohtamisen, vallan väärinkäytön tai haavoittuvan aseman hyödyntämisen avulla taikka toista henkilöä määräysvallassaan pitävän henkilön suostumuksen saamiseksi annetun tai vastaanotetun maksun tai edun avulla; ottaa huomioon, että hyväksikäytöksi katsotaan ainakin hyväksikäyttö prostituutiotarkoituksessa ja muut seksuaalisen hyväksikäytön muodot, pakkotyö tai pakollinen palvelu, mukaan lukien kerjääminen, orjuus ja muut orjuuden kaltaiset käytännöt, orjuuden kaltaiset olot, rikollisen toiminnan hyväksikäyttö ja elinten poistaminen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on määritelty direktiivin 2011/36/EU 2 artiklassa hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaksi henkilöiden värväämiseksi, kuljettamiseksi, siirtämiseksi, kätkemiseksi tai vastaanottamiseksi, mukaan lukien näihin henkilöihin kohdistuvan määräysvallan vaihtaminen tai siirtäminen, voimankäytöllä uhkaamisen tai voimankäytön tai muun pakottamisen, sieppauksen, petoksen, harhaanjohtamisen, vallan väärinkäytön tai haavoittuvan aseman hyödyntämisen avulla taikka toista henkilöä määräysvallassaan pitävän henkilön suostumuksen saamiseksi annetun tai vastaanotetun maksun tai edun avulla; ottaa huomioon, että hyväksikäytöksi katsotaan ainakin hyväksikäyttö prostituutiotarkoituksessa ja muut seksuaalisen hyväksikäytön muodot, pakkotyö tai pakollinen palvelu, mukaan lukien kerjääminen, orjuus ja muut orjuuden kaltaiset käytännöt, orjuuden kaltaiset olot, rikollisen toiminnan hyväksikäyttö ja elinten poistaminen;

| C. | katsoo, että ihmiskaupalla on monia eri muotoja ja erilaisia uhreja monissa laillisissa ja laittomissa toiminnoissa, mukaan lukien muun muassa maatalous, elintarvikkeiden jalostus, seksiteollisuus, kotitaloustyö, tuotantotyö, hoivatyö, siivous, muut alat (erityisesti palvelualat), kerjäämään pakottaminen, pakkoavioliitot, verkossa tapahtuva lasten seksuaalinen hyväksikäyttö, laittomat adoptiot ja ihmisen elinten kauppa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että ihmiskaupalla on monia eri muotoja ja erilaisia uhreja monissa laillisissa ja laittomissa toiminnoissa, mukaan lukien muun muassa maatalous, elintarvikkeiden jalostus, seksiteollisuus, kotitaloustyö, tuotantotyö, hoivatyö, siivous, muut alat (erityisesti palvelualat), kerjäämään pakottaminen, pakkoavioliitot, verkossa tapahtuva lasten seksuaalinen hyväksikäyttö, laittomat adoptiot ja ihmisen elinten kauppa;

| D. | ottaa huomioon, että kuten YK:n yhteisessä kannanotossa ”Joint UN Commentary on the EU Directive – A Human Rights-Based Approach” (2011) todetaan, useat YK:n järjestöt muistuttavat, että olisi myönnettävä, että sekä mies- että naiskauppaa esiintyy, ja olisi tarkasteltava naisten ja miesten kokemusten yhtenevyyksiä ja eroja haavoittuvuuden ja väärinkäytön osalta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kuten YK:n yhteisessä kannanotossa ”Joint UN Commentary on the EU Directive – A Human Rights-Based Approach” (2011) todetaan, useat YK:n järjestöt muistuttavat, että olisi myönnettävä, että sekä mies- että naiskauppaa esiintyy, ja olisi tarkasteltava naisten ja miesten kokemusten yhtenevyyksiä ja eroja haavoittuvuuden ja väärinkäytön osalta;

| E. | ottaa huomioon, että nykyinen pakolaiskriisi on paljastanut, että Euroopassa ei ole tarkoituksenmukaisia välineitä, joilla voitaisiin yhdessä torjua ihmiskauppaa, erityisesti kun ihmiskaupan tarkoituksena on naisten ja lasten seksuaalinen hyväksikäyttö; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että nykyinen pakolaiskriisi on paljastanut, että Euroopassa ei ole tarkoituksenmukaisia välineitä, joilla voitaisiin yhdessä torjua ihmiskauppaa, erityisesti kun ihmiskaupan tarkoituksena on naisten ja lasten seksuaalinen hyväksikäyttö;

| F. | ottaa huomioon, että ei ole olemassa yhtä ainoaa kaikille soveltuvaa strategiaa ja että ihmiskaupan eri muotoja, kuten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvää kauppaa, työntekijöiden hyväksikäyttöön liittyvää kauppaa ja lapsikauppaa, on käsiteltävä erityisin ja tarkoitusta varten laadituin toimin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ei ole olemassa yhtä ainoaa kaikille soveltuvaa strategiaa ja että ihmiskaupan eri muotoja, kuten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvää kauppaa, työntekijöiden hyväksikäyttöön liittyvää kauppaa ja lapsikauppaa, on käsiteltävä erityisin ja tarkoitusta varten laadituin toimin;

| G. | katsoo, että direktiivin 2011/36/EU ihmisoikeus- ja uhrikeskeiseen lähestymistapaan on syytä olla tyytyväinen ja että ihmiskaupan uhrit ovat oikeutettuja tiettyihin oikeuksiin ja palveluihin kansainvälisen oikeuden nojalla, riippumatta heidän halukkuudestaan tai kyvystään osallistua rikosoikeudellisiin menettelyihin (direktiivin 11 artiklan 3 kohdan nojalla); |
| --- | --- |

G.

katsoo, että direktiivin 2011/36/EU ihmisoikeus- ja uhrikeskeiseen lähestymistapaan on syytä olla tyytyväinen ja että ihmiskaupan uhrit ovat oikeutettuja tiettyihin oikeuksiin ja palveluihin kansainvälisen oikeuden nojalla, riippumatta heidän halukkuudestaan tai kyvystään osallistua rikosoikeudellisiin menettelyihin (direktiivin 11 artiklan 3 kohdan nojalla);

| H. | ottaa huomioon, että kaikki ihmiskaupan uhreille tarkoitetut tukipalvelut on tarjottava ilman ehtoja ja varmistettava, että he eivät joudu uudelleen uhriksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kaikki ihmiskaupan uhreille tarkoitetut tukipalvelut on tarjottava ilman ehtoja ja varmistettava, että he eivät joudu uudelleen uhriksi;

| I. | katsoo, että ihmiskauppa on toisaalta maailmanlaajuisen taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden tulos ja että toisaalta sitä lisää entisestään naisten ja miesten taloudellinen, yhteiskunnallinen ja koulutuksellinen eriarvoisuus; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että ihmiskauppa on toisaalta maailmanlaajuisen taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden tulos ja että toisaalta sitä lisää entisestään naisten ja miesten taloudellinen, yhteiskunnallinen ja koulutuksellinen eriarvoisuus;

| J. | ottaa huomioon viimeaikaisten tilastojen osoittavan, että useimmat ihmiskaupan uhrit ovat naisia; katsoo, että sukupuoli sinänsä ei luontaisesti aiheuta haavoittuvuutta ja että on monia tekijöitä, kuten köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen, seksismi ja syrjintä, jotka edistävät naisten ja tyttöjen haavoittuvaan asemaan joutumista; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon viimeaikaisten tilastojen osoittavan, että useimmat ihmiskaupan uhrit ovat naisia; katsoo, että sukupuoli sinänsä ei luontaisesti aiheuta haavoittuvuutta ja että on monia tekijöitä, kuten köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen, seksismi ja syrjintä, jotka edistävät naisten ja tyttöjen haavoittuvaan asemaan joutumista;

| K. | katsoo, että 80 prosenttia ihmiskaupan uhreista on naisia ja tyttöjä (12) ja että tämän voidaan katsoa johtuvan osaksi rakenteellisesta väkivallasta ja naisten ja tyttöjen syrjinnästä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että 80 prosenttia ihmiskaupan uhreista on naisia ja tyttöjä (12) ja että tämän voidaan katsoa johtuvan osaksi rakenteellisesta väkivallasta ja naisten ja tyttöjen syrjinnästä;

| L. | toteaa, että naisten, tyttöjen, miesten ja poikien kysyntä prostituutioaloilla on ratkaiseva seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituksessa harjoitetun ihmiskaupan vetotekijä; toteaa myös, että halvan työvoiman kysyntä ja kykenemättömyys puolustaa työntekijöiden oikeuksia ovat työvoiman riiston tarkoituksessa harjoitetun ihmiskaupan vetotekijöitä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että naisten, tyttöjen, miesten ja poikien kysyntä prostituutioaloilla on ratkaiseva seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituksessa harjoitetun ihmiskaupan vetotekijä; toteaa myös, että halvan työvoiman kysyntä ja kykenemättömyys puolustaa työntekijöiden oikeuksia ovat työvoiman riiston tarkoituksessa harjoitetun ihmiskaupan vetotekijöitä;

| M. | ottaa huomioon, että sukupuolten epätasa-arvon sekä naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan yhteiskunnallinen hyväksyminen ja yleisen tietoisuuden puute ihmiskauppaan liittyvistä asioista lisää ihmiskaupan sallivaa ilmapiiriä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että sukupuolten epätasa-arvon sekä naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan yhteiskunnallinen hyväksyminen ja yleisen tietoisuuden puute ihmiskauppaan liittyvistä asioista lisää ihmiskaupan sallivaa ilmapiiriä;

| N. | ottaa huomioon, että sellainen prostituutio, jonka piiriin ihmiskaupan uhrit todennäköisimmin joutuvat, kuten katuprostituutio, on vähentynyt maissa, jotka ovat kriminalisoineet seksin ostamisen ja muiden harjoittamasta prostituutiosta tuloja tuottavan toiminnan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että sellainen prostituutio, jonka piiriin ihmiskaupan uhrit todennäköisimmin joutuvat, kuten katuprostituutio, on vähentynyt maissa, jotka ovat kriminalisoineet seksin ostamisen ja muiden harjoittamasta prostituutiosta tuloja tuottavan toiminnan;

| O. | ottaa huomioon, että naisiin ja lapsiin, miehiin ja poikiin kohdistuva seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvä ihmiskauppa on vähentänyt maissa, jotka ovat kriminalisoineet kysynnän, mukaan lukien sekä parituksen että seksipalvelujen oston; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että naisiin ja lapsiin, miehiin ja poikiin kohdistuva seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvä ihmiskauppa on vähentänyt maissa, jotka ovat kriminalisoineet kysynnän, mukaan lukien sekä parituksen että seksipalvelujen oston;

| P. | katsoo, että vähemmistöryhmät, kuten romanit, ja maahanmuuttajat muodostavat suhteettoman suuren osan ihmiskaupan uhreista, mikä johtuu heidän sosiaalisesta ja taloudellisesta marginalisoitumisestaan; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että vähemmistöryhmät, kuten romanit, ja maahanmuuttajat muodostavat suhteettoman suuren osan ihmiskaupan uhreista, mikä johtuu heidän sosiaalisesta ja taloudellisesta marginalisoitumisestaan;

| Q. | ottaa huomioon, että sukupuoliin liittyvät odotukset ja syrjintä ovat haitaksi kaikille ja että miehet eivät kovin helposti myönnä joutuneensa hyväksikäytön uhreiksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että sukupuoliin liittyvät odotukset ja syrjintä ovat haitaksi kaikille ja että miehet eivät kovin helposti myönnä joutuneensa hyväksikäytön uhreiksi;

| R. | katsoo, että naisten ja vähemmistöryhmien taloudellinen ja sosiaalinen voimaannuttaminen vähentäisi heidän alttiuttaan joutua ihmiskaupan uhreiksi; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että naisten ja vähemmistöryhmien taloudellinen ja sosiaalinen voimaannuttaminen vähentäisi heidän alttiuttaan joutua ihmiskaupan uhreiksi;

| S. | toteaa, että uhrien tunnistaminen on edelleen ongelmallista; katsoo, että ihmiskaupan uhrien auttamiseksi ja ihmiskaupan harjoittajien syytteeseenpanemiseksi ja tuomitsemiseksi on tehostettava uhrien tukemista ja suojelua, mukaan luettuna uhrin oikeus laillisesti asua ja työskennellä jäsenvaltiossa, johon hänet on kaupattu, ja on parannettava uhrien oikeussuojaa ja mahdollisuuksia saada korvauksia; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että uhrien tunnistaminen on edelleen ongelmallista; katsoo, että ihmiskaupan uhrien auttamiseksi ja ihmiskaupan harjoittajien syytteeseenpanemiseksi ja tuomitsemiseksi on tehostettava uhrien tukemista ja suojelua, mukaan luettuna uhrin oikeus laillisesti asua ja työskennellä jäsenvaltiossa, johon hänet on kaupattu, ja on parannettava uhrien oikeussuojaa ja mahdollisuuksia saada korvauksia;

| T. | ottaa huomioon, että rekisteröidyistä ihmiskaupan uhreista noin 16 prosenttia on lapsia (13) ja 13 prosenttia tyttöjä (14), ja ottaa huomioon, että he ovat erityisen haavoittuvia ja että lapsiuhreilla on vakavia ja pysyviä fyysisiä, psykologisia ja emotionaalisia vaurioita; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että rekisteröidyistä ihmiskaupan uhreista noin 16 prosenttia on lapsia (13) ja 13 prosenttia tyttöjä (14), ja ottaa huomioon, että he ovat erityisen haavoittuvia ja että lapsiuhreilla on vakavia ja pysyviä fyysisiä, psykologisia ja emotionaalisia vaurioita;

| U. | ottaa huomioon, että 70 prosenttia ihmiskaupan tunnistetuista uhreista ja 70 prosenttia epäillyistä ihmiskauppiaista Euroopan unionissa on EU:n jäsenvaltioiden kansalaisia ja että eniten seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi ilmoitetaan naispuolisia EU:n jäsenvaltioiden kansalaisia Keski- ja Itä-Euroopasta (15); korostaa, että tilastotiedot on otettava huomioon kehitettäessä tunnistusjärjestelmiä, jotta ihmiskaupan uhrit voidaan tunnistaa nykyistä paremmin; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että 70 prosenttia ihmiskaupan tunnistetuista uhreista ja 70 prosenttia epäillyistä ihmiskauppiaista Euroopan unionissa on EU:n jäsenvaltioiden kansalaisia ja että eniten seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi ilmoitetaan naispuolisia EU:n jäsenvaltioiden kansalaisia Keski- ja Itä-Euroopasta (15); korostaa, että tilastotiedot on otettava huomioon kehitettäessä tunnistusjärjestelmiä, jotta ihmiskaupan uhrit voidaan tunnistaa nykyistä paremmin;

| V. | ottaa huomioon, että rekisteröityjen uhrien enemmistö on seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi joutuneita naisia ja tyttöjä, ja heitä on yhteensä jopa 95 prosenttia seksuaalisen hyväksikäytön uhreista (16); ottaa huomioon, että ihmiskauppa on naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että rekisteröityjen uhrien enemmistö on seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi joutuneita naisia ja tyttöjä, ja heitä on yhteensä jopa 95 prosenttia seksuaalisen hyväksikäytön uhreista (16); ottaa huomioon, että ihmiskauppa on naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto;

| W. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on monimutkainen ja rajat ylittävä ilmiö, jota voidaan torjua tehokkaasti vain, jos EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot tekevät koordinoitua yhteistyötä rikollisryhmien ja yksittäisten henkilöiden harjoittaman ns. oikeuspaikkakeinottelun ehkäisemiseksi ja keskittyvät mahdollisten ja todellisten uhrien tunnistamiseen ja suojelemiseen moniperusteista näkökulmaa hyödyntäen; katsoo, että ihmiskaupan ja ihmissalakuljetuksen välillä on selvä ero mutta että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä turvapaikanhakijoihin, pakolaisiin, maahanmuuttajiin ja muihin heikossa asemassa oleviin ryhmiin ja etenkin lapsiin, ilman huoltajia oleviin alaikäisiin ja naisiin, sillä he kohtaavat moninkertaisia riskejä ja ovat erityisen alttiita hyväksikäytölle ja uudelleen uhriksi joutumiselle; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on monimutkainen ja rajat ylittävä ilmiö, jota voidaan torjua tehokkaasti vain, jos EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot tekevät koordinoitua yhteistyötä rikollisryhmien ja yksittäisten henkilöiden harjoittaman ns. oikeuspaikkakeinottelun ehkäisemiseksi ja keskittyvät mahdollisten ja todellisten uhrien tunnistamiseen ja suojelemiseen moniperusteista näkökulmaa hyödyntäen; katsoo, että ihmiskaupan ja ihmissalakuljetuksen välillä on selvä ero mutta että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä turvapaikanhakijoihin, pakolaisiin, maahanmuuttajiin ja muihin heikossa asemassa oleviin ryhmiin ja etenkin lapsiin, ilman huoltajia oleviin alaikäisiin ja naisiin, sillä he kohtaavat moninkertaisia riskejä ja ovat erityisen alttiita hyväksikäytölle ja uudelleen uhriksi joutumiselle;

| X. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa mielletään usein ainoastaan järjestäytyneiden rikollisryhmien harjoittamaksi toiminnaksi, mutta itse asiassa sitä voivat harjoittaa myös uhrin perheenjäsenet, ystävät, sukulaiset, kumppanit ja tavalliset työnantajat; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa mielletään usein ainoastaan järjestäytyneiden rikollisryhmien harjoittamaksi toiminnaksi, mutta itse asiassa sitä voivat harjoittaa myös uhrin perheenjäsenet, ystävät, sukulaiset, kumppanit ja tavalliset työnantajat;

| Y. | ottaa huomioon, että valtaosa (70 prosenttia) epäillyistä, syytteeseen asetetuista ja tuomituista ihmiskauppiaista on miehiä, vaikka naispuoliset rikoksentekijät muodostavat suurehkon vähemmistön (29 prosenttia) ja heillä voi olla merkittävä rooli ihmiskauppaprosessissa (17), erityisesti lapsiin kohdistuvassa ihmiskaupassa; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että valtaosa (70 prosenttia) epäillyistä, syytteeseen asetetuista ja tuomituista ihmiskauppiaista on miehiä, vaikka naispuoliset rikoksentekijät muodostavat suurehkon vähemmistön (29 prosenttia) ja heillä voi olla merkittävä rooli ihmiskauppaprosessissa (17), erityisesti lapsiin kohdistuvassa ihmiskaupassa;

| Z. | ottaa huomioon, että ollakseen tehokkaita kaikkien ihmiskauppaa torjuvien lakien lisäksi on saatava aikaan selkeä kulttuurinen muutos rankaisemattomuuden kulttuurista nollatoleranssiin ihmiskauppaa vastaan; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että ollakseen tehokkaita kaikkien ihmiskauppaa torjuvien lakien lisäksi on saatava aikaan selkeä kulttuurinen muutos rankaisemattomuuden kulttuurista nollatoleranssiin ihmiskauppaa vastaan;

| AA. | ottaa huomioon, että usein uhreilla ei ole riittävästi tietoa oikeuksistaan ja siitä, miten ne voi tehokkaasti toteuttaa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että usein uhreilla ei ole riittävästi tietoa oikeuksistaan ja siitä, miten ne voi tehokkaasti toteuttaa;

| AB. | ottaa huomioon, että ihmiskauppa on orjuudesta ja laajemmasta hyväksikäytöstä käytävistä laajemmista keskusteluista erillinen käsite; ottaa huomioon, että kaikkia hyväksikäytön muotoja ei voi määritellä ihmiskaupaksi; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että ihmiskauppa on orjuudesta ja laajemmasta hyväksikäytöstä käytävistä laajemmista keskusteluista erillinen käsite; ottaa huomioon, että kaikkia hyväksikäytön muotoja ei voi määritellä ihmiskaupaksi;

Yleinen arvio toimenpiteistä ihmiskaupan sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamiseksi direktiivin täytäntöönpanossa

| 1. | toteaa, että direktiivi 2011/36/EU oli määrä saattaa osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä 6. huhtikuuta 2013 mennessä ja että kaikki jäsenvaltiot yhtä lukuun ottamatta ovat ilmoittaneet komissiolle tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että direktiivi 2011/36/EU oli määrä saattaa osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä 6. huhtikuuta 2013 mennessä ja että kaikki jäsenvaltiot yhtä lukuun ottamatta ovat ilmoittaneet komissiolle tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita vauhdittamaan ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa jäsenvaltioita vauhdittamaan ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa;

| 3. | korostaa, että EU:n oikeudellisessa ja poliittisessa kehyksessä tunnustetaan, että ihmiskauppa on sukupuolispesifinen ilmiö, ja kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään sukupuolikohtaisiin toimenpiteisiin (18); muistuttaa, että direktiivin 1 artiklassa korostetaan tarvetta noudattaa ihmiskaupan suhteen sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa lähestymistapaa; korostaa, että naiset, miehet, tytöt ja pojat ovat eri tavoin haavoittuvia, he joutuvat ihmiskaupan uhreiksi usein eri tarkoituksia varten ja että ennaltaehkäisyn, avun ja tukitoimenpiteiden on siksi oltava sukupuolikohtaisia; huomauttaa lisäksi, että EU:n strategiassa on määritelty naisiin kohdistuva väkivalta ja sukupuolten välinen epätasa-arvo ihmiskaupan merkittäviksi syiksi ja vahvistettu erilaisia toimenpiteitä ihmiskaupan sukupuolinäkökohtien huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EU:n oikeudellisessa ja poliittisessa kehyksessä tunnustetaan, että ihmiskauppa on sukupuolispesifinen ilmiö, ja kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään sukupuolikohtaisiin toimenpiteisiin (18); muistuttaa, että direktiivin 1 artiklassa korostetaan tarvetta noudattaa ihmiskaupan suhteen sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa lähestymistapaa; korostaa, että naiset, miehet, tytöt ja pojat ovat eri tavoin haavoittuvia, he joutuvat ihmiskaupan uhreiksi usein eri tarkoituksia varten ja että ennaltaehkäisyn, avun ja tukitoimenpiteiden on siksi oltava sukupuolikohtaisia; huomauttaa lisäksi, että EU:n strategiassa on määritelty naisiin kohdistuva väkivalta ja sukupuolten välinen epätasa-arvo ihmiskaupan merkittäviksi syiksi ja vahvistettu erilaisia toimenpiteitä ihmiskaupan sukupuolinäkökohtien huomioon ottamiseksi;

| 4. | huomauttaa, että komissiota vaaditaan julkaisemaan useita kertomuksia direktiivin täytäntöönpanon eri näkökohdista; ilmaisee syvän huolensa siitä, että nämä kertomukset toimitetaan myöhässä, koska se antaa huolestuttavan signaalin sen toimeenpanoa koskevista prioriteeteista; kehottaa komissiota noudattamaan direktiivissä esitettyjä raportointivelvoitteita ja aikataulua; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että komissiota vaaditaan julkaisemaan useita kertomuksia direktiivin täytäntöönpanon eri näkökohdista; ilmaisee syvän huolensa siitä, että nämä kertomukset toimitetaan myöhässä, koska se antaa huolestuttavan signaalin sen toimeenpanoa koskevista prioriteeteista; kehottaa komissiota noudattamaan direktiivissä esitettyjä raportointivelvoitteita ja aikataulua;

| 5. | muistuttaa komission direktiivin 2011/36/EU 23 artiklan 1 kohdan mukaisesta velvollisuudesta esittää huhtikuussa 2015 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet direktiivin noudattamiseksi; muistuttaa, että tätä raportointitehtävää ei ole saatettu loppuun määräaikaan mennessä; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa komission direktiivin 2011/36/EU 23 artiklan 1 kohdan mukaisesta velvollisuudesta esittää huhtikuussa 2015 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet direktiivin noudattamiseksi; muistuttaa, että tätä raportointitehtävää ei ole saatettu loppuun määräaikaan mennessä;

| 6. | painottaa, että sukupuoliulottuvuutta on seurattava johdonmukaisesti EU:n ihmiskaupan torjuntaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanossa, ja kehottaa komissiota jatkamaan edelleen tämän seuraamista arviossaan siitä, miten jäsenvaltiot noudattavat direktiiviä ja panevat sen täytäntöön; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että sukupuoliulottuvuutta on seurattava johdonmukaisesti EU:n ihmiskaupan torjuntaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanossa, ja kehottaa komissiota jatkamaan edelleen tämän seuraamista arviossaan siitä, miten jäsenvaltiot noudattavat direktiiviä ja panevat sen täytäntöön;

| 7. | antaa tunnustusta EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin hyvälle työlle ihmiskaupan eri näkökohtia koskevan tieto- ja näyttöpohjan kehittämisessä, kuten sukupuoliulottuvuutta ja erityisesti lasten haavoittuvuutta koskevassa tutkimuksessa; katsoo kuitenkin, että ihmiskaupan torjumiseksi toteutettavien EU:n toimien vauhdittamiseksi EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin valtuuksia voitaisiin laajentaa; |
| --- | --- |

7.

antaa tunnustusta EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin hyvälle työlle ihmiskaupan eri näkökohtia koskevan tieto- ja näyttöpohjan kehittämisessä, kuten sukupuoliulottuvuutta ja erityisesti lasten haavoittuvuutta koskevassa tutkimuksessa; katsoo kuitenkin, että ihmiskaupan torjumiseksi toteutettavien EU:n toimien vauhdittamiseksi EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattorin valtuuksia voitaisiin laajentaa;

| 8. | pitää valitettavana, että jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset eivät käytä täysin hyväksi Europolin voimavaroja tietojen jakamisen lisäämiseksi Europolin kanssa niin, että voitaisiin luoda tutkimusten välisiä yhteyksiä eri jäsenvaltioissa ja saada aikaan laajempi tiedusteluun pohjautuva kuva kaikkein uhkaavimmista järjestäytyneistä rikollisverkostoista, jotka toimivat aktiivisesti EU:ssa; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, että jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset eivät käytä täysin hyväksi Europolin voimavaroja tietojen jakamisen lisäämiseksi Europolin kanssa niin, että voitaisiin luoda tutkimusten välisiä yhteyksiä eri jäsenvaltioissa ja saada aikaan laajempi tiedusteluun pohjautuva kuva kaikkein uhkaavimmista järjestäytyneistä rikollisverkostoista, jotka toimivat aktiivisesti EU:ssa;

| 9. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on luonut ihmiskaupan vastaisen verkkosivun, joka sisältää tietokannan EU:n rahoittamista hankkeista unionin alueella ja muualla, ajan tasalla olevat tiedot EU:n oikeudellisista ja poliittisista välineistä, toimenpiteet ihmiskaupan torjumiseksi EU:n jäsenvaltioissa, rahoitusmahdollisuudet ja EU:n aloitteet; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on luonut ihmiskaupan vastaisen verkkosivun, joka sisältää tietokannan EU:n rahoittamista hankkeista unionin alueella ja muualla, ajan tasalla olevat tiedot EU:n oikeudellisista ja poliittisista välineistä, toimenpiteet ihmiskaupan torjumiseksi EU:n jäsenvaltioissa, rahoitusmahdollisuudet ja EU:n aloitteet;

| 10. | korostaa sen merkitystä, että uhrien ja heidän kanssaan mahdollisesti tekemisissä olevien kentällä työskentelevien virkamiesten, turvallisuusjoukkojen, oikeusviranomaisten, poliisin ja sosiaalipalvelujen käytettävissä ovat selvät ja johdonmukaiset tiedot, joihin kuuluvat tiedot esimerkiksi hätäapuun ja terveydenhuoltoon liittyvistä oikeuksista, oleskeluluvista, työoikeuksista, oikeuden saatavuudesta ja oikeudesta asianajajaan, mahdollisuuksista hakea korvausta ja lasten erityisistä oikeuksista; |
| --- | --- |

10.

korostaa sen merkitystä, että uhrien ja heidän kanssaan mahdollisesti tekemisissä olevien kentällä työskentelevien virkamiesten, turvallisuusjoukkojen, oikeusviranomaisten, poliisin ja sosiaalipalvelujen käytettävissä ovat selvät ja johdonmukaiset tiedot, joihin kuuluvat tiedot esimerkiksi hätäapuun ja terveydenhuoltoon liittyvistä oikeuksista, oleskeluluvista, työoikeuksista, oikeuden saatavuudesta ja oikeudesta asianajajaan, mahdollisuuksista hakea korvausta ja lasten erityisistä oikeuksista;

| 11. | korostaa, että lisäksi on tärkeää kiinnittää enemmän huomiota työmarkkinoiden välittäjiin, urakoitsijoihin, aliurakoitsijoihin ja työnvälitystoimistoihin erityisesti korkean riskin aloilla, jotta voidaan ehkäistä ihmiskauppaa ja erityisesti työvoiman hyväksikäyttöä mutta myös seksuaalista hyväksikäyttöä, joka piilotetaan hotellipalveluihin ja henkilökohtaisiin hoitopalveluihin liittyvien sopimusten taakse; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että lisäksi on tärkeää kiinnittää enemmän huomiota työmarkkinoiden välittäjiin, urakoitsijoihin, aliurakoitsijoihin ja työnvälitystoimistoihin erityisesti korkean riskin aloilla, jotta voidaan ehkäistä ihmiskauppaa ja erityisesti työvoiman hyväksikäyttöä mutta myös seksuaalista hyväksikäyttöä, joka piilotetaan hotellipalveluihin ja henkilökohtaisiin hoitopalveluihin liittyvien sopimusten taakse;

| 12. | korostaa, että ihmiskauppaa koskevassa EU:n oikeudellisessa ja poliittisessa kehyksessä yhdistetään sisäinen ja ulkoinen ulottuvuus ja tunnustetaan, että ihmiskauppa on vakava ihmisoikeusrikkomus ja että ihmiskaupan torjuminen on selkeä EU:n ulkoisen toiminnan tavoite; korostaa myös, että EU:n ulkopuoliset maat ovat usein EU:n sisäisen ihmiskaupan alkuperä- ja kauttakulkumaita ja että ihmiskauppa, joka on rajat ylittävää laitonta toimintaa, on tärkeä yhteistyöalue EU:n ulkopuolisille maille; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ovat laatineet neuvoston pyynnöstä tietopaketin ensisijaisissa maissa toteutetuista toimenpiteistä ihmiskaupan torjumiseksi ja luettelon EU:n ja jäsenvaltioiden käytössä olevista työkaluista ja välineistä, mukaan lukien ihmiskauppaa koskevat ulkopolitiikat ja EU:n ja jäsenvaltioiden tällä alalla rahoittamat hankkeet; pyytää jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä komission ja EUH:n kanssa ihmiskaupan torjumiseksi; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että ihmiskauppaa koskevassa EU:n oikeudellisessa ja poliittisessa kehyksessä yhdistetään sisäinen ja ulkoinen ulottuvuus ja tunnustetaan, että ihmiskauppa on vakava ihmisoikeusrikkomus ja että ihmiskaupan torjuminen on selkeä EU:n ulkoisen toiminnan tavoite; korostaa myös, että EU:n ulkopuoliset maat ovat usein EU:n sisäisen ihmiskaupan alkuperä- ja kauttakulkumaita ja että ihmiskauppa, joka on rajat ylittävää laitonta toimintaa, on tärkeä yhteistyöalue EU:n ulkopuolisille maille; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ovat laatineet neuvoston pyynnöstä tietopaketin ensisijaisissa maissa toteutetuista toimenpiteistä ihmiskaupan torjumiseksi ja luettelon EU:n ja jäsenvaltioiden käytössä olevista työkaluista ja välineistä, mukaan lukien ihmiskauppaa koskevat ulkopolitiikat ja EU:n ja jäsenvaltioiden tällä alalla rahoittamat hankkeet; pyytää jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä komission ja EUH:n kanssa ihmiskaupan torjumiseksi;

| 13. | katsoo, että turvapaikanhakijat, pakolaiset ja maahanmuuttajat ovat erityisen suuressa vaarassa joutua ihmiskaupan uhreiksi ja että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisten, lasten ja muihin heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien kauppaan; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tutkimaan yhteyttä saapuvien pakolaisten yhä suurempien määrien ja ihmiskaupan välillä; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä myös järjestelykeskuksissa, jotta voitaisiin tunnistaa mahdolliset uhrit ja käyttää kaikkia keinoja ihmiskauppiaiden ja salakuljettajien torjumiseksi muun muassa parantamalla tietojen keruuta ja varmistamalla olemassa olevien suojelustandardien noudattaminen; palauttaa mieliin EU:n virastojen ja verkostojen roolin uhrien varhaisessa tunnistamisessa EU:n rajoilla ja ihmiskaupan torjunnassa, ja korostaa tässä yhteydessä, että on lisättävä Europolin, Eurojustin, kansallisten viranomaisten ja kolmansien maiden välistä yhteistyötä sekä käytettävä eurooppalaista rikosrekisteritietojärjestelmää (ECRIS); kehottaa vahvistamaan oikeus- ja sisäasioiden virastoille suunnattavia resursseja, jotta voidaan nimittää sukupuolinäkökohtiin perehtyneitä virkailijoita, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa on yhä suurempia erilaisista ryhmistä koostuvia muuttovirtoja; korostaa, että muuttoliikeagendassa esitetyssä uudessa hotspot-lähestymistavassa ei pitäisi rajoittua ruuhkautuneiden hakemusten nopeaan käsittelyyn ja selvittämiseen, vaan sen pitäisi myös sisältää oikeasuhtaisen ihmiskaupan torjuntaosion, joka painottuisi mahdollisten uhrien tehokkaaseen ohjaukseen; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että turvapaikanhakijat, pakolaiset ja maahanmuuttajat ovat erityisen suuressa vaarassa joutua ihmiskaupan uhreiksi ja että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisten, lasten ja muihin heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien kauppaan; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tutkimaan yhteyttä saapuvien pakolaisten yhä suurempien määrien ja ihmiskaupan välillä; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä myös järjestelykeskuksissa, jotta voitaisiin tunnistaa mahdolliset uhrit ja käyttää kaikkia keinoja ihmiskauppiaiden ja salakuljettajien torjumiseksi muun muassa parantamalla tietojen keruuta ja varmistamalla olemassa olevien suojelustandardien noudattaminen; palauttaa mieliin EU:n virastojen ja verkostojen roolin uhrien varhaisessa tunnistamisessa EU:n rajoilla ja ihmiskaupan torjunnassa, ja korostaa tässä yhteydessä, että on lisättävä Europolin, Eurojustin, kansallisten viranomaisten ja kolmansien maiden välistä yhteistyötä sekä käytettävä eurooppalaista rikosrekisteritietojärjestelmää (ECRIS); kehottaa vahvistamaan oikeus- ja sisäasioiden virastoille suunnattavia resursseja, jotta voidaan nimittää sukupuolinäkökohtiin perehtyneitä virkailijoita, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa on yhä suurempia erilaisista ryhmistä koostuvia muuttovirtoja; korostaa, että muuttoliikeagendassa esitetyssä uudessa hotspot-lähestymistavassa ei pitäisi rajoittua ruuhkautuneiden hakemusten nopeaan käsittelyyn ja selvittämiseen, vaan sen pitäisi myös sisältää oikeasuhtaisen ihmiskaupan torjuntaosion, joka painottuisi mahdollisten uhrien tehokkaaseen ohjaukseen;

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan kriittisesti sitä, miten pakolaisten rekisteröinti sekä asiaankuuluvat palvelut ja hoitorakenteet on hoidettu, koska pakolaiset ja erityisesti ilman huoltajaa olevat alaikäiset ovat erittäin alttiita joutumaan rikollisryhmien hyväksikäyttämiksi ja sitten ihmiskaupan uhreiksi; |
| --- | --- |

14.

kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan kriittisesti sitä, miten pakolaisten rekisteröinti sekä asiaankuuluvat palvelut ja hoitorakenteet on hoidettu, koska pakolaiset ja erityisesti ilman huoltajaa olevat alaikäiset ovat erittäin alttiita joutumaan rikollisryhmien hyväksikäyttämiksi ja sitten ihmiskaupan uhreiksi;

| 15. | katsoo, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota transsukupuolisten uhrien tilanteeseen, sillä he kokevat usein syrjintää, leimaamista ja väkivallalla uhkaamista sukupuoli-identiteettinsä vuoksi; katsoo, että transihmisiä olisi pidettävä haavoittuvana ryhmänä, jonka jäsenet ovat erityisen alttiita joutumaan ihmiskauppiaiden käsiin; katsoo, että tämä haavoittuvuustekijä olisi otettava huomioon, kun jäsenvaltiot suorittavat yksilöllisiä riskinarviointeja, jotta varmistetaan, että ihmiskaupan uhrit saavat asianmukaista suojelua ja huolenpitoa; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan transsukupuolisten uhrien erityispiirteitä koskevan riittävän koulutuksen virkamiehille, jotka todennäköisesti joutuvat kohtaamaan ihmiskaupan uhreja tai mahdollisia uhreja, jotta he pystyvät tunnistamaan heidät ennakoivammin ja mukauttamaan avustuspalvelut heidän tarpeisiinsa; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota transsukupuolisten uhrien tilanteeseen, sillä he kokevat usein syrjintää, leimaamista ja väkivallalla uhkaamista sukupuoli-identiteettinsä vuoksi; katsoo, että transihmisiä olisi pidettävä haavoittuvana ryhmänä, jonka jäsenet ovat erityisen alttiita joutumaan ihmiskauppiaiden käsiin; katsoo, että tämä haavoittuvuustekijä olisi otettava huomioon, kun jäsenvaltiot suorittavat yksilöllisiä riskinarviointeja, jotta varmistetaan, että ihmiskaupan uhrit saavat asianmukaista suojelua ja huolenpitoa; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan transsukupuolisten uhrien erityispiirteitä koskevan riittävän koulutuksen virkamiehille, jotka todennäköisesti joutuvat kohtaamaan ihmiskaupan uhreja tai mahdollisia uhreja, jotta he pystyvät tunnistamaan heidät ennakoivammin ja mukauttamaan avustuspalvelut heidän tarpeisiinsa;

Sukupuolinäkökulma ihmiskaupan ehkäisyssä

| 16. | korostaa, että direktiivin 11 artiklan mukaan jäsenvaltioilla on velvoite luoda mekanismit uhrien tunnistamiseksi varhaisessa vaiheessa samoin kuin heidän auttamisekseen ja tukemisekseen yhteistyössä alan tukijärjestöjen kanssa; korostaa, että tarvitaan lähestymistapa, joka pohjautuu neljään perusstrategiaan: rikosten ennaltaehkäisy, syytteeseenpano rikoksesta, uhrien suojelu ja monitasoiset kumppanuudet; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että direktiivin 11 artiklan mukaan jäsenvaltioilla on velvoite luoda mekanismit uhrien tunnistamiseksi varhaisessa vaiheessa samoin kuin heidän auttamisekseen ja tukemisekseen yhteistyössä alan tukijärjestöjen kanssa; korostaa, että tarvitaan lähestymistapa, joka pohjautuu neljään perusstrategiaan: rikosten ennaltaehkäisy, syytteeseenpano rikoksesta, uhrien suojelu ja monitasoiset kumppanuudet;

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan rankaisemattomuutta, kriminalisoimaan ihmiskaupan sekä varmistamaan, että siihen syyllistyvät henkilöt saatetaan oikeuden eteen ja että seuraamuksia kovennetaan; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita näin ollen ratifioimaan kaikki asiaankuuluvat kansainväliset välineet, sopimukset ja oikeudelliset velvoitteet, jotka tekevät ihmiskaupan torjunnasta tehokkaampaa, koordinoidumpaa ja johdonmukaisempaa, ihmiskaupan vastainen Euroopan neuvoston yleissopimus mukaan luettuna; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita torjumaan rankaisemattomuutta, kriminalisoimaan ihmiskaupan sekä varmistamaan, että siihen syyllistyvät henkilöt saatetaan oikeuden eteen ja että seuraamuksia kovennetaan; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita näin ollen ratifioimaan kaikki asiaankuuluvat kansainväliset välineet, sopimukset ja oikeudelliset velvoitteet, jotka tekevät ihmiskaupan torjunnasta tehokkaampaa, koordinoidumpaa ja johdonmukaisempaa, ihmiskaupan vastainen Euroopan neuvoston yleissopimus mukaan luettuna;

| 18. | kehottaa yhtenäiseen lähestymistapaan syytteeseenpanossa ihmiskauppaa koskevista rikoksista ja kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan tutkintaa ja syytteeseenpanoa; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita lisäämään rajat ylittävää yhteistyötään ja yhteistyötä asiaankuuluvien EU:n virastojen kanssa; |
| --- | --- |

18.

kehottaa yhtenäiseen lähestymistapaan syytteeseenpanossa ihmiskauppaa koskevista rikoksista ja kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan tutkintaa ja syytteeseenpanoa; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita lisäämään rajat ylittävää yhteistyötään ja yhteistyötä asiaankuuluvien EU:n virastojen kanssa;

| 19. | muistuttaa, että naiset ja lapset voidaan pakottaa seksiin vaihtokauppana suojelusta, henkiinjäämisestä, etenemisestä muuttoreitillä sekä peruselannon saamisesta; korostaa, että eloonjäämiseksi harjoitettavaan seksiin joutuneita naisia ja lapsia ei pidetä ihmiskaupan uhreina, jolloin he eivät saa tarvittavaa apua; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että naiset ja lapset voidaan pakottaa seksiin vaihtokauppana suojelusta, henkiinjäämisestä, etenemisestä muuttoreitillä sekä peruselannon saamisesta; korostaa, että eloonjäämiseksi harjoitettavaan seksiin joutuneita naisia ja lapsia ei pidetä ihmiskaupan uhreina, jolloin he eivät saa tarvittavaa apua;

| 20. | korostaa, että ihmiskaupan ja ihmisten salakuljetuksen torjumiseksi on tärkeää luoda kanavia naisten ja lasten lailliselle ja turvalliselle maahanmuutolle (esimerkiksi humanitaariset viisumit); huomauttaa, että lisäksi on tärkeää, että kohdemaat varmistavat, että kohdemaissa laillisen oleskeluluvan saaneilla maahanmuuttajanaisilla on mahdollisuus opetella kieliä ja muita yhteiskuntaan sopeutumisen välineitä ja erityisesti saada koulutusta, jotta naiset voivat käyttää kansalaisoikeuksiaan; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että ihmiskaupan ja ihmisten salakuljetuksen torjumiseksi on tärkeää luoda kanavia naisten ja lasten lailliselle ja turvalliselle maahanmuutolle (esimerkiksi humanitaariset viisumit); huomauttaa, että lisäksi on tärkeää, että kohdemaat varmistavat, että kohdemaissa laillisen oleskeluluvan saaneilla maahanmuuttajanaisilla on mahdollisuus opetella kieliä ja muita yhteiskuntaan sopeutumisen välineitä ja erityisesti saada koulutusta, jotta naiset voivat käyttää kansalaisoikeuksiaan;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita järjestämään uhreille hyvin jäsennettyjä haastatteluja, jotka auttavat käymään tapahtumat täsmällisesti läpi aiheuttamatta kuitenkaan samalla uhrille psykologista painetta, sillä hän on jo valmiiksi peloissaan ja hämmentynyt; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita järjestämään uhreille hyvin jäsennettyjä haastatteluja, jotka auttavat käymään tapahtumat täsmällisesti läpi aiheuttamatta kuitenkaan samalla uhrille psykologista painetta, sillä hän on jo valmiiksi peloissaan ja hämmentynyt;

| 22. | korostaa, että kaikissa ihmiskaupan vastaisissa pyrkimyksissä on tasapainoisesti keskityttävä vastuulliseen syytteeseenpanoon uhrien suojelemiseksi; toteaa, että uhrien tukemisella on ihmiskaupan ehkäisemisessä tärkeä rooli, koska asianmukaisesti tuetut uhrit pystyvät toipumaan kokemustensa aiheuttamista traumoista, auttamaan rikollisten syytteeseenpanossa ja ennaltaehkäisevien ohjelmien laadinnassa ja antamaan tietoja päätöksentekoa varten sekä välttymään joutumasta uudelleen ihmiskaupan uhriksi; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että kaikissa ihmiskaupan vastaisissa pyrkimyksissä on tasapainoisesti keskityttävä vastuulliseen syytteeseenpanoon uhrien suojelemiseksi; toteaa, että uhrien tukemisella on ihmiskaupan ehkäisemisessä tärkeä rooli, koska asianmukaisesti tuetut uhrit pystyvät toipumaan kokemustensa aiheuttamista traumoista, auttamaan rikollisten syytteeseenpanossa ja ennaltaehkäisevien ohjelmien laadinnassa ja antamaan tietoja päätöksentekoa varten sekä välttymään joutumasta uudelleen ihmiskaupan uhriksi;

| 23. | korostaa, että internet on avainasemassa ihmiskaupan helpottamisessa, minkä vuoksi internet lisää haasteita tämän vakavan järjestäytyneen rikollisuuden muodon torjumisessa; toteaa, että internetiä käytetään yhä enemmän uhrien houkuttelemiseen EU:ssa ja sen ulkopuolella esittämällä valheellisia työtarjouksia hyväksikäytettyjen uhrien tarjoamien palvelujen mainostamisen avulla sekä rikollisjärjestöjen väliseen tietojenvaihtoon; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden ihmiskaupan torjuntaa koskevissa politiikoissa tämä otetaan huomioon ja että kyberteknologiaan liittyvissä lainvalvontatoimissa on käytettävissä tarvittava tasa-arvoasiantuntemus, jotta voidaan ehkäistä ja tehokkaasti torjua kaikkia tämän rikollisuuden muotoja erityisesti seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan yhteydessä; korostaa, että myös uusia tekniikoita, sosiaalista mediaa ja internetiä olisi käytettävä ihmiskaupan torjunnassa sovellettavien hyvien käytänteiden levittämiseksi, tietoisuuden lisäämiseksi ja mahdollisten uhrien varoittamiseksi ihmiskaupan riskeistä; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tutkimaan edelleen internetin roolia ihmiskaupassa ja huolehtimaan asianmukaisesti tiedottamisesta Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että internet on avainasemassa ihmiskaupan helpottamisessa, minkä vuoksi internet lisää haasteita tämän vakavan järjestäytyneen rikollisuuden muodon torjumisessa; toteaa, että internetiä käytetään yhä enemmän uhrien houkuttelemiseen EU:ssa ja sen ulkopuolella esittämällä valheellisia työtarjouksia hyväksikäytettyjen uhrien tarjoamien palvelujen mainostamisen avulla sekä rikollisjärjestöjen väliseen tietojenvaihtoon; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden ihmiskaupan torjuntaa koskevissa politiikoissa tämä otetaan huomioon ja että kyberteknologiaan liittyvissä lainvalvontatoimissa on käytettävissä tarvittava tasa-arvoasiantuntemus, jotta voidaan ehkäistä ja tehokkaasti torjua kaikkia tämän rikollisuuden muotoja erityisesti seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan ihmiskaupan yhteydessä; korostaa, että myös uusia tekniikoita, sosiaalista mediaa ja internetiä olisi käytettävä ihmiskaupan torjunnassa sovellettavien hyvien käytänteiden levittämiseksi, tietoisuuden lisäämiseksi ja mahdollisten uhrien varoittamiseksi ihmiskaupan riskeistä; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tutkimaan edelleen internetin roolia ihmiskaupassa ja huolehtimaan asianmukaisesti tiedottamisesta Euroopan parlamentille;

| 24. | korostaa, että uhrien tunnistaminen on edelleen yksi täytäntöönpanon kaikkein vaikeimmista ja epätäydellisimmistä puolista, mutta korostaa, että tämä ei vähennä jäsenvaltioiden velvollisuutta suojella näitä haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä; korostaa, että tämän rikoksen pakottavan ja harhauttavan luonteen takia uhrit voivat olla kyvyttömiä tunnistamaan omaa haavoittuvuuttaan; korostaa, että teot, joita ihmiskaupan uhrit pakotetaan tekemään, ovat rikoksia joissakin jäsenvaltioissa, mikä osittain huonontaa uhrien ja viranomaisten välistä luottamusta; huomauttaa, että direktiivissä 2011/36/EU kielletään ihmiskaupan uhrien kriminalisointi; kehottaa jäsenvaltioita panemaan direktiivin ihmiskaupan uhrien suojelua ja tukemista koskevat 11–17 artiklat täysimääräisesti täytäntöön (erityisesti lisäämällä uhreille tarkoitettujen turvakotien määrää ja vahvistamalla ohjelmia, joilla uhreja autetaan integroitumaan uudelleen yhteiskuntaan) sekä soveltamaan täysimääräisesti rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista annettua direktiiviä 2012/29/EU, jotta varmistetaan, että ihmiskaupan uhrit saavat asianmukaista tukea ja apua, mukaan luettuna oikeus oleskella sen jäsenvaltion alueella ja päästä sen jäsenvaltion työmarkkinoille, jossa uhri on ollut kaupan kohteena; korostaa, että näiden säännösten ehtona ei saisi olla, että uhrit tekevät kanteluita tai yhteistyötä rikostutkinnoissa; kehottaa komissiota vahvistamaan uhrien suojeluun liittyvien parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että uhrien tunnistaminen on edelleen yksi täytäntöönpanon kaikkein vaikeimmista ja epätäydellisimmistä puolista, mutta korostaa, että tämä ei vähennä jäsenvaltioiden velvollisuutta suojella näitä haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä; korostaa, että tämän rikoksen pakottavan ja harhauttavan luonteen takia uhrit voivat olla kyvyttömiä tunnistamaan omaa haavoittuvuuttaan; korostaa, että teot, joita ihmiskaupan uhrit pakotetaan tekemään, ovat rikoksia joissakin jäsenvaltioissa, mikä osittain huonontaa uhrien ja viranomaisten välistä luottamusta; huomauttaa, että direktiivissä 2011/36/EU kielletään ihmiskaupan uhrien kriminalisointi; kehottaa jäsenvaltioita panemaan direktiivin ihmiskaupan uhrien suojelua ja tukemista koskevat 11–17 artiklat täysimääräisesti täytäntöön (erityisesti lisäämällä uhreille tarkoitettujen turvakotien määrää ja vahvistamalla ohjelmia, joilla uhreja autetaan integroitumaan uudelleen yhteiskuntaan) sekä soveltamaan täysimääräisesti rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista annettua direktiiviä 2012/29/EU, jotta varmistetaan, että ihmiskaupan uhrit saavat asianmukaista tukea ja apua, mukaan luettuna oikeus oleskella sen jäsenvaltion alueella ja päästä sen jäsenvaltion työmarkkinoille, jossa uhri on ollut kaupan kohteena; korostaa, että näiden säännösten ehtona ei saisi olla, että uhrit tekevät kanteluita tai yhteistyötä rikostutkinnoissa; kehottaa komissiota vahvistamaan uhrien suojeluun liittyvien parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| 25. | korostaa, että kansalaisjärjestöjä ja henkilöitä, jotka tekevät työtä ihmiskaupan uhrien suojelemiseksi ja auttamiseksi, ei pitäisi asettaa vastuuseen mistään rikoksesta; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että kansalaisjärjestöjä ja henkilöitä, jotka tekevät työtä ihmiskaupan uhrien suojelemiseksi ja auttamiseksi, ei pitäisi asettaa vastuuseen mistään rikoksesta;

| 26. | suhtautuu hyvin kriittisesti siihen, ettei ihmiskaupan uhrien palvelujen käyttö ole jo nyt rikos kaikissa jäsenvaltioissa, mutta myöntää, että tietoisuuden osoittaminen juridisesti on vaikeaa, ja katsoo, että tämä olisi tärkeä askel, jolla tunnustettaisiin tämän rikoksen vakavuus ja varmistettaisiin todelliset puitteet ihmiskaupan ehkäisemiselle ja rankaisemattomuuden kulttuurin lopettamiselle; |
| --- | --- |

26.

suhtautuu hyvin kriittisesti siihen, ettei ihmiskaupan uhrien palvelujen käyttö ole jo nyt rikos kaikissa jäsenvaltioissa, mutta myöntää, että tietoisuuden osoittaminen juridisesti on vaikeaa, ja katsoo, että tämä olisi tärkeä askel, jolla tunnustettaisiin tämän rikoksen vakavuus ja varmistettaisiin todelliset puitteet ihmiskaupan ehkäisemiselle ja rankaisemattomuuden kulttuurin lopettamiselle;

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vahvat rikosoikeudelliset rangaistukset ihmiskauppaa, nykyaikaista orjuutta ja hyväksikäyttöä koskevista rikoksista; kehottaa kriminalisoimaan sellaisten palvelujen tietoisen käytön, joissa palvelun tarjoaja on ihmiskaupan uhri, mukaan lukien prostituutiotarkoituksessa harjoitettu ihmiskauppa, hyväksikäyttö prostituutiotarkoituksessa ja muut seksuaalisen hyväksikäytön muodot, pakkotyö tai pakollinen palvelu mukaan lukien kerjääminen, orjuus ja muut orjuuden kaltaiset käytännöt, orjuuden kaltaiset olot, rikollisen toiminnan hyväksikäyttö ja elinten poistaminen; panee merkille, että ihmiskauppaa koskeviin rikoksiin liittyvien syytteeseenpanojen ja tuomioiden määrä on vähäinen kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vahvat rikosoikeudelliset rangaistukset ihmiskauppaa, nykyaikaista orjuutta ja hyväksikäyttöä koskevista rikoksista; kehottaa kriminalisoimaan sellaisten palvelujen tietoisen käytön, joissa palvelun tarjoaja on ihmiskaupan uhri, mukaan lukien prostituutiotarkoituksessa harjoitettu ihmiskauppa, hyväksikäyttö prostituutiotarkoituksessa ja muut seksuaalisen hyväksikäytön muodot, pakkotyö tai pakollinen palvelu mukaan lukien kerjääminen, orjuus ja muut orjuuden kaltaiset käytännöt, orjuuden kaltaiset olot, rikollisen toiminnan hyväksikäyttö ja elinten poistaminen; panee merkille, että ihmiskauppaa koskeviin rikoksiin liittyvien syytteeseenpanojen ja tuomioiden määrä on vähäinen kansallisella tasolla;

| 28. | huomauttaa, että uhrien rekisteröinnin kannalta tärkein tietolähde on poliisi ja korostaa riittävien henkilöresurssien ja varojen tarvetta, lainvalvontaviranomaisten täsmä- ja erityiskoulutus mukaan luettuna, sekä tarvetta huolehtia entistä paremmasta sukupuolten edustuksen tasapainosta henkilökunnan keskuudessa; painottaa, että vankiloiden ja säilöönottokeskusten käyttö ihmiskaupan uhrien rekisteröimiseen eräissä jäsenvaltioissa osoittaa järjestelmän ja asianomaisten ammattilaisten tietojen puutteellisuuden; vaatii unionin jäsenvaltioita soveltamaan tehokkaasti ihmiskaupan torjumiseen tarkoitettua lainsäädäntöä, ja korostaa myös, että uhrien tunnistamisen parantamiseksi ja ihmiskaupassa käytettäviä ovelia keinoja koskevan ymmärryksen lisäämiseksi rikosoikeusjärjestelmässä olisi keskityttävä enemmän hyväksikäytön ja lainsäädännön täytäntöönpanon dynamiikkaan, huomauttaa tässä yhteydessä, että asetuksen (EU) 2015/2219 mukaan CEPOLin olisi koulutustoiminnassaan edistettävä perusoikeuksien, myös uhrien oikeuksien, tuen ja suojelun, yleistä kunnioittamista ja ymmärtämistä lainvalvonnassa; |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että uhrien rekisteröinnin kannalta tärkein tietolähde on poliisi ja korostaa riittävien henkilöresurssien ja varojen tarvetta, lainvalvontaviranomaisten täsmä- ja erityiskoulutus mukaan luettuna, sekä tarvetta huolehtia entistä paremmasta sukupuolten edustuksen tasapainosta henkilökunnan keskuudessa; painottaa, että vankiloiden ja säilöönottokeskusten käyttö ihmiskaupan uhrien rekisteröimiseen eräissä jäsenvaltioissa osoittaa järjestelmän ja asianomaisten ammattilaisten tietojen puutteellisuuden; vaatii unionin jäsenvaltioita soveltamaan tehokkaasti ihmiskaupan torjumiseen tarkoitettua lainsäädäntöä, ja korostaa myös, että uhrien tunnistamisen parantamiseksi ja ihmiskaupassa käytettäviä ovelia keinoja koskevan ymmärryksen lisäämiseksi rikosoikeusjärjestelmässä olisi keskityttävä enemmän hyväksikäytön ja lainsäädännön täytäntöönpanon dynamiikkaan, huomauttaa tässä yhteydessä, että asetuksen (EU) 2015/2219 mukaan CEPOLin olisi koulutustoiminnassaan edistettävä perusoikeuksien, myös uhrien oikeuksien, tuen ja suojelun, yleistä kunnioittamista ja ymmärtämistä lainvalvonnassa;

| 29. | kehottaa Europolia ja kansallisia poliisivoimia antamaan entistä keskeisemmän aseman ja enemmän resursseja ihmiskauppaa helpottavien henkilöiden syytteeseenpanemiselle ja kiinnittämään erityistä huomiota sekä poliisivoimien että kansalaisten valistamiseen ihmiskaupan uusista muodoista; |
| --- | --- |

29.

kehottaa Europolia ja kansallisia poliisivoimia antamaan entistä keskeisemmän aseman ja enemmän resursseja ihmiskauppaa helpottavien henkilöiden syytteeseenpanemiselle ja kiinnittämään erityistä huomiota sekä poliisivoimien että kansalaisten valistamiseen ihmiskaupan uusista muodoista;

| 30. | kehottaa Europolia ja jäsenvaltioita vahvistamaan toimiaan värvääjiä vastaan, tapahtuipa tämä ennakoivan lähestymistavan avulla tai uhrin antaman todistajanlausunnon pohjalta direktiivin 2011/36/EU 9 artiklan mukaisesti; korostaa, että värvääjät käyttävät useita erilaisia kanavia, mukaan luettuna sosiaaliset verkostot ja internetsivustot (verkossa toimivat värväystoimistot); kehottaa komissiota laajentamaan Europolin EU:n internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevän yksikön (EU IRU) toimivaltuuksia ihmiskaupan torjumisessa; |
| --- | --- |

30.

kehottaa Europolia ja jäsenvaltioita vahvistamaan toimiaan värvääjiä vastaan, tapahtuipa tämä ennakoivan lähestymistavan avulla tai uhrin antaman todistajanlausunnon pohjalta direktiivin 2011/36/EU 9 artiklan mukaisesti; korostaa, että värvääjät käyttävät useita erilaisia kanavia, mukaan luettuna sosiaaliset verkostot ja internetsivustot (verkossa toimivat värväystoimistot); kehottaa komissiota laajentamaan Europolin EU:n internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevän yksikön (EU IRU) toimivaltuuksia ihmiskaupan torjumisessa;

| 31. | kehottaa komissiota arvioimaan jäsenvaltioiden ja Europolin välisen, ihmiskaupan torjuntaa koskevan yhteistyön tehokkuutta; korostaa, että on tärkeää, että tietoja vaihdetaan järjestelmällisesti ja että kaikki jäsenvaltiot toimittavat tietoja tähän tarkoitukseen käytettäviin eurooppalaisiin tietokantoihin, mukaan luettuna Europolin tietokannat Focal Point Phoenix ja Focal Point Twins; korostaa, että raja- ja rannikkovartijoiden on saatava käyttää Europolin tietokantoja; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota arvioimaan jäsenvaltioiden ja Europolin välisen, ihmiskaupan torjuntaa koskevan yhteistyön tehokkuutta; korostaa, että on tärkeää, että tietoja vaihdetaan järjestelmällisesti ja että kaikki jäsenvaltiot toimittavat tietoja tähän tarkoitukseen käytettäviin eurooppalaisiin tietokantoihin, mukaan luettuna Europolin tietokannat Focal Point Phoenix ja Focal Point Twins; korostaa, että raja- ja rannikkovartijoiden on saatava käyttää Europolin tietokantoja;

| 32. | huomauttaa, että uhrit kohtaavat hyväksikäyttöä eri tavoin ja että tunnistamismenetelmä, jossa käytetään indikaattoreista koostuvaa ”tarkistuslistaa”, voi vaikeuttaa virallista tunnistamista, ja se voi siten vaikuttaa uhrien palvelujen, avun ja suojelun saantiin; |
| --- | --- |

32.

huomauttaa, että uhrit kohtaavat hyväksikäyttöä eri tavoin ja että tunnistamismenetelmä, jossa käytetään indikaattoreista koostuvaa ”tarkistuslistaa”, voi vaikeuttaa virallista tunnistamista, ja se voi siten vaikuttaa uhrien palvelujen, avun ja suojelun saantiin;

| 33. | korostaa, että lainsäädäntöä on muutettava siten, että siinä tunnustetaan ihmiskaupan uhrit oikeudenhaltijoiksi lain edessä, jotta heitä voidaan kannustaa kääntymään viranomaisten puoleen ja ilmoittamaan tilanteestaan, minkä avulla voidaan parantaa uhrien varhaista tunnistamista; korostaa, että ihmiskaupan uhreilla on oltava oikeus tuki- ja suojelutoimenpiteisiin; korostaa, että sosiaali- ja terveystyöntekijöille ja maahanmuuttopalveluille on annettava suuremmat valtuudet määritellä, mitä ihmiskauppa on ja keitä on lain mukaan autettava ja suojeltava; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että lainsäädäntöä on muutettava siten, että siinä tunnustetaan ihmiskaupan uhrit oikeudenhaltijoiksi lain edessä, jotta heitä voidaan kannustaa kääntymään viranomaisten puoleen ja ilmoittamaan tilanteestaan, minkä avulla voidaan parantaa uhrien varhaista tunnistamista; korostaa, että ihmiskaupan uhreilla on oltava oikeus tuki- ja suojelutoimenpiteisiin; korostaa, että sosiaali- ja terveystyöntekijöille ja maahanmuuttopalveluille on annettava suuremmat valtuudet määritellä, mitä ihmiskauppa on ja keitä on lain mukaan autettava ja suojeltava;

| 34. | kehottaa panemaan direktiivin 2011/36/EU 8 artiklan paremmin täytäntöön ja seuraamaan sen noudattamista, jotta voidaan varmistaa uhrin syytämättä jättäminen tai tälle määrättyjen seuraamusten tai rangaistusten soveltamatta jättäminen, ja korostaa, että tähän sisältyy seuraamusten tai rangaistusten soveltamatta jättäminen prostituution tapauksessa ja rankaisematta jättäminen tapauksissa, joissa henkilö tulee luvattomasti kauttakulku- tai määränpäämaahan tai oleskelee näissä laittomasti; |
| --- | --- |

34.

kehottaa panemaan direktiivin 2011/36/EU 8 artiklan paremmin täytäntöön ja seuraamaan sen noudattamista, jotta voidaan varmistaa uhrin syytämättä jättäminen tai tälle määrättyjen seuraamusten tai rangaistusten soveltamatta jättäminen, ja korostaa, että tähän sisältyy seuraamusten tai rangaistusten soveltamatta jättäminen prostituution tapauksessa ja rankaisematta jättäminen tapauksissa, joissa henkilö tulee luvattomasti kauttakulku- tai määränpäämaahan tai oleskelee näissä laittomasti;

| 35. | panee huolestuneena merkille todisteet siitä, että joitakin ihmiskaupan uhreja pikemminkin pidätetään ja karkotetaan kuin että heidän annettaisiin käyttää oikeuksiaan uhreina ja heitä autettaisiin saamaan tarvittavaa apua, kuten direktiivin 2004/81/EY mukaan pitäisi tapahtua; |
| --- | --- |

35.

panee huolestuneena merkille todisteet siitä, että joitakin ihmiskaupan uhreja pikemminkin pidätetään ja karkotetaan kuin että heidän annettaisiin käyttää oikeuksiaan uhreina ja heitä autettaisiin saamaan tarvittavaa apua, kuten direktiivin 2004/81/EY mukaan pitäisi tapahtua;

| 36. | kehottaa komissiota laatimaan parhaisiin käytäntöihin perustuvat ohjeet tasa-arvoasiantuntemuksen tuottamiseksi ja sen valtavirtaistamiseksi lainvalvontaviranomaisten toimintaan kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota laatimaan parhaisiin käytäntöihin perustuvat ohjeet tasa-arvoasiantuntemuksen tuottamiseksi ja sen valtavirtaistamiseksi lainvalvontaviranomaisten toimintaan kaikkialla EU:ssa;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään keskenään yhteistyötä kehitettäessä ihmiskaupan uhrien tunnistamista helpottavia parempia ohjeita, joilla voidaan auttaa konsulipalveluja ja rajavartijoita tässä tehtävässä; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään keskenään yhteistyötä kehitettäessä ihmiskaupan uhrien tunnistamista helpottavia parempia ohjeita, joilla voidaan auttaa konsulipalveluja ja rajavartijoita tässä tehtävässä;

| 38. | painottaa, että on tärkeää ”seurata rahavirtaa” keskeisenä strategiana ihmiskaupasta hyötyvien järjestäytyneiden rikollisverkostojen tutkinnassa ja syytteeseenpanossa, ja kehottaa Europolia ja Eurojustia vahvistamaan valmiuksiaan ihmiskaupan torjunnan alalla; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä Europolin kanssa ja keskenään tutkiakseen ihmiskauppatapauksiin liittyviä rahoitusnäkökohtia ja rahanpesua; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi tehostettava yhteistyötään ihmiskauppaan osallistuvien varojen jäädyttämiseksi ja takavarikoimiseksi, sillä tämä voisi olla tehokas keino muuttaa ihmiskauppa liiketoiminnasta, jossa riski on pieni ja voitto suuri, liiketoiminnaksi, jossa riski on suuri ja voitto pieni; kehottaa jäsenvaltioita tässä yhteydessä käyttämään tehokkaammin kaikkia käytettävissä olevia nykyisiä välineitä, kuten tuomioistuinten tuomioiden vastavuoroista tunnustamista, yhteisiä tutkintaryhmiä ja eurooppalaista tutkintamääräystä; katsoo, että ihmiskauppaa koskevista rikoksista tuomittujen henkilöiden takavarikoidut varat olisi käytettävä ihmiskaupan uhrien tukemiseen ja heille maksettavien korvausten kattamiseen; panee lisäksi merkille, että ihmiskaupasta ja ihmisten hyväksikäytöstä saaduilla suunnattomilla varoilla rahoitetaan muunlaisia vakavan rikollisuuden muotoja; |
| --- | --- |

38.

painottaa, että on tärkeää ”seurata rahavirtaa” keskeisenä strategiana ihmiskaupasta hyötyvien järjestäytyneiden rikollisverkostojen tutkinnassa ja syytteeseenpanossa, ja kehottaa Europolia ja Eurojustia vahvistamaan valmiuksiaan ihmiskaupan torjunnan alalla; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä Europolin kanssa ja keskenään tutkiakseen ihmiskauppatapauksiin liittyviä rahoitusnäkökohtia ja rahanpesua; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi tehostettava yhteistyötään ihmiskauppaan osallistuvien varojen jäädyttämiseksi ja takavarikoimiseksi, sillä tämä voisi olla tehokas keino muuttaa ihmiskauppa liiketoiminnasta, jossa riski on pieni ja voitto suuri, liiketoiminnaksi, jossa riski on suuri ja voitto pieni; kehottaa jäsenvaltioita tässä yhteydessä käyttämään tehokkaammin kaikkia käytettävissä olevia nykyisiä välineitä, kuten tuomioistuinten tuomioiden vastavuoroista tunnustamista, yhteisiä tutkintaryhmiä ja eurooppalaista tutkintamääräystä; katsoo, että ihmiskauppaa koskevista rikoksista tuomittujen henkilöiden takavarikoidut varat olisi käytettävä ihmiskaupan uhrien tukemiseen ja heille maksettavien korvausten kattamiseen; panee lisäksi merkille, että ihmiskaupasta ja ihmisten hyväksikäytöstä saaduilla suunnattomilla varoilla rahoitetaan muunlaisia vakavan rikollisuuden muotoja;

| 39. | kehottaa oikeus- ja sisäasioiden (OSA) virastoja, kuten Eurojustia, Europolia, perusoikeusvirastoa, Frontexia, CEPOLia ja EASOa laatimaan pysyvän ohjelman sukupuolten tasapainon parantamiseksi ihmiskauppaan liittyvässä päätöksenteossa; kehottaa julkaisemaan tiedot hallintoneuvostojen ja henkilökunnan sukupuolijakaumasta, minkä jälkeen jäsenvaltioiden kanssa käytäisiin keskusteluja tasavertaisen rekrytoinnin eduista ja sen edistämisestä lain- ja rajavalvontapalvelujen piirissä; kehottaa myös ottamaan käyttöön Europolin ”Female Factor” -ohjelman kaltaisia ohjelmia suurelta osin miesvaltaisissa oikeus- ja sisäasioiden virastoissa kausittaiselta pikemmin kuin kertaluonteiselta pohjalta; |
| --- | --- |

39.

kehottaa oikeus- ja sisäasioiden (OSA) virastoja, kuten Eurojustia, Europolia, perusoikeusvirastoa, Frontexia, CEPOLia ja EASOa laatimaan pysyvän ohjelman sukupuolten tasapainon parantamiseksi ihmiskauppaan liittyvässä päätöksenteossa; kehottaa julkaisemaan tiedot hallintoneuvostojen ja henkilökunnan sukupuolijakaumasta, minkä jälkeen jäsenvaltioiden kanssa käytäisiin keskusteluja tasavertaisen rekrytoinnin eduista ja sen edistämisestä lain- ja rajavalvontapalvelujen piirissä; kehottaa myös ottamaan käyttöön Europolin ”Female Factor” -ohjelman kaltaisia ohjelmia suurelta osin miesvaltaisissa oikeus- ja sisäasioiden virastoissa kausittaiselta pikemmin kuin kertaluonteiselta pohjalta;

| 40. | palauttaa mieliin, että alan toimijoiden ja viranomaisten kouluttaminen on keskeisen tärkeää, jotta voidaan tunnistaa varhaisessa vaiheessa mahdolliset uhrit ja ehkäistä rikokset; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita soveltamaan täysimääräisesti direktiivin 2011/36/EU 18 artiklan 3 kohtaa ja vaihtamaan parhaita käytänteitä, erityisesti silloin, kun luodaan sukupuolinäkökulman huomioon ottavia koulutusohjelmia viranomaisen asemassa ihmiskaupan uhrien kanssa tekemisiin joutuville henkilöille, kuten poliisi- ja muille turvallisuusviranomaisille, rajaviranomaisille, tuomareille, asianajajille ja muille oikeusviranomaisille, kentällä työskentelevälle lääkintähenkilöstölle, sosiaalityöntekijöille ja psykologeille; korostaa, että koulutukseen tulisi sisältyä sukupuoleen perustuvan väkivallan ja hyväksikäytön ymmärtämisen kehittäminen, uhrien havaitseminen, virallinen tunnistamisprosessi ja asianmukainen, sukupuolinäkökohdat huomioon ottava apu uhreille; |
| --- | --- |

40.

palauttaa mieliin, että alan toimijoiden ja viranomaisten kouluttaminen on keskeisen tärkeää, jotta voidaan tunnistaa varhaisessa vaiheessa mahdolliset uhrit ja ehkäistä rikokset; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita soveltamaan täysimääräisesti direktiivin 2011/36/EU 18 artiklan 3 kohtaa ja vaihtamaan parhaita käytänteitä, erityisesti silloin, kun luodaan sukupuolinäkökulman huomioon ottavia koulutusohjelmia viranomaisen asemassa ihmiskaupan uhrien kanssa tekemisiin joutuville henkilöille, kuten poliisi- ja muille turvallisuusviranomaisille, rajaviranomaisille, tuomareille, asianajajille ja muille oikeusviranomaisille, kentällä työskentelevälle lääkintähenkilöstölle, sosiaalityöntekijöille ja psykologeille; korostaa, että koulutukseen tulisi sisältyä sukupuoleen perustuvan väkivallan ja hyväksikäytön ymmärtämisen kehittäminen, uhrien havaitseminen, virallinen tunnistamisprosessi ja asianmukainen, sukupuolinäkökohdat huomioon ottava apu uhreille;

| 41. | vaatii tietämyksen parantamiseen tarkoitettujen tietoisuutta lisäävien julkaisujen edelleen kehittämistä ja niiden levittämistä ammattien sisällä, esimerkkinä julkaisu ”Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking” (19); |
| --- | --- |

41.

vaatii tietämyksen parantamiseen tarkoitettujen tietoisuutta lisäävien julkaisujen edelleen kehittämistä ja niiden levittämistä ammattien sisällä, esimerkkinä julkaisu ”Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking” (19);

| 42. | tunnustaa pitkäaikaisten suhteiden kehittämisen merkityksen lainvalvontaviranomaisten, palveluntarjoajien, eri sidosryhmien ja uhrien välillä, jotta voidaan ymmärtäväisesti rakentaa luottamusta ja vastata uhrien tarpeisiin; korostaa, että tukijärjestöt tarvitsevat riittävästi rahoitusta hankkeilleen, ja ilmaisee huolensa siitä, että monet järjestöt, erityisesti naisjärjestöt, kamppailevat rahoitusleikkausten takia; |
| --- | --- |

42.

tunnustaa pitkäaikaisten suhteiden kehittämisen merkityksen lainvalvontaviranomaisten, palveluntarjoajien, eri sidosryhmien ja uhrien välillä, jotta voidaan ymmärtäväisesti rakentaa luottamusta ja vastata uhrien tarpeisiin; korostaa, että tukijärjestöt tarvitsevat riittävästi rahoitusta hankkeilleen, ja ilmaisee huolensa siitä, että monet järjestöt, erityisesti naisjärjestöt, kamppailevat rahoitusleikkausten takia;

| 43. | korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden rahoitus tulisi kohdentaa sopivimmille palveluntarjoajille ja perustua uhrien tarpeisiin, myös sukupuoli- ja lapsinäkökohtien huomioon ottamiseen, sekä palveluntarjoajan asiantuntemukseen ja tämän mahdollisuuksiin tarjota pitkälle menevää ja pitkäkestoista apua ja hoitoa; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden rahoitus tulisi kohdentaa sopivimmille palveluntarjoajille ja perustua uhrien tarpeisiin, myös sukupuoli- ja lapsinäkökohtien huomioon ottamiseen, sekä palveluntarjoajan asiantuntemukseen ja tämän mahdollisuuksiin tarjota pitkälle menevää ja pitkäkestoista apua ja hoitoa;

| 44. | kehottaa jäsenvaltiota ottamaan työmarkkinaosapuolet, yksityisen sektorin, ammattijärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan sekä erityisesti ihmiskaupan torjumisen ja uhrien auttamisen parissa työskentelevät kansalaisjärjestöt mukaan erityisesti työvoiman hyväksikäytön alalla tapahtuvan ihmiskaupan ehkäisemistä koskeviin aloitteisiinsa, ja myös uhrien tunnistamisen ja tietoisuuden lisäämistä koskeviin toimiin; |
| --- | --- |

44.

kehottaa jäsenvaltiota ottamaan työmarkkinaosapuolet, yksityisen sektorin, ammattijärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan sekä erityisesti ihmiskaupan torjumisen ja uhrien auttamisen parissa työskentelevät kansalaisjärjestöt mukaan erityisesti työvoiman hyväksikäytön alalla tapahtuvan ihmiskaupan ehkäisemistä koskeviin aloitteisiinsa, ja myös uhrien tunnistamisen ja tietoisuuden lisäämistä koskeviin toimiin;

| 45. | huomauttaa, että vaikka seksuaalinen hyväksikäyttö on laitonta kaikissa jäsenvaltioissa, se ei estä kauppaamista seksuaalista hyväksikäyttöä varten; vaatii jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumista koskevan direktiivin 2011/92/EU ja tehostamaan poliisi- ja oikeudellista yhteistyötään lasten seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemistä ja torjumista varten; vaatii komissiota tutkimaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, miten seksipalvelujen kysyntä pitää yllä ihmiskauppaa ja myös lapsikauppaa ja miten kysyntää voitaisiin parhaiten vähentää; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että jäsenvaltioilla on velvollisuus kiinnittää erityistä huomiota ihmiskaupan lapsiuhreihin, mukaan luettuna ilman huoltajaa kolmansista maista tulevat alaikäiset, ja tarjota lapsille erityistä suojelua rikosoikeudenkäyntien yhteydessä ja että lapsen etua on aina pidettävä ensisijaisena; |
| --- | --- |

45.

huomauttaa, että vaikka seksuaalinen hyväksikäyttö on laitonta kaikissa jäsenvaltioissa, se ei estä kauppaamista seksuaalista hyväksikäyttöä varten; vaatii jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumista koskevan direktiivin 2011/92/EU ja tehostamaan poliisi- ja oikeudellista yhteistyötään lasten seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemistä ja torjumista varten; vaatii komissiota tutkimaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, miten seksipalvelujen kysyntä pitää yllä ihmiskauppaa ja myös lapsikauppaa ja miten kysyntää voitaisiin parhaiten vähentää; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että jäsenvaltioilla on velvollisuus kiinnittää erityistä huomiota ihmiskaupan lapsiuhreihin, mukaan luettuna ilman huoltajaa kolmansista maista tulevat alaikäiset, ja tarjota lapsille erityistä suojelua rikosoikeudenkäyntien yhteydessä ja että lapsen etua on aina pidettävä ensisijaisena;

| 46. | huomauttaa, että lapsikauppaa koskevien tietojen keruun pitäisi perustua tämän rikosilmiön yhteiseen määritelmään; huomauttaa myös, että jotkut jäsenvaltiot katsovat lapsikaupan olevan erillinen hyväksikäytön muoto ja että jotkut liittävät lapsiuhrit aikuisiin, mikä haittaa mahdollisuutta luoda kokonaisvaltainen tiedustelukuva ja määrittää parhaat EU:n laajuiset tutkintatoimet; |
| --- | --- |

46.

huomauttaa, että lapsikauppaa koskevien tietojen keruun pitäisi perustua tämän rikosilmiön yhteiseen määritelmään; huomauttaa myös, että jotkut jäsenvaltiot katsovat lapsikaupan olevan erillinen hyväksikäytön muoto ja että jotkut liittävät lapsiuhrit aikuisiin, mikä haittaa mahdollisuutta luoda kokonaisvaltainen tiedustelukuva ja määrittää parhaat EU:n laajuiset tutkintatoimet;

| 47. | korostaa komission direktiivin 23 artiklan 2 kohdan mukaista velvoitetta esittää vuoteen 2016 mennessä kertomus, jossa arvioidaan voimassa olevan kansallisen lainsäädännön vaikutusta ihmiskaupan uhrien palvelujen tietoisen käytön kriminalisointiin, sekä jatkotoimien tarvetta; korostaa, että komission ei pitäisi turvautua ainoastaan jäsenvaltioiden raportointiin, vaan sen olisi myös arvioitava lainsäädännön noudattamista luomalla yhteyksiä kansalaisyhteiskuntaan ja muihin asiaankuuluviin elimiin, kuten GRETAan, sekä tutustumalla ihmiskaupan torjumista käsittelevän ETYJ:n erityisedustajan laatimaan raporttiin ja YK:n erityisraportoijan ihmiskauppaa ja uudenlaisia orjuuden muotoja käsittelevään raporttiin; |
| --- | --- |

47.

korostaa komission direktiivin 23 artiklan 2 kohdan mukaista velvoitetta esittää vuoteen 2016 mennessä kertomus, jossa arvioidaan voimassa olevan kansallisen lainsäädännön vaikutusta ihmiskaupan uhrien palvelujen tietoisen käytön kriminalisointiin, sekä jatkotoimien tarvetta; korostaa, että komission ei pitäisi turvautua ainoastaan jäsenvaltioiden raportointiin, vaan sen olisi myös arvioitava lainsäädännön noudattamista luomalla yhteyksiä kansalaisyhteiskuntaan ja muihin asiaankuuluviin elimiin, kuten GRETAan, sekä tutustumalla ihmiskaupan torjumista käsittelevän ETYJ:n erityisedustajan laatimaan raporttiin ja YK:n erityisraportoijan ihmiskauppaa ja uudenlaisia orjuuden muotoja käsittelevään raporttiin;

| 48. | panee merkille, että jäsenvaltioiden keskuudessa ei ole yhteisymmärrystä siitä, mistä hyväksikäytön kysyntä muodostuu, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan pohjoismaiseen malliin perustuvia asiakkaan rankaisemista koskevia suuntaviivoja ja lisäämään samalla tietoisuutta ihmiskaupan kaikista muodoista, erityisesti seksuaalisesta hyväksikäytöstä, ja tekemään muunlaisista hyväksikäytön muodoista, kuten kotiorjuudesta, näkyvää; |
| --- | --- |

48.

panee merkille, että jäsenvaltioiden keskuudessa ei ole yhteisymmärrystä siitä, mistä hyväksikäytön kysyntä muodostuu, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan pohjoismaiseen malliin perustuvia asiakkaan rankaisemista koskevia suuntaviivoja ja lisäämään samalla tietoisuutta ihmiskaupan kaikista muodoista, erityisesti seksuaalisesta hyväksikäytöstä, ja tekemään muunlaisista hyväksikäytön muodoista, kuten kotiorjuudesta, näkyvää;

| 49. | huomauttaa, että tiettyjen henkilöryhmien suurempi haavoittuvuus asettaa kyseiset henkilöt suurempaan vaaraan joutua ihmiskaupan uhreiksi; pitää kuitenkin hyvin valitettavana, että ihmiskauppaa esiintyy siksi, että ihmisten hyväksikäyttöön perustuville tuotteille ja palveluille on suuri kysyntä, minkä vuoksi ihmiskauppa on hyvin kannattava järjestäytyneen rikollisuuden muoto; |
| --- | --- |

49.

huomauttaa, että tiettyjen henkilöryhmien suurempi haavoittuvuus asettaa kyseiset henkilöt suurempaan vaaraan joutua ihmiskaupan uhreiksi; pitää kuitenkin hyvin valitettavana, että ihmiskauppaa esiintyy siksi, että ihmisten hyväksikäyttöön perustuville tuotteille ja palveluille on suuri kysyntä, minkä vuoksi ihmiskauppa on hyvin kannattava järjestäytyneen rikollisuuden muoto;

| 50. | korostaa sitä tietoa, jonka mukaan seksipalvelujen oston kriminalisoinnilla on ollut varoittava vaikutus Ruotsissa; korostaa tämän asetusmallin normatiivista vaikutusta ja sen mahdollisuutta muuttaa sosiaalisia asenteita ihmiskaupan uhreja koskevien palvelujen kysynnän vähentämiseksi yleisesti; |
| --- | --- |

50.

korostaa sitä tietoa, jonka mukaan seksipalvelujen oston kriminalisoinnilla on ollut varoittava vaikutus Ruotsissa; korostaa tämän asetusmallin normatiivista vaikutusta ja sen mahdollisuutta muuttaa sosiaalisia asenteita ihmiskaupan uhreja koskevien palvelujen kysynnän vähentämiseksi yleisesti;

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan direktiivin 18 artiklan 4 kohta täysimääräisesti täytäntöön ja kehittämään erityisiä strategioita, joilla vähennetään seksuaalista hyväksikäyttöä varten käydyn ihmiskaupan kysyntää, esimerkiksi niin sanottuja irtautumisstrategioita ja -järjestelmiä prostituutiota harjoittamaan joutuneiden oikeuksien suojaamiseksi ja heidän voimaannuttamisekseen ja hyväksikäyttöön altistumisen vähentämiseksi, sekä kampanjoita seksuaalisten palvelujen kysynnän rajoittamiseksi, ja panee samalla merkille, että prostituution sääntely kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan; kehottaa komissiota selvittämään lisää mahdollisia seksuaalipalvelujen kysynnän ja ihmiskaupan välisiä yhteyksiä; katsoo, että kysynnän vähentäminen voidaan saada aikaan lainsäädännöllä, joka siirtää rikostaakan ihmiskaupan uhrien tarjoamia seksipalveluja myyviltä niitä ostavilta; |
| --- | --- |

51.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan direktiivin 18 artiklan 4 kohta täysimääräisesti täytäntöön ja kehittämään erityisiä strategioita, joilla vähennetään seksuaalista hyväksikäyttöä varten käydyn ihmiskaupan kysyntää, esimerkiksi niin sanottuja irtautumisstrategioita ja -järjestelmiä prostituutiota harjoittamaan joutuneiden oikeuksien suojaamiseksi ja heidän voimaannuttamisekseen ja hyväksikäyttöön altistumisen vähentämiseksi, sekä kampanjoita seksuaalisten palvelujen kysynnän rajoittamiseksi, ja panee samalla merkille, että prostituution sääntely kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan; kehottaa komissiota selvittämään lisää mahdollisia seksuaalipalvelujen kysynnän ja ihmiskaupan välisiä yhteyksiä; katsoo, että kysynnän vähentäminen voidaan saada aikaan lainsäädännöllä, joka siirtää rikostaakan ihmiskaupan uhrien tarjoamia seksipalveluja myyviltä niitä ostavilta;

| 52. | kehottaa EU:ta kiinnittämään huomiota uusiin ihmiskaupan ja ihmisten hyväksikäytön muotoihin ja tekemään ne näkyviksi, mukaan luettuna hyväksikäyttö lisääntymistarkoituksiin ja vastasyntyneillä lapsilla käytävä kauppa; |
| --- | --- |

52.

kehottaa EU:ta kiinnittämään huomiota uusiin ihmiskaupan ja ihmisten hyväksikäytön muotoihin ja tekemään ne näkyviksi, mukaan luettuna hyväksikäyttö lisääntymistarkoituksiin ja vastasyntyneillä lapsilla käytävä kauppa;

| 53. | panee huolestuneena merkille, että hyvin harvat jäsenvaltiot ovat muotoilleet selvästi kysynnän vähentämistä koskevia ohjelmia ja että niissä on yleisesti keskitytty seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvaan ihmiskauppaan; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kysynnän vähentämistä koskevia ohjelmia, jotka koskevat kaikentyyppistä ihmiskauppaa; |
| --- | --- |

53.

panee huolestuneena merkille, että hyvin harvat jäsenvaltiot ovat muotoilleet selvästi kysynnän vähentämistä koskevia ohjelmia ja että niissä on yleisesti keskitytty seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvaan ihmiskauppaan; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kysynnän vähentämistä koskevia ohjelmia, jotka koskevat kaikentyyppistä ihmiskauppaa;

| 54. | huomauttaa, että valeavioliitot voidaan määritellä tietyissä olosuhteissa ihmiskaupaksi, jos niihin liittyy hyväksikäytön elementti, ja että naiset ja tytöt joutuvat todennäköisimmin niiden uhreiksi; |
| --- | --- |

54.

huomauttaa, että valeavioliitot voidaan määritellä tietyissä olosuhteissa ihmiskaupaksi, jos niihin liittyy hyväksikäytön elementti, ja että naiset ja tytöt joutuvat todennäköisimmin niiden uhreiksi;

| 55. | korostaa, että toimet sukupuolten tasa-arvoisuuden lisäämiseksi edistävät ihmiskaupan ehkäisyä ja että niiden tulisi sisältää koulutusta koskevia strategioita ja ohjelmia naisten ja tyttöjen voimaannuttamiseksi, jotta heidän asemaansa yhteiskunnassa voidaan voimistaa ja jotta heidän haavoittuvuuttaan ihmiskaupalle voidaan vähentää; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään ennakoivampiin ennaltaehkäiseviin toimiin, kuten järjestämään tiedotus- ja valistuskampanjoita, erityisesti miehille tarkoitettua koulutusta, alttiille ryhmille suunnattuja työpajoja ja opetustoimintaa kouluissa, edistämään tasa-arvoa, torjumaan sovinistisia stereotypioita ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa pitäen mielessä, että yhtäläiseen kohteluun olisi pyrittävä koko yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että toimet sukupuolten tasa-arvoisuuden lisäämiseksi edistävät ihmiskaupan ehkäisyä ja että niiden tulisi sisältää koulutusta koskevia strategioita ja ohjelmia naisten ja tyttöjen voimaannuttamiseksi, jotta heidän asemaansa yhteiskunnassa voidaan voimistaa ja jotta heidän haavoittuvuuttaan ihmiskaupalle voidaan vähentää; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään ennakoivampiin ennaltaehkäiseviin toimiin, kuten järjestämään tiedotus- ja valistuskampanjoita, erityisesti miehille tarkoitettua koulutusta, alttiille ryhmille suunnattuja työpajoja ja opetustoimintaa kouluissa, edistämään tasa-arvoa, torjumaan sovinistisia stereotypioita ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa pitäen mielessä, että yhtäläiseen kohteluun olisi pyrittävä koko yhteiskunnassa;

| 56. | korostaa merkitystä, joka tietoisuuden lisäämistä koskevilla järjestelmillä on kuluttajien valistamisessa valitsemaan sellaisten yritysten tuotteita, joiden toimitusketjuun ei liity orjuutta, mutta huomauttaa, että tämä itsessään ei riitä ihmiskaupan kysynnän vähentämiseksi; |
| --- | --- |

56.

korostaa merkitystä, joka tietoisuuden lisäämistä koskevilla järjestelmillä on kuluttajien valistamisessa valitsemaan sellaisten yritysten tuotteita, joiden toimitusketjuun ei liity orjuutta, mutta huomauttaa, että tämä itsessään ei riitä ihmiskaupan kysynnän vähentämiseksi;

| 57. | huomauttaa, että jo direktiivin 2009/52/EY mukaan työnantajien on laitonta käyttää ilman EU:ssa laittomasti oleskelevien kolmannen maan kansalaisten työtä tai palveluja tietäen, että nämä ovat ihmiskaupan uhreja; toteaa, että ihmiskaupan uhreja olevat EU:n kansalaiset eivät kuulu tämän lainsäädännön piiriin; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansallisessa lainsäädännössä ihmiskaupan uhreja, jotka ovat unionin kansalaisia, suojellaan työntekoon liittyvältä hyväksikäytöltä ja että ne ottavat käyttöön asiaan liittyviä seuraamuksia; |
| --- | --- |

57.

huomauttaa, että jo direktiivin 2009/52/EY mukaan työnantajien on laitonta käyttää ilman EU:ssa laittomasti oleskelevien kolmannen maan kansalaisten työtä tai palveluja tietäen, että nämä ovat ihmiskaupan uhreja; toteaa, että ihmiskaupan uhreja olevat EU:n kansalaiset eivät kuulu tämän lainsäädännön piiriin; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansallisessa lainsäädännössä ihmiskaupan uhreja, jotka ovat unionin kansalaisia, suojellaan työntekoon liittyvältä hyväksikäytöltä ja että ne ottavat käyttöön asiaan liittyviä seuraamuksia;

| 58. | muistuttaa, että Europolin mukaan noin 10 000 ilman huoltajaa olevaa lasta on kadonnut saavuttuaan EU:hun vuonna 2015 ja että heistä on saattanut tulla ihmiskaupan uhreja ja he ovat saattaneet joutua alttiiksi kaikenlaiselle riistolle ja hyväksikäytölle; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön turvapaikkapaketin ja rekisteröimään lapset heidän saapuessaan, jotta varmistetaan, että heidät otetaan mukaan lastensuojelujärjestelmiin; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tietojenvaihtoa, jotta maahanmuuttajalapsia voidaan suojella paremmin Euroopassa; |
| --- | --- |

58.

muistuttaa, että Europolin mukaan noin 10 000 ilman huoltajaa olevaa lasta on kadonnut saavuttuaan EU:hun vuonna 2015 ja että heistä on saattanut tulla ihmiskaupan uhreja ja he ovat saattaneet joutua alttiiksi kaikenlaiselle riistolle ja hyväksikäytölle; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön turvapaikkapaketin ja rekisteröimään lapset heidän saapuessaan, jotta varmistetaan, että heidät otetaan mukaan lastensuojelujärjestelmiin; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tietojenvaihtoa, jotta maahanmuuttajalapsia voidaan suojella paremmin Euroopassa;

| 59. | ilmaisee huolensa siitä, ettei ole tarpeeksi tietoja romaninaisista ja -lapsista, jotka ovat vaarassa joutua ihmiskaupan uhriksi ja joutua tekemään pakkotyötä tai tarjoamaan pakollisista palvelua, johon sisältyy kerjääminen; kehottaa komissiota toimittamaan ihmiskaupan uhreiksi tunnistettuja romaninaisia ja -lapsia koskevia tietoja siitä, miten moni on saanut uhreille suunnattavaa tukea ja missä maissa; |
| --- | --- |

59.

ilmaisee huolensa siitä, ettei ole tarpeeksi tietoja romaninaisista ja -lapsista, jotka ovat vaarassa joutua ihmiskaupan uhriksi ja joutua tekemään pakkotyötä tai tarjoamaan pakollisista palvelua, johon sisältyy kerjääminen; kehottaa komissiota toimittamaan ihmiskaupan uhreiksi tunnistettuja romaninaisia ja -lapsia koskevia tietoja siitä, miten moni on saanut uhreille suunnattavaa tukea ja missä maissa;

| 60. | korostaa, että pakkoavioliittoa voidaan pitää ihmiskaupan muotona, jos siihen sisältyy uhrin hyväksikäyttöä, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ottamaan huomioon tämän ulottuvuuden; korostaa, että hyväksikäyttö voi olla seksuaalista (avioliitossa tapahtuva raiskaus, pakkoprostituutio tai pornografia) tai taloudellista (kotitaloustyö ja kerjäämään pakottaminen) ja että ihmiskaupan perimmäisenä tavoitteena voi olla pakkoavioliitto (uhri myydään puolisoksi tai hänet painostetaan avioliittoon); korostaa, että viranomaisten on vaikeaa havaita tällaista ihmiskauppaa, koska se tapahtuu yksityisesti; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan asianmukaisia suojapalveluja näille uhreille; kehottaa komissiota vahvistamaan tähän liittyvää parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että pakkoavioliittoa voidaan pitää ihmiskaupan muotona, jos siihen sisältyy uhrin hyväksikäyttöä, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ottamaan huomioon tämän ulottuvuuden; korostaa, että hyväksikäyttö voi olla seksuaalista (avioliitossa tapahtuva raiskaus, pakkoprostituutio tai pornografia) tai taloudellista (kotitaloustyö ja kerjäämään pakottaminen) ja että ihmiskaupan perimmäisenä tavoitteena voi olla pakkoavioliitto (uhri myydään puolisoksi tai hänet painostetaan avioliittoon); korostaa, että viranomaisten on vaikeaa havaita tällaista ihmiskauppaa, koska se tapahtuu yksityisesti; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan asianmukaisia suojapalveluja näille uhreille; kehottaa komissiota vahvistamaan tähän liittyvää parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| 61. | on huolissaan siitä, että seksuaaliseen hyväksikäyttöön valmistelevasta houkuttelusta (grooming) on tullut kasvava ilmiö; huomauttaa, että uhrit ovat usein emotionaalisen riippuvuuden tilassa, mikä estää tutkintatyötä, koska heitä on vaikeampi tunnistaa ihmiskaupan uhreiksi ja he usein kieltäytyvät todistamasta niitä henkilöitä vastaan, jotka heitä ovat houkutelleet; kehottaa komissiota vahvistamaan tähän liittyvää parhaiden käytäntöjen vaihtoa; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan erityisen turvakodin tällaisille uhreille ja varmistamaan, että lainvalvonta- ja oikeusviranomaiset tunnustavat heidän asemansa uhreina, erityisesti jos he ovat alaikäisiä, jotta vältytään heidän leimaamiseltaan poikkeavan käyttäytymisen vuoksi; |
| --- | --- |

61.

on huolissaan siitä, että seksuaaliseen hyväksikäyttöön valmistelevasta houkuttelusta (grooming) on tullut kasvava ilmiö; huomauttaa, että uhrit ovat usein emotionaalisen riippuvuuden tilassa, mikä estää tutkintatyötä, koska heitä on vaikeampi tunnistaa ihmiskaupan uhreiksi ja he usein kieltäytyvät todistamasta niitä henkilöitä vastaan, jotka heitä ovat houkutelleet; kehottaa komissiota vahvistamaan tähän liittyvää parhaiden käytäntöjen vaihtoa; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan erityisen turvakodin tällaisille uhreille ja varmistamaan, että lainvalvonta- ja oikeusviranomaiset tunnustavat heidän asemansa uhreina, erityisesti jos he ovat alaikäisiä, jotta vältytään heidän leimaamiseltaan poikkeavan käyttäytymisen vuoksi;

Uhreille annettavan avun ja heidän suojelunsa sukupuoliulottuvuus

| 62. | ilmaisee huolensa siitä, että kaikki uhrit eivät pysty saamaan helposti palveluja tai tietoja niistä; korostaa, että palvelujen saannissa ei saa esiintyä syrjintää; |
| --- | --- |

62.

ilmaisee huolensa siitä, että kaikki uhrit eivät pysty saamaan helposti palveluja tai tietoja niistä; korostaa, että palvelujen saannissa ei saa esiintyä syrjintää;

| 63. | huomauttaa, että ihmiskaupan uhrit tarvitsevat erityispalveluita, kuten lyhyt- ja pitkäaikaisia asuntoja, todistajansuojelua, terveydenhoitoa ja neuvontaa, käännös- ja tulkkauspalveluja, oikeussuojaa, korvauksia, mahdollisuutta kouluttautua ja oppia asuinmaansa kieltä, työhön sijoittamista, (uudelleen)kotouttamisapua, perhesovittelua ja asettautumisapua, ja että näitä palveluja olisi edelleen yksilöllistettävä tapauskohtaisesti siten, että sukupuolikysymys otetaan erityisesti huomioon; |
| --- | --- |

63.

huomauttaa, että ihmiskaupan uhrit tarvitsevat erityispalveluita, kuten lyhyt- ja pitkäaikaisia asuntoja, todistajansuojelua, terveydenhoitoa ja neuvontaa, käännös- ja tulkkauspalveluja, oikeussuojaa, korvauksia, mahdollisuutta kouluttautua ja oppia asuinmaansa kieltä, työhön sijoittamista, (uudelleen)kotouttamisapua, perhesovittelua ja asettautumisapua, ja että näitä palveluja olisi edelleen yksilöllistettävä tapauskohtaisesti siten, että sukupuolikysymys otetaan erityisesti huomioon;

| 64. | korostaa, että ihmiskaupan sukupuoliulottuvuuden johdosta jäsenvaltioilla on velvollisuus puuttua siihen yhtenä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muotona; korostaa, että on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota hyväksikäytön dynamiikkaan ja siihen liittyviin pitkäaikaisiin emotionaalisiin ja psykologisiin vaurioihin; vaatii komissiota esittämään sukupuoleen perustavan väkivallan torjuntaa koskevan eurooppalaisen strategian, joka sisältää naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen, johon sisältyy ihmiskauppa; |
| --- | --- |

64.

korostaa, että ihmiskaupan sukupuoliulottuvuuden johdosta jäsenvaltioilla on velvollisuus puuttua siihen yhtenä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muotona; korostaa, että on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota hyväksikäytön dynamiikkaan ja siihen liittyviin pitkäaikaisiin emotionaalisiin ja psykologisiin vaurioihin; vaatii komissiota esittämään sukupuoleen perustavan väkivallan torjuntaa koskevan eurooppalaisen strategian, joka sisältää naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen, johon sisältyy ihmiskauppa;

| 65. | korostaa useiden viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan tekemää hyvää työtä ihmiskaupan uhrien tunnistamisessa ja avun tarjoamisessa ja uhrien tukemisessa, vaikka tätä työtä ei tehdä johdonmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa tai ihmiskaupan eri lajit huomioon ottaen; |
| --- | --- |

65.

korostaa useiden viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan tekemää hyvää työtä ihmiskaupan uhrien tunnistamisessa ja avun tarjoamisessa ja uhrien tukemisessa, vaikka tätä työtä ei tehdä johdonmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa tai ihmiskaupan eri lajit huomioon ottaen;

| 66. | korostaa tarvetta varmistaa riittävä rahoitus riippumattomille kansalaisjärjestöille ja sukupuolijaotteluun perustuville turvakodeille, jotta voidaan tarkoituksenmukaisesti vastata tarpeisiin uhrin matkan kaikissa vaiheissa kohti määränpäämaita sekä tehdä ennaltaehkäisevää työtä asiaankuuluvissa alkuperä-, kauttakulku- ja määränpäämaissa; |
| --- | --- |

66.

korostaa tarvetta varmistaa riittävä rahoitus riippumattomille kansalaisjärjestöille ja sukupuolijaotteluun perustuville turvakodeille, jotta voidaan tarkoituksenmukaisesti vastata tarpeisiin uhrin matkan kaikissa vaiheissa kohti määränpäämaita sekä tehdä ennaltaehkäisevää työtä asiaankuuluvissa alkuperä-, kauttakulku- ja määränpäämaissa;

| 67. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan puhelinnumeroita, joihin ihmiskaupan ja hyväksikäytön uhrit voivat soittaa hakeakseen apua ja neuvoja; toteaa, että tällaiset puhelinnumerot ovat osoittautuneet menestyksellisiksi muilla aloilla, joista voidaan mainita radikalisoituminen ja lapsikaappaukset; |
| --- | --- |

67.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan puhelinnumeroita, joihin ihmiskaupan ja hyväksikäytön uhrit voivat soittaa hakeakseen apua ja neuvoja; toteaa, että tällaiset puhelinnumerot ovat osoittautuneet menestyksellisiksi muilla aloilla, joista voidaan mainita radikalisoituminen ja lapsikaappaukset;

| 68. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavien, heidän tarpeisiinsa soveltuvien palvelujen tarjoamisen ihmiskaupan uhreille ja tunnustamaan tällöin kaikki tarpeet, jotka saattavat liittyä erityisesti heidän osakseen tulleen ihmiskaupan muotoon; korostaa, että vaikka uhrien enemmistö on naisia ja tyttöjä, erityispalveluita olisi oltava kaikkia sukupuolia edustaville uhreille; |
| --- | --- |

68.

kehottaa jäsenvaltioita takaamaan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavien, heidän tarpeisiinsa soveltuvien palvelujen tarjoamisen ihmiskaupan uhreille ja tunnustamaan tällöin kaikki tarpeet, jotka saattavat liittyä erityisesti heidän osakseen tulleen ihmiskaupan muotoon; korostaa, että vaikka uhrien enemmistö on naisia ja tyttöjä, erityispalveluita olisi oltava kaikkia sukupuolia edustaville uhreille;

| 69. | korostaa, että monet seksuaalisen hyväksikäytön uhreista huumataan, jotta heidät saadaan pidettyä fyysisen ja psykologisen riippuvuuden tilassa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita tarjoamaan erityistukiohjelmia näille uhreille ja tunnustamaan tämän raskauttavaksi asianhaaraksi ihmiskaupan rikosoikeudellisissa vastatoimissa; |
| --- | --- |

69.

korostaa, että monet seksuaalisen hyväksikäytön uhreista huumataan, jotta heidät saadaan pidettyä fyysisen ja psykologisen riippuvuuden tilassa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita tarjoamaan erityistukiohjelmia näille uhreille ja tunnustamaan tämän raskauttavaksi asianhaaraksi ihmiskaupan rikosoikeudellisissa vastatoimissa;

| 70. | painottaa, että seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän eri muotojen kasautuva vaikutus tekee HLBTI-ihmisistä erityisen alttiita ihmiskaupan uhriksi joutumiselle; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan HLBTI-ihmisten ainutlaatuisiin tarpeisiin vastaamisesta; kehottaa komissiota edistämään tähän liittyvää parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

70.

painottaa, että seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän eri muotojen kasautuva vaikutus tekee HLBTI-ihmisistä erityisen alttiita ihmiskaupan uhriksi joutumiselle; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan HLBTI-ihmisten ainutlaatuisiin tarpeisiin vastaamisesta; kehottaa komissiota edistämään tähän liittyvää parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| 71. | korostaa, että kaikkien jäsenvaltioiden on tärkeä todeta systemaattisesti oikeus turvallisiin aborttipalveluihin ihmiskaupan uhreiksi joutuneille naisille, joiden raskaus on seurausta heidän hyväksikäytöstään; |
| --- | --- |

71.

korostaa, että kaikkien jäsenvaltioiden on tärkeä todeta systemaattisesti oikeus turvallisiin aborttipalveluihin ihmiskaupan uhreiksi joutuneille naisille, joiden raskaus on seurausta heidän hyväksikäytöstään;

| 72. | katsoo, että direktiivin 2011/36/EU 11 artiklan 5 kohtaa olisi laajennettava siten, että otetaan käyttöön tulevaa integroitumista koskeva apu (kielen opiskelu, tutustuminen kulttuuriin ja yhteisöön jne.), kun uhrien olosuhteet mahdollistavat heille oleskeluluvan anomisen; |
| --- | --- |

72.

katsoo, että direktiivin 2011/36/EU 11 artiklan 5 kohtaa olisi laajennettava siten, että otetaan käyttöön tulevaa integroitumista koskeva apu (kielen opiskelu, tutustuminen kulttuuriin ja yhteisöön jne.), kun uhrien olosuhteet mahdollistavat heille oleskeluluvan anomisen;

| 73. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ihmiskaupan uhreiksi joutuneet EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kansalaiset ovat oikeutettuja oleskelulupiin; |
| --- | --- |

73.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ihmiskaupan uhreiksi joutuneet EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kansalaiset ovat oikeutettuja oleskelulupiin;

| 74. | huomauttaa, että maassa luvattomasti oleskeleminen ei estä ihmistä olemasta ihmiskaupan uhri ja että tällaisilla uhreilla olisi siksi oltava samat oikeudet kuin muilla; kehottaa jäsenvaltioita olemaan liittämättä muuttoliikekysymystä ihmiskauppaan ja korostaa direktiivissä määriteltyä periaatetta, jonka mukaan apua on annettava ehdoitta; |
| --- | --- |

74.

huomauttaa, että maassa luvattomasti oleskeleminen ei estä ihmistä olemasta ihmiskaupan uhri ja että tällaisilla uhreilla olisi siksi oltava samat oikeudet kuin muilla; kehottaa jäsenvaltioita olemaan liittämättä muuttoliikekysymystä ihmiskauppaan ja korostaa direktiivissä määriteltyä periaatetta, jonka mukaan apua on annettava ehdoitta;

| 75. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita takaamaan tosiasiallisesti uhrien oikeudet ja pyytää analysoimaan direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanoa direktiivin 2012/29/EU säännösten pohjalta; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan ilmaista oikeusapua, myös oikeudellista neuvontaa ja edustusta, sekä antamaan psykologista ja lääketieteellistä tukea ja tietoja oikeudesta apuun ja terveydenhuoltoon, mukaan luettuna seksuaalisen hyväksikäytön uhrien oikeus aborttiin, kaikille henkilöille, jotka joko itse tunnistavat olevansa ihmiskaupan uhreja tai täyttävät riittävän määrän kriteereitä, joilla he ovat tunnistettavissa ihmiskaupan uhreiksi, ja auttamaan heitä käyttämään oikeuksiaan, saamaan korvauksia ja/tai oikeussuojaa; korostaa, että itse tapahtuva tunnistaminen ei saisi koskaan olla ainoa edellytys sille, että uhri voi käyttää oikeuksiaan ja saada palveluja; |
| --- | --- |

75.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita takaamaan tosiasiallisesti uhrien oikeudet ja pyytää analysoimaan direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanoa direktiivin 2012/29/EU säännösten pohjalta; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan ilmaista oikeusapua, myös oikeudellista neuvontaa ja edustusta, sekä antamaan psykologista ja lääketieteellistä tukea ja tietoja oikeudesta apuun ja terveydenhuoltoon, mukaan luettuna seksuaalisen hyväksikäytön uhrien oikeus aborttiin, kaikille henkilöille, jotka joko itse tunnistavat olevansa ihmiskaupan uhreja tai täyttävät riittävän määrän kriteereitä, joilla he ovat tunnistettavissa ihmiskaupan uhreiksi, ja auttamaan heitä käyttämään oikeuksiaan, saamaan korvauksia ja/tai oikeussuojaa; korostaa, että itse tapahtuva tunnistaminen ei saisi koskaan olla ainoa edellytys sille, että uhri voi käyttää oikeuksiaan ja saada palveluja;

| 76. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan oikeusapua ihmiskaupan uhrien saataville paitsi rikosoikeudenkäynneissä myös sellaisissa siviili- tai työoikeudellisissa menettelyissä tai maahanmuutto- tai turvapaikkamenettelyissä, joissa he ovat osallisina; |
| --- | --- |

76.

kehottaa jäsenvaltioita asettamaan oikeusapua ihmiskaupan uhrien saataville paitsi rikosoikeudenkäynneissä myös sellaisissa siviili- tai työoikeudellisissa menettelyissä tai maahanmuutto- tai turvapaikkamenettelyissä, joissa he ovat osallisina;

| 77. | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan niiden päättäessä uhreille annettavan avun rajoista, että toipumiseen seksuaalista hyväksikäyttöä varten käydyn ihmiskaupan aiheuttamista vaurioista tarvitaan pidempi aika kuin toipumiseen muista ihmiskaupan muodoista; vaatii seksuaalista hyväksikäyttöä varten käydyn ihmiskaupan uhreille tarjottujen suojelutoimien laajentamista, jotta pystytään minimoimaan vauriot ja ehkäisemään uudelleen ihmiskaupan uhriksi joutuminen ja lisäkärsimykset sekä ottamaan huomioon yksittäisten henkilöiden tarpeet kaikissa tapauksissa; |
| --- | --- |

77.

kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan niiden päättäessä uhreille annettavan avun rajoista, että toipumiseen seksuaalista hyväksikäyttöä varten käydyn ihmiskaupan aiheuttamista vaurioista tarvitaan pidempi aika kuin toipumiseen muista ihmiskaupan muodoista; vaatii seksuaalista hyväksikäyttöä varten käydyn ihmiskaupan uhreille tarjottujen suojelutoimien laajentamista, jotta pystytään minimoimaan vauriot ja ehkäisemään uudelleen ihmiskaupan uhriksi joutuminen ja lisäkärsimykset sekä ottamaan huomioon yksittäisten henkilöiden tarpeet kaikissa tapauksissa;

Arvio muista sukupuolinäkökulman huomioon ottavista toimenpiteistä direktiivin täytäntöönpanossa

| 78. | korostaa, että mikä tahansa uhrien velvoite osallistua ihmiskauppiaiden syytteeseenpanoon voi olla haitallinen; korostaa, että ihmisoikeuksiin perustuvassa lähestymistavassa sellainen velvoite ei saisi olla palvelujen saannin ehto; |
| --- | --- |

78.

korostaa, että mikä tahansa uhrien velvoite osallistua ihmiskauppiaiden syytteeseenpanoon voi olla haitallinen; korostaa, että ihmisoikeuksiin perustuvassa lähestymistavassa sellainen velvoite ei saisi olla palvelujen saannin ehto;

| 79. | korostaa, että kaikille ihmiskaupan uhreille olisi järjestelmällisesti ilmoitettava mahdollisuudesta hyödyntää toipumis- ja harkinta-aikaa, ja että heille olisi käytännössä myönnettävä sellainen aika; pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa nämä oikeudet on ainoastaan siirretty osaksi maahanmuuttolakeja, ja että sen vuoksi ne eivät koske kaikkia ihmiskaupan uhreja vaan ainoastaan laittomasti maassa oleskelevia; muistuttaa, että nämä oikeudet on myönnettävä kaikille ihmiskaupan uhreille; |
| --- | --- |

79.

korostaa, että kaikille ihmiskaupan uhreille olisi järjestelmällisesti ilmoitettava mahdollisuudesta hyödyntää toipumis- ja harkinta-aikaa, ja että heille olisi käytännössä myönnettävä sellainen aika; pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa nämä oikeudet on ainoastaan siirretty osaksi maahanmuuttolakeja, ja että sen vuoksi ne eivät koske kaikkia ihmiskaupan uhreja vaan ainoastaan laittomasti maassa oleskelevia; muistuttaa, että nämä oikeudet on myönnettävä kaikille ihmiskaupan uhreille;

| 80. | muistuttaa, että direktiivin 2004/81/EY nojalla jäsenvaltiot ovat velvoitettuja sallimaan harkinta- ja toipumisajan ihmiskaupan uhreille; kehottaa jäsenvaltioita kyseisen ajan kestoa määrittäessään ottamaan huomioon ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta annetun Euroopan neuvoston yleissopimuksen 13 artiklan ja ulottamaan neuvoston yleissopimuksen sisältämä 30 päivän vähimmäistoipumis- ja harkinta-aika koskemaan seksuaalista hyväksikäyttöä varten käydyn ihmiskaupan uhreja, koska tämä väkivallan muoto aiheuttaa merkittäviä ja pysyviä vaurioita; |
| --- | --- |

80.

muistuttaa, että direktiivin 2004/81/EY nojalla jäsenvaltiot ovat velvoitettuja sallimaan harkinta- ja toipumisajan ihmiskaupan uhreille; kehottaa jäsenvaltioita kyseisen ajan kestoa määrittäessään ottamaan huomioon ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta annetun Euroopan neuvoston yleissopimuksen 13 artiklan ja ulottamaan neuvoston yleissopimuksen sisältämä 30 päivän vähimmäistoipumis- ja harkinta-aika koskemaan seksuaalista hyväksikäyttöä varten käydyn ihmiskaupan uhreja, koska tämä väkivallan muoto aiheuttaa merkittäviä ja pysyviä vaurioita;

| 81. | huomauttaa, että ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n nykyinen strategia päättyy vuonna 2016, ja kehottaa komissiota arvioimaan nykyistä strategiaa ja esittelemään uuden strategian, johon kuuluu ihmisoikeuksiin perustuva ja uhreihin keskittyvä lähestymistapa ja joka sisältää selkeän sukupuoliulottuvuuden ja sisältää tässä suhteessa konkreettisia toimia; toteaa, että strategiassa on myös käsiteltävä ihmiskaupan muotoja aiheuttavan kysynnän asianmukaista ja tehokasta ehkäisemistä ja sen rajoittamista; vaatii, että tämä strategia sisällytetään muihin politiikanaloihin ja yhtenäistetään niiden kanssa, jotta voidaan taata ihmiskaupan torjuntatoimien tehokas täytäntöönpano, mihin yhteyteen kuuluvat muun muassa turvallisuus, sukupuolten tasa-arvo, muuttoliike, kyberturvallisuus ja lainvalvonta; |
| --- | --- |

81.

huomauttaa, että ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n nykyinen strategia päättyy vuonna 2016, ja kehottaa komissiota arvioimaan nykyistä strategiaa ja esittelemään uuden strategian, johon kuuluu ihmisoikeuksiin perustuva ja uhreihin keskittyvä lähestymistapa ja joka sisältää selkeän sukupuoliulottuvuuden ja sisältää tässä suhteessa konkreettisia toimia; toteaa, että strategiassa on myös käsiteltävä ihmiskaupan muotoja aiheuttavan kysynnän asianmukaista ja tehokasta ehkäisemistä ja sen rajoittamista; vaatii, että tämä strategia sisällytetään muihin politiikanaloihin ja yhtenäistetään niiden kanssa, jotta voidaan taata ihmiskaupan torjuntatoimien tehokas täytäntöönpano, mihin yhteyteen kuuluvat muun muassa turvallisuus, sukupuolten tasa-arvo, muuttoliike, kyberturvallisuus ja lainvalvonta;

| 82. | ilmaisee tyytyväisyytensä niihin jäsenvaltioihin, jotka ovat ottaneet käyttöön tehokkaat kansalliset raportointimekanismit ja kansalliset raportoijat, ja kehottaa niitä varmistamaan, että nämä toimenpiteet ovat riittävästi resursoituja ja riippumattomia, jotta ne täyttävät tehtävänsä parhaalla mahdollisella tavalla; |
| --- | --- |

82.

ilmaisee tyytyväisyytensä niihin jäsenvaltioihin, jotka ovat ottaneet käyttöön tehokkaat kansalliset raportointimekanismit ja kansalliset raportoijat, ja kehottaa niitä varmistamaan, että nämä toimenpiteet ovat riittävästi resursoituja ja riippumattomia, jotta ne täyttävät tehtävänsä parhaalla mahdollisella tavalla;

| 83. | pyytää jäsenvaltioita nimittämään kansallisen raportoijan, joka voi lain puolesta esiintyä suoraan kansallisen parlamentin edessä ja esittää suosituksia ihmiskaupan torjumisen parantamiseksi, jotta voidaan arvioida strategiat ja toteutetut toimenpiteet ja parantaa ponnisteluja ihmiskaupan torjumiseksi; |
| --- | --- |

83.

pyytää jäsenvaltioita nimittämään kansallisen raportoijan, joka voi lain puolesta esiintyä suoraan kansallisen parlamentin edessä ja esittää suosituksia ihmiskaupan torjumisen parantamiseksi, jotta voidaan arvioida strategiat ja toteutetut toimenpiteet ja parantaa ponnisteluja ihmiskaupan torjumiseksi;

| 84. | kehottaa jäsenvaltioita keräämään aikaisempaa yksityiskohtaisempaa ja ajantasaisempaa tietoaineistoa kokoamalla luotettavaa tilastollisia tietoja kaikilta keskeisiltä toimijoilta varmistamalla, että tiedot ovat yhtenäiset ja että ne on eritelty sukupuolen, iän, hyväksikäytön lajin mukaan (ihmiskaupan lajin mukaan alaryhmien sisällä) sekä lähtö- ja kohdemaan mukaan, sekä sisällyttämällä niihin sisäisen ihmiskaupan kohteena olevat ihmiset, jotta pystytään tunnistamaan paremmin mahdolliset uhrit ja ehkäisemään rikokset; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tietojenvaihtoa voidakseen paremmin arvioida sukupuoliulottuvuutta ja viimeaikaisia suuntauksia ihmiskaupassa sekä torjua ihmiskauppaa entistä tehokkaammin; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisilla esittelijöillä on aikaisempaa merkittävämpi rooli tietojenkeruuta koskevien aloitteiden koordinoinnissa ja että se tapahtuu tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien tällä alalla toimivien kansalaisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

84.

kehottaa jäsenvaltioita keräämään aikaisempaa yksityiskohtaisempaa ja ajantasaisempaa tietoaineistoa kokoamalla luotettavaa tilastollisia tietoja kaikilta keskeisiltä toimijoilta varmistamalla, että tiedot ovat yhtenäiset ja että ne on eritelty sukupuolen, iän, hyväksikäytön lajin mukaan (ihmiskaupan lajin mukaan alaryhmien sisällä) sekä lähtö- ja kohdemaan mukaan, sekä sisällyttämällä niihin sisäisen ihmiskaupan kohteena olevat ihmiset, jotta pystytään tunnistamaan paremmin mahdolliset uhrit ja ehkäisemään rikokset; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tietojenvaihtoa voidakseen paremmin arvioida sukupuoliulottuvuutta ja viimeaikaisia suuntauksia ihmiskaupassa sekä torjua ihmiskauppaa entistä tehokkaammin; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisilla esittelijöillä on aikaisempaa merkittävämpi rooli tietojenkeruuta koskevien aloitteiden koordinoinnissa ja että se tapahtuu tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien tällä alalla toimivien kansalaisjärjestöjen kanssa;

| 85. | huomauttaa, että direktiivissä annetusta ihmiskauppaa koskevasta selkeästä määritelmästä huolimatta jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä on otettu käyttöön monia erilaisia määritelmiä; kehottaa komissiota panemaan toimeen tutkimuksen tästä ja raportoimaan, mitä nämä määritelmän erot käytännössä merkitsevät direktiivin soveltamisessa; korostaa käsitteiden selkeyden merkitystä, jotta voidaan välttää muiden aiheeseen liittyvien mutta erillisten asioiden yhdistäminen; |
| --- | --- |

85.

huomauttaa, että direktiivissä annetusta ihmiskauppaa koskevasta selkeästä määritelmästä huolimatta jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä on otettu käyttöön monia erilaisia määritelmiä; kehottaa komissiota panemaan toimeen tutkimuksen tästä ja raportoimaan, mitä nämä määritelmän erot käytännössä merkitsevät direktiivin soveltamisessa; korostaa käsitteiden selkeyden merkitystä, jotta voidaan välttää muiden aiheeseen liittyvien mutta erillisten asioiden yhdistäminen;

| 86. | huomauttaa, että sidosryhmät yleensä vahvistavat, että valtaosa ihmiskaupan uhreista jää huomaamatta; toteaa, että tiettyjen haavoittuvien ryhmien, kuten (kodittomien) nuorten, lasten, vammaisten ja HLBTI-ihmisten ihmiskauppa on jossakin määrin sivuutettu; korostaa paremman tiedonkeruun merkitystä näihin ryhmiin kuuluvien uhrien tunnistamispyrkimysten parantamisessa sekä parhaiden käytänteiden kehittämistä näiden uhrien erityistarpeiden käsittelyssä; |
| --- | --- |

86.

huomauttaa, että sidosryhmät yleensä vahvistavat, että valtaosa ihmiskaupan uhreista jää huomaamatta; toteaa, että tiettyjen haavoittuvien ryhmien, kuten (kodittomien) nuorten, lasten, vammaisten ja HLBTI-ihmisten ihmiskauppa on jossakin määrin sivuutettu; korostaa paremman tiedonkeruun merkitystä näihin ryhmiin kuuluvien uhrien tunnistamispyrkimysten parantamisessa sekä parhaiden käytänteiden kehittämistä näiden uhrien erityistarpeiden käsittelyssä;

| 87. | korostaa, että ihmiskaupan torjuntaa koskevien Euroopan unionin ponnistelujen tehostamiseksi EU:n toimielinten on arvioitava huolellisesti EU:n lainsäädännön soveltaminen jäsenvaltioissa ja ryhdyttävä tarvittaessa oikeudellisiin ja muihin lisätoimenpiteisiin; |
| --- | --- |

87.

korostaa, että ihmiskaupan torjuntaa koskevien Euroopan unionin ponnistelujen tehostamiseksi EU:n toimielinten on arvioitava huolellisesti EU:n lainsäädännön soveltaminen jäsenvaltioissa ja ryhdyttävä tarvittaessa oikeudellisiin ja muihin lisätoimenpiteisiin;

| 88. | kehottaa komissiota kehittämään tietojen keruuta koskevat standardoidut ohjeet, mukaan lukien tietosuojaa koskevat, asiaankuuluville elimille, kuten lainvalvontaviranomaisille, raja- ja maahanmuuttoviranomaisille, sosiaaliviranomaisille, paikallisviranomaisille, vankiloille, kansalaisjärjestöille ja muille toimijoille; |
| --- | --- |

88.

kehottaa komissiota kehittämään tietojen keruuta koskevat standardoidut ohjeet, mukaan lukien tietosuojaa koskevat, asiaankuuluville elimille, kuten lainvalvontaviranomaisille, raja- ja maahanmuuttoviranomaisille, sosiaaliviranomaisille, paikallisviranomaisille, vankiloille, kansalaisjärjestöille ja muille toimijoille;

| 89. | kehottaa komissiota varmistamaan, että ihmiskaupan torjunta asetetaan entistä paremmin etusijalle Euroopan muuttoliikeagendassa (COM(2015)0240), jotta voidaan helpottaa ihmiskauppiaiden asettamista syytteeseen; |
| --- | --- |

89.

kehottaa komissiota varmistamaan, että ihmiskaupan torjunta asetetaan entistä paremmin etusijalle Euroopan muuttoliikeagendassa (COM(2015)0240), jotta voidaan helpottaa ihmiskauppiaiden asettamista syytteeseen;

| 90. | kehottaa komissiota käsittelemään itsenäisen ammatinharjoittamisen väärinkäyttöä siirtotyöläisten palkkaamisessa joissakin jäsenvaltioissa paikallisten työelämän normien ja työvelvollisuuksien välttämiseksi, ja toteaa, että näennäisyrittäjyyttä käytetään usein siirtolaisten työaloilla, jotka ovat eniten alttiita ihmiskaupalle; |
| --- | --- |

90.

kehottaa komissiota käsittelemään itsenäisen ammatinharjoittamisen väärinkäyttöä siirtotyöläisten palkkaamisessa joissakin jäsenvaltioissa paikallisten työelämän normien ja työvelvollisuuksien välttämiseksi, ja toteaa, että näennäisyrittäjyyttä käytetään usein siirtolaisten työaloilla, jotka ovat eniten alttiita ihmiskaupalle;

| 91. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita vahvistamaan alueellista yhteistyötä sellaisen ihmiskaupan alalla, jonka kuljetusreitit tunnetaan, kuten reitit idästä EU:n alueelle, käyttämällä vakautusvälinettä ja ehdokasvaltioiden jatkuvia velvollisuuksia; |
| --- | --- |

91.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita vahvistamaan alueellista yhteistyötä sellaisen ihmiskaupan alalla, jonka kuljetusreitit tunnetaan, kuten reitit idästä EU:n alueelle, käyttämällä vakautusvälinettä ja ehdokasvaltioiden jatkuvia velvollisuuksia;

| 92. | kehottaa EU:ta tarjoamaan Eurostatin välityksellä ihmiskaupan uhrien lukumääriä koskevia arvioita, joissa otetaan huomioon sekä rekisteröidyt uhrit että muut uhrit, noudattaen yleistä mallia, jota järjestöt, kuten Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (IOM), YK:n huume- ja rikosjärjestö (UNODC) ja Kansainvälinen työjärjestö (ILO) käyttävät; |
| --- | --- |

92.

kehottaa EU:ta tarjoamaan Eurostatin välityksellä ihmiskaupan uhrien lukumääriä koskevia arvioita, joissa otetaan huomioon sekä rekisteröidyt uhrit että muut uhrit, noudattaen yleistä mallia, jota järjestöt, kuten Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (IOM), YK:n huume- ja rikosjärjestö (UNODC) ja Kansainvälinen työjärjestö (ILO) käyttävät;

| 93. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään palautuskiellon periaatteen ihmiskaupan torjumista koskeviin direktiiveihin, kuten on tehty ihmiskauppaa koskevassa YK:n pöytäkirjassa ja Euroopan neuvoston yleissopimuksessa ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja noudattaen velvoitteita, joita valtioilla on kansainvälisen pakolaisoikeuden ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön nojalla; |
| --- | --- |

93.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään palautuskiellon periaatteen ihmiskaupan torjumista koskeviin direktiiveihin, kuten on tehty ihmiskauppaa koskevassa YK:n pöytäkirjassa ja Euroopan neuvoston yleissopimuksessa ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja noudattaen velvoitteita, joita valtioilla on kansainvälisen pakolaisoikeuden ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön nojalla;

| 94. | kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään tutkimuksia ihmiskaupan uusimmista suuntauksista ja muodoista, mukaan luettuna siitä, millä tavoin nykyinen muuttoliikekriisi voi vaikuttaa ihmiskauppaan, jotta uusiin kehityssuuntauksiin voidaan puuttua riittävillä ja kohdennetuilla toimilla; |
| --- | --- |

94.

kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään tutkimuksia ihmiskaupan uusimmista suuntauksista ja muodoista, mukaan luettuna siitä, millä tavoin nykyinen muuttoliikekriisi voi vaikuttaa ihmiskauppaan, jotta uusiin kehityssuuntauksiin voidaan puuttua riittävillä ja kohdennetuilla toimilla;

| 95. | pyytää komissiota esittämään tulevassa direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessaan analyysin ihmiskaupan eri lajien välisistä yhteyksistä ja niiden välisistä reiteistä, sillä uhreja käytetään usein hyväksi eri tavoin yhtä aikaa tai heidät siirretään yhdenlaisesta ihmiskaupan muodosta toiseen; kehottaa komissiota myös edistämään edelleen tutkimusta ihmiskaupan pääasiallisista syistä ja niiden vaikutuksista sukupuolten väliseen tasa-arvoon; |
| --- | --- |

95.

pyytää komissiota esittämään tulevassa direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessaan analyysin ihmiskaupan eri lajien välisistä yhteyksistä ja niiden välisistä reiteistä, sillä uhreja käytetään usein hyväksi eri tavoin yhtä aikaa tai heidät siirretään yhdenlaisesta ihmiskaupan muodosta toiseen; kehottaa komissiota myös edistämään edelleen tutkimusta ihmiskaupan pääasiallisista syistä ja niiden vaikutuksista sukupuolten väliseen tasa-arvoon;

| 96. | kehottaa komissiota arvioimaan tarvetta tarkistaa tulevan Euroopan syyttäjänviraston toimeksiantoa siten, että siihen sisällytetään virastolle, kun se on perustettu, valtuudet puuttua ihmiskauppaan; |
| --- | --- |

96.

kehottaa komissiota arvioimaan tarvetta tarkistaa tulevan Euroopan syyttäjänviraston toimeksiantoa siten, että siihen sisällytetään virastolle, kun se on perustettu, valtuudet puuttua ihmiskauppaan;

| 97. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan huomioon, että Istanbulin yleissopimus on tehokas väline naisiin kohdistuvan väkivallan, myös ihmiskaupan, ehkäisemisessä ja torjumisessa sekä uhrien suojelemisessa ja tukemisessa, ja kehottaa edistämään kyseisen yleissopimuksen ratifiointia jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

97.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan huomioon, että Istanbulin yleissopimus on tehokas väline naisiin kohdistuvan väkivallan, myös ihmiskaupan, ehkäisemisessä ja torjumisessa sekä uhrien suojelemisessa ja tukemisessa, ja kehottaa edistämään kyseisen yleissopimuksen ratifiointia jäsenvaltioissa;

o

o o

| 98. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

98.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0070.

(2)  EUVL L 319, 4.12.2015, s. 1.

(3)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(4)  EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1.

(5)  EUVL L 168, 30.6.2009, s. 24.

(6)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98.

(7)  EUVL L 261, 6.8.2004, s. 19.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0126.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0162.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0218.

(11)  ILO:n arvio, 2014, ”Profits and poverty the economics of forced labour” -tutkimus.

(12)  Eurostatin raportti ”Trafficking in Human beings” (Ihmiskauppa), vuoden 2015 painos.

(13)  Sama kuin edellä.

(14)  Sama kuin edellä.

(15)  Europol, tilanneraportti ihmiskaupasta Euroopan unionissa (helmikuu 2016).

(16)  Eurostatin raportti 2015.

(17)  Sama kuin edellä.

(18)  ”Mid-term report on the implementation of the EU strategy towards the eradication of trafficking in human beings” (SWD(2014)0318), s. 9.

(19)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/publications/handbook-consular-and-diplomatic-staff-how-assist-and-protect-victims-human-trafficking_en.

---

Keskiviikko 26. toukokuuta 2016

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/76

---

P8_TA(2016)0228

Virtuaalivaluutat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 virtuaalivaluutoista (2016/2007(INI))

(2018/C 076/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2015 julkaistun Kansainvälisen järjestelypankin asiakirjan digitaalivaluutoista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2015 julkaistun Kansainvälisen järjestelypankin asiakirjan digitaalivaluutoista (1),

| — | ottaa huomioon vuoden 2014 kolmannella neljänneksellä julkaistun Englannin keskuspankin julkaisun digitaalivaluuttoihin perustuvasta taloudesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2014 kolmannella neljänneksellä julkaistun Englannin keskuspankin julkaisun digitaalivaluuttoihin perustuvasta taloudesta (2),

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2014 julkaistun Euroopan pankkiviranomaisen lausunnon virtuaalivaluutoista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2014 julkaistun Euroopan pankkiviranomaisen lausunnon virtuaalivaluutoista (3),

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2015 julkaistun Euroopan keskuspankin analyysin virtuaalivaluuttajärjestelmistä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2015 julkaistun Euroopan keskuspankin analyysin virtuaalivaluuttajärjestelmistä (4),

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2016 päivätyn komission toimintasuunnitelman terrorismin rahoituksen torjunnan vahvistamiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2016 päivätyn komission toimintasuunnitelman terrorismin rahoituksen torjunnan vahvistamiseksi (5),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2015 julkaistun komission tutkimuksen alv-vajeen suuruudesta EU:ssa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2015 julkaistun komission tutkimuksen alv-vajeen suuruudesta EU:ssa (6),

| — | ottaa huomioon komission Yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimuksen virtuaalivaluuttoja koskevasta digitaalistrategiasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimuksen virtuaalivaluuttoja koskevasta digitaalistrategiasta (7),

| — | ottaa huomioon rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) kesäkuussa 2015 antamat ohjeet riskiin perustuvasta lähestymistavasta virtuaalivaluuttoihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) kesäkuussa 2015 antamat ohjeet riskiin perustuvasta lähestymistavasta virtuaalivaluuttoihin,

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2016 päivätyt neuvoston päätelmät terrorismin rahoituksen torjunnasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2016 päivätyt neuvoston päätelmät terrorismin rahoituksen torjunnasta (8),

| — | ottaa huomioon virtuaalivaluuttojen vaihtoa koskevan Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion (C-264/14) (9) ja 16. heinäkuuta 2015 päivätyn julkisasiamies Kokottin ratkaisuehdotuksen (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon virtuaalivaluuttojen vaihtoa koskevan Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion (C-264/14) (9) ja 16. heinäkuuta 2015 päivätyn julkisasiamies Kokottin ratkaisuehdotuksen (10),

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2015 järjestetyn Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kuulemisen virtuaalivaluuttoja tai hajautetun tilikirjan teknologiaa käyttäen tehtävistä investoinneista (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2015 järjestetyn Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kuulemisen virtuaalivaluuttoja tai hajautetun tilikirjan teknologiaa käyttäen tehtävistä investoinneista (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun katsauksen (Briefing) ”Bitcoin: market, economics and regulation” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun katsauksen (Briefing) ”Bitcoin: market, economics and regulation” (12),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2016 päivätyn Europolin raportin ”Changes in modus operandi of Islamic State terrorist attacks” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2016 päivätyn Europolin raportin ”Changes in modus operandi of Islamic State terrorist attacks” (13),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2014 julkaistun FATF:n raportin virtuaalivaluutoista (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2014 julkaistun FATF:n raportin virtuaalivaluutoista (14),

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tutkimuksen ”The Bitcoin Question: Currency versus Trust-less Transfer Technology” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tutkimuksen ”The Bitcoin Question: Currency versus Trust-less Transfer Technology” (15),

| — | ottaa huomioon tammikuussa 2016 julkaistun Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) yksiköiden keskustelumuistion ”Virtual Currencies and Beyond” (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tammikuussa 2016 julkaistun Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) yksiköiden keskustelumuistion ”Virtual Currencies and Beyond” (16),

| — | ottaa huomioon vuonna 2016 julkaistun Yhdistyneen kuningaskunnan Government Office for Sciencen tieteellisen pääneuvonantajan raportin ”Distributed Ledger Technology: beyond block chain” (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2016 julkaistun Yhdistyneen kuningaskunnan Government Office for Sciencen tieteellisen pääneuvonantajan raportin ”Distributed Ledger Technology: beyond block chain” (17),

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2016 järjestetyn talous- ja raha-asioiden valiokunnan kuulemisen virtuaalivaluutoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2016 järjestetyn talous- ja raha-asioiden valiokunnan kuulemisen virtuaalivaluutoista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A8-0168/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A8-0168/2016),

| A. | ottaa huomioon, että yleisesti sovellettavaa määritelmää ei vielä ole annettu, mutta virtuaalivaluuttoihin viitataan toisinaan ilmaisulla ”sähköinen raha” ja Euroopan pankkiviranomainen katsoo niiden olevan digitaalisia arvonkantajia, jotka eivät ole keskuspankin tai viranomaisen liikkeeseen laskemia ja joita ei välttämättä ole kytketty paperirahaan mutta jotka luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt hyväksyvät maksuvälineenä ja joita voi siirtää, varastoida tai myydä sähköisesti; toteaa, että virtuaalivaluutat perustuvat etenkin hajautetun tilikirjan teknologiaan (DLT), joka muodostaa teknologisen perustan yli 600 virtuaalivaluuttajärjestelmälle (18) ja joka helpottaa vertaisperiaatteella tapahtuvaa vaihtoa; huomauttaa, että näistä toistaiseksi merkittävin on bitcoin; toteaa, että bitcoinin käyttö aloitettiin vuonna 2009, sen markkinaosuus DLT-pohjaisista virtuaalivaluutoista on nyt lähes 90 prosenttia ja liikkeessä olevien bitcoinien markkina-arvo on noin viisi miljardia euroa (19), mutta sen käyttö ei vielä ole saavuttanut järjestelmän kannalta merkittävää laajuutta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yleisesti sovellettavaa määritelmää ei vielä ole annettu, mutta virtuaalivaluuttoihin viitataan toisinaan ilmaisulla ”sähköinen raha” ja Euroopan pankkiviranomainen katsoo niiden olevan digitaalisia arvonkantajia, jotka eivät ole keskuspankin tai viranomaisen liikkeeseen laskemia ja joita ei välttämättä ole kytketty paperirahaan mutta jotka luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt hyväksyvät maksuvälineenä ja joita voi siirtää, varastoida tai myydä sähköisesti; toteaa, että virtuaalivaluutat perustuvat etenkin hajautetun tilikirjan teknologiaan (DLT), joka muodostaa teknologisen perustan yli 600 virtuaalivaluuttajärjestelmälle (18) ja joka helpottaa vertaisperiaatteella tapahtuvaa vaihtoa; huomauttaa, että näistä toistaiseksi merkittävin on bitcoin; toteaa, että bitcoinin käyttö aloitettiin vuonna 2009, sen markkinaosuus DLT-pohjaisista virtuaalivaluutoista on nyt lähes 90 prosenttia ja liikkeessä olevien bitcoinien markkina-arvo on noin viisi miljardia euroa (19), mutta sen käyttö ei vielä ole saavuttanut järjestelmän kannalta merkittävää laajuutta;

| B. | toteaa, että DLT-teknologia sisältää tietokantoja, joissa luottamuksen ja häiriönsietokyvyn taso vaihtelee ja joissa voidaan prosessoida nopeasti suuria määriä transaktioita; huomauttaa, että DLT-teknologia tarjoaa mullistavia mahdollisuuksia paitsi virtuaalivaluuttojen alalla myös yleisemminkin rahoitusteknologiassa, jossa selvitys ja toimitus voisi olla yksi ilmeinen sovellus, ja muita sovelluksia voisi olla rahoitusalan ulkopuolella etenkin henkilöllisyyden ja omistusoikeuden todentamisessa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että DLT-teknologia sisältää tietokantoja, joissa luottamuksen ja häiriönsietokyvyn taso vaihtelee ja joissa voidaan prosessoida nopeasti suuria määriä transaktioita; huomauttaa, että DLT-teknologia tarjoaa mullistavia mahdollisuuksia paitsi virtuaalivaluuttojen alalla myös yleisemminkin rahoitusteknologiassa, jossa selvitys ja toimitus voisi olla yksi ilmeinen sovellus, ja muita sovelluksia voisi olla rahoitusalan ulkopuolella etenkin henkilöllisyyden ja omistusoikeuden todentamisessa;

| C. | toteaa, että DLT-teknologiaan tehtävät investoinnit ovat olennainen osa rahoitusteknologiassa meneillään olevaa innovointisykliä ja niitä on toistaiseksi saatu yli miljardin euron arvosta sekä riskipääomarahoituksena että yritysten investointeina (20); |
| --- | --- |

C.

toteaa, että DLT-teknologiaan tehtävät investoinnit ovat olennainen osa rahoitusteknologiassa meneillään olevaa innovointisykliä ja niitä on toistaiseksi saatu yli miljardin euron arvosta sekä riskipääomarahoituksena että yritysten investointeina (20);

Virtuaalivaluuttojen ja DLT-teknologian mahdollisuudet ja riskit nopeasti kehittyvässä teknologisessa maksuympäristössä

| 1. | korostaa, että virtuaalivaluutat ja DLT-teknologia voivat vaikuttaa myönteisesti kansalaisten hyvinvointiin ja talouskehitykseen myös rahoitusalalla seuraavista syistä:






  a) | ne alentavat maksutapahtumien ja erityisesti rajatylittävien tilisiirtojen transaktio- ja toimintakustannuksia, hyvinkin mahdollisesti selvästi alle yhden prosentin, kun ne ovat tavanomaisesti 2–4 prosenttia verkkomaksujärjestelmissä (21) ja keskimäärin yli 7 prosenttia rahalähetysten rajatylittävässä siirrossa (22), joten ne voivat optimistisen arvion mukaan vähentää rahalähetysten kokonaiskustannuksia maailmanlaajuisesti jopa 20 miljardilla eurolla; |
| --- | --- | --- |

1.

korostaa, että virtuaalivaluutat ja DLT-teknologia voivat vaikuttaa myönteisesti kansalaisten hyvinvointiin ja talouskehitykseen myös rahoitusalalla seuraavista syistä:

a)

ne alentavat maksutapahtumien ja erityisesti rajatylittävien tilisiirtojen transaktio- ja toimintakustannuksia, hyvinkin mahdollisesti selvästi alle yhden prosentin, kun ne ovat tavanomaisesti 2–4 prosenttia verkkomaksujärjestelmissä (21) ja keskimäärin yli 7 prosenttia rahalähetysten rajatylittävässä siirrossa (22), joten ne voivat optimistisen arvion mukaan vähentää rahalähetysten kokonaiskustannuksia maailmanlaajuisesti jopa 20 miljardilla eurolla;

| b) | ne vähentävät yleisemmin rahoituksen saannin kustannuksia silloinkin, kun perinteistä pankkitiliä ei ole, joten ne voivat edistää taloudellista osallisuutta sekä G20- ja G8-ryhmien nk. 5 x 5 -tavoitetta (23); |
| --- | --- |

b)

ne vähentävät yleisemmin rahoituksen saannin kustannuksia silloinkin, kun perinteistä pankkitiliä ei ole, joten ne voivat edistää taloudellista osallisuutta sekä G20- ja G8-ryhmien nk. 5 x 5 -tavoitetta (23);

| c) | ne parantavat maksujärjestelmien sekä tavaroiden ja palvelujen kaupan häiriönsietokykyä ja, järjestelmän arkkitehtuurista riippuen, nopeutta, sillä DLT-teknologian arkkitehtuuri on sisäänrakennetulla tavalla hajautettu, jolloin se voisi edelleen toimia luotettavasti, vaikka sen verkon osissa olisi toimintahäiriöitä tai niitä hakkeroitaisiin; |
| --- | --- |

c)

ne parantavat maksujärjestelmien sekä tavaroiden ja palvelujen kaupan häiriönsietokykyä ja, järjestelmän arkkitehtuurista riippuen, nopeutta, sillä DLT-teknologian arkkitehtuuri on sisäänrakennetulla tavalla hajautettu, jolloin se voisi edelleen toimia luotettavasti, vaikka sen verkon osissa olisi toimintahäiriöitä tai niitä hakkeroitaisiin;

| d) | ne mahdollistavat järjestelmät, joissa yhdistyvät helppokäyttöisyys, alhaiset transaktio- ja toimintakustannukset ja korkea yksityisyydensuojan taso mutta joissa ei ole täydellistä anonymiteettia, joten transaktiot voidaan jossakin määrin jäljittää väärinkäytöstapauksissa ja yleisesti läpinäkyvyyttä markkinatoimijoille voidaan lisätä; |
| --- | --- |

d)

ne mahdollistavat järjestelmät, joissa yhdistyvät helppokäyttöisyys, alhaiset transaktio- ja toimintakustannukset ja korkea yksityisyydensuojan taso mutta joissa ei ole täydellistä anonymiteettia, joten transaktiot voidaan jossakin määrin jäljittää väärinkäytöstapauksissa ja yleisesti läpinäkyvyyttä markkinatoimijoille voidaan lisätä;

| e) | niissä käytetään tällaisia järjestelmiä sellaisten verkossa toimivien suojattujen mikromaksujärjestelmien kehittämiseen, joissa kunnioitetaan yksilön yksityisyydensuojaa ja jotka voisivat mahdollisesti korvata joitakin nykyisistä verkkoliiketoimintamalleista, jotka ovat merkittävä haaste yksityisyydensuojalle; |
| --- | --- |

e)

niissä käytetään tällaisia järjestelmiä sellaisten verkossa toimivien suojattujen mikromaksujärjestelmien kehittämiseen, joissa kunnioitetaan yksilön yksityisyydensuojaa ja jotka voisivat mahdollisesti korvata joitakin nykyisistä verkkoliiketoimintamalleista, jotka ovat merkittävä haaste yksityisyydensuojalle;

| f) | niissä sallitaan mahdollisesti erityyppisiä perinteisiä ja innovatiivisia maksumekanismeja luottokorteista mobiiliratkaisuihin ja sulautetaan ne yhdeksi suojatuksi ja käyttäjäystävälliseksi sovellukseksi, mikä voisi edistää joiltakin osin sähköisen kaupankäynnin leviämistä Euroopassa ja syventää sisämarkkinoita; |
| --- | --- |

f)

niissä sallitaan mahdollisesti erityyppisiä perinteisiä ja innovatiivisia maksumekanismeja luottokorteista mobiiliratkaisuihin ja sulautetaan ne yhdeksi suojatuksi ja käyttäjäystävälliseksi sovellukseksi, mikä voisi edistää joiltakin osin sähköisen kaupankäynnin leviämistä Euroopassa ja syventää sisämarkkinoita;

| 2. | huomauttaa, että virtuaalivaluuttoihin ja DLT-järjestelmiin liittyy seuraavia riskejä, joihin on niiden luotettavuuden lisäämiseksi puututtava asianmukaisesti, myös nykyisissä olosuhteissa:






  a) | etenkin joistakin DLT-sovelluksista, kuten bitcoinista, puuttuvat joustavat mutta häiriönsietokyvyltään hyvät ja luotettavat hallinnointirakenteet tai edes tällaisten rakenteiden määritelmä, mikä synnyttää epävarmuutta ja kuluttajansuojaan tai – laajemmasta näkökulmasta – käyttäjien suojaan liittyviä ongelmia varsinkin, jos ilmenee haasteita, joita alkuperäiset ohjelmistosuunnittelijat eivät ole ennakoineet; |
| --- | --- | --- |

2.

huomauttaa, että virtuaalivaluuttoihin ja DLT-järjestelmiin liittyy seuraavia riskejä, joihin on niiden luotettavuuden lisäämiseksi puututtava asianmukaisesti, myös nykyisissä olosuhteissa:

a)

etenkin joistakin DLT-sovelluksista, kuten bitcoinista, puuttuvat joustavat mutta häiriönsietokyvyltään hyvät ja luotettavat hallinnointirakenteet tai edes tällaisten rakenteiden määritelmä, mikä synnyttää epävarmuutta ja kuluttajansuojaan tai – laajemmasta näkökulmasta – käyttäjien suojaan liittyviä ongelmia varsinkin, jos ilmenee haasteita, joita alkuperäiset ohjelmistosuunnittelijat eivät ole ennakoineet;

| b) | virtuaalivaluuttojen volatiliteetti on suuri, ne voivat synnyttää keinottelukuplia, ja perinteiset valvonnan, takeiden ja suojelun muodot puuttuvat, mikä on erityisen haastavaa kuluttajien kannalta; |
| --- | --- |

b)

virtuaalivaluuttojen volatiliteetti on suuri, ne voivat synnyttää keinottelukuplia, ja perinteiset valvonnan, takeiden ja suojelun muodot puuttuvat, mikä on erityisen haastavaa kuluttajien kannalta;

| c) | sääntelyviranomaisten valtuudet uuden teknologian alalla ovat joskus rajalliset, jolloin on vaikea määritellä ajoissa sopivia suojatoimia DLT-sovellusten asianmukaisen ja luotettavan toiminnan varmistamiseksi silloin, kun ne kasvavat systeemisesti merkittäviksi, tai jopa ennen sitä; |
| --- | --- |

c)

sääntelyviranomaisten valtuudet uuden teknologian alalla ovat joskus rajalliset, jolloin on vaikea määritellä ajoissa sopivia suojatoimia DLT-sovellusten asianmukaisen ja luotettavan toiminnan varmistamiseksi silloin, kun ne kasvavat systeemisesti merkittäviksi, tai jopa ennen sitä;

| d) | uusiin DLT-sovelluksiin liittyy oikeudellista epävarmuutta; |
| --- | --- |

d)

uusiin DLT-sovelluksiin liittyy oikeudellista epävarmuutta;

| e) | tiettyjen virtuaalivaluuttojen käyttöön liittyy energiankulutus, jonka suuruudeksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tieteellisen pääneuvonantajan DLT-raportin mukaan on bitcoinin tapauksessa arvioitu yli 1 GW, minkä vuoksi olisi investoitava transaktioiden varmennusjärjestelmien tehokkaampien muotojen tutkimiseen ja edistämiseen; |
| --- | --- |

e)

tiettyjen virtuaalivaluuttojen käyttöön liittyy energiankulutus, jonka suuruudeksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tieteellisen pääneuvonantajan DLT-raportin mukaan on bitcoinin tapauksessa arvioitu yli 1 GW, minkä vuoksi olisi investoitava transaktioiden varmennusjärjestelmien tehokkaampien muotojen tutkimiseen ja edistämiseen;

| f) | tiettyjen virtuaalivaluuttojen ja muiden DLT-järjestelmien toiminnasta ei ole olemassa riittävän avoimia ja helposti saatavilla olevia teknisiä asiakirjoja; |
| --- | --- |

f)

tiettyjen virtuaalivaluuttojen ja muiden DLT-järjestelmien toiminnasta ei ole olemassa riittävän avoimia ja helposti saatavilla olevia teknisiä asiakirjoja;

| g) | ne voivat olla finanssimarkkinoiden epävakauden lähteitä, mikä saattaa liittyä virtuaalivaluuttojen huonosti ymmärrettyihin piirteisiin perustuviin johdannaistuotteisiin; |
| --- | --- |

g)

ne voivat olla finanssimarkkinoiden epävakauden lähteitä, mikä saattaa liittyä virtuaalivaluuttojen huonosti ymmärrettyihin piirteisiin perustuviin johdannaistuotteisiin;

| h) | rahapolitiikan tehokkuuteen voi tulevaisuudessa liittyä pitkäaikaisia rajoituksia, jos yksityisiä virtuaalivaluuttajärjestelmiä olisi laajalti käytössä virallisen paperirahan korvikkeena; |
| --- | --- |

h)

rahapolitiikan tehokkuuteen voi tulevaisuudessa liittyä pitkäaikaisia rajoituksia, jos yksityisiä virtuaalivaluuttajärjestelmiä olisi laajalti käytössä virallisen paperirahan korvikkeena;

| i) | niitä voidaan käyttää laittomien markkinoiden transaktioihin, rahanpesuun, terrorismin rahoitukseen (24), veropetoksiin ja verovilppiin ja muihin rikollisiin toimintoihin, mikä perustuu joidenkin tällaisten palvelujen tarjoamaan salanimien käyttöön ja virtuaalivaluuttojen sekoittamiseen sekä joidenkin virtuaalivaluuttojen hajautettuun luonteeseen, joskin käteistapahtumien jäljitettävyys on yleensä vielä selvästi heikompaa; |
| --- | --- |

i)

niitä voidaan käyttää laittomien markkinoiden transaktioihin, rahanpesuun, terrorismin rahoitukseen (24), veropetoksiin ja verovilppiin ja muihin rikollisiin toimintoihin, mikä perustuu joidenkin tällaisten palvelujen tarjoamaan salanimien käyttöön ja virtuaalivaluuttojen sekoittamiseen sekä joidenkin virtuaalivaluuttojen hajautettuun luonteeseen, joskin käteistapahtumien jäljitettävyys on yleensä vielä selvästi heikompaa;

| 3. | katsoo, että näihin riskeihin puuttuminen edellyttää sääntelyvalmiuksien, myös teknisen asiantuntemuksen, tehostamista ja vakaan ja innovoinnin tasalla pysyttelevän oikeudellisen kehyksen luomista siten, että varmistetaan oikea-aikaisten ja oikeasuhteisten toimien toteuttaminen, jos ja kun joidenkin DLT-sovellusten käytöstä tulee systeemisesti merkittävää; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että näihin riskeihin puuttuminen edellyttää sääntelyvalmiuksien, myös teknisen asiantuntemuksen, tehostamista ja vakaan ja innovoinnin tasalla pysyttelevän oikeudellisen kehyksen luomista siten, että varmistetaan oikea-aikaisten ja oikeasuhteisten toimien toteuttaminen, jos ja kun joidenkin DLT-sovellusten käytöstä tulee systeemisesti merkittävää;

| 4. | huomauttaa kuitenkin, että varhain annettuja säännöksiä voi olla vaikea sopeuttaa vielä muuttuvaan tilanteeseen, mikä voi antaa yleisölle väärän signaalin virtuaalivaluuttojen eduista tai turvallisuudesta; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa kuitenkin, että varhain annettuja säännöksiä voi olla vaikea sopeuttaa vielä muuttuvaan tilanteeseen, mikä voi antaa yleisölle väärän signaalin virtuaalivaluuttojen eduista tai turvallisuudesta;

DLT-teknologian käyttö muualla kuin maksuissa

| 5. | huomauttaa, että DLT-teknologian avulla voidaan nopeuttaa, hajauttaa, automatisoida ja standardoida datavetoisia prosesseja alhaisemmin kustannuksin, joten se voi perusteellisesti muuttaa varojensiirron ja kirjanpidon tapoja, mistä on seurauksia sekä yksityiselle että julkiselle sektorille, ja toteaa, että julkinen sektori on asiassa osallisena kolmella osa-alueella: palveluntarjoajana, valvojana ja lainsäätäjänä; |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että DLT-teknologian avulla voidaan nopeuttaa, hajauttaa, automatisoida ja standardoida datavetoisia prosesseja alhaisemmin kustannuksin, joten se voi perusteellisesti muuttaa varojensiirron ja kirjanpidon tapoja, mistä on seurauksia sekä yksityiselle että julkiselle sektorille, ja toteaa, että julkinen sektori on asiassa osallisena kolmella osa-alueella: palveluntarjoajana, valvojana ja lainsäätäjänä;

| 6. | huomauttaa, että selvitys ja toimitus sekä muut kaupankäynnin jälkeiset hallinnointiprosessit maksavat maailmanlaajuiselle rahoitusalalle nykyisin selvästi yli 50 miljardia euroa vuodessa (25), ja toteaa, että tämä ja pankkitietojen täsmäyttäminen ovat aloja, joilla DLT-teknologian käyttö voisi osoittautua mullistavaksi tehokkuuden, nopeuden ja häiriönsietokyvyn kannalta, mutta se toisi myös uusia sääntelyhaasteita; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että selvitys ja toimitus sekä muut kaupankäynnin jälkeiset hallinnointiprosessit maksavat maailmanlaajuiselle rahoitusalalle nykyisin selvästi yli 50 miljardia euroa vuodessa (25), ja toteaa, että tämä ja pankkitietojen täsmäyttäminen ovat aloja, joilla DLT-teknologian käyttö voisi osoittautua mullistavaksi tehokkuuden, nopeuden ja häiriönsietokyvyn kannalta, mutta se toisi myös uusia sääntelyhaasteita;

| 7. | korostaa, että yksityisen sektorin toimijat ovat ottaneet käyttöön tämän osalta useita aloitteita, ja kehottaa toimivaltaisia viranomaisia sekä unionin että kansallisella tasolla seuraamaan tällaisia aloitteita; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että yksityisen sektorin toimijat ovat ottaneet käyttöön tämän osalta useita aloitteita, ja kehottaa toimivaltaisia viranomaisia sekä unionin että kansallisella tasolla seuraamaan tällaisia aloitteita;

| 8. | toteaa lisäksi, että DLT-teknologiaa voitaisiin käyttää lisäämään tietojen jakamista, avoimuutta ja luottamusta sekä viranomaisten ja kansalaisten että yksityisen sektorin toimijoiden ja asiakkaiden välillä; |
| --- | --- |

8.

toteaa lisäksi, että DLT-teknologiaa voitaisiin käyttää lisäämään tietojen jakamista, avoimuutta ja luottamusta sekä viranomaisten ja kansalaisten että yksityisen sektorin toimijoiden ja asiakkaiden välillä;

| 9. | toteaa, että DLT-teknologialla on vasta kehittymässä olevaa potentiaalia myös rahoitusalan ulkopuolella, muun muassa kryptopääomapohjaisessa joukkorahoituksessa ja riitojen sovittelupalveluissa erityisesti rahoitus- ja oikeusalalla, sekä mahdollisuuksia, jotka liittyvät älykkäisiin sopimuksiin sekä digitaalisiin allekirjoituksiin, sovelluksiin, jotka mahdollistavat tehostetun tietoturvan, ja synergioihin esineiden internetin kehityksen kanssa; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että DLT-teknologialla on vasta kehittymässä olevaa potentiaalia myös rahoitusalan ulkopuolella, muun muassa kryptopääomapohjaisessa joukkorahoituksessa ja riitojen sovittelupalveluissa erityisesti rahoitus- ja oikeusalalla, sekä mahdollisuuksia, jotka liittyvät älykkäisiin sopimuksiin sekä digitaalisiin allekirjoituksiin, sovelluksiin, jotka mahdollistavat tehostetun tietoturvan, ja synergioihin esineiden internetin kehityksen kanssa;

| 10. | korostaa näiden lohkoketjuteknologioiden aikaansaamaa dynamiikkaa liiketoimintaympäristössä sekä niiden potentiaalia muuttaa reaalitaloutta pitkällä ajanjaksolla; |
| --- | --- |

10.

korostaa näiden lohkoketjuteknologioiden aikaansaamaa dynamiikkaa liiketoimintaympäristössä sekä niiden potentiaalia muuttaa reaalitaloutta pitkällä ajanjaksolla;

| 11. | toteaa, että DLT-teknologiaan liittyy potentiaalia auttaa valtioita vähentämään rahanpesua, petoksia ja korruptiota; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että DLT-teknologiaan liittyy potentiaalia auttaa valtioita vähentämään rahanpesua, petoksia ja korruptiota;

| 12. | kannustaa viranomaisia testaamaan DLT-järjestelmiä sen jälkeen, kun ne ovat suorittaneet asianmukaiset vaikutustenarvioinnit, jotta voidaan parantaa palvelujen tarjoamista kansalaisille ja sähköisen hallinnon ratkaisuja EU:n tietosuojasääntöjä noudattaen; kannustaa viranomaisia välttämään lukkiutumisvaikutuksia, joita saattaa liittyä riippuvuuteen omisteisista DLT-järjestelmistä; painottaa erityisesti DLT-teknologian tarjoamia mahdollisuuksia tuoda parannuksia maarekisterijärjestelmiin; |
| --- | --- |

12.

kannustaa viranomaisia testaamaan DLT-järjestelmiä sen jälkeen, kun ne ovat suorittaneet asianmukaiset vaikutustenarvioinnit, jotta voidaan parantaa palvelujen tarjoamista kansalaisille ja sähköisen hallinnon ratkaisuja EU:n tietosuojasääntöjä noudattaen; kannustaa viranomaisia välttämään lukkiutumisvaikutuksia, joita saattaa liittyä riippuvuuteen omisteisista DLT-järjestelmistä; painottaa erityisesti DLT-teknologian tarjoamia mahdollisuuksia tuoda parannuksia maarekisterijärjestelmiin;

| 13. | suosittaa, että valtion virastot sekä suurten tietomäärien analysoinnista vastaavat toimivaltaiset viranomaiset selvittäisivät tosiaikaiseen DLT-teknologiaan perustuvien valvonta- ja raportointivälineiden käyttöä osana sääntelyteknologiaa koskevaa toimintasuunnitelmaa rahoitusalalla ja sen ulkopuolella muun muassa siinä tarkoituksessa, että ainakin vähennetään mittavaa alv-vajetta unionissa (26); |
| --- | --- |

13.

suosittaa, että valtion virastot sekä suurten tietomäärien analysoinnista vastaavat toimivaltaiset viranomaiset selvittäisivät tosiaikaiseen DLT-teknologiaan perustuvien valvonta- ja raportointivälineiden käyttöä osana sääntelyteknologiaa koskevaa toimintasuunnitelmaa rahoitusalalla ja sen ulkopuolella muun muassa siinä tarkoituksessa, että ainakin vähennetään mittavaa alv-vajetta unionissa (26);

Älykästä sääntelyä innovoinnin edistämiseksi ja eheyden turvaamiseksi

| 14. | peräänkuuluttaa unionin tasolla oikeasuhteista sääntelyyn liittyvää lähestymistapaa, jolla ei tukahduteta innovointia tai lisätä siihen tarpeettomia kustannuksia tässä varhaisessa vaiheessa mutta jossa otetaan vakavasti huomioon ne sääntelyhaasteet, joita virtuaalivaluuttojen ja DLT-teknologian laajamittaiseen käyttöön saattaa liittyä; |
| --- | --- |

14.

peräänkuuluttaa unionin tasolla oikeasuhteista sääntelyyn liittyvää lähestymistapaa, jolla ei tukahduteta innovointia tai lisätä siihen tarpeettomia kustannuksia tässä varhaisessa vaiheessa mutta jossa otetaan vakavasti huomioon ne sääntelyhaasteet, joita virtuaalivaluuttojen ja DLT-teknologian laajamittaiseen käyttöön saattaa liittyä;

| 15. | painottaa samankaltaisuuksia hajautetun tilikirjan teknologian (DLT), joka koostuu järjestelmään kuuluvien ja yhteistä tietokantaa käyttävien solmujen joukosta, sekä World Wide Webin välillä, joka määritetään hyperlinkeillä loogisesti yhdistetyksi globaaliksi resurssikokonaisuudeksi; toteaa sekä DLT-teknologian että WWW:n perustuvan internetiin, toisiinsa yhteydessä olevien keskustietokoneiden, henkilökohtaisten tietokoneiden ja langattomien tietokoneiden verkkojen globaaliin järjestelmään; |
| --- | --- |

15.

painottaa samankaltaisuuksia hajautetun tilikirjan teknologian (DLT), joka koostuu järjestelmään kuuluvien ja yhteistä tietokantaa käyttävien solmujen joukosta, sekä World Wide Webin välillä, joka määritetään hyperlinkeillä loogisesti yhdistetyksi globaaliksi resurssikokonaisuudeksi; toteaa sekä DLT-teknologian että WWW:n perustuvan internetiin, toisiinsa yhteydessä olevien keskustietokoneiden, henkilökohtaisten tietokoneiden ja langattomien tietokoneiden verkkojen globaaliin järjestelmään;

| 16. | muistuttaa, että huolimatta pyrkimyksistä edistää monisidosryhmäistä menettelytapaa internetiä hallinnoi edelleen Yhdysvaltojen kauppaministeriön televiestintä- ja informaatiovirasto (National Telecommunications and Information Administration); |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että huolimatta pyrkimyksistä edistää monisidosryhmäistä menettelytapaa internetiä hallinnoi edelleen Yhdysvaltojen kauppaministeriön televiestintä- ja informaatiovirasto (National Telecommunications and Information Administration);

| 17. | on tyytyväinen lohkoketjuteknologian aktiivisen yhteenliittymän perustamiseen internetin hallintofoorumissa ja kehottaa komissiota edistämään DLT-teknologian jaettua ja osallistavaa hallintoa, jotta vältetään internetin kehityksessä aiemmin kohdatut ongelmat; |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen lohkoketjuteknologian aktiivisen yhteenliittymän perustamiseen internetin hallintofoorumissa ja kehottaa komissiota edistämään DLT-teknologian jaettua ja osallistavaa hallintoa, jotta vältetään internetin kehityksessä aiemmin kohdatut ongelmat;

| 18. | huomauttaa, että keskeiset EU:n säädökset, kuten Euroopan markkinarakenneasetus, arvopaperikeskuksista annettu asetus, maksu- ja selvitysjärjestelmiä koskeva direktiivi, rahoitusmarkkinadirektiivi ja -asetus, yhteissijoitusyrityksiä koskeva direktiivi ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskeva direktiivi, voisivat muodostaa sääntelykehyksen kulloisenkin toiminta-alan mukaan ja taustalla olevasta teknologiasta riippumatta silloinkin, kun virtuaalivaluutat ja DLT-pohjaiset sovellukset levittäytyvät uusille markkinoille ja laajentavat toimintojaan; huomauttaa kuitenkin, että kohdennettua lainsäädäntöä tarvitaan ehkä lisää; |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että keskeiset EU:n säädökset, kuten Euroopan markkinarakenneasetus, arvopaperikeskuksista annettu asetus, maksu- ja selvitysjärjestelmiä koskeva direktiivi, rahoitusmarkkinadirektiivi ja -asetus, yhteissijoitusyrityksiä koskeva direktiivi ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskeva direktiivi, voisivat muodostaa sääntelykehyksen kulloisenkin toiminta-alan mukaan ja taustalla olevasta teknologiasta riippumatta silloinkin, kun virtuaalivaluutat ja DLT-pohjaiset sovellukset levittäytyvät uusille markkinoille ja laajentavat toimintojaan; huomauttaa kuitenkin, että kohdennettua lainsäädäntöä tarvitaan ehkä lisää;

| 19. | on ilahtunut komission ehdotuksista, jotka koskevat virtuaalivaluuttojen vaihtopalvelujen sisällyttämistä rahanpesun vastaisen direktiivin soveltamisalaan tällaisiin palveluihin liittyvän anonymiteetin lakkauttamiseksi; edellyttää, että tällaiset ehdotukset ovat kohdennettuja, virtuaalivaluuttoihin liittyvien riskien tyhjentävän analyysin avulla perusteltuja ja perinpohjaiseen vaikutustenarviointiin pohjautuvia; |
| --- | --- |

19.

on ilahtunut komission ehdotuksista, jotka koskevat virtuaalivaluuttojen vaihtopalvelujen sisällyttämistä rahanpesun vastaisen direktiivin soveltamisalaan tällaisiin palveluihin liittyvän anonymiteetin lakkauttamiseksi; edellyttää, että tällaiset ehdotukset ovat kohdennettuja, virtuaalivaluuttoihin liittyvien riskien tyhjentävän analyysin avulla perusteltuja ja perinpohjaiseen vaikutustenarviointiin pohjautuvia;

| 20. | suosittaa, että komissio suorittaa virtuaalivaluuttoja koskevan kattavan analysoinnin ja harkitsee tämän arvioinnin perusteella tarvittaessa asiaankuuluvan maksuihin sovellettavan EU:n lainsäädännön – muun muassa maksutilejä koskevan direktiivin, maksupalveludirektiivin ja sähköistä rahaa koskevan direktiivin – tarkistamista uuden teknologian kehityksen, kuten virtuaalivaluuttojen ja DLT-teknologian, tarjoamien uusien mahdollisuuksien valossa, jotta voidaan edelleen tehostaa kilpailua ja alentaa transaktiokustannuksia, ja toteaa, että näin voitaisiin tehdä muun muassa parantamalla yhteentoimivuutta ja mahdollisesti myös edistämällä yleismaailmallisen ja ei-omisteisen verkkolompakon käyttöönottoa; |
| --- | --- |

20.

suosittaa, että komissio suorittaa virtuaalivaluuttoja koskevan kattavan analysoinnin ja harkitsee tämän arvioinnin perusteella tarvittaessa asiaankuuluvan maksuihin sovellettavan EU:n lainsäädännön – muun muassa maksutilejä koskevan direktiivin, maksupalveludirektiivin ja sähköistä rahaa koskevan direktiivin – tarkistamista uuden teknologian kehityksen, kuten virtuaalivaluuttojen ja DLT-teknologian, tarjoamien uusien mahdollisuuksien valossa, jotta voidaan edelleen tehostaa kilpailua ja alentaa transaktiokustannuksia, ja toteaa, että näin voitaisiin tehdä muun muassa parantamalla yhteentoimivuutta ja mahdollisesti myös edistämällä yleismaailmallisen ja ei-omisteisen verkkolompakon käyttöönottoa;

| 21. | huomauttaa, että Euroopassa on luotu useita paikallisia virtuaalivaluuttoja, eikä vähiten siitä syystä, että niillä on pyritty vastaamaan talouskriiseihin ja niihin liittyvään luottolamaan; kehottaa erityiseen varovaisuuteen virtuaalivaluuttojen määrittämisessä mahdollisten tulevien lainsäädäntöehdotusten yhteydessä, jotta otetaan asianmukaisesti huomioon ”paikallisvaluutat”, jotka eivät ole luonteeltaan voittoa tavoittelevia, jotka ovat usein rajallisesti korvattavia ja joista on merkittävää sosiaalista ja ympäristöä koskevaa hyötyä, sekä estetään kohtuuton sääntely tällä alalla, kunhan veroa ei vältellä eikä kierretä; |
| --- | --- |

21.

huomauttaa, että Euroopassa on luotu useita paikallisia virtuaalivaluuttoja, eikä vähiten siitä syystä, että niillä on pyritty vastaamaan talouskriiseihin ja niihin liittyvään luottolamaan; kehottaa erityiseen varovaisuuteen virtuaalivaluuttojen määrittämisessä mahdollisten tulevien lainsäädäntöehdotusten yhteydessä, jotta otetaan asianmukaisesti huomioon ”paikallisvaluutat”, jotka eivät ole luonteeltaan voittoa tavoittelevia, jotka ovat usein rajallisesti korvattavia ja joista on merkittävää sosiaalista ja ympäristöä koskevaa hyötyä, sekä estetään kohtuuton sääntely tällä alalla, kunhan veroa ei vältellä eikä kierretä;

| 22. | kehottaa perustamaan komission johdolla toimivan horisontaalisen DLT-työryhmän, joka koostuu teknisistä asiantuntijoista ja sääntelyasiantuntijoista, jotta






  i) | tarjotaan tarvittava tekninen ja sääntelyä koskeva asiantuntemus asiaankuuluvien DLT-sovellusten eri aloilta, tuodaan yhteen sidosryhmiä ja tuetaan asiaankuuluvia julkisia toimijoita EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla niiden pyrkimyksissä seurata DLT-teknologian käyttöä Euroopan tasolla ja maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- | --- |

22.

kehottaa perustamaan komission johdolla toimivan horisontaalisen DLT-työryhmän, joka koostuu teknisistä asiantuntijoista ja sääntelyasiantuntijoista, jotta

i)

tarjotaan tarvittava tekninen ja sääntelyä koskeva asiantuntemus asiaankuuluvien DLT-sovellusten eri aloilta, tuodaan yhteen sidosryhmiä ja tuetaan asiaankuuluvia julkisia toimijoita EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla niiden pyrkimyksissä seurata DLT-teknologian käyttöä Euroopan tasolla ja maailmanlaajuisesti;

| ii) | parannetaan tietoisuutta DLT-sovellusten eduista ja riskeistä – myös loppukäyttäjiin kohdistuvista – sekä analysoidaan niitä niiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, muun muassa pyrkimällä määrittämään DLT-järjestelmien keskeiset yleistä etua edistävät ominaisuudet, kuten ei-omisteiset avoimet standardit, ja määrittämällä parhaan käytännön mukaisia vaatimuksia, kun sellaisia ilmenee; |
| --- | --- |

ii)

parannetaan tietoisuutta DLT-sovellusten eduista ja riskeistä – myös loppukäyttäjiin kohdistuvista – sekä analysoidaan niitä niiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, muun muassa pyrkimällä määrittämään DLT-järjestelmien keskeiset yleistä etua edistävät ominaisuudet, kuten ei-omisteiset avoimet standardit, ja määrittämällä parhaan käytännön mukaisia vaatimuksia, kun sellaisia ilmenee;

| iii) | tuetaan oikea-aikaista, tietoon perustuvaa ja oikeasuhteista reagointia uusiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin, joita ilmaantuu merkittävien DLT-sovellusten käyttöönoton yhteydessä, mukaan luettuna EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettavia tulevia toimia koskeva etenemissuunnitelma, johon kuuluisi nykyisen eurooppalaisen sääntelyn arviointi, jotta sitä tarvittaessa ajantasaistettaisiin vastauksena DLT-teknologian merkittävään ja systeemiseen käyttöön ja jotta puututtaisiin myös kuluttajansuojaan liittyviin ja systeemisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

iii)

tuetaan oikea-aikaista, tietoon perustuvaa ja oikeasuhteista reagointia uusiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin, joita ilmaantuu merkittävien DLT-sovellusten käyttöönoton yhteydessä, mukaan luettuna EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettavia tulevia toimia koskeva etenemissuunnitelma, johon kuuluisi nykyisen eurooppalaisen sääntelyn arviointi, jotta sitä tarvittaessa ajantasaistettaisiin vastauksena DLT-teknologian merkittävään ja systeemiseen käyttöön ja jotta puututtaisiin myös kuluttajansuojaan liittyviin ja systeemisiin haasteisiin;

| iv) | laaditaan stressitestejä kaikkia niitä olennaisia näkökohtia varten, jotka koskevat sellaisia virtuaalivaluuttoja ja muita DLT-järjestelmiä, joiden käyttö saavuttaa tason, jolla niistä tulee systeemisesti tärkeitä vakauden kannalta; |
| --- | --- |

iv)

laaditaan stressitestejä kaikkia niitä olennaisia näkökohtia varten, jotka koskevat sellaisia virtuaalivaluuttoja ja muita DLT-järjestelmiä, joiden käyttö saavuttaa tason, jolla niistä tulee systeemisesti tärkeitä vakauden kannalta;

| 23. | korostaa kuluttajatietoisuuden, avoimuuden ja luottamuksen merkitystä virtuaalivaluuttoja käytettäessä; kehottaa komissiota kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden ja virtuaalivaluutta-alan kanssa suuntaviivoja, joiden tavoitteena on taata, että virtuaalivaluuttojen nykyisille ja tuleville käyttäjille annetaan oikeaa, selkeää ja kattavaa tietoa, jotta he voivat tehdä täysin tietoon perustuvia valintoja, mikä parantaa virtuaalivaluuttajärjestelmien avoimuutta sen suhteen, miten ne on organisoitu, miten ne toimivat ja miten ne eroavat säännellyistä ja valvotuista maksujärjestelmistä kuluttajansuojan kannalta; |
| --- | --- |

23.

korostaa kuluttajatietoisuuden, avoimuuden ja luottamuksen merkitystä virtuaalivaluuttoja käytettäessä; kehottaa komissiota kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden ja virtuaalivaluutta-alan kanssa suuntaviivoja, joiden tavoitteena on taata, että virtuaalivaluuttojen nykyisille ja tuleville käyttäjille annetaan oikeaa, selkeää ja kattavaa tietoa, jotta he voivat tehdä täysin tietoon perustuvia valintoja, mikä parantaa virtuaalivaluuttajärjestelmien avoimuutta sen suhteen, miten ne on organisoitu, miten ne toimivat ja miten ne eroavat säännellyistä ja valvotuista maksujärjestelmistä kuluttajansuojan kannalta;

o

o o

| 24. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

24.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(2)  http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/2014/qb14q3 digitalcurrenciesBitcoin2.pdf

(3)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(4)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/virtualcurrencyschemesen.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/justice/newsroom/criminal/news/160202_en.htm

(6)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

(7)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC97043/the%20digital% 20agenda%20of%20virtual%20currencies_final.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2016/02/12-conclusions-terrorism-financing/

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1463564584935&uri=CELEX:62014CJ0264

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A62014CC0264

(11)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-532_call_for_evidence_on_virtual_currency_investment.pdf

(12)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140793/LDM_BRI (2014)140793_REV1_EN.pdf

(13)  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/publications/changes_in_modus_operandi_ of_is_in_terrorist_attacks.pdf

(14)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/virtual-currency-key-definitions-and-potential-aml-cft-risks.pdf

(15)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/The-Bitcoin-Question-2014.pdf

(16)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1603.pdf

(17)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(18)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(19)  http://coinmarketcap.com/

(20)  Ks. esim. http://www.coindesk.com/state-of-Bitcoin-blockchain-2016/

(21)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(22)  https://remittanceprices.worldbank.org/sites/default/files/rpw_report_december_2015.pdf

(23)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/TOPICS/EXTFINANCIALSECTOR/ 0,,contentMDK:22383199~pagePK:210058~piPK:210062~theSitePK:282885,00.html

(24)  Virtuaalivaluuttoja voidaan käyttää terrorismin rahoitukseen, mutta Europol huomautti äskettäin (18. tammikuuta 2016), että vaikka kolmansien osapuolten antamien tietojen mukaan terroristit käyttävät bitcoinin kaltaisia anonyymeja valuuttoja toimintansa rahoittamiseen, lainvalvontaviranomaiset eivät ole vahvistaneet tätä.

(25)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(26)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/82

---

P8_TA(2016)0233

Transatlanttiset tietovirrat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 transatlanttisista tietovirroista (2016/2727(RSP))

(2018/C 076/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6, 7, 8, 11, 16, 47 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6, 7, 8, 11, 16, 47 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1) (jäljempänä ”tietosuojadirektiivi”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1) (jäljempänä ”tietosuojadirektiivi”),

| — | ottaa huomioon rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta 27. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta 27. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS (2),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (3) ja 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (3) ja 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (4),

| — | ottaa huomioon 26. heinäkuuta 2000 tehdyn komission päätöksen 2000/520/EY (safe harbor -päätös), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. heinäkuuta 2000 tehdyn komission päätöksen 2000/520/EY (safe harbor -päätös),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle luottamuksen palauttamisesta EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen tietojen siirtoon (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle luottamuksen palauttamisesta EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen tietojen siirtoon (COM(2013)0846),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle safe harbor -järjestelmän toiminnasta EU:n kansalaisten ja EU:hun sijoittautuneiden yritysten näkökulmasta (COM(2013)0847) (”safe harbor -tiedonanto”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle safe harbor -järjestelmän toiminnasta EU:n kansalaisten ja EU:hun sijoittautuneiden yritysten näkökulmasta (COM(2013)0847) (”safe harbor -tiedonanto”),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 6. lokakuuta 2015 antaman tuomion asiassa C-362/14 (Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner) (EU:C:2015:650), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 6. lokakuuta 2015 antaman tuomion asiassa C-362/14 (Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner) (EU:C:2015:650),

| — | ottaa huomioon 6. marraskuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle direktiiviin 95/46/EY perustuvasta henkilötietojen siirtämisestä EU:sta Yhdysvaltoihin unionin tuomioistuimen asiassa C-362/14 (Schrems) antaman tuomion johdosta (COM(2015)0566), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. marraskuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle direktiiviin 95/46/EY perustuvasta henkilötietojen siirtämisestä EU:sta Yhdysvaltoihin unionin tuomioistuimen asiassa C-362/14 (Schrems) antaman tuomion johdosta (COM(2015)0566),

| — | ottaa huomioon 29 artiklan nojalla perustetun työryhmän 3. helmikuuta 2016 antaman lausunnon, joka koskee Schrems-tuomion seurauksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29 artiklan nojalla perustetun työryhmän 3. helmikuuta 2016 antaman lausunnon, joka koskee Schrems-tuomion seurauksia,

| — | ottaa huomioon oikeussuojaa koskevan Yhdysvaltojen Judicial Redress -säädöksen vuonna 2015 annetun (H.R. 1428), jonka presidentti Obama vahvisti 24. helmikuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeussuojaa koskevan Yhdysvaltojen Judicial Redress -säädöksen vuonna 2015 annetun (H.R. 1428), jonka presidentti Obama vahvisti 24. helmikuuta 2016,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 annetun Yhdysvaltojen Freedom Act -säädöksen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 annetun Yhdysvaltojen Freedom Act -säädöksen (5),

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen toteuttamat signaalitiedustelutoiminnan uudistukset, joista on säädetty ”Presidential Policy Directive 28” –asiakirjassa (PPD-28) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen toteuttamat signaalitiedustelutoiminnan uudistukset, joista on säädetty ”Presidential Policy Directive 28” –asiakirjassa (PPD-28) (6),

| — | ottaa huomioon 29. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Transatlanttiset tietovirrat: luottamuksen palauttaminen vahvoilla suojatoimilla” (COM(2016)0117), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Transatlanttiset tietovirrat: luottamuksen palauttaminen vahvoilla suojatoimilla” (COM(2016)0117),

| — | ottaa huomioon 29 artiklan mukaisen työryhmän 13. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon 01/2016, joka koskee luonnosta päätökseksi EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn riittävyydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29 artiklan mukaisen työryhmän 13. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon 01/2016, joka koskee luonnosta päätökseksi EU:n ja Yhdysvaltojen välisen Privacy Shield -järjestelyn riittävyydestä,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa (7) sekä 29. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman unionin kansalaisten laajamittaisesta sähköisestä valvonnasta 12. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman jatkotoimista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa (7) sekä 29. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman unionin kansalaisten laajamittaisesta sähköisestä valvonnasta 12. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman jatkotoimista (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin totesi asiassa C-362/14 (Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner) 6. lokakuuta 2015 antamassaan ratkaisussa, että safe harbor -päätös on pätemätön, ja täsmensi, että kolmannen maan suojan tasoa on pidettävä riittävänä, kun se vastaa olennaisilta osin unionissa tarjottua suojaa, mikä tarkoitti, että neuvottelut EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelystä oli saatava päätökseen, jotta voidaan taata oikeusvarmuus tavoista, joilla henkilötietoja olisi siirrettävä EU:sta Yhdysvaltoihin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin totesi asiassa C-362/14 (Maximillian Schrems v. Data Protection Commissioner) 6. lokakuuta 2015 antamassaan ratkaisussa, että safe harbor -päätös on pätemätön, ja täsmensi, että kolmannen maan suojan tasoa on pidettävä riittävänä, kun se vastaa olennaisilta osin unionissa tarjottua suojaa, mikä tarkoitti, että neuvottelut EU:n ja Yhdysvaltojen Privacy Shield -järjestelystä oli saatava päätökseen, jotta voidaan taata oikeusvarmuus tavoista, joilla henkilötietoja olisi siirrettävä EU:sta Yhdysvaltoihin;

| B. | toteaa tietosuojan merkitsevän sitä, että suojellaan ihmisiä, joihin käsitellyt tiedot liittyvät, ja ottaa huomioon, että tällainen suojeleminen kuuluu unionin tunnustamiin perusoikeuksiin (perusoikeuskirjan 8 artikla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 16 artikla); |
| --- | --- |

B.

toteaa tietosuojan merkitsevän sitä, että suojellaan ihmisiä, joihin käsitellyt tiedot liittyvät, ja ottaa huomioon, että tällainen suojeleminen kuuluu unionin tunnustamiin perusoikeuksiin (perusoikeuskirjan 8 artikla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 16 artikla);

| C. | toteaa, että henkilötietojen suoja, yksityiselämän ja yksityisen viestinnän kunnioittaminen, oikeus turvallisuuteen, oikeus vastaanottaa ja levittää tietoja ja vapaus harjoittaa liiketoimintaa ovat kaikki perusoikeuksia, joita on vaalittava ja punnittava toisiinsa nähden; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että henkilötietojen suoja, yksityiselämän ja yksityisen viestinnän kunnioittaminen, oikeus turvallisuuteen, oikeus vastaanottaa ja levittää tietoja ja vapaus harjoittaa liiketoimintaa ovat kaikki perusoikeuksia, joita on vaalittava ja punnittava toisiinsa nähden;

| D. | toteaa, että kun tarkastellaan kolmannen maan takaaman suojan tasoa, komission on arvioitava sellaisten kyseisessä maassa sovellettavien sääntöjen sisältöä, jotka johtuvat maan omasta lainsäädännöstä tai kansainvälisistä sitoumuksista, sekä näiden sääntöjen noudattamisen takaamisessa sovellettavaa käytäntöä, koska komission on tietosuojadirektiivin 25 artiklan 2 kohdan nojalla otettava huomioon kaikki henkilötietojen kolmanteen maahan siirtämiseen liittyvät seikat; toteaa, että tämän arvioinnin ei pidä koskea ainoastaan henkilötietojen suojaamiseen kaupallisia ja yksityisiä tarkoituksia varten liittyvää lainsäädäntöä ja käytäntöjä vaan sen on katettava myös kaikki kyseiseen maahan tai alaan sovellettavan kehyksen näkökohdat, erityisesti, mutta ei pelkästään, lainvalvonta, kansallinen turvallisuus ja perusoikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kun tarkastellaan kolmannen maan takaaman suojan tasoa, komission on arvioitava sellaisten kyseisessä maassa sovellettavien sääntöjen sisältöä, jotka johtuvat maan omasta lainsäädännöstä tai kansainvälisistä sitoumuksista, sekä näiden sääntöjen noudattamisen takaamisessa sovellettavaa käytäntöä, koska komission on tietosuojadirektiivin 25 artiklan 2 kohdan nojalla otettava huomioon kaikki henkilötietojen kolmanteen maahan siirtämiseen liittyvät seikat; toteaa, että tämän arvioinnin ei pidä koskea ainoastaan henkilötietojen suojaamiseen kaupallisia ja yksityisiä tarkoituksia varten liittyvää lainsäädäntöä ja käytäntöjä vaan sen on katettava myös kaikki kyseiseen maahan tai alaan sovellettavan kehyksen näkökohdat, erityisesti, mutta ei pelkästään, lainvalvonta, kansallinen turvallisuus ja perusoikeuksien kunnioittaminen;

| E. | toteaa, että pk-yritykset ovat EU:n talouden nopeimmin kasvava sektori ja yhä enemmän riippuvaisia vapaasta tietovirrasta; ottaa huomioon, että 60 prosenttia safe harbor -sopimusta hyödyntävistä yrityksistä on pk-yrityksiä ja että sopimus mahdollistaa niille yksinkertaistetut ja kustannustehokkaat noudattamismenettelyt; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että pk-yritykset ovat EU:n talouden nopeimmin kasvava sektori ja yhä enemmän riippuvaisia vapaasta tietovirrasta; ottaa huomioon, että 60 prosenttia safe harbor -sopimusta hyödyntävistä yrityksistä on pk-yrityksiä ja että sopimus mahdollistaa niille yksinkertaistetut ja kustannustehokkaat noudattamismenettelyt;

| F. | toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen taloudet muodostavat yli 50 prosenttia koko maailman BKT:stä, 25 prosenttia koko maailman viennistä ja yli 30 prosenttia koko maailman tuonnista; toteaa, että Yhdysvaltojen ja EU:n taloussuhteet ovat maailman arvokkaimmat, koska vuonna 2014 transatlanttisen kaupan kokonaisarvo oli 1,09 biljoonaa dollaria, kun taas Yhdysvaltain Kanadan kanssa käymän kaupan kokonaisarvo oli 741 miljardia dollaria ja Kiinan kanssa puolestaan 646 miljardia dollaria; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen taloudet muodostavat yli 50 prosenttia koko maailman BKT:stä, 25 prosenttia koko maailman viennistä ja yli 30 prosenttia koko maailman tuonnista; toteaa, että Yhdysvaltojen ja EU:n taloussuhteet ovat maailman arvokkaimmat, koska vuonna 2014 transatlanttisen kaupan kokonaisarvo oli 1,09 biljoonaa dollaria, kun taas Yhdysvaltain Kanadan kanssa käymän kaupan kokonaisarvo oli 741 miljardia dollaria ja Kiinan kanssa puolestaan 646 miljardia dollaria;

| G. | toteaa, että Yhdysvaltojen ja Euroopan välinen rajat ylittävä tiedonsiirto on maailman vilkkainta – tietovirtojen volyymi on 50 prosenttia suurempi kuin Yhdysvaltojen ja Aasian välillä ja lähes kaksinkertainen verrattuna Yhdysvaltojen ja Latinalaisen Amerikan välillä kulkeviin tietovirtoihin – ja että henkilötietojen siirtäminen ja vaihtaminen on keskeinen tekijä, joka tukee Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisiä tiiviitä suhteita kaupallisen toiminnan sekä lainvalvonnan alalla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Yhdysvaltojen ja Euroopan välinen rajat ylittävä tiedonsiirto on maailman vilkkainta – tietovirtojen volyymi on 50 prosenttia suurempi kuin Yhdysvaltojen ja Aasian välillä ja lähes kaksinkertainen verrattuna Yhdysvaltojen ja Latinalaisen Amerikan välillä kulkeviin tietovirtoihin – ja että henkilötietojen siirtäminen ja vaihtaminen on keskeinen tekijä, joka tukee Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisiä tiiviitä suhteita kaupallisen toiminnan sekä lainvalvonnan alalla;

| H. | toteaa, että 29 artiklan mukaisen työryhmän lausunnossa 01/2016 katsottiin Privacy Shield -järjestelmän tuottavan merkittäviä parannuksia safe harbor -päätökseen verrattuna ja että erityisen myönteisinä askelina pidettiin keskeisten määritelmien sisällyttämistä, mekanismeja, joilla varmistetaan Privacy Shield -luettelon valvonta, sekä vastedes pakollisena sovellettavaa vaatimusten noudattamista koskevaa ulkoista ja sisäistä uudelleentarkastelua; toteaa, että työryhmä on myös ilmaissut vakavan huolensa sekä kaupallisista näkökohdista että julkisten viranomaisten pääsemisestä Privacy Shield -järjestelyn mukaisesti siirrettyihin tietoihin; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että 29 artiklan mukaisen työryhmän lausunnossa 01/2016 katsottiin Privacy Shield -järjestelmän tuottavan merkittäviä parannuksia safe harbor -päätökseen verrattuna ja että erityisen myönteisinä askelina pidettiin keskeisten määritelmien sisällyttämistä, mekanismeja, joilla varmistetaan Privacy Shield -luettelon valvonta, sekä vastedes pakollisena sovellettavaa vaatimusten noudattamista koskevaa ulkoista ja sisäistä uudelleentarkastelua; toteaa, että työryhmä on myös ilmaissut vakavan huolensa sekä kaupallisista näkökohdista että julkisten viranomaisten pääsemisestä Privacy Shield -järjestelyn mukaisesti siirrettyihin tietoihin;

| I. | toteaa, että tähän mennessä on tunnustettu Andorra, Argentiina, Kanada, Färsaaret, Guernsey, Mansaaret, Jersey, Uruguay, Israel, Sveitsi ja Uusi-Seelanti maiksi/alueiksi, jotka tarjoavat tasoltaan riittävän tietosuojan, ja toteaa, että niille annettiin etuoikeutettu pääsy EU:n markkinoille; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että tähän mennessä on tunnustettu Andorra, Argentiina, Kanada, Färsaaret, Guernsey, Mansaaret, Jersey, Uruguay, Israel, Sveitsi ja Uusi-Seelanti maiksi/alueiksi, jotka tarjoavat tasoltaan riittävän tietosuojan, ja toteaa, että niille annettiin etuoikeutettu pääsy EU:n markkinoille;

| 1. | pitää myönteisenä, että komissio ja Yhdysvaltojen hallinto ovat pyrkineet aikaansaamaan Privacy Shield -järjestelyssä tuntuvia parannuksia safe harbor -päätökseen verrattuna, joita ovat erityisesti keskeisten määritelmien lisääminen muun muassa sellaisille termeille kuin ”henkilötiedot”, ”käsittely” ja ”rekisterinpitäjä”, Privacy Shield -luettelon valvonnan varmistamiseksi perustetut mekanismit sekä nyt pakolliset vaatimusten noudattamista koskevat ulkoiset ja sisäiset uudelleentarkastelut; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että komissio ja Yhdysvaltojen hallinto ovat pyrkineet aikaansaamaan Privacy Shield -järjestelyssä tuntuvia parannuksia safe harbor -päätökseen verrattuna, joita ovat erityisesti keskeisten määritelmien lisääminen muun muassa sellaisille termeille kuin ”henkilötiedot”, ”käsittely” ja ”rekisterinpitäjä”, Privacy Shield -luettelon valvonnan varmistamiseksi perustetut mekanismit sekä nyt pakolliset vaatimusten noudattamista koskevat ulkoiset ja sisäiset uudelleentarkastelut;

| 2. | korostaa molemmille kumppaneille olennaisten transatlanttisten suhteiden merkitystä; korostaa, että Yhdysvaltojen ja EU:n olisi löydettävä kokonaisvaltainen neuvotteluratkaisu, jossa on otettu huomioon oikeus tietosuojaan sekä oikeus yksityisyyteen; muistuttaa, että henkilötietojen suojeleminen on yksi EU:n keskeisistä tavoitteista, myös tapauksissa, joissa tiedot siirretään unionin tärkeimmälle kansainväliselle kauppakumppanille; |
| --- | --- |

2.

korostaa molemmille kumppaneille olennaisten transatlanttisten suhteiden merkitystä; korostaa, että Yhdysvaltojen ja EU:n olisi löydettävä kokonaisvaltainen neuvotteluratkaisu, jossa on otettu huomioon oikeus tietosuojaan sekä oikeus yksityisyyteen; muistuttaa, että henkilötietojen suojeleminen on yksi EU:n keskeisistä tavoitteista, myös tapauksissa, joissa tiedot siirretään unionin tärkeimmälle kansainväliselle kauppakumppanille;

| 3. | painottaa, että Privacy Shield -järjestelyn on oltava EU:n primaarioikeuden ja johdetun oikeuden sekä unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiaa koskevien tuomioiden mukainen; |
| --- | --- |

3.

painottaa, että Privacy Shield -järjestelyn on oltava EU:n primaarioikeuden ja johdetun oikeuden sekä unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiaa koskevien tuomioiden mukainen;

| 4. | panee merkille, että liitteessä VI (kansallisen tiedusteluviraston johtajan Robert S. Littin kirje) täsmennetään, että muita kuin Yhdysvaltojen kansalaisia koskevien tietojen ja viestien valikoimaton kerääminen on Presidential Policy Directive 28 -asiakirjan (jäljempänä ”PPD-28”) nojalla edelleen sallittua kuudessa tapauksessa; tähdentää, että valikoimattoman keräämisen on pelkästään oltava mahdollisimman räätälöityä ja kohtuullista, mikä ei täytä perusoikeuskirjassa asetettuja tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden kriteereitä; |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että liitteessä VI (kansallisen tiedusteluviraston johtajan Robert S. Littin kirje) täsmennetään, että muita kuin Yhdysvaltojen kansalaisia koskevien tietojen ja viestien valikoimaton kerääminen on Presidential Policy Directive 28 -asiakirjan (jäljempänä ”PPD-28”) nojalla edelleen sallittua kuudessa tapauksessa; tähdentää, että valikoimattoman keräämisen on pelkästään oltava mahdollisimman räätälöityä ja kohtuullista, mikä ei täytä perusoikeuskirjassa asetettuja tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden kriteereitä;

| 5. | muistuttaa, että oikeusvarmuus ja erityisesti selkeät ja yhdenmukaiset säännöt ovat olennaisia osatekijöitä yritysten ja etenkin pk-yritysten kehittymiselle ja kasvulle, jotta varmistetaan, että ne eivät joudu oikeudellisesti epävarmaan tilanteeseen ja kärsi vakavia seurauksia, jotka kohdistuisivat näiden yritysten toimintaan ja kykyyn harjoittaa liiketoimintaa Atlantin yli; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että oikeusvarmuus ja erityisesti selkeät ja yhdenmukaiset säännöt ovat olennaisia osatekijöitä yritysten ja etenkin pk-yritysten kehittymiselle ja kasvulle, jotta varmistetaan, että ne eivät joudu oikeudellisesti epävarmaan tilanteeseen ja kärsi vakavia seurauksia, jotka kohdistuisivat näiden yritysten toimintaan ja kykyyn harjoittaa liiketoimintaa Atlantin yli;

| 6. | on tyytyväinen Privacy Shield -järjestelmään liittyvän yksittäisten henkilöiden oikeussuojamekanismin käyttöönottoon; kehottaa komissiota ja Yhdysvaltojen hallintoa puuttumaan menettelyn tämänhetkiseen monimutkaisuuteen menettelyn muuttamiseksi käyttäjäystävällisemmäksi ja tehokkaammaksi; |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen Privacy Shield -järjestelmään liittyvän yksittäisten henkilöiden oikeussuojamekanismin käyttöönottoon; kehottaa komissiota ja Yhdysvaltojen hallintoa puuttumaan menettelyn tämänhetkiseen monimutkaisuuteen menettelyn muuttamiseksi käyttäjäystävällisemmäksi ja tehokkaammaksi;

| 7. | kehottaa komissiota pyrkimään Yhdysvaltojen tarjoamien kirjallisten vakuutusten oikeudellisen aseman tekemiseen täysin selväksi; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota pyrkimään Yhdysvaltojen tarjoamien kirjallisten vakuutusten oikeudellisen aseman tekemiseen täysin selväksi;

| 8. | pitää myönteisenä, että Yhdysvaltojen ulkoministeriöön on nimetty oikeusasiamies, jonka tehtävänä on yhdessä riippumattomien viranomaisten kanssa vastata EU:n valvontaviranomaisten välittämiin yksittäisiin, valtion harjoittamaa valvontaa koskeviin pyyntöihin; katsoo kuitenkin, että tämä uusi elin ei ole riittävän riippumaton ja että sillä ei ole asianmukaista toimivaltaa hoitaakseen tehtävänsä ja velvollisuutensa tuloksellisesti; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisenä, että Yhdysvaltojen ulkoministeriöön on nimetty oikeusasiamies, jonka tehtävänä on yhdessä riippumattomien viranomaisten kanssa vastata EU:n valvontaviranomaisten välittämiin yksittäisiin, valtion harjoittamaa valvontaa koskeviin pyyntöihin; katsoo kuitenkin, että tämä uusi elin ei ole riittävän riippumaton ja että sillä ei ole asianmukaista toimivaltaa hoitaakseen tehtävänsä ja velvollisuutensa tuloksellisesti;

| 9. | pitää myönteisenä, että Privacy Shield -järjestelyssä annetaan näkyvä rooli jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisille, kun tarkastellaan ja tutkitaan EU:n perusoikeuskirjan mukaista yksityisyyden suojaamista koskevia väitteitä ja keskeytetään tietojen siirtäminen; pitää myönteisenä myös, että Yhdysvaltojen kauppaministeriö velvoitetaan ratkaisemaan tällaiset valitukset; |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä, että Privacy Shield -järjestelyssä annetaan näkyvä rooli jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisille, kun tarkastellaan ja tutkitaan EU:n perusoikeuskirjan mukaista yksityisyyden suojaamista koskevia väitteitä ja keskeytetään tietojen siirtäminen; pitää myönteisenä myös, että Yhdysvaltojen kauppaministeriö velvoitetaan ratkaisemaan tällaiset valitukset;

| 10. | toteaa, että Privacy Shield -järjestely on osa EU:n ja kolmansien maiden, myös Yhdysvaltojen, laajempaa vuoropuhelua tietojen yksityisyydestä, kaupasta, turvallisuudesta sekä niihin liittyvistä oikeuksista ja yhteisten etujen mukaisista tavoitteista; kehottaa siksi kaikkia osapuolia pyrkimään siihen, että luodaan ja parannetaan kestävästi toimivia ja yhteisiä kansainvälisiä järjestelmiä ja kotimaisia säädöksiä, joilla kyseiset tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että Privacy Shield -järjestely on osa EU:n ja kolmansien maiden, myös Yhdysvaltojen, laajempaa vuoropuhelua tietojen yksityisyydestä, kaupasta, turvallisuudesta sekä niihin liittyvistä oikeuksista ja yhteisten etujen mukaisista tavoitteista; kehottaa siksi kaikkia osapuolia pyrkimään siihen, että luodaan ja parannetaan kestävästi toimivia ja yhteisiä kansainvälisiä järjestelmiä ja kotimaisia säädöksiä, joilla kyseiset tavoitteet saavutetaan;

| 11. | painottaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen välisen henkilötietojen siirron oikeusvarmuus on olennainen tekijä kuluttajien luottamuksen, transatlanttisen liiketoiminnan kehittymisen ja lainvalvontayhteistyön kannalta, ja että näin ollen on ehdottoman välttämätöntä niiden tehokkuuden ja niiden pitkän aikavälin täytäntöönpanon kannalta, että tällaisen siirron mahdollistavat välineet ovat sekä EU:n primaarioikeuden että sen johdetun oikeuden mukaisia; |
| --- | --- |

11.

painottaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen välisen henkilötietojen siirron oikeusvarmuus on olennainen tekijä kuluttajien luottamuksen, transatlanttisen liiketoiminnan kehittymisen ja lainvalvontayhteistyön kannalta, ja että näin ollen on ehdottoman välttämätöntä niiden tehokkuuden ja niiden pitkän aikavälin täytäntöönpanon kannalta, että tällaisen siirron mahdollistavat välineet ovat sekä EU:n primaarioikeuden että sen johdetun oikeuden mukaisia;

| 12. | kehottaa komissiota panemaan täysimääräisesti täytäntöön suositukset, jotka 29 artiklan mukainen työryhmä esitti lausunnossaan 01/2016 EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen Privacy Shield -järjestelyyn liittyvän riittävyyspäätöksen luonnoksesta; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota panemaan täysimääräisesti täytäntöön suositukset, jotka 29 artiklan mukainen työryhmä esitti lausunnossaan 01/2016 EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen Privacy Shield -järjestelyyn liittyvän riittävyyspäätöksen luonnoksesta;

| 13. | kehottaa komissiota kantamaan Privacy Shield -järjestelmän mukaisen vastuunsa ja arvioimaan säännöllisesti uudelleen riittävyyttä koskevia havaintojaan ja niiden oikeudellisia perusteita ottaen erityisesti huomioon uuden yleisen tietosuoja-asetuksen voimaantulon kahden vuoden kuluttua; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota kantamaan Privacy Shield -järjestelmän mukaisen vastuunsa ja arvioimaan säännöllisesti uudelleen riittävyyttä koskevia havaintojaan ja niiden oikeudellisia perusteita ottaen erityisesti huomioon uuden yleisen tietosuoja-asetuksen voimaantulon kahden vuoden kuluttua;

| 14. | kehottaa komissiota jatkamaan vuoropuhelua Yhdysvaltojen hallinnon kanssa ja neuvottelemaan Privacy Shield -järjestelyyn tehtävistä lisäparannuksista, joissa on otettu huomioon sen nykyiset puutteet; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota jatkamaan vuoropuhelua Yhdysvaltojen hallinnon kanssa ja neuvottelemaan Privacy Shield -järjestelyyn tehtävistä lisäparannuksista, joissa on otettu huomioon sen nykyiset puutteet;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdysvaltojen hallitukselle ja kongressille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdysvaltojen hallitukselle ja kongressille.

---

(1)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

(2)  EUVL L 350, 30.12.2008, s. 60.

(3)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89.

(5)  https://www.congress.gov/114/plaws/publ23/PLAW-114publ23.pdf

(6)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2014/01/17/presidential-policy-directive-signals-intelligence-activities

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0230.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0388.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/86

---

P8_TA(2016)0234

Energian kuluttajien aseman vahvistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 energian kuluttajien aseman vahvistamisesta (2015/2323(INI))

(2018/C 076/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Energian kuluttajien aseman vahvistaminen” (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Energian kuluttajien aseman vahvistaminen” (COM(2015)0339),

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Energiamarkkinoiden uutta rakennetta koskevan julkisen kuulemisen käynnistäminen” (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Energiamarkkinoiden uutta rakennetta koskevan julkisen kuulemisen käynnistäminen” (COM(2015)0340),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Lämmitystä ja jäähdytystä koskeva EU:n strategia” (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Lämmitystä ja jäähdytystä koskeva EU:n strategia” (COM(2016)0051),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia” (COM(2015)0080),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Energian sisämarkkinat toimiviksi” (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Energian sisämarkkinat toimiviksi” (COM(2012)0663),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (COM(2011)0112),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Energia-alan etenemissuunnitelma 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Energia-alan etenemissuunnitelma 2050” (COM(2011)0885),

| — | ottaa huomioon kolmannen energiapaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmannen energiapaketin,

| — | ottaa huomioon energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU,

| — | ottaa huomioon uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23. huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23. huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY,

| — | ottaa huomioon rakennusten energiatehokkuudesta 19. toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rakennusten energiatehokkuudesta 19. toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU,

| — | ottaa huomioon henkilötietojen suojelusta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon henkilötietojen suojelusta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY,

| — | ottaa huomioon hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä 11. toukokuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä 11. toukokuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY,

| — | ottaa huomioon kuluttajan oikeuksista 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajan oikeuksista 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2012 annetun komission suosituksen 2012/148/EU älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton valmistelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2012 annetun komission suosituksen 2012/148/EU älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton valmistelusta,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman ”Tavoitteena energiankuluttajien oikeuksia koskeva eurooppalainen peruskirja” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman ”Tavoitteena energiankuluttajien oikeuksia koskeva eurooppalainen peruskirja” (1),

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman energian sisämarkkinoiden toiminnasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman energian sisämarkkinoiden toiminnasta (2),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Energia-alan etenemissuunnitelma 2050 – energian tulevaisuus” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Energia-alan etenemissuunnitelma 2050 – energian tulevaisuus” (3),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman älykkäiden verkkojen kehittämisen paikallisista ja alueellisista seurauksista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman älykkäiden verkkojen kehittämisen paikallisista ja alueellisista seurauksista (4),

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman kuluttajansuojasta yleishyödyllisissä palveluissa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman kuluttajansuojasta yleishyödyllisissä palveluissa (5),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti Euroopan energiaunionia” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti Euroopan energiaunionia” (6),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A8-0161/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A8-0161/2016),

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon energian kuluttajien aseman vahvistamisesta; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon energian kuluttajien aseman vahvistamisesta;

| 2. | korostaa, että käsillä olevassa mietinnössä keskitytään energiakäänteen alalla yksinomaan energian kotitalouskuluttajiin; tähdentää, että teollisuuden kuluttajia olisi käsiteltävä erillisessä yhteydessä; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että käsillä olevassa mietinnössä keskitytään energiakäänteen alalla yksinomaan energian kotitalouskuluttajiin; tähdentää, että teollisuuden kuluttajia olisi käsiteltävä erillisessä yhteydessä;

| 3. | korostaa, että käynnissä oleva energiakäänne johtaa pois perinteiseen keskitettyyn tuotantoon perustuvasta energiajärjestelmästä kohti hajautetumpaa, energiatehokkaampaa, joustavampaa ja suurelta osin uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa järjestelmää; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että käynnissä oleva energiakäänne johtaa pois perinteiseen keskitettyyn tuotantoon perustuvasta energiajärjestelmästä kohti hajautetumpaa, energiatehokkaampaa, joustavampaa ja suurelta osin uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa järjestelmää;

| 4. | kiinnittää huomiota uuteen markkinarakenteeseen siirtymisestä aiheutuviin kustannuksiin joissakin jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota ottamaan nämä kustannukset asianmukaisesti huomioon kohtuuhintaisuutta ja kilpailukykyä silmällä pitäen; |
| --- | --- |

4.

kiinnittää huomiota uuteen markkinarakenteeseen siirtymisestä aiheutuviin kustannuksiin joissakin jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota ottamaan nämä kustannukset asianmukaisesti huomioon kohtuuhintaisuutta ja kilpailukykyä silmällä pitäen;

| 5. | muistuttaa, että lopullisena tavoitteena olisi oltava talous, joka perustuu siihen, että hyödynnetään täysimääräisesti ”energiatehokkuus ensin / ensin polttoaine” -periaatetta ja asetetaan etusijalle energiansäästö ja kysyntäpuolen toimenpiteet tarjontapuolen toimenpiteisiin nähden, jotta voidaan saavuttaa unionin ilmastotavoitteet Pariisin sopimuksen 1,5 asteen tavoitteen mukaisesti ja taata energiavarmuus, kilpailukyky ja erityisesti kuluttajien pienemmät energialaskut; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että lopullisena tavoitteena olisi oltava talous, joka perustuu siihen, että hyödynnetään täysimääräisesti ”energiatehokkuus ensin / ensin polttoaine” -periaatetta ja asetetaan etusijalle energiansäästö ja kysyntäpuolen toimenpiteet tarjontapuolen toimenpiteisiin nähden, jotta voidaan saavuttaa unionin ilmastotavoitteet Pariisin sopimuksen 1,5 asteen tavoitteen mukaisesti ja taata energiavarmuus, kilpailukyky ja erityisesti kuluttajien pienemmät energialaskut;

| 6. | katsoo, että tässä suhteessa energiaunionin keskiöön olisi asetettava nykyisen ja tulevan sukupolven kansalaisten edut ja sen olisi






  a) | tarjottava kansalaisille vakaata, kohtuuhintaista, tehokasta ja kestävää energiaa sekä laadukkaita energiatehokkaita tuotteita, palveluita ja rakennuksia; |
| --- | --- | --- |

6.

katsoo, että tässä suhteessa energiaunionin keskiöön olisi asetettava nykyisen ja tulevan sukupolven kansalaisten edut ja sen olisi

a)

tarjottava kansalaisille vakaata, kohtuuhintaista, tehokasta ja kestävää energiaa sekä laadukkaita energiatehokkaita tuotteita, palveluita ja rakennuksia;

| b) | annettava kansalaisille mahdollisuus tuottaa, kuluttaa, varastoida tai myydä omaa uusiutuvaa energiaansa joko yhdessä tai erikseen, toteuttaa energiansäästötoimia, ryhtyä energiamarkkinoiden aktiivisiksi toimijoiksi tekemällä kuluttajina valintoja ja annettava kansalaisille mahdollisuus osallistua turvallisesti ja luottavaisesti kulutuksen joustoon; katsoo, että tässä yhteydessä olisi komission ohjaaman osallistavan prosessin avulla päästävä unionin tasolla yhteisymmärrykseen siitä, mitä ”tuottajakuluttajalla” tarkoitetaan käytännössä; |
| --- | --- |

b)

annettava kansalaisille mahdollisuus tuottaa, kuluttaa, varastoida tai myydä omaa uusiutuvaa energiaansa joko yhdessä tai erikseen, toteuttaa energiansäästötoimia, ryhtyä energiamarkkinoiden aktiivisiksi toimijoiksi tekemällä kuluttajina valintoja ja annettava kansalaisille mahdollisuus osallistua turvallisesti ja luottavaisesti kulutuksen joustoon; katsoo, että tässä yhteydessä olisi komission ohjaaman osallistavan prosessin avulla päästävä unionin tasolla yhteisymmärrykseen siitä, mitä ”tuottajakuluttajalla” tarkoitetaan käytännössä;

| c) | pyrittävä osaltaan poistamaan energiaköyhyys; |
| --- | --- |

c)

pyrittävä osaltaan poistamaan energiaköyhyys;

| d) | suojeltava kuluttajia markkinatoimijoiden häikäilemättömiltä, kilpailun vastaisilta ja epäoikeudenmukaisilta käytännöiltä ja annettava heille mahdollisuus käyttää kaikkia oikeuksiaan täysipainoisesti; |
| --- | --- |

d)

suojeltava kuluttajia markkinatoimijoiden häikäilemättömiltä, kilpailun vastaisilta ja epäoikeudenmukaisilta käytännöiltä ja annettava heille mahdollisuus käyttää kaikkia oikeuksiaan täysipainoisesti;

| e) | luotava suotuisat olosuhteet sellaisten hyvin toimivien ja kilpailukykyisten energian sisämarkkinoiden varmistamiseksi, jotka tarjoavat valinnanmahdollisuuksia sekä kuluttajille avoimen ja selkeän tiedonsaannin; |
| --- | --- |

e)

luotava suotuisat olosuhteet sellaisten hyvin toimivien ja kilpailukykyisten energian sisämarkkinoiden varmistamiseksi, jotka tarjoavat valinnanmahdollisuuksia sekä kuluttajille avoimen ja selkeän tiedonsaannin;

| 7. | katsoo, että luovuttaessa vähitellen kuluttajien energiahintojen sääntelystä olisi otettava huomioon energiaunionistrategian markkinakilpailun todellinen taso, jolloin voitaisiin varmistaa, että kuluttajille on tarjolla vakaita energiahintoja; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että luovuttaessa vähitellen kuluttajien energiahintojen sääntelystä olisi otettava huomioon energiaunionistrategian markkinakilpailun todellinen taso, jolloin voitaisiin varmistaa, että kuluttajille on tarjolla vakaita energiahintoja;

| 8. | katsoo, että yleisesti ottaen energiakäänteen olisi tarkoitus johtaa aikaisempaa tehokkaampaan, avoimempaan, kestävämpään, kilpailukykyisempään, vakaampaan, hajautetumpaan ja osallistavampaan energiajärjestelmään, joka hyödyttää yhteiskuntaa kokonaisuudessaan, lisää kansalaisten sekä paikallisten ja alueellisten toimijoiden ja yhteisöjen osallistumista ja antaa niille mahdollisuuden omistaa uusiutuvan energian tuotantoa, jakelua ja varastointia kokonaan tai osittain, samalla kun kaikkein heikoimmassa asemassa olevia suojellaan ja varmistetaan, että heillä on mahdollisuus hyötyä energiatehokkuustoimista ja uusiutuvasta energiasta; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että yleisesti ottaen energiakäänteen olisi tarkoitus johtaa aikaisempaa tehokkaampaan, avoimempaan, kestävämpään, kilpailukykyisempään, vakaampaan, hajautetumpaan ja osallistavampaan energiajärjestelmään, joka hyödyttää yhteiskuntaa kokonaisuudessaan, lisää kansalaisten sekä paikallisten ja alueellisten toimijoiden ja yhteisöjen osallistumista ja antaa niille mahdollisuuden omistaa uusiutuvan energian tuotantoa, jakelua ja varastointia kokonaan tai osittain, samalla kun kaikkein heikoimmassa asemassa olevia suojellaan ja varmistetaan, että heillä on mahdollisuus hyötyä energiatehokkuustoimista ja uusiutuvasta energiasta;

Kohti kansalaisia hyödyttäviä hyvin toimivia energiamarkkinoita

| 9. | katsoo, että vaikka edistystä on tapahtunut, kolmannen energiapaketin tavoite kilpailukykyisten, läpinäkyvien ja kuluttajaystävällisten energian vähittäismarkkinoiden tarjoamisesta ei ole vielä täysin toteutunut kaikissa unionin jäsenvaltioissa, sillä markkinat ovat sitkeästi keskittyneitä, alentuneita tukkuhintoja ei ole saatu siirrettyä vähittäishintoihin ja energiantoimittajan vaihdot ja kuluttajien tyytyväisyys ovat alhaisella tasolla; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että vaikka edistystä on tapahtunut, kolmannen energiapaketin tavoite kilpailukykyisten, läpinäkyvien ja kuluttajaystävällisten energian vähittäismarkkinoiden tarjoamisesta ei ole vielä täysin toteutunut kaikissa unionin jäsenvaltioissa, sillä markkinat ovat sitkeästi keskittyneitä, alentuneita tukkuhintoja ei ole saatu siirrettyä vähittäishintoihin ja energiantoimittajan vaihdot ja kuluttajien tyytyväisyys ovat alhaisella tasolla;

| 10. | katsoo tämän vuoksi, että komission on määriteltävä tai kehitettävä muita indikaattoreita toimivia ja kuluttajaystävällisiä energiamarkkinoita varten; korostaa, että tällaisissa indikaattoreissa olisi otettava huomioon muun muassa energiantoimittajan vaihdon taloudelliset vaikutukset energiankuluttajaan, toimittajan tai energiasuunnitelman vaihdon tekniset esteet ja kuluttajan tietoisuuden tasot; |
| --- | --- |

10.

katsoo tämän vuoksi, että komission on määriteltävä tai kehitettävä muita indikaattoreita toimivia ja kuluttajaystävällisiä energiamarkkinoita varten; korostaa, että tällaisissa indikaattoreissa olisi otettava huomioon muun muassa energiantoimittajan vaihdon taloudelliset vaikutukset energiankuluttajaan, toimittajan tai energiasuunnitelman vaihdon tekniset esteet ja kuluttajan tietoisuuden tasot;

| 11. | korostaa, että avoimet, läpinäkyvät ja kilpailukykyiset hyvin säännellyt markkinat ovat tärkeät, jotta voidaan pitää hinnat alhaalla, edistää innovointia, parantaa asiakaspalvelua ja poistaa esteitä innovatiivisilta uusilta liiketoimintamalleilta, jotka voivat tarjota kansalaisille vastinetta rahoille lisäämällä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan ja ehkäisemällä energiaköyhyyttä; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että avoimet, läpinäkyvät ja kilpailukykyiset hyvin säännellyt markkinat ovat tärkeät, jotta voidaan pitää hinnat alhaalla, edistää innovointia, parantaa asiakaspalvelua ja poistaa esteitä innovatiivisilta uusilta liiketoimintamalleilta, jotka voivat tarjota kansalaisille vastinetta rahoille lisäämällä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan ja ehkäisemällä energiaköyhyyttä;

| 12. | muistuttaa, että kuluttajan valinnanmahdollisuudet jakeluverkoissa ovat rajalliset verkkojen luonnollisen monopoliaseman vuoksi, jolloin asiakkaat eivät voi vaihtaa jakeluverkonhaltijaansa; korostaa, että tarvitaan jakeluverkonhaltijoiden asianmukaista markkinaseurantaa, jotta voidaan suojella asiakkaita jakelulaskujen äkkinäisiltä korotuksilta; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että kuluttajan valinnanmahdollisuudet jakeluverkoissa ovat rajalliset verkkojen luonnollisen monopoliaseman vuoksi, jolloin asiakkaat eivät voi vaihtaa jakeluverkonhaltijaansa; korostaa, että tarvitaan jakeluverkonhaltijoiden asianmukaista markkinaseurantaa, jotta voidaan suojella asiakkaita jakelulaskujen äkkinäisiltä korotuksilta;

| 13. | katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä varmistaakseen, että kansallisten verkkojen yhteenliitäntätason nostamisesta koituva hyöty siirretään jakeluverkonhaltijoiden sijasta suoraan loppukuluttajille; katsoo myös, että yhteenliitäntätason nostamisella on oltava myönteinen vaikutus kuluttajien maksamaan energianhintaan ja siksi on vältettävä hyötyjen siirtämistä pelkästään jakelunverkonhaltijoille; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä varmistaakseen, että kansallisten verkkojen yhteenliitäntätason nostamisesta koituva hyöty siirretään jakeluverkonhaltijoiden sijasta suoraan loppukuluttajille; katsoo myös, että yhteenliitäntätason nostamisella on oltava myönteinen vaikutus kuluttajien maksamaan energianhintaan ja siksi on vältettävä hyötyjen siirtämistä pelkästään jakelunverkonhaltijoille;

| 14. | kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan huolellisesti kolmannen energiapaketin täysimääräisen täytäntöönpanon ja kehottaa tarkistamaan sitä uudistamalla energiamarkkinoiden rakenne, jotta voidaan ottaa huomioon seuraavassa esitetyt suositukset kotitalouskuluttajien osalta:






  a) | suosittaa, että energialaskutuksen tiheyttä sekä laskujen ja sopimusten avoimuutta ja selkeyttä parannetaan, jotta voidaan helpottaa yhteentoimivuutta ja vertailua; vaatii käyttämään selkeää kieltä ja välttämään teknisiä termejä; pyytää komissiota määrittelemään vähimmäistietoja koskevat vaatimukset tässä asiassa, parhaat käytännöt mukaan luettuina; korostaa, että kiinteät maksut sekä verot ja muut maksut olisi ilmoitettava laskuissa selkeästi tällaisiksi, jolloin asiakas voi helposti erottaa ne vaihtuvista, kulutuksesta riippuvista kustannuksista; palauttaa mieliin voimassa olevat vaatimukset, joiden mukaan toimittajien on ilmoitettava laskuissa tai laskujen yhteydessä kunkin energialähteen osuus kaikista toimittajan käyttämistä polttoaineista edellisen vuoden aikana ymmärrettävällä ja vertailukelpoisella tavalla ja sisällytettävä laskuihin viittaus lisätietoihin ympäristövaikutuksista, jotka koskevat hiilidioksidipäästöjä ja radioaktiivista jätettä; |
| --- | --- | --- |

14.

kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan huolellisesti kolmannen energiapaketin täysimääräisen täytäntöönpanon ja kehottaa tarkistamaan sitä uudistamalla energiamarkkinoiden rakenne, jotta voidaan ottaa huomioon seuraavassa esitetyt suositukset kotitalouskuluttajien osalta:

a)

suosittaa, että energialaskutuksen tiheyttä sekä laskujen ja sopimusten avoimuutta ja selkeyttä parannetaan, jotta voidaan helpottaa yhteentoimivuutta ja vertailua; vaatii käyttämään selkeää kieltä ja välttämään teknisiä termejä; pyytää komissiota määrittelemään vähimmäistietoja koskevat vaatimukset tässä asiassa, parhaat käytännöt mukaan luettuina; korostaa, että kiinteät maksut sekä verot ja muut maksut olisi ilmoitettava laskuissa selkeästi tällaisiksi, jolloin asiakas voi helposti erottaa ne vaihtuvista, kulutuksesta riippuvista kustannuksista; palauttaa mieliin voimassa olevat vaatimukset, joiden mukaan toimittajien on ilmoitettava laskuissa tai laskujen yhteydessä kunkin energialähteen osuus kaikista toimittajan käyttämistä polttoaineista edellisen vuoden aikana ymmärrettävällä ja vertailukelpoisella tavalla ja sisällytettävä laskuihin viittaus lisätietoihin ympäristövaikutuksista, jotka koskevat hiilidioksidipäästöjä ja radioaktiivista jätettä;

| b) | suosittaa, että luodaan yksi yhteyspiste, josta saa kaikki tarvittavat tiedot, joiden avulla kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä; |
| --- | --- |

b)

suosittaa, että luodaan yksi yhteyspiste, josta saa kaikki tarvittavat tiedot, joiden avulla kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä;

| c) | suosittaa, että jakeluverkonhaltijat, joilla on pääsy kotitalouksien aikaisempaa kulutusta koskeviin tietoihin, sekä riippumattomien vertailuvälineiden ylläpitäjät tekevät yhteistyötä energia-alan sääntelyviranomaisten kanssa selvittääkseen, miten kuluttajille voitaisiin toimittaa ennakoivasti vertailuja tarjouksista, jotta kaikki kuluttajat, myös ne, joilla ei ole internetyhteyttä ja jotka eivät osaa käyttää internetiä, saisivat tietää, miten he voisivat säästää rahaa energiantoimittajaa vaihtamalla; |
| --- | --- |

c)

suosittaa, että jakeluverkonhaltijat, joilla on pääsy kotitalouksien aikaisempaa kulutusta koskeviin tietoihin, sekä riippumattomien vertailuvälineiden ylläpitäjät tekevät yhteistyötä energia-alan sääntelyviranomaisten kanssa selvittääkseen, miten kuluttajille voitaisiin toimittaa ennakoivasti vertailuja tarjouksista, jotta kaikki kuluttajat, myös ne, joilla ei ole internetyhteyttä ja jotka eivät osaa käyttää internetiä, saisivat tietää, miten he voisivat säästää rahaa energiantoimittajaa vaihtamalla;

| d) | suosittaa, että laaditaan hintavertailuvälineitä koskevia ohjeita, jotta kuluttajat pääsevät käyttämään riippumattomia, ajan tasalla olevia ja ymmärrettäviä vertailuvälineitä; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi harkittava rekisterijärjestelmän kehittämistä kaikille hintavertailuvälineille Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston (CEER) ohjeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

suosittaa, että laaditaan hintavertailuvälineitä koskevia ohjeita, jotta kuluttajat pääsevät käyttämään riippumattomia, ajan tasalla olevia ja ymmärrettäviä vertailuvälineitä; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi harkittava rekisterijärjestelmän kehittämistä kaikille hintavertailuvälineille Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston (CEER) ohjeiden mukaisesti;

| e) | suosittaa, että luodaan uusia alustoja riippumattomia hintavertailuvälineitä varten, jotta kuluttajille voidaan tarjota selkeämpää tietoa laskutuksesta; suosittaa, että tällaiset riippumattomat alustat tarjoaisivat kuluttajille vertailukelpoista tietoa käytettyjen energialähteiden prosenttiosuuksista ja erilaisista energiatariffeihin sisältyvistä veroista, maksuista ja lisämaksuista, jotta kuluttajan on helpompi etsiä hinnaltaan, laadultaan ja kestävyydeltään sopivampia tarjouksia; ehdottaa, että tämä tehtävä voitaisiin antaa nykyisille elimille, kuten kansallisille energiavirastoille, sääntelyelimille tai kuluttajajärjestöille; suosittaa, että jokaista jäsenvaltiota kohden kehitetään vähintään yksi riippumaton hintavertailuväline; |
| --- | --- |

e)

suosittaa, että luodaan uusia alustoja riippumattomia hintavertailuvälineitä varten, jotta kuluttajille voidaan tarjota selkeämpää tietoa laskutuksesta; suosittaa, että tällaiset riippumattomat alustat tarjoaisivat kuluttajille vertailukelpoista tietoa käytettyjen energialähteiden prosenttiosuuksista ja erilaisista energiatariffeihin sisältyvistä veroista, maksuista ja lisämaksuista, jotta kuluttajan on helpompi etsiä hinnaltaan, laadultaan ja kestävyydeltään sopivampia tarjouksia; ehdottaa, että tämä tehtävä voitaisiin antaa nykyisille elimille, kuten kansallisille energiavirastoille, sääntelyelimille tai kuluttajajärjestöille; suosittaa, että jokaista jäsenvaltiota kohden kehitetään vähintään yksi riippumaton hintavertailuväline;

| f) | suosittaa, että lisätäkseen vähittäiskilpailua toimittajien välillä jäsenvaltiot laativat ohjeita yhteistyössä hintavertailuvälineiden ylläpitäjien ja kuluttajaryhmien kanssa, jotta voidaan varmistaa, että tapa, jolla toimittajat ilmoittavat eri tariffit, mahdollistaa yksinkertaisen vertailun eikä aiheuta kuluttajille sekaannusta; |
| --- | --- |

f)

suosittaa, että lisätäkseen vähittäiskilpailua toimittajien välillä jäsenvaltiot laativat ohjeita yhteistyössä hintavertailuvälineiden ylläpitäjien ja kuluttajaryhmien kanssa, jotta voidaan varmistaa, että tapa, jolla toimittajat ilmoittavat eri tariffit, mahdollistaa yksinkertaisen vertailun eikä aiheuta kuluttajille sekaannusta;

| g) | suosittaa, että kuluttajille olisi ilmoitettava energialaskuissa tai niiden yhteydessä heille sopivimmasta tai edullisimmasta tariffista aikaisempien kulutusmallien pohjalta, ja suosittaa, että kuluttajien olisi halutessaan voitava vaihtaa tähän tariffiin mahdollisimman yksinkertaisesti; toteaa, että toimittajan vaihtaminen on harvinaista monissa jäsenvaltioissa ja että monet erityisesti heikoimmassa asemassa olevat kotitaloudet eivät ole perillä energiamarkkinoista ja ovat juuttuneet soveltumattomiin, vanhanaikaisiin ja kalliisiin tariffeihin; |
| --- | --- |

g)

suosittaa, että kuluttajille olisi ilmoitettava energialaskuissa tai niiden yhteydessä heille sopivimmasta tai edullisimmasta tariffista aikaisempien kulutusmallien pohjalta, ja suosittaa, että kuluttajien olisi halutessaan voitava vaihtaa tähän tariffiin mahdollisimman yksinkertaisesti; toteaa, että toimittajan vaihtaminen on harvinaista monissa jäsenvaltioissa ja että monet erityisesti heikoimmassa asemassa olevat kotitaloudet eivät ole perillä energiamarkkinoista ja ovat juuttuneet soveltumattomiin, vanhanaikaisiin ja kalliisiin tariffeihin;

| h) | suosittaa, että toteutetaan selvitystoimia, joilla vähittäishinnat saataisiin paremmin heijastamaan tukkuhintoja, ja siten käännetään suuntaus, jossa yhä suurempi osa energialaskusta on kiinteitä osatekijöitä, esimerkiksi veroja ja maksuja, ja joissakin tapauksissa verkkomaksuja; nostaa esille erot kotitalous- ja teollisuuskuluttajien maksamien maksujen ja verojen määrissä; |
| --- | --- |

h)

suosittaa, että toteutetaan selvitystoimia, joilla vähittäishinnat saataisiin paremmin heijastamaan tukkuhintoja, ja siten käännetään suuntaus, jossa yhä suurempi osa energialaskusta on kiinteitä osatekijöitä, esimerkiksi veroja ja maksuja, ja joissakin tapauksissa verkkomaksuja; nostaa esille erot kotitalous- ja teollisuuskuluttajien maksamien maksujen ja verojen määrissä;

| 15. | katsoo, että kaikkien energiantoimittajien verkkosivustojen ja sähköisen laskutuksen olisi oltava kokonaisuudessaan vammaisten henkilöiden saatavilla ja että niiden olisi täytettävä eurooppalaisen standardin EN 301 549 asiaankuuluvat vaatimukset; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että kaikkien energiantoimittajien verkkosivustojen ja sähköisen laskutuksen olisi oltava kokonaisuudessaan vammaisten henkilöiden saatavilla ja että niiden olisi täytettävä eurooppalaisen standardin EN 301 549 asiaankuuluvat vaatimukset;

| 16. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön toimittajan vaihtamista koskevat säännökset kolmannessa energiapaketissa ja että kansallisessa lainsäädännössä olisi turvattava kuluttajien oikeus vaihtaa toimittajaa nopeasti, helposti ja maksuttomasti ja että heitä ei saisi estää vaihtamasta toimittajaa määräämällä irtisanomismaksuja tai -sakkoja; toteaa, että tämän oikeuden toteutumisen valvonta markkinavalvonnan keinoin sekä tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla on olennaisen tärkeää, ja tukee energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) ”Bridge to 2025” -asiakirjan suosituksia energiantoimittajan vaihtamisesta; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön toimittajan vaihtamista koskevat säännökset kolmannessa energiapaketissa ja että kansallisessa lainsäädännössä olisi turvattava kuluttajien oikeus vaihtaa toimittajaa nopeasti, helposti ja maksuttomasti ja että heitä ei saisi estää vaihtamasta toimittajaa määräämällä irtisanomismaksuja tai -sakkoja; toteaa, että tämän oikeuden toteutumisen valvonta markkinavalvonnan keinoin sekä tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla on olennaisen tärkeää, ja tukee energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) ”Bridge to 2025” -asiakirjan suosituksia energiantoimittajan vaihtamisesta;

| 17. | katsoo, että kollektiivisilla vaihtojärjestelmillä ja -kampanjoilla voitaisiin auttaa kuluttajia hinnaltaan ja laadultaan parempien tarjousten löytämisessä; korostaa, että tällaisten järjestelmien olisi oltava riippumattomia, luotettavia, avoimia, kattavia ja osallistavia ja niiden olisi saavutettava myös huonommin perillä olevat kuluttajat; ehdottaa, että paikallisviranomaiset, sääntelyviranomaiset ja kuluttajajärjestöt ja muut voittoa tavoittelemattomat järjestöt toimisivat tässä roolissa, jotta voitaisiin välttää väärinkäytökset; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että kollektiivisilla vaihtojärjestelmillä ja -kampanjoilla voitaisiin auttaa kuluttajia hinnaltaan ja laadultaan parempien tarjousten löytämisessä; korostaa, että tällaisten järjestelmien olisi oltava riippumattomia, luotettavia, avoimia, kattavia ja osallistavia ja niiden olisi saavutettava myös huonommin perillä olevat kuluttajat; ehdottaa, että paikallisviranomaiset, sääntelyviranomaiset ja kuluttajajärjestöt ja muut voittoa tavoittelemattomat järjestöt toimisivat tässä roolissa, jotta voitaisiin välttää väärinkäytökset;

| 18. | toteaa, että kaupustelua, kohtuuttomia ehtoja ja käytäntöjä sekä aggressiivisia markkinointitapoja koskevat, sopimattomista kaupallisista menettelyistä ja kuluttajan oikeuksista annettujen direktiivien säännökset olisi pantava asianmukaisesti täytäntöön ja jäsenvaltioiden olisi valvottava täytäntöönpanoa energian kuluttajien ja erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien suojelemiseksi; panee merkille, että kaupustelua koskevien valitusten määrä on kasvanut useissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että kaupustelua, kohtuuttomia ehtoja ja käytäntöjä sekä aggressiivisia markkinointitapoja koskevat, sopimattomista kaupallisista menettelyistä ja kuluttajan oikeuksista annettujen direktiivien säännökset olisi pantava asianmukaisesti täytäntöön ja jäsenvaltioiden olisi valvottava täytäntöönpanoa energian kuluttajien ja erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien suojelemiseksi; panee merkille, että kaupustelua koskevien valitusten määrä on kasvanut useissa jäsenvaltioissa;

| 19. | pitää myönteisenä komission aikomusta sisällyttää erityisesti energiaa koskevia säännöksiä kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen (7) liitteeseen; |
| --- | --- |

19.

pitää myönteisenä komission aikomusta sisällyttää erityisesti energiaa koskevia säännöksiä kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen (7) liitteeseen;

Varmistetaan osallistava energiajärjestelmä lisäämällä kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia kokea energiakäänne omakseen, tuottaa omaa uusiutuvaa energiaansa ja toimia energiatehokkaasti

| 20. | katsoo, että paikallisviranomaiset, yhteisöt, osuuskunnat, kotitaloudet ja yksityishenkilöt ovat tärkeässä asemassa hyvin toimivan energiajärjestelmän kannalta ja niiden olisi edistettävä merkittävästi energiakäännettä ja niitä olisi kannustettava energiantuottajiksi ja -toimittajiksi ryhtymisessä, mikäli ne siihen päätyvät; huomauttaa tästä syystä olevan tärkeää, että Euroopan unionissa otetaan käyttöön ”tuottajakuluttajien” yhteinen käytännön määritelmä; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että paikallisviranomaiset, yhteisöt, osuuskunnat, kotitaloudet ja yksityishenkilöt ovat tärkeässä asemassa hyvin toimivan energiajärjestelmän kannalta ja niiden olisi edistettävä merkittävästi energiakäännettä ja niitä olisi kannustettava energiantuottajiksi ja -toimittajiksi ryhtymisessä, mikäli ne siihen päätyvät; huomauttaa tästä syystä olevan tärkeää, että Euroopan unionissa otetaan käyttöön ”tuottajakuluttajien” yhteinen käytännön määritelmä;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön nettomittausjärjestelmiä, jotta tuetaan sähkön tuotantoa omaan käyttöön ja osuustoiminnallista energiantuotantoa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön nettomittausjärjestelmiä, jotta tuetaan sähkön tuotantoa omaan käyttöön ja osuustoiminnallista energiantuotantoa;

| 22. | katsoo, että kansalaisten on muutettava käyttäytymistään merkittävästi, jotta energiakäänteestä tulisi optimaalinen; katsoo, että kannustimet ja saatavilla oleva laadukas tieto ovat tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeitä, ja pyytää komissiota käsittelemään tätä asiaa tulevissa ehdotuksissa; toteaa, että valistus- ja tiedotuskampanjat ovat tärkeässä asemassa, kun tavoitteena on saada kansalaiset muuttamaan käyttäytymistään; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että kansalaisten on muutettava käyttäytymistään merkittävästi, jotta energiakäänteestä tulisi optimaalinen; katsoo, että kannustimet ja saatavilla oleva laadukas tieto ovat tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeitä, ja pyytää komissiota käsittelemään tätä asiaa tulevissa ehdotuksissa; toteaa, että valistus- ja tiedotuskampanjat ovat tärkeässä asemassa, kun tavoitteena on saada kansalaiset muuttamaan käyttäytymistään;

| 23. | toteaa, että pääoman rajallinen saanti ja rajallinen rahoitusalan taitotieto, korkeat ennakkoinvestointikustannukset ja pitkät takaisinmaksuajat ovat esteitä oman energiantuotannon käynnistämiselle ja energiatehokkuustoimien toteuttamiselle; kannustaa siksi kehittämään uusia liiketoimintamalleja, yhteisostojärjestelmiä ja innovatiivisia rahoitusvälineitä, joilla kannustetaan kaikkien kuluttajien omaa energiantuotantoa ja -kulutusta ja energiatehokkuutta; ehdottaa, että tästä tehtäisiin tärkeä tavoite Euroopan investointipankille, Euroopan strategisten investointien rahastolle, Horisontti 2020 -ohjelmalle ja rakennerahastoille, ja katsoo, että julkisten elinten ja markkinatoimijoiden olisi hyödynnettävä näitä täysimääräisesti; muistuttaa, että hankkeita olisi rahoitettava suhteelliseen kustannustehokkuuteen perustuen ja ottaen huomioon kansalliset ja unionin ilmasto- ja energiatavoitteet ja -velvoitteet; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että pääoman rajallinen saanti ja rajallinen rahoitusalan taitotieto, korkeat ennakkoinvestointikustannukset ja pitkät takaisinmaksuajat ovat esteitä oman energiantuotannon käynnistämiselle ja energiatehokkuustoimien toteuttamiselle; kannustaa siksi kehittämään uusia liiketoimintamalleja, yhteisostojärjestelmiä ja innovatiivisia rahoitusvälineitä, joilla kannustetaan kaikkien kuluttajien omaa energiantuotantoa ja -kulutusta ja energiatehokkuutta; ehdottaa, että tästä tehtäisiin tärkeä tavoite Euroopan investointipankille, Euroopan strategisten investointien rahastolle, Horisontti 2020 -ohjelmalle ja rakennerahastoille, ja katsoo, että julkisten elinten ja markkinatoimijoiden olisi hyödynnettävä näitä täysimääräisesti; muistuttaa, että hankkeita olisi rahoitettava suhteelliseen kustannustehokkuuteen perustuen ja ottaen huomioon kansalliset ja unionin ilmasto- ja energiatavoitteet ja -velvoitteet;

| 24. | kehottaa luomaan vakaita, riittäviä ja kustannustehokkaita palkkiojärjestelmiä, joilla taataan investointivarmuus ja lisätään pienimuotoisten ja keskisuurten uusiutuvan energian hankkeiden yleistymistä ja samalla pidetään markkinoiden vääristyminen mahdollisimman vähäisenä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita hyödyntämään kaikilta osin vähämerkityksistä tukea koskevia poikkeuksia, jotka on vahvistettu valtiontukea koskevissa vuoden 2014 suuntaviivoissa; katsoo, että verkkotariffien ja muiden maksujen olisi oltava läpinäkyviä ja syrjimättömiä ja niiden olisi heijastettava asianmukaisesti kuluttajan vaikutusta sähköverkkoon ja samalla olisi vältettävä kaksinkertainen veloitus ja taattava riittävä rahoitus jakeluverkkojen ylläpitoon ja kehittämiseen; pitää valitettavina uusiutuvan energian tukijärjestelmiin taannehtivasti tehtyjä muutoksia ja sitä, että on otettu käyttöön epäoikeudenmukaisia ja rankaisevia veroja tai maksuja, jotka haittaavat oman energiantuotannon yleistymistä; korostaa asianmukaisesti suunniteltujen ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavien tukijärjestelmien merkitystä, jotta voidaan lisätä investointivarmuutta ja saada enemmän vastinetta rahalle ja välttää vastaavat muutokset tulevaisuudessa; korostaa, että tuottajakuluttajia, jotka tarjoavat verkolle varastointikapasiteettia, olisi palkittava; |
| --- | --- |

24.

kehottaa luomaan vakaita, riittäviä ja kustannustehokkaita palkkiojärjestelmiä, joilla taataan investointivarmuus ja lisätään pienimuotoisten ja keskisuurten uusiutuvan energian hankkeiden yleistymistä ja samalla pidetään markkinoiden vääristyminen mahdollisimman vähäisenä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita hyödyntämään kaikilta osin vähämerkityksistä tukea koskevia poikkeuksia, jotka on vahvistettu valtiontukea koskevissa vuoden 2014 suuntaviivoissa; katsoo, että verkkotariffien ja muiden maksujen olisi oltava läpinäkyviä ja syrjimättömiä ja niiden olisi heijastettava asianmukaisesti kuluttajan vaikutusta sähköverkkoon ja samalla olisi vältettävä kaksinkertainen veloitus ja taattava riittävä rahoitus jakeluverkkojen ylläpitoon ja kehittämiseen; pitää valitettavina uusiutuvan energian tukijärjestelmiin taannehtivasti tehtyjä muutoksia ja sitä, että on otettu käyttöön epäoikeudenmukaisia ja rankaisevia veroja tai maksuja, jotka haittaavat oman energiantuotannon yleistymistä; korostaa asianmukaisesti suunniteltujen ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavien tukijärjestelmien merkitystä, jotta voidaan lisätä investointivarmuutta ja saada enemmän vastinetta rahalle ja välttää vastaavat muutokset tulevaisuudessa; korostaa, että tuottajakuluttajia, jotka tarjoavat verkolle varastointikapasiteettia, olisi palkittava;

| 25. | suosittaa, että vähennetään uutta omaa energiantuotantoa koskevien hallinnollisten esteiden määrä mahdollisimman pieneksi erityisesti siten, että poistetaan markkinoille ja sähköverkkoon pääsyn rajoituksia; ehdottaa, että lyhennetään ja yksinkertaistetaan lupamenettelyjä esimerkiksi siten, että siirrytään pelkkään ilmoitusvelvollisuuteen, kunhan noudatetaan kaikkia oikeudellisia vaatimuksia ja varmistetaan jakeluverkonhaltijoille tiedottaminen; ehdottaa, että uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin tarkistamisessa siihen voitaisiin sisällyttää erityissäännöksiä, joilla poistettaisiin esteitä ja edistettäisiin yhteisöllisiä ja osuustoiminnallisia energiajärjestelmiä hankkeiden toimilupia käsittelevien sekä rahoitusalan ja teknistä asiantuntemusta tarjoavien keskitettyjen yhteyspisteiden ja/tai paikallisella ja yhteisön tasolla järjestettyjen erityisten tiedotuskampanjojen välityksellä sekä takaamalla tuottajakuluttajille mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia riidanratkaisumekanismeja; |
| --- | --- |

25.

suosittaa, että vähennetään uutta omaa energiantuotantoa koskevien hallinnollisten esteiden määrä mahdollisimman pieneksi erityisesti siten, että poistetaan markkinoille ja sähköverkkoon pääsyn rajoituksia; ehdottaa, että lyhennetään ja yksinkertaistetaan lupamenettelyjä esimerkiksi siten, että siirrytään pelkkään ilmoitusvelvollisuuteen, kunhan noudatetaan kaikkia oikeudellisia vaatimuksia ja varmistetaan jakeluverkonhaltijoille tiedottaminen; ehdottaa, että uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin tarkistamisessa siihen voitaisiin sisällyttää erityissäännöksiä, joilla poistettaisiin esteitä ja edistettäisiin yhteisöllisiä ja osuustoiminnallisia energiajärjestelmiä hankkeiden toimilupia käsittelevien sekä rahoitusalan ja teknistä asiantuntemusta tarjoavien keskitettyjen yhteyspisteiden ja/tai paikallisella ja yhteisön tasolla järjestettyjen erityisten tiedotuskampanjojen välityksellä sekä takaamalla tuottajakuluttajille mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia riidanratkaisumekanismeja;

| 26. | korostaa, että vuokralaisille ja monia asuntoja käsittävissä rakennuksissa asuville on kehitettävä suotuisa, vakaa ja tasapuolinen kehys, jotta hekin voivat hyötyä yhteisomistuksesta, omasta energiantuotannosta ja energiatehokkuustoimista; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että vuokralaisille ja monia asuntoja käsittävissä rakennuksissa asuville on kehitettävä suotuisa, vakaa ja tasapuolinen kehys, jotta hekin voivat hyötyä yhteisomistuksesta, omasta energiantuotannosta ja energiatehokkuustoimista;

| 27. | kehottaa komissiota lisäämään tukeaan pormestarien sopimukselle, Älykkäät kaupungit -hankkeelle ja sataprosenttisesti uusiutuvia energialähteitä käyttäviä yhteisöjä koskevalle hankkeelle, jotta niitä kehitetään ja laajennetaan välineeksi omalle energiantuotannolle ja energiatehokkuustoimille, energiaköyhyyden torjumiselle, parhaiden käytäntöjen vaihtamiselle kaikkien paikallisviranomaisten, alueiden ja jäsenvaltioiden kesken sekä sen varmistamiselle, että kaikki paikallisviranomaiset ovat perillä tarjolla olevasta rahoitustuesta; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota lisäämään tukeaan pormestarien sopimukselle, Älykkäät kaupungit -hankkeelle ja sataprosenttisesti uusiutuvia energialähteitä käyttäviä yhteisöjä koskevalle hankkeelle, jotta niitä kehitetään ja laajennetaan välineeksi omalle energiantuotannolle ja energiatehokkuustoimille, energiaköyhyyden torjumiselle, parhaiden käytäntöjen vaihtamiselle kaikkien paikallisviranomaisten, alueiden ja jäsenvaltioiden kesken sekä sen varmistamiselle, että kaikki paikallisviranomaiset ovat perillä tarjolla olevasta rahoitustuesta;

Edistetään kysynnänohjauksen kehittämistä

| 28. | korostaa, että kysynnänohjauksen kannustamiseksi energian hintojen on vaihdeltava huippujaksojen ja tasaisen kulutuksen jaksojen välillä, ja tukee siksi dynaamisen hinnoittelun kehittämistä vapaaehtoiseen osallistumiseen perustuen sillä edellytyksellä, että hinnoittelun vaikutukset kaikkiin kuluttajiin selvitetään tarkasti; korostaa, että on otettava käyttöön hintasignaaleja antavia tekniikoita, jotka palkitsevat joustavasta kulutuksesta ja lisäävät kuluttajien reagointia; katsoo, että tariffien on oltava avoimia, vertailukelpoisia ja helppotajuisia; suosittaa, että analysoidaan perusteellisemmin keinoja luoda ja panna täytäntöön progressiivisia ja muuttuvia tariffijärjestelmiä, jotta voidaan kannustaa energiansäästöihin, omaan energiantuotantoon, kysynnänohjaukseen ja energiatehokkuuteen; muistuttaa komissiota siitä, että tulevia säädösehdotuksia laadittaessa olisi taattava, että dynaamisen hinnoittelun käyttöönoton lisäksi kuluttajille annetaan enemmän tietoa; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että kysynnänohjauksen kannustamiseksi energian hintojen on vaihdeltava huippujaksojen ja tasaisen kulutuksen jaksojen välillä, ja tukee siksi dynaamisen hinnoittelun kehittämistä vapaaehtoiseen osallistumiseen perustuen sillä edellytyksellä, että hinnoittelun vaikutukset kaikkiin kuluttajiin selvitetään tarkasti; korostaa, että on otettava käyttöön hintasignaaleja antavia tekniikoita, jotka palkitsevat joustavasta kulutuksesta ja lisäävät kuluttajien reagointia; katsoo, että tariffien on oltava avoimia, vertailukelpoisia ja helppotajuisia; suosittaa, että analysoidaan perusteellisemmin keinoja luoda ja panna täytäntöön progressiivisia ja muuttuvia tariffijärjestelmiä, jotta voidaan kannustaa energiansäästöihin, omaan energiantuotantoon, kysynnänohjaukseen ja energiatehokkuuteen; muistuttaa komissiota siitä, että tulevia säädösehdotuksia laadittaessa olisi taattava, että dynaamisen hinnoittelun käyttöönoton lisäksi kuluttajille annetaan enemmän tietoa;

| 29. | katsoo, että kuluttajilla olisi oltava helppo ja oikea-aikainen mahdollisuus tutustua kulutustietoihinsa ja asiaan liittyviin kustannuksiin tietoon perustuvien päätösten tekemiseksi; ottaa huomioon, että ainoastaan 16 jäsenvaltiota on sitoutunut älykkäiden mittarien laaja-alaiseen käyttöönottoon vuoteen 2020 mennessä; katsoo, että kun älykkäät mittarit otetaan käyttöön, jäsenvaltioiden olisi varmistettava vakaa oikeudellinen kehys varmistaakseen, että taannehtiva laskutus lopetetaan ja että yleinen käyttöönotto on tehokas ja kohtuuhintainen kaikille kuluttajille ja erityisesti energiaköyhille kuluttajille; vaatii jakamaan älykkäiden mittarien hyödyt oikeudenmukaisesti verkonhaltijoiden ja käyttäjien kesken; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että kuluttajilla olisi oltava helppo ja oikea-aikainen mahdollisuus tutustua kulutustietoihinsa ja asiaan liittyviin kustannuksiin tietoon perustuvien päätösten tekemiseksi; ottaa huomioon, että ainoastaan 16 jäsenvaltiota on sitoutunut älykkäiden mittarien laaja-alaiseen käyttöönottoon vuoteen 2020 mennessä; katsoo, että kun älykkäät mittarit otetaan käyttöön, jäsenvaltioiden olisi varmistettava vakaa oikeudellinen kehys varmistaakseen, että taannehtiva laskutus lopetetaan ja että yleinen käyttöönotto on tehokas ja kohtuuhintainen kaikille kuluttajille ja erityisesti energiaköyhille kuluttajille; vaatii jakamaan älykkäiden mittarien hyödyt oikeudenmukaisesti verkonhaltijoiden ja käyttäjien kesken;

| 30. | korostaa, että älykkään tekniikan kehittäminen on keskeistä energiakäänteen kannalta ja voi auttaa kuluttajia vähentämään energiakustannuksiaan ja parantamaan energiatehokkuutta; kehottaa ottamaan nopeasti käyttöön tieto- ja viestintätekniikkaa, mukaan lukien mobiilisovellukset, verkkoalustat ja verkkolaskutus; korostaa kuitenkin, että älykkään tekniikan kehittämisessä ei saa jättää jälkeen kaikkein heikoimmassa asemassa olevia tai huonommin perillä olevia kuluttajia eikä korottaa heidän sähkölaskujaan, jos heille ei ole aiheutunut suoraa hyötyä; huomauttaa, että näille ryhmille olisi tarjottava erityistä tukea ja olisi vältettävä mahdollista lukkiutumisvaikutusta, joka saattaisi estää kuluttajia valitsemasta vapaasti tariffeja ja toimittajia; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että älykkään tekniikan kehittäminen on keskeistä energiakäänteen kannalta ja voi auttaa kuluttajia vähentämään energiakustannuksiaan ja parantamaan energiatehokkuutta; kehottaa ottamaan nopeasti käyttöön tieto- ja viestintätekniikkaa, mukaan lukien mobiilisovellukset, verkkoalustat ja verkkolaskutus; korostaa kuitenkin, että älykkään tekniikan kehittämisessä ei saa jättää jälkeen kaikkein heikoimmassa asemassa olevia tai huonommin perillä olevia kuluttajia eikä korottaa heidän sähkölaskujaan, jos heille ei ole aiheutunut suoraa hyötyä; huomauttaa, että näille ryhmille olisi tarjottava erityistä tukea ja olisi vältettävä mahdollista lukkiutumisvaikutusta, joka saattaisi estää kuluttajia valitsemasta vapaasti tariffeja ja toimittajia;

| 31. | tähdentää, että on helpotettava sellaisten älykkäiden verkkojen ja laitteiden kehittämistä, jotka automatisoivat energian kysynnänohjausta hintasignaalien niin edellyttäessä; huomauttaa, että älykkäiden laitteiden on varmistettava korkeatasoinen tietosuoja ja oltava yhteentoimivia ja loppukäyttäjän etua silmällä pitäen suunniteltuja, minkä lisäksi niissä on oltava toimintoja, joilla edistetään energiansäästöä ja tuetaan markkinoiden kehittämistä energiapalveluille ja kysynnän hallinnalle; |
| --- | --- |

31.

tähdentää, että on helpotettava sellaisten älykkäiden verkkojen ja laitteiden kehittämistä, jotka automatisoivat energian kysynnänohjausta hintasignaalien niin edellyttäessä; huomauttaa, että älykkäiden laitteiden on varmistettava korkeatasoinen tietosuoja ja oltava yhteentoimivia ja loppukäyttäjän etua silmällä pitäen suunniteltuja, minkä lisäksi niissä on oltava toimintoja, joilla edistetään energiansäästöä ja tuetaan markkinoiden kehittämistä energiapalveluille ja kysynnän hallinnalle;

| 32. | painottaa, että kuluttajien olisi voitava vapaasti valita yhteisostoryhmät ja energiapalveluyritykset energiantoimittajista riippumatta; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että kuluttajien olisi voitava vapaasti valita yhteisostoryhmät ja energiapalveluyritykset energiantoimittajista riippumatta;

| 33. | katsoo, että kansalaisten energiatietojen kerääminen, käsittely ja varastointi olisi annettava tietoihin tutustumista syrjimättömällä tavalla hallinnoivien yhteisöjen haltuun ja asiassa olisi noudatettava yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevaa voimassa olevaa EU:n kehystä, jossa todetaan, että kuluttajien olisi aina hallittava omia henkilötietojaan ja että tietoja voidaan antaa kolmansille vain kuluttajan nimenomaisella suostumuksella; katsoo lisäksi, että kansalaisten olisi voitava käyttää oikeuksiaan henkilötietojen oikaisemiseksi ja poistamiseksi; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että kansalaisten energiatietojen kerääminen, käsittely ja varastointi olisi annettava tietoihin tutustumista syrjimättömällä tavalla hallinnoivien yhteisöjen haltuun ja asiassa olisi noudatettava yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevaa voimassa olevaa EU:n kehystä, jossa todetaan, että kuluttajien olisi aina hallittava omia henkilötietojaan ja että tietoja voidaan antaa kolmansille vain kuluttajan nimenomaisella suostumuksella; katsoo lisäksi, että kansalaisten olisi voitava käyttää oikeuksiaan henkilötietojen oikaisemiseksi ja poistamiseksi;

Puututaan energiaköyhyyden syihin

| 34. | kehottaa lisäämään koordinointia unionin tasolla energiaköyhyyden torjumiseksi siten, että jaetaan parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden kesken ja kehitetään energiaköyhyydelle sellainen määritelmä, jossa käsite määritellään laajalla, yleisellä tavalla ja jossa keskitytään ajatukseen siitä, että kohtuuhintainen energia on sosiaalinen perusoikeus; |
| --- | --- |

34.

kehottaa lisäämään koordinointia unionin tasolla energiaköyhyyden torjumiseksi siten, että jaetaan parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden kesken ja kehitetään energiaköyhyydelle sellainen määritelmä, jossa käsite määritellään laajalla, yleisellä tavalla ja jossa keskitytään ajatukseen siitä, että kohtuuhintainen energia on sosiaalinen perusoikeus;

| 35. | muistuttaa, että tiedon parempi saatavuus ja kerääminen on olennaisen tärkeää, kun tilannetta arvioidaan; vaatii kohdentamaan tuen energiaköyhille kansalaisille, kotitalouksille ja yhteisöille mahdollisimman tehokkaasti; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, että tiedon parempi saatavuus ja kerääminen on olennaisen tärkeää, kun tilannetta arvioidaan; vaatii kohdentamaan tuen energiaköyhille kansalaisille, kotitalouksille ja yhteisöille mahdollisimman tehokkaasti;

| 36. | korostaa, että alalla on tärkeää edistää erityisesti paikallisviranomaisten ja jakeluverkonhaltijoiden välisiä synergioita, sillä kyseiset toimijat voivat antaa eniten tietoa energiaköyhyyden tasosta ja havaita riskitilanteita, mutta huomauttaa, että tämän on tapahduttava tietosuojaa koskevia unionin ja kansallisia säännöksiä täysin noudattaen; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että alalla on tärkeää edistää erityisesti paikallisviranomaisten ja jakeluverkonhaltijoiden välisiä synergioita, sillä kyseiset toimijat voivat antaa eniten tietoa energiaköyhyyden tasosta ja havaita riskitilanteita, mutta huomauttaa, että tämän on tapahduttava tietosuojaa koskevia unionin ja kansallisia säännöksiä täysin noudattaen;

| 37. | katsoo, että energiaunionin hallintokehykseen olisi sisällytettävä jäsenvaltioiden energiaköyhyyttä koskevat tavoitteet ja raportointi ja että olisi kehitettävä hyvien käytäntöjen työkalulaatikko; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että energiaunionin hallintokehykseen olisi sisällytettävä jäsenvaltioiden energiaköyhyyttä koskevat tavoitteet ja raportointi ja että olisi kehitettävä hyvien käytäntöjen työkalulaatikko;

| 38. | katsoo, että energiatehokkuustoimet ovat keskeisen tärkeitä kaikille kustannustehokkaille strategioille, jotka käsittelevät energiaköyhyyttä ja kuluttajien haavoittuvuutta, ja että ne täydentävät sosiaaliturvaa koskevia politiikkatoimia; kehottaa rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin sekä energiatehokkuusdirektiivin ja erityisesti sen 7 artiklan uudelleentarkastelun yhteydessä toimiin, joilla varmistetaan, että jo olemassa olevien rakennusten energiatehokkaassa kunnostamisessa kiinnitetään enemmän huomiota energiaköyhiin kansalaisiin; ehdottaa, että olisi harkittava tavoitetta energiatehottomien asuntojen määrän vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä ja että etusijalla olisivat vuokra-asunnot ja sosiaalinen asuminen; katsoo, että viranomaisten omistamissa ja hallussa pitämissä rakennuksissa olisi näytettävä esimerkkiä tällä alalla; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että energiatehokkuustoimet ovat keskeisen tärkeitä kaikille kustannustehokkaille strategioille, jotka käsittelevät energiaköyhyyttä ja kuluttajien haavoittuvuutta, ja että ne täydentävät sosiaaliturvaa koskevia politiikkatoimia; kehottaa rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin sekä energiatehokkuusdirektiivin ja erityisesti sen 7 artiklan uudelleentarkastelun yhteydessä toimiin, joilla varmistetaan, että jo olemassa olevien rakennusten energiatehokkaassa kunnostamisessa kiinnitetään enemmän huomiota energiaköyhiin kansalaisiin; ehdottaa, että olisi harkittava tavoitetta energiatehottomien asuntojen määrän vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä ja että etusijalla olisivat vuokra-asunnot ja sosiaalinen asuminen; katsoo, että viranomaisten omistamissa ja hallussa pitämissä rakennuksissa olisi näytettävä esimerkkiä tällä alalla;

| 39. | pyytää unionia kiinnittämään enemmän huomiota energiaköyhiin ja pienituloisiin kuluttajiin, kun se myöntää rahoitusta energiatehokkuuteen ja tukee energian tuottamista omaan käyttöön, ja pyytää sitä puuttumaan vuokralaisen ja omistajan kesken jaettujen kannustimien ongelmaan; |
| --- | --- |

39.

pyytää unionia kiinnittämään enemmän huomiota energiaköyhiin ja pienituloisiin kuluttajiin, kun se myöntää rahoitusta energiatehokkuuteen ja tukee energian tuottamista omaan käyttöön, ja pyytää sitä puuttumaan vuokralaisen ja omistajan kesken jaettujen kannustimien ongelmaan;

| 40. | toteaa, että vaikka onkin kunnioitettava jäsenvaltioiden toisistaan eroavia käytäntöjä, hyvin kohdennetuilla sosiaalitariffeilla autetaan pienituloisia ja heikossa asemassa olevia kansalaisia, ja katsookin, että niitä olisi edistettävä; katsoo, että sosiaalitariffien olisi oltava täysin läpinäkyviä; |
| --- | --- |

40.

toteaa, että vaikka onkin kunnioitettava jäsenvaltioiden toisistaan eroavia käytäntöjä, hyvin kohdennetuilla sosiaalitariffeilla autetaan pienituloisia ja heikossa asemassa olevia kansalaisia, ja katsookin, että niitä olisi edistettävä; katsoo, että sosiaalitariffien olisi oltava täysin läpinäkyviä;

o

o o

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

41.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 286 E, 27.11.2009, s. 24.

(2)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 8.

(3)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 62.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0065.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0342.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0444.

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2006/2004, annettu 27. lokakuuta 2004, kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä (EUVL L 364, 9.12.2004, s. 1).

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/93

---

P8_TA(2016)0235

Köyhyys: sukupuolinäkökulma

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (2015/2228(INI))

(2018/C 076/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8, 9, 151, 153 ja 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8, 9, 151, 153 ja 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen sosiaalisia oikeuksia ja naisten ja miesten tasa-arvoa koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen sosiaalisia oikeuksia ja naisten ja miesten tasa-arvoa koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon EU:n kasvustrategian, Eurooppa 2020 -strategian, ja erityisesti sen tavoitteen vähentää kansallisten köyhyysrajojen alapuolella elävien eurooppalaisten määrää 25 prosentilla vuoteen 2020 mennessä niin, että 20 miljoonaa ihmistä pääsisi köyhyydestä; ottaa huomioon tarpeen panna kaikilta osin täytäntöön jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmät, jotta varmistetaan asianmukainen toimeentulotuki, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n kasvustrategian, Eurooppa 2020 -strategian, ja erityisesti sen tavoitteen vähentää kansallisten köyhyysrajojen alapuolella elävien eurooppalaisten määrää 25 prosentilla vuoteen 2020 mennessä niin, että 20 miljoonaa ihmistä pääsisi köyhyydestä; ottaa huomioon tarpeen panna kaikilta osin täytäntöön jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmät, jotta varmistetaan asianmukainen toimeentulotuki,

| — | ottaa huomioon komission vuoden 2013 sosiaalialan investointipaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuoden 2013 sosiaalialan investointipaketin,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahaston European Community of Practice on Gender Mainstreaming -yhteisön (GenderCop) ja erityisesti sen köyhyyttä ja osallisuutta käsittelevän työryhmän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahaston European Community of Practice on Gender Mainstreaming -yhteisön (GenderCop) ja erityisesti sen köyhyyttä ja osallisuutta käsittelevän työryhmän,

| — | ottaa huomioon rakennerahastoista vuosina 2014–2020 annettuja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rakennerahastoista vuosina 2014–2020 annettuja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2014 pidetyn köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin vuotuisen yleiskokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2014 pidetyn köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin vuotuisen yleiskokouksen,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY,

| — | ottaa huomioon BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8. maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta 8. maaliskuuta 2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/18/EU,

| — | ottaa huomioon elokuussa 2015 julkaistun perheiden kohtaamien työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen liittyvien haasteiden ratkaisemista koskevan komission etenemissuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elokuussa 2015 julkaistun perheiden kohtaamien työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen liittyvien haasteiden ratkaisemista koskevan komission etenemissuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka sisältää strateginen toimintaohjelman sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi vuosina 2016–2019 (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka sisältää strateginen toimintaohjelman sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi vuosina 2016–2019 (SWD(2015)0278),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2013 julkaistun EU:n perusoikeusviraston teettämän kyselytutkimuksen, joka koski homo- ja biseksuaaleja sekä transihmisiä Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2013 julkaistun EU:n perusoikeusviraston teettämän kyselytutkimuksen, joka koski homo- ja biseksuaaleja sekä transihmisiä Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (1) ja 3. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuoleen perustuvasta syrjimättömyydestä ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (1) ja 3. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuoleen perustuvasta syrjimättömyydestä ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2010 (3) vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi äitiyslomaa koskevan direktiivin muuttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2010 (3) vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi äitiyslomaa koskevan direktiivin muuttamiseksi,

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (4),

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevan EU:n politiikan painopistealueista ja yleispiirteistä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevan EU:n politiikan painopistealueista ja yleispiirteistä (5),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman eläkeikää lähestyvien naisten tilanteesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman eläkeikää lähestyvien naisten tilanteesta (6),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman yksinhuoltajaäitien tilanteesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman yksinhuoltajaäitien tilanteesta (7),

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (8),

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 57. istunnosta: kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 57. istunnosta: kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen (9),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman talouskriisin vaikutuksista sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman talouskriisin vaikutuksista sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin (10),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä Euroopan unionissa vuonna 2013 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä Euroopan unionissa vuonna 2013 (11),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (12),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (13),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2014 julkaistun komission tilaaman tutkimuksen ”Single parents and employment in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2014 julkaistun komission tilaaman tutkimuksen ”Single parents and employment in Europe”,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön köyhyyden torjuntaa koskevan tavoitteen saavuttamisesta kotitalouksien kasvavat menot huomioon ottaen sekä siihen liitetyn naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön köyhyyden torjuntaa koskevan tavoitteen saavuttamisesta kotitalouksien kasvavat menot huomioon ottaen sekä siihen liitetyn naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A8-0040/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A8-0153/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A8-0153/2016),

| A. | toteaa, että Eurostatin viimeisimpien tietojen mukaan köyhyydessä elävien naisten lukumäärä jää pysyvästi korkeammaksi kuin miesten vastaava määrä ja että tällä hetkellä köyhiä naisia on noin 64,6 miljoonaa ja miehiä 57,6 miljoonaa (14); toteaa tämän osoittavan, että köyhyys vaikuttaa eri tavalla naisiin ja miehiin; toteaa, että köyhyysriski kohdistui erityisesti naisiin 28 jäsenvaltion unionissa vuonna 2014, jolloin köyhyysaste oli 46,6 prosenttia ennen sosiaalisia tulonsiirtoja ja 17,7 prosenttia niiden jälkeen; ottaa huomioon, että naisten köyhyysaste vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että vaikka köyhyysvaarassa olevat ryhmät, kuten ikääntyneet naiset, yksin elävät naiset, yksinhuoltajaäidit, lesbot, biseksuaaliset naiset, transsukupuoliset naiset ja vammaiset naiset, ovat hyvin erityisiä, maahantulijanaisten ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien naisten köyhyysasteet ovat yhtä korkeat kaikkialla EU:ssa; ottaa huomioon, että 38,9 prosenttia väestöstä ja 48,6 prosenttia yksin elävistä naisista 28 jäsenvaltion unionissa ei pysty selviytymään odottamattomista menoista; ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun raportit, joista ilmenee, että naiset muodostavat valtaosan maailman köyhimmästä väestöstä, että maaseudulla köyhyydessä elävien naisten määrä on noussut 50 prosentilla vuoden 1975 jälkeen ja että naiset tekevät kaksi kolmasosaa maailman työtunneista ja tuottavat puolet maailman elintarvikkeista mutta ansaitsevat kuitenkin vain 10 prosenttia maailman tuloista ja omistavat vähemmän kuin yhden prosentin maailman omaisuudesta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Eurostatin viimeisimpien tietojen mukaan köyhyydessä elävien naisten lukumäärä jää pysyvästi korkeammaksi kuin miesten vastaava määrä ja että tällä hetkellä köyhiä naisia on noin 64,6 miljoonaa ja miehiä 57,6 miljoonaa (14); toteaa tämän osoittavan, että köyhyys vaikuttaa eri tavalla naisiin ja miehiin; toteaa, että köyhyysriski kohdistui erityisesti naisiin 28 jäsenvaltion unionissa vuonna 2014, jolloin köyhyysaste oli 46,6 prosenttia ennen sosiaalisia tulonsiirtoja ja 17,7 prosenttia niiden jälkeen; ottaa huomioon, että naisten köyhyysaste vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että vaikka köyhyysvaarassa olevat ryhmät, kuten ikääntyneet naiset, yksin elävät naiset, yksinhuoltajaäidit, lesbot, biseksuaaliset naiset, transsukupuoliset naiset ja vammaiset naiset, ovat hyvin erityisiä, maahantulijanaisten ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien naisten köyhyysasteet ovat yhtä korkeat kaikkialla EU:ssa; ottaa huomioon, että 38,9 prosenttia väestöstä ja 48,6 prosenttia yksin elävistä naisista 28 jäsenvaltion unionissa ei pysty selviytymään odottamattomista menoista; ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun raportit, joista ilmenee, että naiset muodostavat valtaosan maailman köyhimmästä väestöstä, että maaseudulla köyhyydessä elävien naisten määrä on noussut 50 prosentilla vuoden 1975 jälkeen ja että naiset tekevät kaksi kolmasosaa maailman työtunneista ja tuottavat puolet maailman elintarvikkeista mutta ansaitsevat kuitenkin vain 10 prosenttia maailman tuloista ja omistavat vähemmän kuin yhden prosentin maailman omaisuudesta;

| B. | katsoo, että sosiaalisen ja taloudellisen hyvinvoinnin lisäämiseen perustuvasta sukupuolten tasa-arvosta työmarkkinoilla hyötyy naisten lisäksi talous ja koko yhteiskunta; toteaa, että naisten ja miesten tasa-arvon varmistamista koskeva tavoite juontaa juurensa vuonna 1957 tehtyyn Rooman sopimukseen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että sosiaalisen ja taloudellisen hyvinvoinnin lisäämiseen perustuvasta sukupuolten tasa-arvosta työmarkkinoilla hyötyy naisten lisäksi talous ja koko yhteiskunta; toteaa, että naisten ja miesten tasa-arvon varmistamista koskeva tavoite juontaa juurensa vuonna 1957 tehtyyn Rooman sopimukseen;

| C. | ottaa huomioon, että hallitukset ovat lapsen oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa ja kestävän kehityksen toimintaohjelmassa 2030 sitoutuneet varmistamaan, että kaikki tytöt ja pojat saavat täyden alemman perusasteen koulutuksen; ottaa huomioon, että parlamentti järjesti kansainvälisenä naistenpäivänä toukokuussa 2015 tapahtuman naisten ja tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta koulutuksen avulla; toteaa, että virallinen koulutus ja arkioppiminen ovat välttämättömiä marginalisoitumisen ja moninkertaisen syrjinnän torjumisessa, koska ne luovat vuoropuhelua, avoimuutta ja yhteisöjen välistä ymmärrystä sekä parantavat marginalisoituneiden yhteisöjen asemaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että hallitukset ovat lapsen oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa ja kestävän kehityksen toimintaohjelmassa 2030 sitoutuneet varmistamaan, että kaikki tytöt ja pojat saavat täyden alemman perusasteen koulutuksen; ottaa huomioon, että parlamentti järjesti kansainvälisenä naistenpäivänä toukokuussa 2015 tapahtuman naisten ja tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta koulutuksen avulla; toteaa, että virallinen koulutus ja arkioppiminen ovat välttämättömiä marginalisoitumisen ja moninkertaisen syrjinnän torjumisessa, koska ne luovat vuoropuhelua, avoimuutta ja yhteisöjen välistä ymmärrystä sekä parantavat marginalisoituneiden yhteisöjen asemaa;

| D. | ottaa huomioon, että taloudellisen taantuman aikana jo valmiiksi köyhtymisvaarassa olevat ihmiset– jotka ovat todennäköisimmin naisia – ovat haavoittuvassa asemassa työmarkkinoilla ja sosiaaliturvan kannalta ja että tämä koskee erityisesti moninkertaista syrjintää kokevien ryhmien jäseniä; ottaa huomioon, että EU:n hlbt-tutkimuksen mukaan lesboilla, biseksuaalisilla ja transsukupuolisilla naisilla on suhteettoman suuri riski joutua syrjityiksi seksuaalisen suuntautumisensa tai sukupuoli-identiteettinsä vuoksi työpaikalla (19 prosenttia), koulutuksessa(19 prosenttia), asumisessa (13 prosenttia), terveydenhuollossa (10 prosenttia) ja sosiaalipalvelujen saannissa (8 prosenttia); toteaa, että tästä aiheutuu kohtuuttomia riskejä heidän taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnilleen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että taloudellisen taantuman aikana jo valmiiksi köyhtymisvaarassa olevat ihmiset– jotka ovat todennäköisimmin naisia – ovat haavoittuvassa asemassa työmarkkinoilla ja sosiaaliturvan kannalta ja että tämä koskee erityisesti moninkertaista syrjintää kokevien ryhmien jäseniä; ottaa huomioon, että EU:n hlbt-tutkimuksen mukaan lesboilla, biseksuaalisilla ja transsukupuolisilla naisilla on suhteettoman suuri riski joutua syrjityiksi seksuaalisen suuntautumisensa tai sukupuoli-identiteettinsä vuoksi työpaikalla (19 prosenttia), koulutuksessa(19 prosenttia), asumisessa (13 prosenttia), terveydenhuollossa (10 prosenttia) ja sosiaalipalvelujen saannissa (8 prosenttia); toteaa, että tästä aiheutuu kohtuuttomia riskejä heidän taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnilleen;

| E. | ottaa huomioon, että komission pyytämät ja jäsenvaltioiden toteuttamat säästötoimet ja viime vuosien talouskriisi ovat lisänneet eriarvoisuutta ja koskettaneet erityisesti naisia pahentaen heidän köyhyyttään ja lisäten heidän poissulkemistaan työmarkkinoilta; toteaa, että lasten, vanhusten ja sairaiden hoitoon liittyvien julkisten palvelujen ja infrastruktuurien verkosto on supistunut ja tällaisten laadukkaiden ja maksuttomien julkisten palvelujen tarjonta on vähentynyt; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission pyytämät ja jäsenvaltioiden toteuttamat säästötoimet ja viime vuosien talouskriisi ovat lisänneet eriarvoisuutta ja koskettaneet erityisesti naisia pahentaen heidän köyhyyttään ja lisäten heidän poissulkemistaan työmarkkinoilta; toteaa, että lasten, vanhusten ja sairaiden hoitoon liittyvien julkisten palvelujen ja infrastruktuurien verkosto on supistunut ja tällaisten laadukkaiden ja maksuttomien julkisten palvelujen tarjonta on vähentynyt;

| F. | toteaa, että yksinhuoltajaperheet ovat suuremmassa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa (49,8 prosenttia, kun taas keskivertokotitalouksien, joissa on huollettavana olevia lapsia, osuus on keskimäärin 25,2 prosenttia, joskin jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja) (15); ottaa huomioon, että Eurostatin mukaan vuonna 2014 naisten osuus unionin yksinhuoltajaperheistä oli 56,6 prosenttia; ottaa huomioon, että köyhyydellä on suuri vaikutus lasten henkilökohtaiseen kehittymiseen ja heidän kasvatukseensa ja vaikutukset voivat kestää koko eliniän; ottaa huomioon, että sosioekonomiselta taustaltaan erilaisten lasten koulutuskuilu on kasvanut (0–3-vuotiaille tarjottavan varhaiskasvatuksen kattavuus on enintään 15 prosenttia 11 valtiossa); toteaa, että köyhyys siirtyy hyvin todennäköisesti sukupolvelta toiselle; toteaa, että laadukkaan koulutuksen puute on tekijä, joka lisää huomattavasti lasten köyhyysriskiä ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä, ja että erilaiset perhe-elämään liittyvät tekijät, kuten vakauden puute, väkivalta tai huonot asuinolosuhteet, lisäävät merkittävästi koulunkäynnin keskeyttämisen riskiä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että yksinhuoltajaperheet ovat suuremmassa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa (49,8 prosenttia, kun taas keskivertokotitalouksien, joissa on huollettavana olevia lapsia, osuus on keskimäärin 25,2 prosenttia, joskin jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja) (15); ottaa huomioon, että Eurostatin mukaan vuonna 2014 naisten osuus unionin yksinhuoltajaperheistä oli 56,6 prosenttia; ottaa huomioon, että köyhyydellä on suuri vaikutus lasten henkilökohtaiseen kehittymiseen ja heidän kasvatukseensa ja vaikutukset voivat kestää koko eliniän; ottaa huomioon, että sosioekonomiselta taustaltaan erilaisten lasten koulutuskuilu on kasvanut (0–3-vuotiaille tarjottavan varhaiskasvatuksen kattavuus on enintään 15 prosenttia 11 valtiossa); toteaa, että köyhyys siirtyy hyvin todennäköisesti sukupolvelta toiselle; toteaa, että laadukkaan koulutuksen puute on tekijä, joka lisää huomattavasti lasten köyhyysriskiä ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä, ja että erilaiset perhe-elämään liittyvät tekijät, kuten vakauden puute, väkivalta tai huonot asuinolosuhteet, lisäävät merkittävästi koulunkäynnin keskeyttämisen riskiä;

| G. | toteaa, että köyhyydestä kärsivät erityisesti maaseudulla asuvat naiset; ottaa huomioon, että monia maaseudulla asuvia naisia ei ole edes rekisteröity työmarkkinoille tai työttömiksi; ottaa huomioon, että maaseudulla naisten työttömyysaste on hyvin korkea ja että töissä käyvien naisten tulot ovat erittäin pienet; ottaa huomioon, että maaseudun naisilla on rajalliset mahdollisuudet päästä koulutukseen, syövän varhaiseen seulontaan sekä terveydenhuoltoon yleensä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että köyhyydestä kärsivät erityisesti maaseudulla asuvat naiset; ottaa huomioon, että monia maaseudulla asuvia naisia ei ole edes rekisteröity työmarkkinoille tai työttömiksi; ottaa huomioon, että maaseudulla naisten työttömyysaste on hyvin korkea ja että töissä käyvien naisten tulot ovat erittäin pienet; ottaa huomioon, että maaseudun naisilla on rajalliset mahdollisuudet päästä koulutukseen, syövän varhaiseen seulontaan sekä terveydenhuoltoon yleensä;

| H. | ottaa huomioon, että köyhyysvaarassa eläminen aiheuttaa sosiaalista syrjäytymistä ja heikkoa osallistumista yhteiskunnan toimintaan, kun on kyse koulutuksen, oikeuslaitoksen palvelujen ja elinikäisen oppimisen piiriin pääsystä, perusterveydenhuollon palvelujen käyttömahdollisuudesta, kunnollisesta asumisesta, ravinnosta, vedestä ja energiasta sekä kulttuurin, tiedon ja urheilun ja julkisen liikenteen saatavuudesta ja niihin osallistumisesta; toteaa, että sijoittaminen naisia tukeviin toimintapolitiikkoihin parantaa myös heidän perheidensä ja erityisesti lastensa elinoloja; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että köyhyysvaarassa eläminen aiheuttaa sosiaalista syrjäytymistä ja heikkoa osallistumista yhteiskunnan toimintaan, kun on kyse koulutuksen, oikeuslaitoksen palvelujen ja elinikäisen oppimisen piiriin pääsystä, perusterveydenhuollon palvelujen käyttömahdollisuudesta, kunnollisesta asumisesta, ravinnosta, vedestä ja energiasta sekä kulttuurin, tiedon ja urheilun ja julkisen liikenteen saatavuudesta ja niihin osallistumisesta; toteaa, että sijoittaminen naisia tukeviin toimintapolitiikkoihin parantaa myös heidän perheidensä ja erityisesti lastensa elinoloja;

| I. | ottaa huomioon, että sukupuolten välinen palkkaero on 16,3 prosenttia ja että epätyypilliset ja epävarmat työsopimukset myös vaikuttavat naisiin miehiä enemmän; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että sukupuolten välinen palkkaero on 16,3 prosenttia ja että epätyypilliset ja epävarmat työsopimukset myös vaikuttavat naisiin miehiä enemmän;

| J. | ottaa huomioon, että yrityksen perustamista harkitsevilla naisilla on usein vaikeuksia saada lainaa, koska perinteiset rahoituksen välittäjät ovat haluttomia myöntämään lainoja naisyrittäjille, joiden he katsovat olevan alttiimpia riskeille ja kykenemättömämpiä kasvattamaan yrityksiä ja tekemään kannattavia investointeja; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yrityksen perustamista harkitsevilla naisilla on usein vaikeuksia saada lainaa, koska perinteiset rahoituksen välittäjät ovat haluttomia myöntämään lainoja naisyrittäjille, joiden he katsovat olevan alttiimpia riskeille ja kykenemättömämpiä kasvattamaan yrityksiä ja tekemään kannattavia investointeja;

| K. | ottaa huomioon, että naiset toimivat usein kotitaloustyöntekijöinä, useissa tapauksissa kansallisen työlainsäädännön ulkopuolella; toteaa, että ennen kaikkea paperittomia naisia saatetaan hyväksikäyttää ja pakottaa työskentelemään tällä alalla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että naiset toimivat usein kotitaloustyöntekijöinä, useissa tapauksissa kansallisen työlainsäädännön ulkopuolella; toteaa, että ennen kaikkea paperittomia naisia saatetaan hyväksikäyttää ja pakottaa työskentelemään tällä alalla;

| L. | ottaa huomioon, että naiset kantavat miehiä useammin vastuun iäkkäistä, sairaista tai huollettavista perheenjäsenistä sekä lapsista ja keskeyttävät useammin uransa, minkä vuoksi he osallistuvat vähemmän työelämään ja ovat pitkiä jaksoja poissa työmarkkinoilta; toteaa, että köyhtymisen riski vähenee, kun perustetaan korkealaatuisia sosiaalipalveluja ja kohtuuhintaisia varhaiskasvatus- ja lastenhoitopalveluja tai muiden huollettavien, kuten vanhusten, hoitopalveluja; ottaa huomioon, että vain harvat jäsenvaltiot ovat saavuttaneet tai ylittäneet Barcelonan tavoitteet, mitä on pidettävä olennaisena edellytyksenä, jotta edetään kohti hoitovastuun tasapuolista jakamista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että naiset kantavat miehiä useammin vastuun iäkkäistä, sairaista tai huollettavista perheenjäsenistä sekä lapsista ja keskeyttävät useammin uransa, minkä vuoksi he osallistuvat vähemmän työelämään ja ovat pitkiä jaksoja poissa työmarkkinoilta; toteaa, että köyhtymisen riski vähenee, kun perustetaan korkealaatuisia sosiaalipalveluja ja kohtuuhintaisia varhaiskasvatus- ja lastenhoitopalveluja tai muiden huollettavien, kuten vanhusten, hoitopalveluja; ottaa huomioon, että vain harvat jäsenvaltiot ovat saavuttaneet tai ylittäneet Barcelonan tavoitteet, mitä on pidettävä olennaisena edellytyksenä, jotta edetään kohti hoitovastuun tasapuolista jakamista;

| M. | ottaa huomioon köyhyyden vaikutukset sukupolvien yli ja katsoo, että köyhyyden naisistumisen torjumiseksi on erityisen tärkeää puuttua syrjäytymässä ja köyhtymässä olevien tyttöjen ja nuorten naisten tilanteeseen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon köyhyyden vaikutukset sukupolvien yli ja katsoo, että köyhyyden naisistumisen torjumiseksi on erityisen tärkeää puuttua syrjäytymässä ja köyhtymässä olevien tyttöjen ja nuorten naisten tilanteeseen;

| N. | ottaa huomioon, että 27 jäsenvaltion EU:ssa 34 prosenttia aktiivi-iässä olevista yksinhuoltajaäideistä on köyhtymisvaarassa, kun vastaava luku on 17 prosenttia muissa aktiivi-ikäisissä lapsiperheissä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että 27 jäsenvaltion EU:ssa 34 prosenttia aktiivi-iässä olevista yksinhuoltajaäideistä on köyhtymisvaarassa, kun vastaava luku on 17 prosenttia muissa aktiivi-ikäisissä lapsiperheissä;

| O. | ottaa huomioon, että eläkeoikeuksissa ero on keskimäärin 39 prosenttia, mikä on seurausta palkkoja ja työpaikan saantia koskevan jatkuvan eriarvoisuuden, syrjinnän sekä työmarkkinoilla vallitsevien miesten ja naisten välisten palkkaerojen luomasta epätasapainosta; ottaa huomioon, että eläkekuilu on este naisten taloudelliselle riippumattomuudelle ja yksi syy siihen, että naiset ikääntyessään putoavat köyhyysrajan alapuolelle; toteaa, että tarvitaan toimia, joilla varmistetaan naisten tasa-arvoinen pääsy kunnollisten eläkeohjelmien piiriin; toteaa, että eläkekuilu pieneni vuosina 2006–2012 niissä jäsenvaltioissa, jotka panivat täytäntöön direktiivin 2006/54/EY (16); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että eläkeoikeuksissa ero on keskimäärin 39 prosenttia, mikä on seurausta palkkoja ja työpaikan saantia koskevan jatkuvan eriarvoisuuden, syrjinnän sekä työmarkkinoilla vallitsevien miesten ja naisten välisten palkkaerojen luomasta epätasapainosta; ottaa huomioon, että eläkekuilu on este naisten taloudelliselle riippumattomuudelle ja yksi syy siihen, että naiset ikääntyessään putoavat köyhyysrajan alapuolelle; toteaa, että tarvitaan toimia, joilla varmistetaan naisten tasa-arvoinen pääsy kunnollisten eläkeohjelmien piiriin; toteaa, että eläkekuilu pieneni vuosina 2006–2012 niissä jäsenvaltioissa, jotka panivat täytäntöön direktiivin 2006/54/EY (16);

| P. | ottaa huomioon, että köyhyysriskin kasvaminen liittyy läheisesti koulutukseen, sosiaaliturvajärjestelmiin ja hoitopalveluihin vaikuttaviin määrärahaleikkauksiin; ottaa huomioon, että kriisi ja useissa jäsenvaltioissa toteutetut säästötoimet ovat koetelleet pahiten naisia ja lapsia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että köyhyysriskin kasvaminen liittyy läheisesti koulutukseen, sosiaaliturvajärjestelmiin ja hoitopalveluihin vaikuttaviin määrärahaleikkauksiin; ottaa huomioon, että kriisi ja useissa jäsenvaltioissa toteutetut säästötoimet ovat koetelleet pahiten naisia ja lapsia;

| Q. | ottaa huomioon, että naiset ovat ratkaisevassa asemassa taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä ja että hyvä koulutus on tehokkaimpia saatavilla olevia keinoja, joilla voidaan menestyä työmarkkinoilla ja murtaa köyhyyden kierre; toteaa, että maksullisen koulutuksen huomattava taloudellinen rasite on merkittävä este sille, että köyhyydessä elävät voisivat hankkia paremman ammattitaidon, sillä maksullisesta koulutuksesta aiheutuu suoria ja epäsuoria kustannuksia; ottaa huomioon, että tytöt menestyvät koulussa poikia paremmin mutta heillä on usein suurempia vaikeuksia tai perheen ja muiden tekijöiden painostus estää heitä muuttamasta koulumenestystä ammatilliseksi menestykseksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että naiset ovat ratkaisevassa asemassa taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä ja että hyvä koulutus on tehokkaimpia saatavilla olevia keinoja, joilla voidaan menestyä työmarkkinoilla ja murtaa köyhyyden kierre; toteaa, että maksullisen koulutuksen huomattava taloudellinen rasite on merkittävä este sille, että köyhyydessä elävät voisivat hankkia paremman ammattitaidon, sillä maksullisesta koulutuksesta aiheutuu suoria ja epäsuoria kustannuksia; ottaa huomioon, että tytöt menestyvät koulussa poikia paremmin mutta heillä on usein suurempia vaikeuksia tai perheen ja muiden tekijöiden painostus estää heitä muuttamasta koulumenestystä ammatilliseksi menestykseksi;

| R. | ottaa huomioon, että patriarkaalisessa yhteiskunnassa vallitsevat stereotypiat ovat syvään juurtuneita ja jättävät naiset alisteiseen yhteiskunnalliseen asemaan, mikä lisää köyhyyden naisistumista; toteaa, että nämä stereotypiat kehittyvät jo lapsuudessa ja vaikuttavat koulutusvalintoihin ja vielä työmarkkinoillakin; toteaa, että naiset jäävät vieläkin aivan liian usein ”naisystävällisiin” tehtäviin, joista he eivät edelleenkään saa asianmukaista korvausta, ja että he ovat yhä aliedustettuina tietyillä aloilla, kuten matematiikan, luonnontieteiden, liiketoiminnan, tieto- ja viestintätekniikan sekä insinööritieteiden aloilla ja vastuutehtävissä; toteaa, että nämä stereotypiat ja se, että palkat muodostuvat miesvaltaisten alojen perusteella, johtavat sukupuoleen perustuvaan syrjintään; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että patriarkaalisessa yhteiskunnassa vallitsevat stereotypiat ovat syvään juurtuneita ja jättävät naiset alisteiseen yhteiskunnalliseen asemaan, mikä lisää köyhyyden naisistumista; toteaa, että nämä stereotypiat kehittyvät jo lapsuudessa ja vaikuttavat koulutusvalintoihin ja vielä työmarkkinoillakin; toteaa, että naiset jäävät vieläkin aivan liian usein ”naisystävällisiin” tehtäviin, joista he eivät edelleenkään saa asianmukaista korvausta, ja että he ovat yhä aliedustettuina tietyillä aloilla, kuten matematiikan, luonnontieteiden, liiketoiminnan, tieto- ja viestintätekniikan sekä insinööritieteiden aloilla ja vastuutehtävissä; toteaa, että nämä stereotypiat ja se, että palkat muodostuvat miesvaltaisten alojen perusteella, johtavat sukupuoleen perustuvaan syrjintään;

| S. | toteaa, että Eurooppa 2020 -strategia, jolla unionista pyritään tekemään älykäs, kestävä ja osallistava talous, sisältää kunnianhimoisia tavoitteita, kuten 75 prosentin työllisyysaste sekä köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivien tai niille altistuneiden ihmisten määrän vähentäminen ainakin 20 miljoonalla vuoteen 2020 mennessä; ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian yhtenä tavoitteena on, että koulunkäynnin keskeyttävien osuus laskee alle 10 prosenttiin; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että Eurooppa 2020 -strategia, jolla unionista pyritään tekemään älykäs, kestävä ja osallistava talous, sisältää kunnianhimoisia tavoitteita, kuten 75 prosentin työllisyysaste sekä köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivien tai niille altistuneiden ihmisten määrän vähentäminen ainakin 20 miljoonalla vuoteen 2020 mennessä; ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian yhtenä tavoitteena on, että koulunkäynnin keskeyttävien osuus laskee alle 10 prosenttiin;

| T. | ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian yhtenä tavoitteena on varmistaa, että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuus nousee 40 prosenttiin, kun se on nykyisin keskimäärin 37,9 prosenttia; toteaa, että naisista keskimäärin yli 42,3 prosenttia on suorittanut korkea-asteen tutkinnon, kun miesten vastaava osuus on keskimäärin 33,6 prosenttia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian yhtenä tavoitteena on varmistaa, että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuus nousee 40 prosenttiin, kun se on nykyisin keskimäärin 37,9 prosenttia; toteaa, että naisista keskimäärin yli 42,3 prosenttia on suorittanut korkea-asteen tutkinnon, kun miesten vastaava osuus on keskimäärin 33,6 prosenttia;

| U. | ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian köyhyyden torjuntaa koskevan tavoitteen, joka on yksi strategian viidestä mitattavasta tavoitteesta, saavuttaminen edellyttää merkittävää uutta poliittista pontta; toteaa, ettei näitä tavoitteita voida saavuttaa, ellei köyhyydentorjuntapolitiikkaan sisälly vahvaa sukupuoliulottuvuutta, ja lisäksi on otettava käyttöön kansallisia toimintapolitiikkoja naisten suojelemiseksi erityisesti köyhtymiseltä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian köyhyyden torjuntaa koskevan tavoitteen, joka on yksi strategian viidestä mitattavasta tavoitteesta, saavuttaminen edellyttää merkittävää uutta poliittista pontta; toteaa, ettei näitä tavoitteita voida saavuttaa, ellei köyhyydentorjuntapolitiikkaan sisälly vahvaa sukupuoliulottuvuutta, ja lisäksi on otettava käyttöön kansallisia toimintapolitiikkoja naisten suojelemiseksi erityisesti köyhtymiseltä;

| V. | ottaa huomioon, että köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja naisten taloudellinen riippuvuus voivat olla kärjistäviä tekijöitä naisiin kohdistuvan väkivallan uhreille ja myös päinvastoin, koska väkivalta vaikuttaa naisten terveyteen ja johtaa usein työpaikan menettämiseen, kodittomuuteen, sosiaaliseen syrjäytymiseen ja köyhyyteen; ottaa huomioon, että tähän tilanteeseen liittyy kohtuuton riski joutua ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi; toteaa myös, että monet tällaisesta väkivallasta kärsivistä naisista jatkavat elämistä hyväksikäyttäjän kanssa, koska ovat taloudellisesti riippuvaisia; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja naisten taloudellinen riippuvuus voivat olla kärjistäviä tekijöitä naisiin kohdistuvan väkivallan uhreille ja myös päinvastoin, koska väkivalta vaikuttaa naisten terveyteen ja johtaa usein työpaikan menettämiseen, kodittomuuteen, sosiaaliseen syrjäytymiseen ja köyhyyteen; ottaa huomioon, että tähän tilanteeseen liittyy kohtuuton riski joutua ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi; toteaa myös, että monet tällaisesta väkivallasta kärsivistä naisista jatkavat elämistä hyväksikäyttäjän kanssa, koska ovat taloudellisesti riippuvaisia;

| W. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on väline, jolla torjutaan naisten köyhyyttä, koska se vaikuttaa myönteisesti tuottavuuteen ja talouskasvuun ja lisää naisten osallistumista työmarkkinoille, mistä taas on lukuisia sosiaalisia ja taloudellisia etuja; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on väline, jolla torjutaan naisten köyhyyttä, koska se vaikuttaa myönteisesti tuottavuuteen ja talouskasvuun ja lisää naisten osallistumista työmarkkinoille, mistä taas on lukuisia sosiaalisia ja taloudellisia etuja;

Köyhyys ja työ- ja yksityiselämän välinen tasapaino

| 1. | korostaa korkealaatuisten julkisten palvelujen keskeistä merkitystä köyhyyden ja etenkin naisten köyhyyden torjumisessa, sillä naiset ovat muita enemmän riippuvaisia tällaisista palveluista; |
| --- | --- |

1.

korostaa korkealaatuisten julkisten palvelujen keskeistä merkitystä köyhyyden ja etenkin naisten köyhyyden torjumisessa, sillä naiset ovat muita enemmän riippuvaisia tällaisista palveluista;

| 2. | pitää tarpeellisena, että miehiä kannustetaan edistämään sukupuolten tasa-arvoa kaikilla aloilla ja työmarkkinoiden kaikilla tasoilla ja sitoutumaan siihen; |
| --- | --- |

2.

pitää tarpeellisena, että miehiä kannustetaan edistämään sukupuolten tasa-arvoa kaikilla aloilla ja työmarkkinoiden kaikilla tasoilla ja sitoutumaan siihen;

| 3. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi asetettava kysymys työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisesta etusijalle ottamalla käyttöön perheystävällisiä työjärjestelyjä, kuten joustavan työajan ja mahdollisuuden etätyöhön; toteaa, että kohtuuhintaisen ja korkealaatuisen lastenhoidon, huollettavien ja vanhusten hoidon ja erityisesti päiväkotien, esikoulujen ja pitkäaikaishoitopaikkojen puute lisää sosiaalista syrjäytymistä sekä sukupuolten välisiä työllisyys-, palkka- ja eläke-eroja; korostaa, että maksuttoman korkealaatuisen varhaiskasvatuksen ja kohtuuhintaisen lastenhoidon, virallisen ja epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen sekä perheiden tukipalveluiden yhdenvertainen saatavuus on olennaista, jotta voidaan kannustaa naisia siirtymään työmarkkinoille ja jäämään sinne sekä taata yhtäläiset mahdollisuudet ja murtaa köyhyyskierre, koska näin autetaan naisia saavuttamaan itsemääräämisoikeus ja työllisyyden turvaamiseen tarvittava ammattitaito; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi asetettava kysymys työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisesta etusijalle ottamalla käyttöön perheystävällisiä työjärjestelyjä, kuten joustavan työajan ja mahdollisuuden etätyöhön; toteaa, että kohtuuhintaisen ja korkealaatuisen lastenhoidon, huollettavien ja vanhusten hoidon ja erityisesti päiväkotien, esikoulujen ja pitkäaikaishoitopaikkojen puute lisää sosiaalista syrjäytymistä sekä sukupuolten välisiä työllisyys-, palkka- ja eläke-eroja; korostaa, että maksuttoman korkealaatuisen varhaiskasvatuksen ja kohtuuhintaisen lastenhoidon, virallisen ja epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen sekä perheiden tukipalveluiden yhdenvertainen saatavuus on olennaista, jotta voidaan kannustaa naisia siirtymään työmarkkinoille ja jäämään sinne sekä taata yhtäläiset mahdollisuudet ja murtaa köyhyyskierre, koska näin autetaan naisia saavuttamaan itsemääräämisoikeus ja työllisyyden turvaamiseen tarvittava ammattitaito;

| 4. | paheksuu säästötoimia, jotka yhdessä talouskriisin kanssa nostavat köyhyysastetta erityisesti naisten keskuudessa; |
| --- | --- |

4.

paheksuu säästötoimia, jotka yhdessä talouskriisin kanssa nostavat köyhyysastetta erityisesti naisten keskuudessa;

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kehittämään ja käyttämään saatavilla olevia politiikka- ja rahoitusvälineitä, kuten sosiaalialan investointipakettia, Barcelonan tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa tässä yhteydessä optimoimaan Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) ja Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), antamaan sosiaalisissa investoinneissa ja Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) koskevan asetuksen soveltamisessa ensisijaisen aseman lapsille ja muille huollettaville tarkoitettujen julkisten ja yksityisten hoito- ja avustuspalveluiden perustamiselle; ehdottaa, että komissio osoittaa yhteisrahoitusjärjestelmän kautta erityisiä varoja kannustustoimien edistämiseen niillä alueilla, joilla ei ole riittävästi varhaiskasvatuspalveluja ja joilla naisten työllistymisaste on erittäin alhainen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kehittämään ja käyttämään saatavilla olevia politiikka- ja rahoitusvälineitä, kuten sosiaalialan investointipakettia, Barcelonan tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa tässä yhteydessä optimoimaan Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) ja Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), antamaan sosiaalisissa investoinneissa ja Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) koskevan asetuksen soveltamisessa ensisijaisen aseman lapsille ja muille huollettaville tarkoitettujen julkisten ja yksityisten hoito- ja avustuspalveluiden perustamiselle; ehdottaa, että komissio osoittaa yhteisrahoitusjärjestelmän kautta erityisiä varoja kannustustoimien edistämiseen niillä alueilla, joilla ei ole riittävästi varhaiskasvatuspalveluja ja joilla naisten työllistymisaste on erittäin alhainen;

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan politiikkatoimia, joilla suojellaan, parannetaan ja edistetään maksuttomia ja laadukkaita julkisia palveluja ennen kaikkea terveydenhuollon, koulutuksen, sosiaaliturvan ja oikeuden aloilla; korostaa, että on ratkaisevan tärkeää, että julkisia palveluja varten osoitetaan niiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat rahoitus- ja henkilöresurssit; |
| --- | --- |

6.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan politiikkatoimia, joilla suojellaan, parannetaan ja edistetään maksuttomia ja laadukkaita julkisia palveluja ennen kaikkea terveydenhuollon, koulutuksen, sosiaaliturvan ja oikeuden aloilla; korostaa, että on ratkaisevan tärkeää, että julkisia palveluja varten osoitetaan niiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat rahoitus- ja henkilöresurssit;

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen edistämiseksi, jotta erityisesti suurimmassa köyhyysvaarassa olevat naiset voisivat käydä kokopäivätyössä tai halutessaan tehdä osa-aikatyötä tai soveltaa joustavaa työaikaa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen edistämiseksi, jotta erityisesti suurimmassa köyhyysvaarassa olevat naiset voisivat käydä kokopäivätyössä tai halutessaan tehdä osa-aikatyötä tai soveltaa joustavaa työaikaa;

| 8. | kehottaa komissiota laatimaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kokonaisvaltaisen säädösaloitteen, jolla vastataan äitien ja isien tarpeisiin, jotka koskevat erilaisia lomia eli äitiys-, isyys- ja vanhempainlomaa sekä hoitovapaata, jotta voidaan tukea erityisesti miehiä aktiivisessa isän roolissa, mikä mahdollistaa perhevelvollisuuksien oikeudenmukaisemman jakautumisen ja antaa naisille tasa-arvoiset mahdollisuudet osallistua työmarkkinoille, mikä puolestaan lisää heidän taloudellista riippumattomuuttaan; muistuttaa, että jotkut jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet tätä asiaa koskevaa lainsäädäntöä, joka menee EU:n oikeuden säännöksiä ja määräyksiä pidemmälle; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään lainsäädäntöä, jolla suojellaan tai parannetaan äitiyteen, isyyteen ja vanhemmuuteen liittyviä oikeuksia; painottaa, että vuonna 2010 vain 2,7 prosenttia oikeuttaan vanhempainvapaaseen käyttäneistä henkilöistä oli miehiä, mikä korostaa tarvetta käytännön toimiin, joilla varmistetaan vanhempainlomaa koskevat oikeudet; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota laatimaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kokonaisvaltaisen säädösaloitteen, jolla vastataan äitien ja isien tarpeisiin, jotka koskevat erilaisia lomia eli äitiys-, isyys- ja vanhempainlomaa sekä hoitovapaata, jotta voidaan tukea erityisesti miehiä aktiivisessa isän roolissa, mikä mahdollistaa perhevelvollisuuksien oikeudenmukaisemman jakautumisen ja antaa naisille tasa-arvoiset mahdollisuudet osallistua työmarkkinoille, mikä puolestaan lisää heidän taloudellista riippumattomuuttaan; muistuttaa, että jotkut jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet tätä asiaa koskevaa lainsäädäntöä, joka menee EU:n oikeuden säännöksiä ja määräyksiä pidemmälle; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään lainsäädäntöä, jolla suojellaan tai parannetaan äitiyteen, isyyteen ja vanhemmuuteen liittyviä oikeuksia; painottaa, että vuonna 2010 vain 2,7 prosenttia oikeuttaan vanhempainvapaaseen käyttäneistä henkilöistä oli miehiä, mikä korostaa tarvetta käytännön toimiin, joilla varmistetaan vanhempainlomaa koskevat oikeudet;

| 9. | toteaa jälleen olevansa pettynyt äitiysvapaata koskevan direktiivin peruuttamiseen sen jälkeen, kun oli ponnisteltu vuosia umpikujan ratkaisemiseksi, jotta unionin kansalaisten suojelu olisi voitu taata nykyistä paremmin; kehottaa komissiota tekemään uuden ehdotuksen, johon sisältyy pakollinen oikeus palkalliseen isyyslomaan; katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa tarvitaan erityistoimenpiteitä, joilla parannetaan työ- ja yksityiselämän tasapainoa naisten kannalta; kehottaa painokkaasti komissiota sisällyttämään eurooppalaiseen ohjausjaksoon sekä voimakkaamman sosiaalisen ulottuvuuden että sukupuolten tasa-arvoa työpaikalla koskevia tavoitteita; |
| --- | --- |

9.

toteaa jälleen olevansa pettynyt äitiysvapaata koskevan direktiivin peruuttamiseen sen jälkeen, kun oli ponnisteltu vuosia umpikujan ratkaisemiseksi, jotta unionin kansalaisten suojelu olisi voitu taata nykyistä paremmin; kehottaa komissiota tekemään uuden ehdotuksen, johon sisältyy pakollinen oikeus palkalliseen isyyslomaan; katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa tarvitaan erityistoimenpiteitä, joilla parannetaan työ- ja yksityiselämän tasapainoa naisten kannalta; kehottaa painokkaasti komissiota sisällyttämään eurooppalaiseen ohjausjaksoon sekä voimakkaamman sosiaalisen ulottuvuuden että sukupuolten tasa-arvoa työpaikalla koskevia tavoitteita;

| 10. | suhtautuu myönteisesti hoitovapaan käyttöönottoa koskevaan ehdotukseen työssäkäyvien perheiden työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyviin haasteisiin vastaamista koskevista uusista toimenpiteistä laaditun etenemissuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti hoitovapaan käyttöönottoa koskevaan ehdotukseen työssäkäyvien perheiden työ- ja yksityiselämän tasapainoon liittyviin haasteisiin vastaamista koskevista uusista toimenpiteistä laaditun etenemissuunnitelman mukaisesti;

Köyhyys ja työ

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan politiikkatoimia, joilla edistetään naisten työllisyyttä ja sosiaalisesti marginalisoituneiden naisryhmien integroitumista työmarkkinoille Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti, vahvistamaan ja parantamaan koulutusta sekä investoimaan enemmän koulutus- ja tiedotuskampanjoihin, jotta varmistetaan, että naisilla on ammattitaitoa heidän integroituessaan myöhemmin työmarkkinoille, ja painottamaan elinikäistä oppimista, koska sen avulla naiset hankkivat korkeatasoisiin työpaikkoihin pääsemiseksi tarvittavat taidot ja se antaa naisille mahdollisuuden kouluttautua uudelleen alati muuttuvilla työmarkkinoilla; kehottaa lisäämään nuorille tytöille kohdistettujen STEM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) edistämistä, jotta puututaan varhaisessa vaiheessa olemassa oleviin koulutuksellisiin stereotypioihin ja torjutaan työpaikkoihin ja palkkoihin pitkällä aikavälillä liittyviä eroja; kehottaa kehittämään kohtuuhintaisia ja korkeatasoisia julkisia hoitopalveluja, joustavia muttei epävarmoja työaikajärjestelyjä, joista on hyötyä sekä naisille että miehille, ja toimenpiteitä, joilla torjutaan miesten ja naisten ammatillista ja alakohtaista eriytymistä, myös yritysmaailmassa ja johtotehtävissä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan politiikkatoimia, joilla edistetään naisten työllisyyttä ja sosiaalisesti marginalisoituneiden naisryhmien integroitumista työmarkkinoille Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti, vahvistamaan ja parantamaan koulutusta sekä investoimaan enemmän koulutus- ja tiedotuskampanjoihin, jotta varmistetaan, että naisilla on ammattitaitoa heidän integroituessaan myöhemmin työmarkkinoille, ja painottamaan elinikäistä oppimista, koska sen avulla naiset hankkivat korkeatasoisiin työpaikkoihin pääsemiseksi tarvittavat taidot ja se antaa naisille mahdollisuuden kouluttautua uudelleen alati muuttuvilla työmarkkinoilla; kehottaa lisäämään nuorille tytöille kohdistettujen STEM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) edistämistä, jotta puututaan varhaisessa vaiheessa olemassa oleviin koulutuksellisiin stereotypioihin ja torjutaan työpaikkoihin ja palkkoihin pitkällä aikavälillä liittyviä eroja; kehottaa kehittämään kohtuuhintaisia ja korkeatasoisia julkisia hoitopalveluja, joustavia muttei epävarmoja työaikajärjestelyjä, joista on hyötyä sekä naisille että miehille, ja toimenpiteitä, joilla torjutaan miesten ja naisten ammatillista ja alakohtaista eriytymistä, myös yritysmaailmassa ja johtotehtävissä;

| 12. | painottaa, että lainansaanti sekä rahoitus- ja neuvontapalveluiden saanti ovat ratkaisevassa asemassa lisättäessä sosiaalisesti syrjäytymässä olevien naisten mahdollisuuksia perustaa yrityksiä ja laajennettaessa heidän edustustaan alalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan rahoituksen saatavuutta naisille, jotka haluavat perustaa oman yrityksen tai luoda investointihankkeita, ja edistämään naisten yrittäjyyttä, koska se vaikuttaa yleiseen taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen, helpottamaan lainansaantia, myös mikroluottovälineiden avulla, ottamalla erityisesti huomioon haavoittuvassa asemassa olevat ja moniperusteista syrjintää kokevien naiset ja kehittämään ja laajentamaan itsenäistä ammatinharjoittamista koskevia ohjelmia siten, että työllistyminen on varmaa; korostaa tässä yhteydessä parhaiden käytäntöjen, mentoroinnin, naispuolisten roolimallien ja muiden työttömien naisten tukemistapojen jakamista ja edistämistä; |
| --- | --- |

12.

painottaa, että lainansaanti sekä rahoitus- ja neuvontapalveluiden saanti ovat ratkaisevassa asemassa lisättäessä sosiaalisesti syrjäytymässä olevien naisten mahdollisuuksia perustaa yrityksiä ja laajennettaessa heidän edustustaan alalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan rahoituksen saatavuutta naisille, jotka haluavat perustaa oman yrityksen tai luoda investointihankkeita, ja edistämään naisten yrittäjyyttä, koska se vaikuttaa yleiseen taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen, helpottamaan lainansaantia, myös mikroluottovälineiden avulla, ottamalla erityisesti huomioon haavoittuvassa asemassa olevat ja moniperusteista syrjintää kokevien naiset ja kehittämään ja laajentamaan itsenäistä ammatinharjoittamista koskevia ohjelmia siten, että työllistyminen on varmaa; korostaa tässä yhteydessä parhaiden käytäntöjen, mentoroinnin, naispuolisten roolimallien ja muiden työttömien naisten tukemistapojen jakamista ja edistämistä;

| 13. | korostaa, että on olennaisen tärkeää uudistaa makrotalous-, sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaa mukauttamalla ne tasa-arvopolitiikkoihin, jotta taataan naisten taloudellisesti ja sosiaalisesti oikeudenmukainen kohtelu, harkita uudelleen tapoja, joilla määritellään köyhyysaste, ja kehittää strategioita vaurauden oikeudenmukaisen jakautumisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on olennaisen tärkeää uudistaa makrotalous-, sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaa mukauttamalla ne tasa-arvopolitiikkoihin, jotta taataan naisten taloudellisesti ja sosiaalisesti oikeudenmukainen kohtelu, harkita uudelleen tapoja, joilla määritellään köyhyysaste, ja kehittää strategioita vaurauden oikeudenmukaisen jakautumisen edistämiseksi;

| 14. | toteaa, että naiset ovat useammin epävarmoissa työsuhteissa, tekevät useammin pienipalkkaista työtä ja heillä on useammin epätyypillisiä työsopimuksia; toteaa, että yksi työsuhteiden epävarmuuteen liittyvä tekijä on laajasti yleistynyt muu kuin vapaaehtoinen osa-aikatyö, joka lisää köyhyyden riskiä ja jonka osuus kokonaistyöllisyydestä on kasvanut 16,7 prosentista 19,6 prosenttiin; kehottaa jäsenvaltioita vauhdittamaan toimenpiteitä, joilla torjutaan pimeää työtä, epävarmoja työsuhteita ja epätyypillisiin sopimuksiin liittyviä väärinkäytöksiä, mukaan lukien eräissä jäsenvaltioissa käytettävät nollatuntisopimukset; korostaa, että naiset tekevät pimeää työtä hyvin paljon, mikä vaikuttaa kielteisesti naisten tuloihin, sosiaaliturvaan ja sen kattavuuteen, ja että sillä on kielteinen vaikutus EU:n BKT:hen; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan niiden Kansainvälisen työjärjestön (ILO) suositusten (17) täytäntöönpanoa, joiden tarkoituksena on vähentää epävarmojen työsuhteiden määrää, esimerkiksi analysoimalla ja rajoittamalla olosuhteita, joissa epävarmoja työsuhteita voidaan käyttää, ja rajoittamalla sen ajan pituutta, joksi työntekijät voidaan palkata tällaisia sopimuksia ketjuttamalla, minkä jälkeen heille on annettava mahdollisuus valita vakituinen työsopimus; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että naiset ovat useammin epävarmoissa työsuhteissa, tekevät useammin pienipalkkaista työtä ja heillä on useammin epätyypillisiä työsopimuksia; toteaa, että yksi työsuhteiden epävarmuuteen liittyvä tekijä on laajasti yleistynyt muu kuin vapaaehtoinen osa-aikatyö, joka lisää köyhyyden riskiä ja jonka osuus kokonaistyöllisyydestä on kasvanut 16,7 prosentista 19,6 prosenttiin; kehottaa jäsenvaltioita vauhdittamaan toimenpiteitä, joilla torjutaan pimeää työtä, epävarmoja työsuhteita ja epätyypillisiin sopimuksiin liittyviä väärinkäytöksiä, mukaan lukien eräissä jäsenvaltioissa käytettävät nollatuntisopimukset; korostaa, että naiset tekevät pimeää työtä hyvin paljon, mikä vaikuttaa kielteisesti naisten tuloihin, sosiaaliturvaan ja sen kattavuuteen, ja että sillä on kielteinen vaikutus EU:n BKT:hen; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan niiden Kansainvälisen työjärjestön (ILO) suositusten (17) täytäntöönpanoa, joiden tarkoituksena on vähentää epävarmojen työsuhteiden määrää, esimerkiksi analysoimalla ja rajoittamalla olosuhteita, joissa epävarmoja työsuhteita voidaan käyttää, ja rajoittamalla sen ajan pituutta, joksi työntekijät voidaan palkata tällaisia sopimuksia ketjuttamalla, minkä jälkeen heille on annettava mahdollisuus valita vakituinen työsopimus;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita valvomaan työssäkäyvien naisten oikeuksia, koska nämä työskentelevät yhä enemmän matalapalkkaisissa ammateissa ja kärsivät syrjinnästä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita valvomaan työssäkäyvien naisten oikeuksia, koska nämä työskentelevät yhä enemmän matalapalkkaisissa ammateissa ja kärsivät syrjinnästä;

| 16. | huomauttaa, että on olemassa uusia köyhien naisten ryhmiä, jotka koostuvat nuorista työssä käyvistä naisista ja joissa suuri osa nuorista korkeakoulututkinnon suorittaneista naisista joutuu epävarmoihin työsuhteisiin, joista saa harvoin köyhyysrajan ylittäviä tuloja (uusköyhät); |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että on olemassa uusia köyhien naisten ryhmiä, jotka koostuvat nuorista työssä käyvistä naisista ja joissa suuri osa nuorista korkeakoulututkinnon suorittaneista naisista joutuu epävarmoihin työsuhteisiin, joista saa harvoin köyhyysrajan ylittäviä tuloja (uusköyhät);

| 17. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen tarkistaa olemassa olevaa lainsäädäntöä, jotta voidaan poistaa miesten ja naisten välinen palkkaero ja kaventaa eläkekuilua; toteaa, että palkkojen läpinäkyvyyttä lisäävät toimet ovat olennaisen tärkeitä sukupuolten välisten palkkaerojen poistamiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön komission 7. maaliskuuta 2014 antaman suosituksen miesten ja naisten samapalkkaisuusperiaatteen vahvistamisesta käyttäen hyväksi avoimuutta, mukaan lukien käännetty todistustaakkaa puututtaessa sukupuoleen perustuvaan syrjintään työpaikoilla; |
| --- | --- |

17.

toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen tarkistaa olemassa olevaa lainsäädäntöä, jotta voidaan poistaa miesten ja naisten välinen palkkaero ja kaventaa eläkekuilua; toteaa, että palkkojen läpinäkyvyyttä lisäävät toimet ovat olennaisen tärkeitä sukupuolten välisten palkkaerojen poistamiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön komission 7. maaliskuuta 2014 antaman suosituksen miesten ja naisten samapalkkaisuusperiaatteen vahvistamisesta käyttäen hyväksi avoimuutta, mukaan lukien käännetty todistustaakkaa puututtaessa sukupuoleen perustuvaan syrjintään työpaikoilla;

| 18. | kehottaa komissiota toteuttamaan tutkimuksen siitä, miten menettelyt, jotka liittyvät henkilön sukupuolenkorjauksen viralliseen tunnustamiseen, tai näiden menettelyjen puute vaikuttavat transsukupuolisten henkilöiden asemaan työmarkkinoilla, erityisesti heidän työllistymiseensä, palkkaukseensa, urakehitykseensä ja eläkkeisiinsä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota toteuttamaan tutkimuksen siitä, miten menettelyt, jotka liittyvät henkilön sukupuolenkorjauksen viralliseen tunnustamiseen, tai näiden menettelyjen puute vaikuttavat transsukupuolisten henkilöiden asemaan työmarkkinoilla, erityisesti heidän työllistymiseensä, palkkaukseensa, urakehitykseensä ja eläkkeisiinsä;

| 19. | panee huolestuneena merkille, että naiset saavat usein eläkettä, joka hädin tuskin ylittää toimeentulominimin, ja että tähän on monia syitä, kuten se, että he ovat keskeyttäneet tai lopettaneet työnteon huolehtiakseen perheestään, että he ovat koko työikänsä tehneet enimmäkseen osa-aikatyötä tai että he ovat työskennelleet puolisonsa yrityksessä, erityisesti kaupan tai maatalouden alalla, ilman palkkaa ja maksamatta sosiaaliturvamaksuja; |
| --- | --- |

19.

panee huolestuneena merkille, että naiset saavat usein eläkettä, joka hädin tuskin ylittää toimeentulominimin, ja että tähän on monia syitä, kuten se, että he ovat keskeyttäneet tai lopettaneet työnteon huolehtiakseen perheestään, että he ovat koko työikänsä tehneet enimmäkseen osa-aikatyötä tai että he ovat työskennelleet puolisonsa yrityksessä, erityisesti kaupan tai maatalouden alalla, ilman palkkaa ja maksamatta sosiaaliturvamaksuja;

| 20. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio pitää samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaatetta yhtenä keskeisistä toiminta-aloista sen uudessa strategiassa sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; kehottaa komissiota hyväksymään tiedonannon naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa Euroopassa vuoden 2015 jälkeen koskevasta uudesta strategiasta, jotta strategian tavoitteet ja toimintamallit voidaan panna tosiasiallisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio pitää samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaatetta yhtenä keskeisistä toiminta-aloista sen uudessa strategiassa sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; kehottaa komissiota hyväksymään tiedonannon naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa Euroopassa vuoden 2015 jälkeen koskevasta uudesta strategiasta, jotta strategian tavoitteet ja toimintamallit voidaan panna tosiasiallisesti täytäntöön;

| 21. | pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki henkilöt, jotka ovat väliaikaisesti siirtyneet syrjään työelämästä kasvattaakseen lapsia tai hoitaakseen vanhuksia, voivat sijoittua takaisin työmarkkinoille tai palata entiseen työpaikkaansa ja samalle uratasolle; |
| --- | --- |

21.

pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki henkilöt, jotka ovat väliaikaisesti siirtyneet syrjään työelämästä kasvattaakseen lapsia tai hoitaakseen vanhuksia, voivat sijoittua takaisin työmarkkinoille tai palata entiseen työpaikkaansa ja samalle uratasolle;

| 22. | kehottaa komissiota toteuttamaan vaikutustenarvioinnin EU:n vähimmäistulojärjestelmistä ja harkitsemaan lisätoimenpiteitä, joissa otettaisiin huomioon kunkin jäsenvaltion taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet, sekä arvioinnin siitä, annetaanko näillä järjestelmillä kotitalouksille mahdollisuudet täyttää henkilökohtaiset perustarpeet; kannustaa jälleen jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kansallisen vähimmäiseläkkeen, joka ei saa olla köyhyysriskirajaa matalampi; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota toteuttamaan vaikutustenarvioinnin EU:n vähimmäistulojärjestelmistä ja harkitsemaan lisätoimenpiteitä, joissa otettaisiin huomioon kunkin jäsenvaltion taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet, sekä arvioinnin siitä, annetaanko näillä järjestelmillä kotitalouksille mahdollisuudet täyttää henkilökohtaiset perustarpeet; kannustaa jälleen jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kansallisen vähimmäiseläkkeen, joka ei saa olla köyhyysriskirajaa matalampi;

| 23. | toteaa, että eläkkeellä olevat naiset ovat haavoittavaisin ryhmä ja he usein elävät köyhyydessä tai köyhyysvaarassa; kehottaa jäsenvaltioita käsittelemään sukupuolten eläke-eron pienentämistä taloudellisena tavoitteena; kehottaa jäsenvaltioita uudistamaan eläkejärjestelmiään pyrkien aina varmistamaan riittävät eläkkeet kaikille ja poistamaan eläkekuilun; katsoo, että eläkekuilun käsittelemiseen soveltuvia välineitä ovat muun muassa eläkejärjestelmien mukauttaminen naisten ja miesten tasa-arvon varmistamiseksi, kolutusta koskevat mukautukset, urasuunnittelu, vanhempainlomajärjestelmät ja muut vanhemmuutta tukevat palvelut; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan yhteisiä eläkeoikeuksia avio- ja asumuserotapauksissa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; toteaa, että ammatilliset lisäeläkejärjestelmät toimivat yhä useammin vakuutuksia koskevien periaatteiden mukaisesti ja että tämä saattaa aiheuttaa aukkoja sosiaaliturvaan (18); painottaa unionin tuomioistuimen tehneen selväksi, että ammatillisia lisäeläkejärjestelmiä on pidettävä palkkana ja että niihin on sovellettava yhdenvertaisen kohtelun periaatetta; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että eläkkeellä olevat naiset ovat haavoittavaisin ryhmä ja he usein elävät köyhyydessä tai köyhyysvaarassa; kehottaa jäsenvaltioita käsittelemään sukupuolten eläke-eron pienentämistä taloudellisena tavoitteena; kehottaa jäsenvaltioita uudistamaan eläkejärjestelmiään pyrkien aina varmistamaan riittävät eläkkeet kaikille ja poistamaan eläkekuilun; katsoo, että eläkekuilun käsittelemiseen soveltuvia välineitä ovat muun muassa eläkejärjestelmien mukauttaminen naisten ja miesten tasa-arvon varmistamiseksi, kolutusta koskevat mukautukset, urasuunnittelu, vanhempainlomajärjestelmät ja muut vanhemmuutta tukevat palvelut; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan yhteisiä eläkeoikeuksia avio- ja asumuserotapauksissa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; toteaa, että ammatilliset lisäeläkejärjestelmät toimivat yhä useammin vakuutuksia koskevien periaatteiden mukaisesti ja että tämä saattaa aiheuttaa aukkoja sosiaaliturvaan (18); painottaa unionin tuomioistuimen tehneen selväksi, että ammatillisia lisäeläkejärjestelmiä on pidettävä palkkana ja että niihin on sovellettava yhdenvertaisen kohtelun periaatetta;

Köyhyys: yleiset suositukset

| 24. | toteaa, että varakkaampiin verrattuna köyhyydessä elävät ihmiset maksavat usein suuremman yksikköhinnan samoista tavaroista ja palveluista, jotka ovat välttämättömiä heidän sosiaalisen ja taloudellisen selviytymisensä kannalta, erityisesti televiestinnästä, energiasta ja vedestä; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiiviistä yhteistyötä palveluntarjoajien ja toimijoiden kanssa kaikkein köyhimpiä koskevien tukijärjestelmien ja sosiaalisen hinnoittelun aloilla, etenkin vesi- ja energiahuollon osalta, jotta voidaan poistaa kotitalouksien energiaköyhyys; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että varakkaampiin verrattuna köyhyydessä elävät ihmiset maksavat usein suuremman yksikköhinnan samoista tavaroista ja palveluista, jotka ovat välttämättömiä heidän sosiaalisen ja taloudellisen selviytymisensä kannalta, erityisesti televiestinnästä, energiasta ja vedestä; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiiviistä yhteistyötä palveluntarjoajien ja toimijoiden kanssa kaikkein köyhimpiä koskevien tukijärjestelmien ja sosiaalisen hinnoittelun aloilla, etenkin vesi- ja energiahuollon osalta, jotta voidaan poistaa kotitalouksien energiaköyhyys;

| 25. | muistuttaa koulutuksen merkityksestä torjuttaessa sukupuolistereotypioita, parannettaessa naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksia sosiaalisilla, taloudellisilla, kulttuurisilla ja poliittisilla aloilla sekä tiedeuralla ja köyhyyskierteen katkaisemisessa siten, että naiset osallistuvat aloille, joilla he ovat olleet aliedustettuina, kuten luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja yrittäjyys; kehottaa komissiota sisällyttämään maakohtaisiin suosituksiin ammatillista koulutusta koskevia tavoitteita naisia varten; korostaa epävirallisen koulutuksen merkitystä; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään tyttöjen ja naisten valmiuksia lisäävään koulutukseen tehtävät investoinnit olennaiseksi osaksi talouttaan ja elvytyssuunnitelmiaan; kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, jotta autetaan nuoria naisia siirtymään virallisesta koulutuksesta työmarkkinoille; korostaa, että kaikkien oppilaitosten on välitettävä demokraattisia arvoja, jotta edistetään suvaitsevaisuutta, aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista vastuuta ja sukupuoleen, vähemmistöihin sekä etnisiin ja uskonnollisiin ryhmiin liittyvien erojen kunnioittamista; korostaa urheilun ja liikuntakasvatuksen merkitystä ennakkoluulojen ja stereotypioiden voittamisessa ja niiden mahdollisuuksia auttaa sosiaalisesti haavoittuvaisia nuoria saamaan elämänsä takaisin oikeille raiteille; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa koulutuksen merkityksestä torjuttaessa sukupuolistereotypioita, parannettaessa naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksia sosiaalisilla, taloudellisilla, kulttuurisilla ja poliittisilla aloilla sekä tiedeuralla ja köyhyyskierteen katkaisemisessa siten, että naiset osallistuvat aloille, joilla he ovat olleet aliedustettuina, kuten luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja yrittäjyys; kehottaa komissiota sisällyttämään maakohtaisiin suosituksiin ammatillista koulutusta koskevia tavoitteita naisia varten; korostaa epävirallisen koulutuksen merkitystä; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään tyttöjen ja naisten valmiuksia lisäävään koulutukseen tehtävät investoinnit olennaiseksi osaksi talouttaan ja elvytyssuunnitelmiaan; kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, jotta autetaan nuoria naisia siirtymään virallisesta koulutuksesta työmarkkinoille; korostaa, että kaikkien oppilaitosten on välitettävä demokraattisia arvoja, jotta edistetään suvaitsevaisuutta, aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista vastuuta ja sukupuoleen, vähemmistöihin sekä etnisiin ja uskonnollisiin ryhmiin liittyvien erojen kunnioittamista; korostaa urheilun ja liikuntakasvatuksen merkitystä ennakkoluulojen ja stereotypioiden voittamisessa ja niiden mahdollisuuksia auttaa sosiaalisesti haavoittuvaisia nuoria saamaan elämänsä takaisin oikeille raiteille;

| 26. | ilmaisee huolensa siitä, että naisia, joilla on lapsia, syrjitään työpaikalla siksi, että he ovat äitejä, eikä suinkaan siksi, että heidän työsuorituksensa olisi työtovereita huonompi; kehottaa jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti myönteistä kuvaa äideistä työntekijöinä ja torjumaan ”äitiydestä rankaisemisen” ilmiötä, jota useiden tutkimusten mukaan esiintyy; |
| --- | --- |

26.

ilmaisee huolensa siitä, että naisia, joilla on lapsia, syrjitään työpaikalla siksi, että he ovat äitejä, eikä suinkaan siksi, että heidän työsuorituksensa olisi työtovereita huonompi; kehottaa jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti myönteistä kuvaa äideistä työntekijöinä ja torjumaan ”äitiydestä rankaisemisen” ilmiötä, jota useiden tutkimusten mukaan esiintyy;

| 27. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että rakenne- ja investointirahastoja, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa sekä Euroopan strategisten investointien rahastoa, käytetään koulutuksen parantamiseen siten, että pyritään parantamaan naisten työmarkkinoille pääsyä sekä torjumaan naisten työttömyyttä, köyhyyttä ja syrjäytymistä; painottaa, että sosiaalista osallisuutta edistäviin toimiin ja sosiaalisiin innovaatiohankkeisiin varattua 20 prosentin osuutta Euroopan sosiaalirahastosta voitaisiin käyttää entistä aktiivisemmin sellaisten aloitteiden tukemiseen, joilla pyritään köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, kuten pienimuotoisten paikallisten hankkeiden tukemiseen; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lisää tiedotuskampanjoita mahdollisuuksista osallistua EU:n rahoittamiin hankkeisiin; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että rakenne- ja investointirahastoja, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa sekä Euroopan strategisten investointien rahastoa, käytetään koulutuksen parantamiseen siten, että pyritään parantamaan naisten työmarkkinoille pääsyä sekä torjumaan naisten työttömyyttä, köyhyyttä ja syrjäytymistä; painottaa, että sosiaalista osallisuutta edistäviin toimiin ja sosiaalisiin innovaatiohankkeisiin varattua 20 prosentin osuutta Euroopan sosiaalirahastosta voitaisiin käyttää entistä aktiivisemmin sellaisten aloitteiden tukemiseen, joilla pyritään köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, kuten pienimuotoisten paikallisten hankkeiden tukemiseen; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lisää tiedotuskampanjoita mahdollisuuksista osallistua EU:n rahoittamiin hankkeisiin;

| 28. | kehottaa ottamaan käyttöön rahoitusmekanismeja, jotka kannustavat tasavertaisen edustuksen saavuttamiseen aloilla, joilla sukupuolijakauma on epätasapainossa, ja korostaa, että tarvitaan sukupuolen mukaan jaoteltuja tietoja, jotta voidaan ymmärtää paremmin tyttöjen, poikien, miesten ja naisten tilannetta ja näin puuttua epätasapainoon tehokkaammin; kehottaa komissiota esittämään sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuja tietoja osallistumisesta unionin koulutuksen alan liikkuvuusohjelmiin, joista voidaan mainita Erasmus+, Luova Eurooppa ja Kansalaisten Eurooppa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa ottamaan käyttöön rahoitusmekanismeja, jotka kannustavat tasavertaisen edustuksen saavuttamiseen aloilla, joilla sukupuolijakauma on epätasapainossa, ja korostaa, että tarvitaan sukupuolen mukaan jaoteltuja tietoja, jotta voidaan ymmärtää paremmin tyttöjen, poikien, miesten ja naisten tilannetta ja näin puuttua epätasapainoon tehokkaammin; kehottaa komissiota esittämään sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuja tietoja osallistumisesta unionin koulutuksen alan liikkuvuusohjelmiin, joista voidaan mainita Erasmus+, Luova Eurooppa ja Kansalaisten Eurooppa;

| 29. | vaatii erityisesti, että maahantulija- ja pakolaislapsille, sekä pojille että tytöille, turvataan oikeus koulutukseen, sillä tämä on yksi eurooppalaisten yhteiskuntien prioriteeteista; korostaa tämän vuoksi, että sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla olisi toteutettava kiireellisiä toimia maahantulijoiden koulutuksen alalla, koska muuttoliikekriisi ei ole laantumaan päin; korostaa, että koulutus on avain kotoutumiseen ja työllistyvyyteen, ja toteaa, että jos kansalliset koulutusjärjestelmät eivät vastaa tähän haasteeseen, saattaa käydä niin, että kulttuurinen eriytyminen lisääntyy ja yhteiskunnalliset jakolinjat syventyvät entisestään; katsoo, että niin pakolaisleireillä kuin pakolaisia vastaanottavissa kunnissa tapahtuvan koulutuksen on oltava laadukasta ja sen yhteydessä on tarjottava kielellistä ja psykologista tukea, ja katsoo, että pakolaisaseman tunnustamista koskevat hallinnolliset ja byrokraattiset kysymykset eivät saa olla esteenä koulutukseen pääsylle; |
| --- | --- |

29.

vaatii erityisesti, että maahantulija- ja pakolaislapsille, sekä pojille että tytöille, turvataan oikeus koulutukseen, sillä tämä on yksi eurooppalaisten yhteiskuntien prioriteeteista; korostaa tämän vuoksi, että sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla olisi toteutettava kiireellisiä toimia maahantulijoiden koulutuksen alalla, koska muuttoliikekriisi ei ole laantumaan päin; korostaa, että koulutus on avain kotoutumiseen ja työllistyvyyteen, ja toteaa, että jos kansalliset koulutusjärjestelmät eivät vastaa tähän haasteeseen, saattaa käydä niin, että kulttuurinen eriytyminen lisääntyy ja yhteiskunnalliset jakolinjat syventyvät entisestään; katsoo, että niin pakolaisleireillä kuin pakolaisia vastaanottavissa kunnissa tapahtuvan koulutuksen on oltava laadukasta ja sen yhteydessä on tarjottava kielellistä ja psykologista tukea, ja katsoo, että pakolaisaseman tunnustamista koskevat hallinnolliset ja byrokraattiset kysymykset eivät saa olla esteenä koulutukseen pääsylle;

| 30. | korostaa vapaaehtoisjärjestöjen ja palvelualan roolia tässä yhteydessä ja kannustaa jäsenvaltioita tukemaan niiden toimia; muistuttaa, että naiset ovat laajasti mukana koulutusta koskevassa ja muussa vapaaehtoistoiminnassa sekä toiminnassa, jolla tuetaan ja parannetaan esimerkiksi pakolaislasten ja vähävaraisten lasten koulunkäyntimahdollisuuksia; |
| --- | --- |

30.

korostaa vapaaehtoisjärjestöjen ja palvelualan roolia tässä yhteydessä ja kannustaa jäsenvaltioita tukemaan niiden toimia; muistuttaa, että naiset ovat laajasti mukana koulutusta koskevassa ja muussa vapaaehtoistoiminnassa sekä toiminnassa, jolla tuetaan ja parannetaan esimerkiksi pakolaislasten ja vähävaraisten lasten koulunkäyntimahdollisuuksia;

| 31. | korostaa, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaikutukset lapsiin voivat kestää eliniän ja johtaa sukupolvien yli siirtyvään köyhyyteen; korostaa, että kaikissa jäsenvaltioissa lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaara kytkeytyy selkeästi vanhempien, erityisesti äitien, koulutustasoon, vanhempien asemaan työmarkkinoilla, heidän sosiaaliseen asemaansa sekä jäsenvaltioiden perheille tarjoamiin tukipalveluihin; suosittaa, että jäsenvaltiot varmistavat, että kaikki nuoret pääsevät kaikenikäisenä, myös varhaislapsuudessa, laadukkaaseen ja maksuttomaan julkiseen koulutukseen; pitää tärkeänä, että lapsille annetaan sellaista opinto-ohjausta, jonka tavoitteena on saada lapset saavuttamaan täyden potentiaalinsa; korostaa tarvetta tukea kohdennetuilla ohjelmilla teiniäitejä jatkamaan opintojaan, koska heille koulunkäynnin keskeyttäminen on ensimmäinen askel kohti köyhyyttä; korostaa tarvetta ottaa käyttöön kattavia toimenpiteitä, joilla torjutaan lasten köyhyyttä ja edistetään heidän hyvinvointiaan ja jotka perustuvat kolmeen pilariin: asianmukaisten resurssien saatavuus sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, laadukkaiden palvelujen saatavuus ja lasten osallistuminen heihin vaikuttavaan päätöksentekoon sekä kulttuuri-, virkistys- ja urheilutoimintaan; muistuttaa, että on varmistettava tietojen tasa-arvoinen ja helppo saatavuus, erityisesti kun on kyseessä sosiaaliturva, aikuiskoulutus, terveydenhuolto ja saatavilla oleva taloudellinen tuki; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaikutukset lapsiin voivat kestää eliniän ja johtaa sukupolvien yli siirtyvään köyhyyteen; korostaa, että kaikissa jäsenvaltioissa lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaara kytkeytyy selkeästi vanhempien, erityisesti äitien, koulutustasoon, vanhempien asemaan työmarkkinoilla, heidän sosiaaliseen asemaansa sekä jäsenvaltioiden perheille tarjoamiin tukipalveluihin; suosittaa, että jäsenvaltiot varmistavat, että kaikki nuoret pääsevät kaikenikäisenä, myös varhaislapsuudessa, laadukkaaseen ja maksuttomaan julkiseen koulutukseen; pitää tärkeänä, että lapsille annetaan sellaista opinto-ohjausta, jonka tavoitteena on saada lapset saavuttamaan täyden potentiaalinsa; korostaa tarvetta tukea kohdennetuilla ohjelmilla teiniäitejä jatkamaan opintojaan, koska heille koulunkäynnin keskeyttäminen on ensimmäinen askel kohti köyhyyttä; korostaa tarvetta ottaa käyttöön kattavia toimenpiteitä, joilla torjutaan lasten köyhyyttä ja edistetään heidän hyvinvointiaan ja jotka perustuvat kolmeen pilariin: asianmukaisten resurssien saatavuus sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, laadukkaiden palvelujen saatavuus ja lasten osallistuminen heihin vaikuttavaan päätöksentekoon sekä kulttuuri-, virkistys- ja urheilutoimintaan; muistuttaa, että on varmistettava tietojen tasa-arvoinen ja helppo saatavuus, erityisesti kun on kyseessä sosiaaliturva, aikuiskoulutus, terveydenhuolto ja saatavilla oleva taloudellinen tuki;

| 32. | korostaa, että monissa jäsenvaltioissa ei tunnusteta hlbti-perheitä, minkä seurauksena hlbti-henkilöiden tulot alenevat ja elinkustannukset nousevat, mikä taas lisää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä; katsoo, että yhdenvertaisesta kohtelusta annettu lainsäädäntö on keskeinen väline, jolla torjutaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kohdistuvasta marginalisoitumisesta ja syrjinnästä aiheutuvaa köyhyyttä; kehottaa näin ollen neuvostoa hyväksymään vuonna 2008 annetun ehdotuksen direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta; kehottaa lisäksi sisällyttämään sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän kiellon nimenomaisesti kaikkiin tuleviin sukupuolten tasa-arvoa koskevien direktiivien uudelleenlaadittuihin toisintoihin; on edelleen huolestunut siitä, että tietoisuus oikeuksista on vähäistä samoin kuin tietoisuus syrjinnän uhreja tukevien elimien ja järjestöjen olemassaolosta; kehottaa siksi komissiota seuraamaan tarkasti kansallisten valituselinten ja -menettelyjen tehokkuutta; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että monissa jäsenvaltioissa ei tunnusteta hlbti-perheitä, minkä seurauksena hlbti-henkilöiden tulot alenevat ja elinkustannukset nousevat, mikä taas lisää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä; katsoo, että yhdenvertaisesta kohtelusta annettu lainsäädäntö on keskeinen väline, jolla torjutaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kohdistuvasta marginalisoitumisesta ja syrjinnästä aiheutuvaa köyhyyttä; kehottaa näin ollen neuvostoa hyväksymään vuonna 2008 annetun ehdotuksen direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta; kehottaa lisäksi sisällyttämään sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän kiellon nimenomaisesti kaikkiin tuleviin sukupuolten tasa-arvoa koskevien direktiivien uudelleenlaadittuihin toisintoihin; on edelleen huolestunut siitä, että tietoisuus oikeuksista on vähäistä samoin kuin tietoisuus syrjinnän uhreja tukevien elimien ja järjestöjen olemassaolosta; kehottaa siksi komissiota seuraamaan tarkasti kansallisten valituselinten ja -menettelyjen tehokkuutta;

| 33. | kehottaa panemaan täysipainoisesti täytäntöön miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa annetun direktiivin 2006/54/EY ja tarkistamaan sitä niin, että yrityksille asetetaan vaatimus laatia sukupuolten tasa-arvoa koskevia toimia tai suunnitelmia, kuten eriytymisen vähentämiseen ja palkkajärjestelmien kehittämiseen liittyviä sekä naisten työuria tukevia toimia; |
| --- | --- |

33.

kehottaa panemaan täysipainoisesti täytäntöön miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa annetun direktiivin 2006/54/EY ja tarkistamaan sitä niin, että yrityksille asetetaan vaatimus laatia sukupuolten tasa-arvoa koskevia toimia tai suunnitelmia, kuten eriytymisen vähentämiseen ja palkkajärjestelmien kehittämiseen liittyviä sekä naisten työuria tukevia toimia;

| 34. | korostaa nuorella iällä saadun talousvalistuksen merkitystä, koska sen on osoitettu parantavan taloudellista päätöksentekoa ja tulojen ja menojen hallintaa myöhemmin elämässä; suosittelee parhaiden käytäntöjen vaihtamista ja sellaisten koulutusohjelmien tukemista, jotka on suunnattu haavoittuviin väestöryhmiin ja marginalisoituneisiin yhteisöihin kuuluville naisille ja tytöille, jotka ovat köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa; |
| --- | --- |

34.

korostaa nuorella iällä saadun talousvalistuksen merkitystä, koska sen on osoitettu parantavan taloudellista päätöksentekoa ja tulojen ja menojen hallintaa myöhemmin elämässä; suosittelee parhaiden käytäntöjen vaihtamista ja sellaisten koulutusohjelmien tukemista, jotka on suunnattu haavoittuviin väestöryhmiin ja marginalisoituneisiin yhteisöihin kuuluville naisille ja tytöille, jotka ovat köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa;

| 35. | toteaa, että puolison tulojen puuttuminen voi lisätä merkittävästi köyhyysloukkuun joutumista ja naisten sosiaalista syrjäytymistä; korostaa leskien, eronneiden naisten ja yksinhuoltajaäitien, joille tuomioistuin on antanut lasten huoltajuuden, usein epävarmaa asemaa ja toteaa, että heille olisi määriteltävä asianmukainen elatusapu; toteaa, että saamatta jääneet elatusmaksut voivat syöstä yksinhuoltajaäidit köyhyyteen; korostaa, että se, että eronneet naiset ovat alttiita syrjinnälle ja köyhyydelle, osoittaa, että naiset eivät vielä ole taloudellisesti täysin riippumattomia, minkä vuoksi on toteutettava lisätoimia työmarkkinoilla ja kavennettava sukupuolten palkkakuilua; |
| --- | --- |

35.

toteaa, että puolison tulojen puuttuminen voi lisätä merkittävästi köyhyysloukkuun joutumista ja naisten sosiaalista syrjäytymistä; korostaa leskien, eronneiden naisten ja yksinhuoltajaäitien, joille tuomioistuin on antanut lasten huoltajuuden, usein epävarmaa asemaa ja toteaa, että heille olisi määriteltävä asianmukainen elatusapu; toteaa, että saamatta jääneet elatusmaksut voivat syöstä yksinhuoltajaäidit köyhyyteen; korostaa, että se, että eronneet naiset ovat alttiita syrjinnälle ja köyhyydelle, osoittaa, että naiset eivät vielä ole taloudellisesti täysin riippumattomia, minkä vuoksi on toteutettava lisätoimia työmarkkinoilla ja kavennettava sukupuolten palkkakuilua;

| 36. | korostaa, että kotitalouksien tuloja ja menoja koskevaa tiedonkeruuta on täydennettävä yksilöllisillä tiedolla, jotta voidaan ottaa huomioon sukupuoleen perustuva eriarvoisuus kotitalouksissa; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että kotitalouksien tuloja ja menoja koskevaa tiedonkeruuta on täydennettävä yksilöllisillä tiedolla, jotta voidaan ottaa huomioon sukupuoleen perustuva eriarvoisuus kotitalouksissa;

| 37. | painottaa, että makrotalouspolitiikan on oltava yhteensopivaa sosiaalista tasa-arvoa koskevan politiikan kanssa; muistuttaa, että rahoituslaitoksien, kuten EKP:n ja kansallisten keskuspankkien, on otettava huomioon sosiaaliset vaikutukset laatiessaan makrotaloudellista rahapolitiikkaa tai rahoituspalvelupolitiikkaa ja tehdessään niitä koskevia päätöksiä; |
| --- | --- |

37.

painottaa, että makrotalouspolitiikan on oltava yhteensopivaa sosiaalista tasa-arvoa koskevan politiikan kanssa; muistuttaa, että rahoituslaitoksien, kuten EKP:n ja kansallisten keskuspankkien, on otettava huomioon sosiaaliset vaikutukset laatiessaan makrotaloudellista rahapolitiikkaa tai rahoituspalvelupolitiikkaa ja tehdessään niitä koskevia päätöksiä;

| 38. | muistuttaa kannattavansa ohjeellisen talousarvion laatimista koskevaa aloitetta ja kehottaa komissiota sitä laatiessaan ottamaan huomioon sukupuolinäkökohdat, myös kotitalouksien sisäisen sukupuolten eriarvoisuuden; |
| --- | --- |

38.

muistuttaa kannattavansa ohjeellisen talousarvion laatimista koskevaa aloitetta ja kehottaa komissiota sitä laatiessaan ottamaan huomioon sukupuolinäkökohdat, myös kotitalouksien sisäisen sukupuolten eriarvoisuuden;

| 39. | painottaa, että on tarpeen toteuttaa naisten asunnottomuutta sekä sen syitä ja sitä pahentavia tekijöitä koskeva tutkimus, sillä tällä hetkellä asiasta ei ole riittävästi tietoa; panee merkille, että huomioon otettavia sukupuolikohtaisia tekijöitä ovat muun muassa sukupuoleen perustuva taloudellinen riippuvaisuus, tilapäinen asuminen ja sosiaalipalvelujen välttely; |
| --- | --- |

39.

painottaa, että on tarpeen toteuttaa naisten asunnottomuutta sekä sen syitä ja sitä pahentavia tekijöitä koskeva tutkimus, sillä tällä hetkellä asiasta ei ole riittävästi tietoa; panee merkille, että huomioon otettavia sukupuolikohtaisia tekijöitä ovat muun muassa sukupuoleen perustuva taloudellinen riippuvaisuus, tilapäinen asuminen ja sosiaalipalvelujen välttely;

| 40. | korostaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on EU:ssa yhä merkittävä ongelma, joka vaikuttaa uhreihin, ja että väkivallantekijät on kiireellisesti saatava mukaan naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntatoimiin riippumatta heidän iästään, koulutuksestaan, tulotalostaan tai sosiaalisesta asemastaan, ja että se lisää entisestään marginalisoitumisen, köyhtymisen ja sosiaalista syrjäytymisen riskiä; toteaa, että naisten taloudellinen riippumattomuus on olennaisen tärkeää heidän kyvylleen päästä irti tilanteista, joissa on sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, ryhtymällä ennakoiviin toimiin; kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia varmistamaan sellaiset sosiaaliturvajärjestelmät, jotka takaavat sosiaaliset oikeudet naisille, jotka ovat joutuneet minkä tahansa väkivallan uhreiksi, olipa kyseessä perheväkivalta, ihmiskauppa tai prostituutio, ja ryhtymään toimiin, jotta he pääsevät takaisin työmarkkinoille, ja hyödyntämään myös Euroopan sosiaalirahaston kaltaisia välineitä; korostaa tarvetta parantaa tiedonsaantia väkivallan uhreille tarkoitetuista oikeudellisista palveluista; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on EU:ssa yhä merkittävä ongelma, joka vaikuttaa uhreihin, ja että väkivallantekijät on kiireellisesti saatava mukaan naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntatoimiin riippumatta heidän iästään, koulutuksestaan, tulotalostaan tai sosiaalisesta asemastaan, ja että se lisää entisestään marginalisoitumisen, köyhtymisen ja sosiaalista syrjäytymisen riskiä; toteaa, että naisten taloudellinen riippumattomuus on olennaisen tärkeää heidän kyvylleen päästä irti tilanteista, joissa on sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, ryhtymällä ennakoiviin toimiin; kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia varmistamaan sellaiset sosiaaliturvajärjestelmät, jotka takaavat sosiaaliset oikeudet naisille, jotka ovat joutuneet minkä tahansa väkivallan uhreiksi, olipa kyseessä perheväkivalta, ihmiskauppa tai prostituutio, ja ryhtymään toimiin, jotta he pääsevät takaisin työmarkkinoille, ja hyödyntämään myös Euroopan sosiaalirahaston kaltaisia välineitä; korostaa tarvetta parantaa tiedonsaantia väkivallan uhreille tarkoitetuista oikeudellisista palveluista;

| 41. | korostaa tarvetta torjua johdonmukaisesti erityisesti naisiin kohdistuvaa perheväkivaltaa; huomauttaa, että naisten taloudellinen riippumattomuus on olennaisen tärkeää heidän elämälleen ja kyvylleen päästä irti perheväkivaltatilanteista ja että naiset, jotka ovat käyttäneet kaikki palkalliset lomapäivänsä, ovat vaarassa menettää työpaikkansa ja taloudellisen riippumattomuutensa; toteaa, että Australiassa ja Yhdysvalloissa hiljattain käyttöön otettu perheväkivaltaan liittyvä loma on mahdollistanut monille työntekijöille työpaikan säilymisen sillä välin, kun he käsittelevät perheväkivallan seurauksia, esimerkiksi siten, että asianosaisille annetaan aikaa hoitaa lääkärikäynnit, oikeuteen saapumiset ja muut tällaisissa tilanteissa hoidettavat menettelyt; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan, voidaanko ottaa käyttöön erityinen palkallinen loma perheväkivallan uhreille ja siitä selviytyneille tapauksissa, joissa palkallisen loman puuttuminen estää uhreja säilyttämästä työpaikkansa ja samalla varmistamaan yksityisyyden suojansa, ja mitä seurauksia tästä järjestelmästä olisi kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön lisätoimia, joilla lisätään tietoisuutta perheväkivaltaongelmasta ja joilla autetaan perheväkivallan uhreja, lisätään tietoa heidän oikeuksistaan ja puolustetaan niitä ja suojellaan heidän taloudellista riippumattomuuttaan; |
| --- | --- |

41.

korostaa tarvetta torjua johdonmukaisesti erityisesti naisiin kohdistuvaa perheväkivaltaa; huomauttaa, että naisten taloudellinen riippumattomuus on olennaisen tärkeää heidän elämälleen ja kyvylleen päästä irti perheväkivaltatilanteista ja että naiset, jotka ovat käyttäneet kaikki palkalliset lomapäivänsä, ovat vaarassa menettää työpaikkansa ja taloudellisen riippumattomuutensa; toteaa, että Australiassa ja Yhdysvalloissa hiljattain käyttöön otettu perheväkivaltaan liittyvä loma on mahdollistanut monille työntekijöille työpaikan säilymisen sillä välin, kun he käsittelevät perheväkivallan seurauksia, esimerkiksi siten, että asianosaisille annetaan aikaa hoitaa lääkärikäynnit, oikeuteen saapumiset ja muut tällaisissa tilanteissa hoidettavat menettelyt; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan, voidaanko ottaa käyttöön erityinen palkallinen loma perheväkivallan uhreille ja siitä selviytyneille tapauksissa, joissa palkallisen loman puuttuminen estää uhreja säilyttämästä työpaikkansa ja samalla varmistamaan yksityisyyden suojansa, ja mitä seurauksia tästä järjestelmästä olisi kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön lisätoimia, joilla lisätään tietoisuutta perheväkivaltaongelmasta ja joilla autetaan perheväkivallan uhreja, lisätään tietoa heidän oikeuksistaan ja puolustetaan niitä ja suojellaan heidän taloudellista riippumattomuuttaan;

| 42. | kehottaa jälleen EU:ta ja kaikkia jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan Istanbulin yleissopimuksen ja pyytää esittämään kiireellisesti aloitteen EU:n direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisesta; pyytää jälleen kerran komissiota esittämään sukupuoleen perustuvan väkivallan torjuntaa koskevan eurooppalaisen strategian ja perustamaan sukupuoleen perustuvan väkivallan vastaisen eurooppalaisen teemavuoden; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jälleen EU:ta ja kaikkia jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan Istanbulin yleissopimuksen ja pyytää esittämään kiireellisesti aloitteen EU:n direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisesta; pyytää jälleen kerran komissiota esittämään sukupuoleen perustuvan väkivallan torjuntaa koskevan eurooppalaisen strategian ja perustamaan sukupuoleen perustuvan väkivallan vastaisen eurooppalaisen teemavuoden;

| 43. | katsoo, että naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi on toteutettava ennakoivia toimia, jotka kohdistetaan väkivaltaa ihannoiviin malleihin; painottaa, että stereotypioita ja rakenteita, joihin miesten naisiin kohdistama väkivalta perustuu, on torjuttava ennakoivilla toimilla toteuttamalla machokulttuureja koskevia kampanjoita ja jatkuvaa valistusta kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi on toteutettava ennakoivia toimia, jotka kohdistetaan väkivaltaa ihannoiviin malleihin; painottaa, että stereotypioita ja rakenteita, joihin miesten naisiin kohdistama väkivalta perustuu, on torjuttava ennakoivilla toimilla toteuttamalla machokulttuureja koskevia kampanjoita ja jatkuvaa valistusta kansallisella tasolla;

| 44. | huomauttaa, että uusia teknologioita on pidettävä olennaisena välineenä, jolla luodaan uusia työpaikkoja ja joka mahdollistaa naisten pääsyn pois köyhyydestä; |
| --- | --- |

44.

huomauttaa, että uusia teknologioita on pidettävä olennaisena välineenä, jolla luodaan uusia työpaikkoja ja joka mahdollistaa naisten pääsyn pois köyhyydestä;

| 45. | kannustaa jäsenvaltioita tekemään alue- ja paikallisviranomaisten kanssa yhteistyötä maaseudun naisten elämänlaadun parantamiseksi ja köyhyysriskin pienentämiseksi toteuttamalla laadukkaita koulutusohjelmia, joiden tavoitteina on maaseudun naisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sekä laadukkaiden työolojen ja kunnollisten tulojen tarjoaminen tälle ryhmälle; kannustaa jäsenvaltioita tarjoamaan laadukkaan kunnallisen, sosiaalisen ja julkisen infrastruktuurin yleisten elinolojen parantamiseksi maaseudulla; |
| --- | --- |

45.

kannustaa jäsenvaltioita tekemään alue- ja paikallisviranomaisten kanssa yhteistyötä maaseudun naisten elämänlaadun parantamiseksi ja köyhyysriskin pienentämiseksi toteuttamalla laadukkaita koulutusohjelmia, joiden tavoitteina on maaseudun naisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sekä laadukkaiden työolojen ja kunnollisten tulojen tarjoaminen tälle ryhmälle; kannustaa jäsenvaltioita tarjoamaan laadukkaan kunnallisen, sosiaalisen ja julkisen infrastruktuurin yleisten elinolojen parantamiseksi maaseudulla;

| 46. | katsoo, ettei monia köyhyyden ja erityisesti naisten köyhyyden näkökohtia edelleenkään tunnusteta, kuten naisten sulkemista kulttuurin ja yhteiskunnallisen osallistumisen ulkopuolelle, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita antamaan tarvittavaa tukea, jotta kaikki naiset voivat nauttia kulttuuri-, urheilu- ja virkistystoiminnasta, kiinnittäen erityistä huomiota köyhyydessä eläviin, vammaisiin ja maahanmuuttajataustaisiin naisiin; toteaa, että vakavan aineellisen puutteen nykyiset indikaattorit eivät ota huomioon kulttuurin saatavuutta ja yhteiskunnallista osallistumista ja antavat siksi vain vaillinaisen käsityksen köyhyydestä; kehottaa kehittämään lisää indikaattoreita, jotta syrjäytymistä voidaan arvioida yhteiskunnallisen, kulttuurisen ja poliittisen osallistumisen perusteella sekä arvioida erityisesti sen vaikutusta köyhyyden noidankehään ja sukupolvien yli ulottuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

46.

katsoo, ettei monia köyhyyden ja erityisesti naisten köyhyyden näkökohtia edelleenkään tunnusteta, kuten naisten sulkemista kulttuurin ja yhteiskunnallisen osallistumisen ulkopuolelle, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita antamaan tarvittavaa tukea, jotta kaikki naiset voivat nauttia kulttuuri-, urheilu- ja virkistystoiminnasta, kiinnittäen erityistä huomiota köyhyydessä eläviin, vammaisiin ja maahanmuuttajataustaisiin naisiin; toteaa, että vakavan aineellisen puutteen nykyiset indikaattorit eivät ota huomioon kulttuurin saatavuutta ja yhteiskunnallista osallistumista ja antavat siksi vain vaillinaisen käsityksen köyhyydestä; kehottaa kehittämään lisää indikaattoreita, jotta syrjäytymistä voidaan arvioida yhteiskunnallisen, kulttuurisen ja poliittisen osallistumisen perusteella sekä arvioida erityisesti sen vaikutusta köyhyyden noidankehään ja sukupolvien yli ulottuvia vaikutuksia;

| 47. | toteaa, että vammaisia naisia syrjitään usein perheen piirissä ja koulutuksessa, heidän työllistymismahdollisuutensa ovat rajalliset eivätkä heidän saamansa sosiaalietuudet riitä poistamaan köyhyysriskiä; korostaa tässä yhteydessä, että jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten olisi tarjottava vammaisille naisille heidän tarvitsemaansa erityistä huolenpitoa, jotta he voivat nauttia oikeuksistaan, ja ehdotettava toimenpiteitä, joilla heitä autetaan pääsemään työmarkkinoille erityisesti koulutukseen liittyvillä lisätukitoimilla; |
| --- | --- |

47.

toteaa, että vammaisia naisia syrjitään usein perheen piirissä ja koulutuksessa, heidän työllistymismahdollisuutensa ovat rajalliset eivätkä heidän saamansa sosiaalietuudet riitä poistamaan köyhyysriskiä; korostaa tässä yhteydessä, että jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten olisi tarjottava vammaisille naisille heidän tarvitsemaansa erityistä huolenpitoa, jotta he voivat nauttia oikeuksistaan, ja ehdotettava toimenpiteitä, joilla heitä autetaan pääsemään työmarkkinoille erityisesti koulutukseen liittyvillä lisätukitoimilla;

| 48. | kehottaa ryhtymään entistä kunnianhimoisempiin toimiin energiaköyhyyden torjumiseksi, koska se vaikuttaa suhteettoman paljon yksin eläviin naisiin sekä yksinhuoltajakotitalouksiin ja naisten vastuulla oleviin kotitalouksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan energiaköyhyyden määritelmän, jossa otetaan huomioon ilmiön sukupuolinäkökohdat, ja sisällyttämään sen rakennusten energiatehokkuudesta annettuun direktiiviin tämän tulevan uudelleenlaatimisen yhteydessä; korostaa osuuskuntien kaltaisten yhteisöllisten energia-aloitteiden tärkeää roolia haavoittuvassa asemassa olevien energian kuluttajien, ja erityisesti köyhyydessä elävien ja sosiaalisesti syrjäytymisen ja marginalisoitumisen vaarassa olevien naisten, vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä; |
| --- | --- |

48.

kehottaa ryhtymään entistä kunnianhimoisempiin toimiin energiaköyhyyden torjumiseksi, koska se vaikuttaa suhteettoman paljon yksin eläviin naisiin sekä yksinhuoltajakotitalouksiin ja naisten vastuulla oleviin kotitalouksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan energiaköyhyyden määritelmän, jossa otetaan huomioon ilmiön sukupuolinäkökohdat, ja sisällyttämään sen rakennusten energiatehokkuudesta annettuun direktiiviin tämän tulevan uudelleenlaatimisen yhteydessä; korostaa osuuskuntien kaltaisten yhteisöllisten energia-aloitteiden tärkeää roolia haavoittuvassa asemassa olevien energian kuluttajien, ja erityisesti köyhyydessä elävien ja sosiaalisesti syrjäytymisen ja marginalisoitumisen vaarassa olevien naisten, vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä;

| 49. | kehottaa uudelleen komissiota pyrkimään toteuttamaan EU:n lapsitakuun (European Child Guarantee), jolla varmistetaan, että kaikille köyhyysriskissä eläville eurooppalaisille lapsille taataan maksuton terveydenhuolto, maksuton koulutus, maksuton lastenhoito, asianmukaiset asuinolot ja riittävä ravitsemus; painottaa, että tällaisella politiikalla on parannettava naisten ja tyttöjen tilannetta erityisesti haavoittuvissa ja marginalisoituneissa yhteisöissä; toteaa, että nuorisotakuualoitteeseen on sisällyttävä sukupuolinäkökulma; |
| --- | --- |

49.

kehottaa uudelleen komissiota pyrkimään toteuttamaan EU:n lapsitakuun (European Child Guarantee), jolla varmistetaan, että kaikille köyhyysriskissä eläville eurooppalaisille lapsille taataan maksuton terveydenhuolto, maksuton koulutus, maksuton lastenhoito, asianmukaiset asuinolot ja riittävä ravitsemus; painottaa, että tällaisella politiikalla on parannettava naisten ja tyttöjen tilannetta erityisesti haavoittuvissa ja marginalisoituneissa yhteisöissä; toteaa, että nuorisotakuualoitteeseen on sisällyttävä sukupuolinäkökulma;

| 50. | kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota keräämään sukupuolen mukaan jaoteltuja tilastotietoja ja ottamaan käyttöön naisia ja köyhyyttä koskevia uusia yksittäisiä indikaattoreita ja käyttämään niitä välineenä, jolla voidaan seurata laajemman sosiaali-, talous- ja työllisyyspolitiikan vaikutuksia naisiin ja köyhyyteen, jotta voidaan kehittää parhaiden käytäntöjen vaihtoa köyhyyden torjumiseen tarkoitetuista lainsäädäntö- ja talousarviovälineistä keskittyen erityisesti köyhyysvaarassa oleviin ryhmiin, seksuaalisesta suuntautuneisuudesta ja sukupuoli-identiteetistä riippumatta; |
| --- | --- |

50.

kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota keräämään sukupuolen mukaan jaoteltuja tilastotietoja ja ottamaan käyttöön naisia ja köyhyyttä koskevia uusia yksittäisiä indikaattoreita ja käyttämään niitä välineenä, jolla voidaan seurata laajemman sosiaali-, talous- ja työllisyyspolitiikan vaikutuksia naisiin ja köyhyyteen, jotta voidaan kehittää parhaiden käytäntöjen vaihtoa köyhyyden torjumiseen tarkoitetuista lainsäädäntö- ja talousarviovälineistä keskittyen erityisesti köyhyysvaarassa oleviin ryhmiin, seksuaalisesta suuntautuneisuudesta ja sukupuoli-identiteetistä riippumatta;

| 51. | korostaa yhteiskunnallisten yrityksien roolia köyhyydessä elävien, sosiaalisesti syrjäytyneiden ja moniperusteista syrjintää kokevien naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä ja heidän osallistamisessaan; |
| --- | --- |

51.

korostaa yhteiskunnallisten yrityksien roolia köyhyydessä elävien, sosiaalisesti syrjäytyneiden ja moniperusteista syrjintää kokevien naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä ja heidän osallistamisessaan;

| 52. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita luomaan sidosryhmien osallistumisprosesseja, joilla edistetään ja helpotetaan köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden, etenkin naisten ja tyttöjen, suoraa osallistumista sosiaalista osallistamista koskevan politiikan suunnitteluun kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

52.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita luomaan sidosryhmien osallistumisprosesseja, joilla edistetään ja helpotetaan köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden, etenkin naisten ja tyttöjen, suoraa osallistumista sosiaalista osallistamista koskevan politiikan suunnitteluun kaikilla tasoilla;

| 53. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan sukupuolitietoista budjetointia välineenä, jolla voidaan varmistaa, että talousarvioita koskevissa päätöksissä otetaan huomioon sukupuoliulottuvuus ja tarkastellaan sen erilaisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan sukupuolitietoista budjetointia välineenä, jolla voidaan varmistaa, että talousarvioita koskevissa päätöksissä otetaan huomioon sukupuoliulottuvuus ja tarkastellaan sen erilaisia vaikutuksia;

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä köyhyyden torjumisessa sellaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka toimivat menestyksekkäästi äärimmäisestä köyhyydestä kärsivillä alueilla ja joilla on arvokasta tietotaitoa paikallisista yhteisöistä; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan paikallista tehokasta yhteistyötä; |
| --- | --- |

54.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä köyhyyden torjumisessa sellaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka toimivat menestyksekkäästi äärimmäisestä köyhyydestä kärsivillä alueilla ja joilla on arvokasta tietotaitoa paikallisista yhteisöistä; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan paikallista tehokasta yhteistyötä;

| 55. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan työmarkkinaosapuolet (ammattiyhdistykset ja työnantajat) sekä kansalaisyhteiskunnan, myös sukupuolten tasa-arvoa ajavat elimet, mukaan sukupuolten välisen tasa-arvon toteuttamiseen yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi; korostaa, että työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun on sisällyttävä sukupuolten tasa-arvoa koskevien käytäntöjen, muun muassa joustavien työjärjestelyjen, seuranta ja edistäminen työpaikoilla työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen helpottamiseksi; painottaa työehtosopimusten merkitystä syrjinnän torjumisessa sekä naisten ja miesten tasa-arvon edistämisessä työssä sekä muiden välineiden, kuten käytännesääntöjen, tutkimuksen tai kokemustenvaihdon ja hyvien käytäntöjen, seurannan merkitystä sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyvissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

55.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan työmarkkinaosapuolet (ammattiyhdistykset ja työnantajat) sekä kansalaisyhteiskunnan, myös sukupuolten tasa-arvoa ajavat elimet, mukaan sukupuolten välisen tasa-arvon toteuttamiseen yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi; korostaa, että työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun on sisällyttävä sukupuolten tasa-arvoa koskevien käytäntöjen, muun muassa joustavien työjärjestelyjen, seuranta ja edistäminen työpaikoilla työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen helpottamiseksi; painottaa työehtosopimusten merkitystä syrjinnän torjumisessa sekä naisten ja miesten tasa-arvon edistämisessä työssä sekä muiden välineiden, kuten käytännesääntöjen, tutkimuksen tai kokemustenvaihdon ja hyvien käytäntöjen, seurannan merkitystä sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyvissä kysymyksissä;

o

o o

| 56. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

56.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(2)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 31.

(3)  EUVL C 70 E, 8.3.2012, s. 162.

(4)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 77.

(5)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

(6)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 9.

(7)  EUVL C 131 E, 8.5.2013, s. 60.

(8)  EUVL C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(9)  EUVL C 24, 22.1.2016, s. 8.

(10)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 6.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0050.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0218.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0351.

(14)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=t2020_50&language=en

(15)  Lapsiköyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä Euroopassa käsittelevän Save the Children -järjestön raportti ”Child poverty and social exclusion in Europe” Bryssel, 2014, s. 14.

(16)  http:\\www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/547546/EPRS_STU(2015)547546_EN.pdf, s. 11.

(17)  Kansainvälinen työjärjestö, Policies and regulations to combat precarious employment, 2011.

(18)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/conference_sept_2011/dgjustice_oldagepensionspublication3march2011_en.pdf

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/105

---

P8_TA(2016)0236

Tullien ulkopuoliset esteet sisämarkkinoilla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 tullien ulkopuolisista esteistä sisämarkkinoilla (2015/2346(INI))

(2018/C 076/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (COM(2015)0550),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”A Single Market Strategy for Europe – Analysis and evidence” (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”A Single Market Strategy for Europe – Analysis and evidence” (SWD(2015)0202),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States” (SWD(2015)0203),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2014 laaditun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston tutkimuksen ”The Cost of Non-Europe in the Single Market” (Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannukset sisämarkkinoilla), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2014 laaditun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston tutkimuksen ”The Cost of Non-Europe in the Single Market” (Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannukset sisämarkkinoilla),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman palveluiden sisämarkkinoista: tilanneselvitys ja tulevat toimet (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman palveluiden sisämarkkinoista: tilanneselvitys ja tulevat toimet (1),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan vähittäiskaupan toimintasuunnitelmasta kaikkien toimijoiden eduksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan vähittäiskaupan toimintasuunnitelmasta kaikkien toimijoiden eduksi (2),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2015 verkossa julkaistun sisämarkkinoiden tulostaulun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2015 verkossa julkaistun sisämarkkinoiden tulostaulun,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A8-0160/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A8-0160/2016),

| A. | toteaa, että unionin sisämarkkinat ovat erittäin tärkeitä eurooppalaisille talouksille; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että unionin sisämarkkinat ovat erittäin tärkeitä eurooppalaisille talouksille;

| B. | toteaa, että arvioiden mukaan tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden ja julkisten hankintojen sisämarkkinoiden sekä digitaalitalouden ja kuluttajalainsäädännön päätökseen saattaminen tuottaisi taloudellista hyötyä 651 miljardista eurosta 1,1 biljoonaan euroon vuosittain, mikä vastaisi 5–8,63:a prosenttia unionin bkt:stä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että arvioiden mukaan tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden ja julkisten hankintojen sisämarkkinoiden sekä digitaalitalouden ja kuluttajalainsäädännön päätökseen saattaminen tuottaisi taloudellista hyötyä 651 miljardista eurosta 1,1 biljoonaan euroon vuosittain, mikä vastaisi 5–8,63:a prosenttia unionin bkt:stä;

| C. | toteaa, että sisämarkkinoiden perustamisesta on kulunut yli 20 vuotta, mutta perusteettomat tullien ulkopuoliset esteet vaikuttavat edelleen tavaroiden ja palvelujen kauppaan ja vapaaseen liikkuvuuteen jäsenvaltioiden välillä; toteaa, että nämä tullien ulkopuoliset esteet voivat perustua protektionismiin ja niihin voi liittyä byrokraattisia haasteita, jotka ovat hyvin usein tarkoitukseensa nähden kohtuuttomia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että sisämarkkinoiden perustamisesta on kulunut yli 20 vuotta, mutta perusteettomat tullien ulkopuoliset esteet vaikuttavat edelleen tavaroiden ja palvelujen kauppaan ja vapaaseen liikkuvuuteen jäsenvaltioiden välillä; toteaa, että nämä tullien ulkopuoliset esteet voivat perustua protektionismiin ja niihin voi liittyä byrokraattisia haasteita, jotka ovat hyvin usein tarkoitukseensa nähden kohtuuttomia;

| D. | toteaa, että vaikka palvelujen sisämarkkinoiden osuuden arvioidaan olevan noin 70 prosenttia unionin taloudesta, sen osuus unionin sisäisestä kaupasta on ainoastaan noin 20 prosenttia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vaikka palvelujen sisämarkkinoiden osuuden arvioidaan olevan noin 70 prosenttia unionin taloudesta, sen osuus unionin sisäisestä kaupasta on ainoastaan noin 20 prosenttia;

| E. | toteaa, että säännellyistä ammateista 25:tä prosenttia säännellään vain yhdessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että säännellyistä ammateista 25:tä prosenttia säännellään vain yhdessä jäsenvaltiossa;

| F. | toteaa, että toimivien digitaalisten sisämarkkinoiden tuottamaksi potentiaaliseksi hyödyksi on arvioitu noin 415 miljardia euroa vuodessa, minkä lisäksi bkt:n kasvun on arvioitu olevan noin 0,4 prosenttia vuonna 2020; toteaa lisäksi, että EU:n lainsäädännössä on lukuisia aukkokohtia, jotka haittaavat sen asianmukaista toimintaa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että toimivien digitaalisten sisämarkkinoiden tuottamaksi potentiaaliseksi hyödyksi on arvioitu noin 415 miljardia euroa vuodessa, minkä lisäksi bkt:n kasvun on arvioitu olevan noin 0,4 prosenttia vuonna 2020; toteaa lisäksi, että EU:n lainsäädännössä on lukuisia aukkokohtia, jotka haittaavat sen asianmukaista toimintaa;

| G. | toteaa, että uusista pk-yrityksistä, mikroyrityksistä ja aloittelevista yrityksistä vain 2 prosenttia on laajentanut toimintaansa yli rajojen ulkomaisten suorien investointien turvin; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että uusista pk-yrityksistä, mikroyrityksistä ja aloittelevista yrityksistä vain 2 prosenttia on laajentanut toimintaansa yli rajojen ulkomaisten suorien investointien turvin;

| H. | toteaa, että kuluttajien kannalta sisämarkkinoiden puutteet, mukaan lukien unionin lainsäädännön epätäydellinen tai sisämarkkinoiden tavoitteiden kanssa ristiriitainen täytäntöönpano, vähentävät monissa tapauksissa valinnanvaraa ja nostavat tuotteiden ja palvelujen hintaa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kuluttajien kannalta sisämarkkinoiden puutteet, mukaan lukien unionin lainsäädännön epätäydellinen tai sisämarkkinoiden tavoitteiden kanssa ristiriitainen täytäntöönpano, vähentävät monissa tapauksissa valinnanvaraa ja nostavat tuotteiden ja palvelujen hintaa;

| I. | toteaa, että yrityksille kustannukset merkitsevät kalliimpia toimitusketjuja, mikä tekee niiden omista tuotteista hintavampia, tai yrityspalveluiden saatavuuden heikkenemistä, mikä haittaa niiden kilpailukykyä; toteaa, että kilpailulle avoimet markkinat edistävät innovointia; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että yrityksille kustannukset merkitsevät kalliimpia toimitusketjuja, mikä tekee niiden omista tuotteista hintavampia, tai yrityspalveluiden saatavuuden heikkenemistä, mikä haittaa niiden kilpailukykyä; toteaa, että kilpailulle avoimet markkinat edistävät innovointia;

| J. | katsoo, että nykyisen alv-järjestelmän monimutkaisuutta voidaan myös pitää tullien ulkopuolisena esteenä; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että nykyisen alv-järjestelmän monimutkaisuutta voidaan myös pitää tullien ulkopuolisena esteenä;

| K. | katsoo, että jäsenvaltioiden ja monikansallisten suuryritysten välisiä kilpailun vastaisia verosopimuksia voidaan pitää perusteettomana tullien ulkopuolisena esteenä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että jäsenvaltioiden ja monikansallisten suuryritysten välisiä kilpailun vastaisia verosopimuksia voidaan pitää perusteettomana tullien ulkopuolisena esteenä;

| L. | katsoo, että yrityksien ja yksityishenkilöiden rajat ylittävälle toiminnalle sisämarkkinoilla on olemassa huomattavia esteitä, jotka johtuvat laadukkaiden tietojen, tukipalvelujen ja verkossa noudatettavien menettelyjen puutteesta, jonka seurauksena hallinnollinen taakka on tullut raskaaksi ja sääntöjen noudattaminen erittäin kalliiksi; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että yrityksien ja yksityishenkilöiden rajat ylittävälle toiminnalle sisämarkkinoilla on olemassa huomattavia esteitä, jotka johtuvat laadukkaiden tietojen, tukipalvelujen ja verkossa noudatettavien menettelyjen puutteesta, jonka seurauksena hallinnollinen taakka on tullut raskaaksi ja sääntöjen noudattaminen erittäin kalliiksi;

| M. | katsoo, että esteiden ja kustannuksien seuranta on hajanaista ja epäjärjestelmällistä, minkä lisäksi esteitä ja kustannuksia ei ole selvästi ja määrällisesti määritetty, mikä vaikeuttaa politiikkatoimien asettamista tärkeysjärjestykseen; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että esteiden ja kustannuksien seuranta on hajanaista ja epäjärjestelmällistä, minkä lisäksi esteitä ja kustannuksia ei ole selvästi ja määrällisesti määritetty, mikä vaikeuttaa politiikkatoimien asettamista tärkeysjärjestykseen;

I.   
  Asiayhteys ja poliittiset tavoitteet

| 1. | panee merkille, että huolimatta tulliesteiden poistamisesta 1. heinäkuuta 1968 tullien ulkopuoliset esteet, kuten perusteettomat tuotteisiin, palveluntarjoajiin ja palvelujen tarjoamisen ehtoihin sovellettavat kansalliset tekniset säännöt ja sääntelyyn liittyvät ja muut vaatimukset ja byrokratia, haittaavat edelleen tavaroiden ja palveluiden vapaata liikkuvuutta; korostaa, että sisämarkkinoiden vahvistaminen edellyttää unionilta ja jäsenvaltioilta kiireellisiä toimia tällaisten tullien ulkopuolisten esteiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että huolimatta tulliesteiden poistamisesta 1. heinäkuuta 1968 tullien ulkopuoliset esteet, kuten perusteettomat tuotteisiin, palveluntarjoajiin ja palvelujen tarjoamisen ehtoihin sovellettavat kansalliset tekniset säännöt ja sääntelyyn liittyvät ja muut vaatimukset ja byrokratia, haittaavat edelleen tavaroiden ja palveluiden vapaata liikkuvuutta; korostaa, että sisämarkkinoiden vahvistaminen edellyttää unionilta ja jäsenvaltioilta kiireellisiä toimia tällaisten tullien ulkopuolisten esteiden torjumiseksi;

| 2. | pitää tullien ulkopuolisia esteitä suhteettomina tai syrjivinä sääntelytoimina, jotka aiheuttavat markkinoille pyrkivälle yritykselle taakan tai kustannuksen, jota ei aiheudu markkinoilla jo toimiville yrityksille, tai muille kuin kansallisille yrityksille kustannuksen, jota ei aiheudu kotimaisille yrityksille, mutta toteaa, että tämä ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta säännellä ja pyrkiä oikeutettuihin poliittisiin tavoitteisiin, kuten ympäristönsuojeluun ja kuluttajien tai työntekijöiden oikeuksien suojeluun; |
| --- | --- |

2.

pitää tullien ulkopuolisia esteitä suhteettomina tai syrjivinä sääntelytoimina, jotka aiheuttavat markkinoille pyrkivälle yritykselle taakan tai kustannuksen, jota ei aiheudu markkinoilla jo toimiville yrityksille, tai muille kuin kansallisille yrityksille kustannuksen, jota ei aiheudu kotimaisille yrityksille, mutta toteaa, että tämä ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta säännellä ja pyrkiä oikeutettuihin poliittisiin tavoitteisiin, kuten ympäristönsuojeluun ja kuluttajien tai työntekijöiden oikeuksien suojeluun;

| 3. | katsoo, että monitasoisesta hallinnosta voi aiheutua kansallisen tason eroavuuksia; katsoo, että sääntelyä koskevan päätöksenteon kaikilla tasoilla on ymmärrettävä, että toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia ja edistettävä oikeutettuja julkisen politiikan tavoitteita; katsoo, että toimintapolitiikkaa koskevien käytäntöjen ja sääntelykäytäntöjen yhtenevyydellä ja johdonmukaisuudella voidaan merkittävästi vähentää tullien ulkopuolisia esteitä; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että monitasoisesta hallinnosta voi aiheutua kansallisen tason eroavuuksia; katsoo, että sääntelyä koskevan päätöksenteon kaikilla tasoilla on ymmärrettävä, että toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia ja edistettävä oikeutettuja julkisen politiikan tavoitteita; katsoo, että toimintapolitiikkaa koskevien käytäntöjen ja sääntelykäytäntöjen yhtenevyydellä ja johdonmukaisuudella voidaan merkittävästi vähentää tullien ulkopuolisia esteitä;

| 4. | katsoo, että silloin kun tullien ulkopuoliset esteet voidaan katsoa oikeasuhteisiksi, tietoa erilaisista kansallisista sääntelyvaatimuksista olisi oltava helposti saatavilla ja asiaan liittyvän ilmoitettavien tietojen antamisen ja menettelyjen päätökseen saattamisen oltava mahdollisimman käyttäjäystävällistä; katsoo, että nykyisen erilaisten yhteyspisteiden, kuten tuoteyhteyspisteiden ja keskitettyjen yhteyspisteiden, varaan rakennetun järjestelmän täytäntöönpano on ollut epäjohdonmukaista jäsenvaltioissa ja että se on liian monimutkaista; muistuttaa, että on tärkeää vahvistaa ja virtaviivaistaa pk-yrityksiä koskevia olemassa olevia sisämarkkinavälineitä, jotta voidaan yksinkertaistaa niiden rajat ylittävää laajentumista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään enemmän huomiota näiden järjestelmien tehostamiseen ja parantamiseen ja korostaa erityisesti tarvetta kohentaa nopeasti keskitettyjä asiointipisteitä; kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille edistymisestä ja seuraavista toimenpiteistä vuoden 2016 loppuun mennessä; painottaa, että jäsenvaltioihin tehtävien investointien houkuttelevuus kasvaa, jos jäsenvaltioista saadaan entistä avoimempia ja esteettömämpiä sääntelyvaatimusten suhteen; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että silloin kun tullien ulkopuoliset esteet voidaan katsoa oikeasuhteisiksi, tietoa erilaisista kansallisista sääntelyvaatimuksista olisi oltava helposti saatavilla ja asiaan liittyvän ilmoitettavien tietojen antamisen ja menettelyjen päätökseen saattamisen oltava mahdollisimman käyttäjäystävällistä; katsoo, että nykyisen erilaisten yhteyspisteiden, kuten tuoteyhteyspisteiden ja keskitettyjen yhteyspisteiden, varaan rakennetun järjestelmän täytäntöönpano on ollut epäjohdonmukaista jäsenvaltioissa ja että se on liian monimutkaista; muistuttaa, että on tärkeää vahvistaa ja virtaviivaistaa pk-yrityksiä koskevia olemassa olevia sisämarkkinavälineitä, jotta voidaan yksinkertaistaa niiden rajat ylittävää laajentumista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään enemmän huomiota näiden järjestelmien tehostamiseen ja parantamiseen ja korostaa erityisesti tarvetta kohentaa nopeasti keskitettyjä asiointipisteitä; kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille edistymisestä ja seuraavista toimenpiteistä vuoden 2016 loppuun mennessä; painottaa, että jäsenvaltioihin tehtävien investointien houkuttelevuus kasvaa, jos jäsenvaltioista saadaan entistä avoimempia ja esteettömämpiä sääntelyvaatimusten suhteen;

| 5. | katsoo, että digitaalisista sisämarkkinoista annetussa komission tiedonannossa esitetty aloite yhdestä kaikenkattavasta portaalista on myönteinen askel; kehottaa painokkaasti komissiota perustamaan yrityksiä ja kuluttajia varten keskitetyn yhteyspisteen, jossa annetaan kaikkea sisämarkkinoihin liittyvää tietoa, tukea ja ongelmanratkaisuapua ja jossa annetaan tietoa kansallisista ja unionin laajuisista menettelyistä, joita tarvitaan rajat ylittävässä toiminnassa unionissa; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että digitaalisista sisämarkkinoista annetussa komission tiedonannossa esitetty aloite yhdestä kaikenkattavasta portaalista on myönteinen askel; kehottaa painokkaasti komissiota perustamaan yrityksiä ja kuluttajia varten keskitetyn yhteyspisteen, jossa annetaan kaikkea sisämarkkinoihin liittyvää tietoa, tukea ja ongelmanratkaisuapua ja jossa annetaan tietoa kansallisista ja unionin laajuisista menettelyistä, joita tarvitaan rajat ylittävässä toiminnassa unionissa;

| 6. | ottaa huomioon, että komission ja jäsenvaltioiden yhteistyö, jolla pyritään parantamaan SOLVIT-verkon toimintaa, on tärkeää tullien ulkopuolisten esteiden poistamisen kannalta, erityisesti maantieteellisillä alueilla tai toimialoilla, joilla SOLVIT-verkkoa ei käytetä usein ja joilla toimivaltaiset viranomaiset eivät tarkastele kaikkia käsiteltäväksi toimitettuja asioita; |
| --- | --- |

6.

ottaa huomioon, että komission ja jäsenvaltioiden yhteistyö, jolla pyritään parantamaan SOLVIT-verkon toimintaa, on tärkeää tullien ulkopuolisten esteiden poistamisen kannalta, erityisesti maantieteellisillä alueilla tai toimialoilla, joilla SOLVIT-verkkoa ei käytetä usein ja joilla toimivaltaiset viranomaiset eivät tarkastele kaikkia käsiteltäväksi toimitettuja asioita;

| 7. | painottaa, että monille toisen jäsenvaltion markkinoille pyrkiville yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille laajentuminen merkitsee edelleenkin niiden omasta näkökulmasta kansainvälistä kauppaa; painottaa, että pk-yrityksille, aloitteleville yrityksille ja innovatiivisille yrityksille, kuten erityisesti jakamistalouden yrityksille, olisi taattava täydet mahdollisuudet kasvaa rajat ylittävän kaupan välityksellä; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että monille toisen jäsenvaltion markkinoille pyrkiville yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille laajentuminen merkitsee edelleenkin niiden omasta näkökulmasta kansainvälistä kauppaa; painottaa, että pk-yrityksille, aloitteleville yrityksille ja innovatiivisille yrityksille, kuten erityisesti jakamistalouden yrityksille, olisi taattava täydet mahdollisuudet kasvaa rajat ylittävän kaupan välityksellä;

| 8. | katsoo, että yksi unionin ja yksittäisten jäsenvaltioiden tehtävä olisi oltava tullien ulkopuolisten esteiden mahdollinen poistaminen, ellei niitä voida perustella ja elleivät ne vastaa tavoitteita, jotka on lueteltu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa, jossa todetaan, että unionin perustana on erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että yksi unionin ja yksittäisten jäsenvaltioiden tehtävä olisi oltava tullien ulkopuolisten esteiden mahdollinen poistaminen, ellei niitä voida perustella ja elleivät ne vastaa tavoitteita, jotka on lueteltu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa, jossa todetaan, että unionin perustana on erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous;

| 9. | muistuttaa, että digitaalisten sisämarkkinoiden strategia ja sisämarkkinastrategia Euroopalle sisältävät aloitteita, jotka olisi pantava nopeasti ja kunnianhimoisesti täytäntöön, jotta vähennetään tullien ulkopuolisia esteitä sisämarkkinoilla; korostaa, että on ratkaisevan tärkeää, että nämä aloitteet perustuvat sääntelyn parantamista koskeviin periaatteisiin ja mahdollisimman tehokkaisiin välineisiin, kuten yhteensovittamiseen ja vastavuoroiseen tunnustamiseen; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että digitaalisten sisämarkkinoiden strategia ja sisämarkkinastrategia Euroopalle sisältävät aloitteita, jotka olisi pantava nopeasti ja kunnianhimoisesti täytäntöön, jotta vähennetään tullien ulkopuolisia esteitä sisämarkkinoilla; korostaa, että on ratkaisevan tärkeää, että nämä aloitteet perustuvat sääntelyn parantamista koskeviin periaatteisiin ja mahdollisimman tehokkaisiin välineisiin, kuten yhteensovittamiseen ja vastavuoroiseen tunnustamiseen;

II.   
  Laaja-alaiset tullien ulkopuoliset esteet

| 10. | katsoo, että eroavuudet nykyisten direktiivien kansalliseen lainsäädäntöön sisällyttämisen vauhdissa ja tosiasiallisessa täytäntöönpanossa kansallisella tasolla luovat yrityksille oikeudellisesti epävarman tilanteen ja sisämarkkinoille vaihtelevat kilpailuolosuhteet; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että eroavuudet nykyisten direktiivien kansalliseen lainsäädäntöön sisällyttämisen vauhdissa ja tosiasiallisessa täytäntöönpanossa kansallisella tasolla luovat yrityksille oikeudellisesti epävarman tilanteen ja sisämarkkinoille vaihtelevat kilpailuolosuhteet;

| 11. | katsoo, että kun komissio on kumonnut tarpeetonta unionin lainsäädäntöä, jäsenvaltioiden olisi toimittava ripeästi ja kumottava vastaavat kansalliset säännökset; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että kun komissio on kumonnut tarpeetonta unionin lainsäädäntöä, jäsenvaltioiden olisi toimittava ripeästi ja kumottava vastaavat kansalliset säännökset;

| 12. | katsoo, että jäsenvaltioiden laajamittainen unionin oikeuden noudattamatta jättäminen on haitaksi sisämarkkinoille ja unionin kansalaisille; katsoo myös, että hidas osaksi kansallisen lainsäädännön saattamista koskeva menettely johtaa siihen, että jotkut jäsenvaltiot hyötyvät perusteettomasti jatketuista vaatimusten noudattamisen määräajoista; kehottaa jatkamaan yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kesken sellaisen toimintakulttuurin edistämistä, jossa vaatimuksia noudatetaan, kuten sisämarkkinastrategiassa edellytetään; korostaa tarvetta puuttua nopeasti tilanteeseen, jos jäsenvaltiot eivät noudata vaatimuksia; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että jäsenvaltioiden laajamittainen unionin oikeuden noudattamatta jättäminen on haitaksi sisämarkkinoille ja unionin kansalaisille; katsoo myös, että hidas osaksi kansallisen lainsäädännön saattamista koskeva menettely johtaa siihen, että jotkut jäsenvaltiot hyötyvät perusteettomasti jatketuista vaatimusten noudattamisen määräajoista; kehottaa jatkamaan yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kesken sellaisen toimintakulttuurin edistämistä, jossa vaatimuksia noudatetaan, kuten sisämarkkinastrategiassa edellytetään; korostaa tarvetta puuttua nopeasti tilanteeseen, jos jäsenvaltiot eivät noudata vaatimuksia;

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota siihen, että joidenkin jäsenvaltioiden hallitukset sisällyttävät unionin oikeutta täytäntöön pannessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä saatettuihin direktiiveihin lisäsääntöjä eli harjoittavat ylisääntelyä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota siihen, että joidenkin jäsenvaltioiden hallitukset sisällyttävät unionin oikeutta täytäntöön pannessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä saatettuihin direktiiveihin lisäsääntöjä eli harjoittavat ylisääntelyä;

| 14. | korostaa, että ulkomaisiin palveluntarjoajiin on viime aikoina sovellettu entistä enemmän tiukempia valvontatoimia; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että valvontatoimet ovat oikeasuhteisia, perusteltuja ja syrjimättömiä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että ulkomaisiin palveluntarjoajiin on viime aikoina sovellettu entistä enemmän tiukempia valvontatoimia; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että valvontatoimet ovat oikeasuhteisia, perusteltuja ja syrjimättömiä;

| 15. | katsoo, että asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä saatettujen sääntöjen epäjohdonmukainen valvonta jäsenvaltioissa aiheuttaa sisämarkkinoille samanlaista haittaa kuin myöhäinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä; katsoo, että vaatimusten noudattamisesta ja valvonnasta tulee entistä haastavampaa, kun yleisesti käytetyille määritelmille, jotka koskevat esimerkiksi jäljitettävyyttä ja markkinoille saattamista, annetaan eri merkityksiä eri säädöksissä; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä saatettujen sääntöjen epäjohdonmukainen valvonta jäsenvaltioissa aiheuttaa sisämarkkinoille samanlaista haittaa kuin myöhäinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä; katsoo, että vaatimusten noudattamisesta ja valvonnasta tulee entistä haastavampaa, kun yleisesti käytetyille määritelmille, jotka koskevat esimerkiksi jäljitettävyyttä ja markkinoille saattamista, annetaan eri merkityksiä eri säädöksissä;

| 16. | katsoo, että samojen sääntöjen erilainen soveltaminen eri jäsenvaltioissa on omiaan luomaan uusia perusteettomia tullien ulkopuolisia esteitä; kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki toimenpiteet eroavuuksien minimoimiseksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että samojen sääntöjen erilainen soveltaminen eri jäsenvaltioissa on omiaan luomaan uusia perusteettomia tullien ulkopuolisia esteitä; kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki toimenpiteet eroavuuksien minimoimiseksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa;

| 17. | katsoo, että komission olisi hyödynnettävä enemmän direktiivien täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja, koska näin voitaisiin varmistaa täytäntöönpanon laajempi yhdenmukaistaminen; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että komission olisi hyödynnettävä enemmän direktiivien täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja, koska näin voitaisiin varmistaa täytäntöönpanon laajempi yhdenmukaistaminen;

| 18. | panee merkille tuotemarkkinoiden sääntelyssä jatkuvasti esiintyvät kansallisen tason eroavuudet, joiden kanssa rajat ylittävää toimintaa harjoittavien yritysten on edelleen kamppailtava ja jotka liittyvät niin rajoituksien tasoon kuin eroavuuksiin jäsenvaltioiden välillä; katsoo, että tämä pakottaa yritykset tarpeettomasti mukauttamaan tuotteitaan ja palveluitaan moninaisten standardien ja toistuvien testausten mukaisiksi; katsoo, että tämä rajoittaa EU:n sisäistä kauppaa, vähentää kasvua ja vaikuttaa haitallisesti työpaikkojen luomiseen; |
| --- | --- |

18.

panee merkille tuotemarkkinoiden sääntelyssä jatkuvasti esiintyvät kansallisen tason eroavuudet, joiden kanssa rajat ylittävää toimintaa harjoittavien yritysten on edelleen kamppailtava ja jotka liittyvät niin rajoituksien tasoon kuin eroavuuksiin jäsenvaltioiden välillä; katsoo, että tämä pakottaa yritykset tarpeettomasti mukauttamaan tuotteitaan ja palveluitaan moninaisten standardien ja toistuvien testausten mukaisiksi; katsoo, että tämä rajoittaa EU:n sisäistä kauppaa, vähentää kasvua ja vaikuttaa haitallisesti työpaikkojen luomiseen;

| 19. | katsoo, että koska erilaisten tuotelinjojen tarve vähentää mittakaavaetua, oikeudellinen, taloudellinen tai muu taakka kohdistuu monin tavoin suhteettoman rankasti pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että koska erilaisten tuotelinjojen tarve vähentää mittakaavaetua, oikeudellinen, taloudellinen tai muu taakka kohdistuu monin tavoin suhteettoman rankasti pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin;

| 20. | kiinnittää huomiota rajat ylittävien julkisten hankintojen tähän mennessä matalaan tasoon, sillä alle 20 prosenttia kaikista julkisista hankinnoista unionissa julkaistaan Euroopan laajuisilla foorumeilla ja vain 3,5 prosenttia sopimuksista myönnetään muiden jäsenvaltioiden yrityksille; kiinnittää huomiota siihen, että erityisesti pk-yrityksillä on vaikeuksia osallistua rajat ylittäviä julkisia hankintoja koskeviin tarjouskilpailuihin; pitää tässä mielessä tärkeinä niitä uusia EU:n direktiivejä julkisista hankinnoista ja käyttöoikeuksien myöntämisestä, jotka jäsenvaltioiden oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä huhtikuuhun 2016 mennessä; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön kyseisen lainsäädännön, myös täysin sähköiset julkiset hankintamenettelyt; |
| --- | --- |

20.

kiinnittää huomiota rajat ylittävien julkisten hankintojen tähän mennessä matalaan tasoon, sillä alle 20 prosenttia kaikista julkisista hankinnoista unionissa julkaistaan Euroopan laajuisilla foorumeilla ja vain 3,5 prosenttia sopimuksista myönnetään muiden jäsenvaltioiden yrityksille; kiinnittää huomiota siihen, että erityisesti pk-yrityksillä on vaikeuksia osallistua rajat ylittäviä julkisia hankintoja koskeviin tarjouskilpailuihin; pitää tässä mielessä tärkeinä niitä uusia EU:n direktiivejä julkisista hankinnoista ja käyttöoikeuksien myöntämisestä, jotka jäsenvaltioiden oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä huhtikuuhun 2016 mennessä; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön kyseisen lainsäädännön, myös täysin sähköiset julkiset hankintamenettelyt;

| 21. | korostaa, että alv-vaatimuksien noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat yksi suurimmista tullien ulkopuolisista esteistä; kehottaa esittämään käytännöllisiä ehdotuksia alv:n yksinkertaistamiseksi; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että alv-vaatimuksien noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat yksi suurimmista tullien ulkopuolisista esteistä; kehottaa esittämään käytännöllisiä ehdotuksia alv:n yksinkertaistamiseksi;

| 22. | katsoo, että unionissa sovellettavia eri alv-järjestelmiä saatetaan pitää tullin ulkopuolisena esteenä; painottaa, että arvonlisäveron erityisjärjestelmä (VATMOSS) on hyvä keino tukea tämän esteen ylittämistä ja erityisesti pk-yrityksiä niiden rajat ylittävässä toiminnassa; toteaa, että arvonlisäveron erityisjärjestelmään liittyy vielä joitakin vähäisempiä ongelmia; kehottaa komissiota jatkamaan yrityksien alv:n maksuvelvoitteiden helpottamista kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että unionissa sovellettavia eri alv-järjestelmiä saatetaan pitää tullin ulkopuolisena esteenä; painottaa, että arvonlisäveron erityisjärjestelmä (VATMOSS) on hyvä keino tukea tämän esteen ylittämistä ja erityisesti pk-yrityksiä niiden rajat ylittävässä toiminnassa; toteaa, että arvonlisäveron erityisjärjestelmään liittyy vielä joitakin vähäisempiä ongelmia; kehottaa komissiota jatkamaan yrityksien alv:n maksuvelvoitteiden helpottamista kaikkialla EU:ssa;

| 23. | katsoo, että myös monet kansalliset hallintokäytännöt, kuten kansallisten elinten tai virastojen asiakirjojen virallistamista koskevat vaatimukset, johtavat perusteettomiin tullien ulkopuolisiin esteisiin; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita käyttämään sähköisen hallinnon ratkaisuja, joissa muun muassa asetetaan etusijalle yhteentoimivuus ja sähköiset allekirjoitukset, uudistaakseen julkishallintoaan ottaen esimerkkiä vaikkapa Virosta ja Tanskasta, asettamaan kansalaisten ja yritysten saataville enemmän ja helppokäyttöisempiä sähköisiä palveluja sekä helpottamaan julkisen hallinnon rajat ylittävää yhteistyötä ja yhteentoimivuutta heikentämättä silti henkilötietojen suojaa; katsoo, että sähköisen hallinnon käyttö on yrityksille tärkeä väline, unohtamatta kuitenkaan muita tiedonsaannin lähteitä tai saattamatta heikompaan asemaa niitä kansalaisia, joilla ei ole pääsyä digitaalisiin palveluihin; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että myös monet kansalliset hallintokäytännöt, kuten kansallisten elinten tai virastojen asiakirjojen virallistamista koskevat vaatimukset, johtavat perusteettomiin tullien ulkopuolisiin esteisiin; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita käyttämään sähköisen hallinnon ratkaisuja, joissa muun muassa asetetaan etusijalle yhteentoimivuus ja sähköiset allekirjoitukset, uudistaakseen julkishallintoaan ottaen esimerkkiä vaikkapa Virosta ja Tanskasta, asettamaan kansalaisten ja yritysten saataville enemmän ja helppokäyttöisempiä sähköisiä palveluja sekä helpottamaan julkisen hallinnon rajat ylittävää yhteistyötä ja yhteentoimivuutta heikentämättä silti henkilötietojen suojaa; katsoo, että sähköisen hallinnon käyttö on yrityksille tärkeä väline, unohtamatta kuitenkaan muita tiedonsaannin lähteitä tai saattamatta heikompaan asemaa niitä kansalaisia, joilla ei ole pääsyä digitaalisiin palveluihin;

| 24. | kehottaa komissiota noudattamaan vakaata käytännön lähestymistapaa valvontaan ja varmistamaan, että jäsenvaltiot soveltavat asianmukaisesti sisämarkkinasääntöjä ja panevat ne asianmukaisesti täytäntöön; katsoo näin ollen, että osaksi kansallista lainsäädäntöä saatettujen direktiivien täytäntöönpanoprosessin koordinointia olisi parannettava esimerkiksi komission järjestämillä seminaareilla, joissa käsitellään säädösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja vaihtamalla parhaita käytänteitä, jotta jäsenvaltioiden väliset erot voitaisiin minimoida varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota noudattamaan vakaata käytännön lähestymistapaa valvontaan ja varmistamaan, että jäsenvaltiot soveltavat asianmukaisesti sisämarkkinasääntöjä ja panevat ne asianmukaisesti täytäntöön; katsoo näin ollen, että osaksi kansallista lainsäädäntöä saatettujen direktiivien täytäntöönpanoprosessin koordinointia olisi parannettava esimerkiksi komission järjestämillä seminaareilla, joissa käsitellään säädösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja vaihtamalla parhaita käytänteitä, jotta jäsenvaltioiden väliset erot voitaisiin minimoida varhaisessa vaiheessa;

III.   
  Laaja-alaiset tullien ulkopuoliset esteet

Tavaroiden sisämarkkinat

| 25. | painottaa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen merkitystä sellaisten tavaroiden sisämarkkinoille pääsyn varmistamiseksi, joita ei ole yhdenmukaistettu unionin tasolla, ja tilanteissa, joissa jäsenvaltiot soveltavat tuotteisiin kansallisia, usein hyvin erilaisia, sääntöjä, joiden perustavoite on kuitenkin sama; |
| --- | --- |

25.

painottaa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen merkitystä sellaisten tavaroiden sisämarkkinoille pääsyn varmistamiseksi, joita ei ole yhdenmukaistettu unionin tasolla, ja tilanteissa, joissa jäsenvaltiot soveltavat tuotteisiin kansallisia, usein hyvin erilaisia, sääntöjä, joiden perustavoite on kuitenkin sama;

| 26. | korostaa, että monet yritykset eivät ole tietoisia vastavuoroisesta tunnustamisesta ja uskovat, että niiden on noudatettava kohdejäsenvaltion kansallisia vaatimuksia tehdessään kauppaa sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että monet yritykset eivät ole tietoisia vastavuoroisesta tunnustamisesta ja uskovat, että niiden on noudatettava kohdejäsenvaltion kansallisia vaatimuksia tehdessään kauppaa sisämarkkinoilla;

| 27. | kehottaa komissiota toimiin, joilla parannetaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamista; odottaa tämän osalta komission suunnitelmia lisätä tietoisuutta ja tarkistaa vastavuoroista tunnustamista koskevaa asetusta; katsoo, että yhdenmukaistaminen on myös tehokas keino varmistaa, että tavaroilla ja palveluilla on yhtäläinen pääsy sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota toimiin, joilla parannetaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamista; odottaa tämän osalta komission suunnitelmia lisätä tietoisuutta ja tarkistaa vastavuoroista tunnustamista koskevaa asetusta; katsoo, että yhdenmukaistaminen on myös tehokas keino varmistaa, että tavaroilla ja palveluilla on yhtäläinen pääsy sisämarkkinoille;

Palvelujen sisämarkkinat

| 28. | pyytää kiinnittämään huomiota palvelujen tarjoajien erityisesti yrityspalvelujen, liikenteen ja rakentamisen aloilla kohtaamiin ongelmiin, jotka johtuvat monista erilaisista perusteettomista tai suhteettomista lupa-, rekisteröinti- ja ennakkoilmoitusvaatimuksista tai tosiasiallista sijoittautumista koskevista vaatimuksista; painottaa, että tämä saattaa johtaa ulkomaisten palveluntarjoajien syrjintään, mikä loukkaisi palvelujen vapaan liikkuvuuden periaatetta; kehottaa tässä yhteydessä jatkamaan sähköisen hallinnon ja sähköisen rekisteröinnin järjestelmän kehittämistä, jotta yksinkertaistetaan prosessia palveluntarjoajien kannalta; |
| --- | --- |

28.

pyytää kiinnittämään huomiota palvelujen tarjoajien erityisesti yrityspalvelujen, liikenteen ja rakentamisen aloilla kohtaamiin ongelmiin, jotka johtuvat monista erilaisista perusteettomista tai suhteettomista lupa-, rekisteröinti- ja ennakkoilmoitusvaatimuksista tai tosiasiallista sijoittautumista koskevista vaatimuksista; painottaa, että tämä saattaa johtaa ulkomaisten palveluntarjoajien syrjintään, mikä loukkaisi palvelujen vapaan liikkuvuuden periaatetta; kehottaa tässä yhteydessä jatkamaan sähköisen hallinnon ja sähköisen rekisteröinnin järjestelmän kehittämistä, jotta yksinkertaistetaan prosessia palveluntarjoajien kannalta;

| 29. | painottaa, että erityisesti palveludirektiivin puutteellinen täytäntöönpano ja poikkeava soveltaminen vaikuttavat haitallisesti sisämarkkinoihin; |
| --- | --- |

29.

painottaa, että erityisesti palveludirektiivin puutteellinen täytäntöönpano ja poikkeava soveltaminen vaikuttavat haitallisesti sisämarkkinoihin;

| 30. | korostaa, että tarvitaan selkeä ja yhtenäinen sääntely-ympäristö, joka mahdollistaa palvelujen kehittämisen työntekijöitä ja kuluttajia suojaavassa markkinaympäristössä ja jolla varmistetaan, ettei nykyisiin tai uusiin markkinatoimijoihin EU:n sisämarkkinoilla kohdisteta tarpeettomia sääntelyesteitä riippumatta niiden käyttämästä liiketoimintamallista; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että tarvitaan selkeä ja yhtenäinen sääntely-ympäristö, joka mahdollistaa palvelujen kehittämisen työntekijöitä ja kuluttajia suojaavassa markkinaympäristössä ja jolla varmistetaan, ettei nykyisiin tai uusiin markkinatoimijoihin EU:n sisämarkkinoilla kohdisteta tarpeettomia sääntelyesteitä riippumatta niiden käyttämästä liiketoimintamallista;

| 31. | pyytää kiinnittämään huomiota myös tiettyjen jäsenvaltioiden palveluntarjoajien yhtiömuotoja ja osakkuuksia tai hallintorakennetta koskeviin perusteettomiin tai suhteettomiin rajoituksiin sekä rajoituksiin, jotka koskevat ammattien harjoittamista yhdessä; korostaa, että jotkut näistä rajoituksista voivat muodostaa kohtuuttomia tai perusteettomia esteitä rajat ylittävälle palvelujen tarjoamiselle; painottaa, että palveluihin sovellettavien sääntelyvaatimusten ja -rajoitusten oikeasuhteisuusarvioinnin on oltava johdonmukaisempaa; |
| --- | --- |

31.

pyytää kiinnittämään huomiota myös tiettyjen jäsenvaltioiden palveluntarjoajien yhtiömuotoja ja osakkuuksia tai hallintorakennetta koskeviin perusteettomiin tai suhteettomiin rajoituksiin sekä rajoituksiin, jotka koskevat ammattien harjoittamista yhdessä; korostaa, että jotkut näistä rajoituksista voivat muodostaa kohtuuttomia tai perusteettomia esteitä rajat ylittävälle palvelujen tarjoamiselle; painottaa, että palveluihin sovellettavien sääntelyvaatimusten ja -rajoitusten oikeasuhteisuusarvioinnin on oltava johdonmukaisempaa;

| 32. | painottaa, että palveludirektiiviin sisältyvä ilmoitusvelvollisuus olisi voinut olla tehokas väline perusteettomien tullien ulkopuolisten esteiden vähentämisessä tai poistamisessa mutta jäsenvaltiot ja komissio ovat laiminlyöneet sen soveltamista; on tämän vuoksi tyytyväinen siihen, että sisämarkkinastrategiassa on kiinnitetty enemmän huomiota ilmoitusmenettelyyn, koska varhaisella puuttumisella voidaan tarkistaa kansallisia toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi jo ennen kuin niitä ilmenee; katsoo lisäksi, että jäsenvaltioilta olisi pyydettävä yksityiskohtaisempia perusteluja, kun uusia sääntelytoimia otetaan käyttöön; painottaa myönteisiä kokemuksia, joita on saatu tuotteita koskevasta ilmoitusmenettelystä, ja ehdottaa tämän käyttämistä mallina parannettaessa palveluja koskevaa menettelyä; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että palveludirektiiviin sisältyvä ilmoitusvelvollisuus olisi voinut olla tehokas väline perusteettomien tullien ulkopuolisten esteiden vähentämisessä tai poistamisessa mutta jäsenvaltiot ja komissio ovat laiminlyöneet sen soveltamista; on tämän vuoksi tyytyväinen siihen, että sisämarkkinastrategiassa on kiinnitetty enemmän huomiota ilmoitusmenettelyyn, koska varhaisella puuttumisella voidaan tarkistaa kansallisia toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi jo ennen kuin niitä ilmenee; katsoo lisäksi, että jäsenvaltioilta olisi pyydettävä yksityiskohtaisempia perusteluja, kun uusia sääntelytoimia otetaan käyttöön; painottaa myönteisiä kokemuksia, joita on saatu tuotteita koskevasta ilmoitusmenettelystä, ja ehdottaa tämän käyttämistä mallina parannettaessa palveluja koskevaa menettelyä;

| 33. | huomauttaa, että julkisiin palveluihin sovelletaan erityissuojelua sisämarkkinasääntöihin nähden niille osoitettujen yleisen edun mukaisten tehtävien vuoksi ja että näin ollen viranomaisten vahvistamat niiden moitteetonta toimintaa koskevat säännöt eivät muodosta tullien ulkopuolisia esteitä; huomauttaa tässä yhteydessä, että sosiaali- ja terveyspalveluihin ei sovelleta palveludirektiiviä; |
| --- | --- |

33.

huomauttaa, että julkisiin palveluihin sovelletaan erityissuojelua sisämarkkinasääntöihin nähden niille osoitettujen yleisen edun mukaisten tehtävien vuoksi ja että näin ollen viranomaisten vahvistamat niiden moitteetonta toimintaa koskevat säännöt eivät muodosta tullien ulkopuolisia esteitä; huomauttaa tässä yhteydessä, että sosiaali- ja terveyspalveluihin ei sovelleta palveludirektiiviä;

| 34. | toteaa, että rakennuspalvelujen tarjoajat kohtaavat usein vaatimuksia, jotka liittyvät niiden organisaatioon kotimaassa, myös organisaatiota koskevaan sertifiointijärjestelmään, mikä tekee rajat ylittävien palvelujen tarjoamisesta liian monimutkaista ja rajoittaa näin rakennuspalveluiden ja rakennusalan ammattilaisten vapaata liikkuvuutta; |
| --- | --- |

34.

toteaa, että rakennuspalvelujen tarjoajat kohtaavat usein vaatimuksia, jotka liittyvät niiden organisaatioon kotimaassa, myös organisaatiota koskevaan sertifiointijärjestelmään, mikä tekee rajat ylittävien palvelujen tarjoamisesta liian monimutkaista ja rajoittaa näin rakennuspalveluiden ja rakennusalan ammattilaisten vapaata liikkuvuutta;

| 35. | kehottaa komissiota puuttumaan näihin esteisiin muun muassa parantamalla vastavuoroista tunnustamista, jos se on tarkoituksenmukaista, ja tarvittaessa lainsäädäntötoimin; korostaa, että tulevat toimet, kuten ehdotettu palvelupassi, eivät saisi johtaa hallinnolliseen lisätaakkaan vaan niillä olisi pyrittävä puuttumaan tullien ulkopuolisiin esteisiin; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota puuttumaan näihin esteisiin muun muassa parantamalla vastavuoroista tunnustamista, jos se on tarkoituksenmukaista, ja tarvittaessa lainsäädäntötoimin; korostaa, että tulevat toimet, kuten ehdotettu palvelupassi, eivät saisi johtaa hallinnolliseen lisätaakkaan vaan niillä olisi pyrittävä puuttumaan tullien ulkopuolisiin esteisiin;

| 36. | kehottaa komissiota tarkastelemaan rasitteita, jotka liittyvät pankkialan sirpaloitumiseen unionissa, mistä seuraa ongelmia ulkomaalaisille toimijoille, erityisesti pk-yrityksille, jotka yrittävät avata pankkitilin jossakin toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota tarkastelemaan rasitteita, jotka liittyvät pankkialan sirpaloitumiseen unionissa, mistä seuraa ongelmia ulkomaalaisille toimijoille, erityisesti pk-yrityksille, jotka yrittävät avata pankkitilin jossakin toisessa jäsenvaltiossa;

| 37. | toteaa, että jotkut säänneltyyn ammattiin pääsyä ja ammatin harjoittamista koskevat jäsenvaltioiden säännökset voivat olla kohtuuttomia ja ne voivat siksi luoda tarpeettomia sääntelyesteitä pääsylle harjoittamaan joitakin ammatteja ja säänneltyjen ammattien palvelutarjoajien liikkuvuudelle; pitää kuitenkin tärkeänä, että varmistetaan oikeudenmukainen kilpailu, koulutuksen laatu ja onnistuneiden tutkintojärjestelmien tukeminen; |
| --- | --- |

37.

toteaa, että jotkut säänneltyyn ammattiin pääsyä ja ammatin harjoittamista koskevat jäsenvaltioiden säännökset voivat olla kohtuuttomia ja ne voivat siksi luoda tarpeettomia sääntelyesteitä pääsylle harjoittamaan joitakin ammatteja ja säänneltyjen ammattien palvelutarjoajien liikkuvuudelle; pitää kuitenkin tärkeänä, että varmistetaan oikeudenmukainen kilpailu, koulutuksen laatu ja onnistuneiden tutkintojärjestelmien tukeminen;

| 38. | toistaa komission näkemyksen siitä, että kaksoistutkintojärjestelmät ovat suositeltavia esimerkkeinä parhaista käytännöistä Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

38.

toistaa komission näkemyksen siitä, että kaksoistutkintojärjestelmät ovat suositeltavia esimerkkeinä parhaista käytännöistä Euroopan unionissa;

| 39. | on tyytyväinen kahden viime vuoden aikana tehtyyn keskinäiseen arviointiin; katsoo, että hyvin suunnitellut vertaisarviointimenettelyt, jotka kannustavat avoimeen vuoropuheluun jäsenvaltioiden kesken, voivat olla tehokkaita muutoksen edistäjiä; kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota laajentamaan tätä käytäntöä erityisesti muille sisämarkkinoiden sääntelyn aloille; |
| --- | --- |

39.

on tyytyväinen kahden viime vuoden aikana tehtyyn keskinäiseen arviointiin; katsoo, että hyvin suunnitellut vertaisarviointimenettelyt, jotka kannustavat avoimeen vuoropuheluun jäsenvaltioiden kesken, voivat olla tehokkaita muutoksen edistäjiä; kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota laajentamaan tätä käytäntöä erityisesti muille sisämarkkinoiden sääntelyn aloille;

| 40. | kehottaa komissiota tarkastelemaan jäsenvaltioiden uudistusten painopisteitä asiantuntijapalvelujen alalla eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä ja maakohtaisissa suosituksissa tiettyjen ammattien sääntelyn poistamisesta jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota tarkastelemaan jäsenvaltioiden uudistusten painopisteitä asiantuntijapalvelujen alalla eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä ja maakohtaisissa suosituksissa tiettyjen ammattien sääntelyn poistamisesta jäsenvaltioissa;

Vähittäiskaupan sisämarkkinat

| 41. | tuo esiin komission vuosina 2014–2015 toteuttaman vähittäiskauppaa koskevan vertaisarvioinnin, jossa kävi ilmi, että vähittäismyyjät kohtaavat sisämarkkinoilla usein sijoittautumiseen ja toiminnan harjoittamiseen liittyviä suhteettomia ja aiheettomia ehtoja ja menettelyjä; |
| --- | --- |

41.

tuo esiin komission vuosina 2014–2015 toteuttaman vähittäiskauppaa koskevan vertaisarvioinnin, jossa kävi ilmi, että vähittäismyyjät kohtaavat sisämarkkinoilla usein sijoittautumiseen ja toiminnan harjoittamiseen liittyviä suhteettomia ja aiheettomia ehtoja ja menettelyjä;

| 42. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan täydellisten digitaalisten sisämarkkinoiden potentiaalin vapauttamista ja EU:n digitaalistrategian täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan täydellisten digitaalisten sisämarkkinoiden potentiaalin vapauttamista ja EU:n digitaalistrategian täytäntöönpanoa;

| 43. | painottaa, että eräät jäsenvaltiot ottavat käyttöön säännöksiä, jotka syrjivät taloudellista toimintaa vähittäis- ja tukkukaupan alalla toiminnan harjoittamiseen käytettävän pinta-alan suuruuden, yrityksen koon tai pääoman alkuperän perusteella, mikä on vastoin sisämarkkinoiden ajatusta ja vapaan kilpailun periaatteita ja rajoittaa työmarkkinoiden kasvua; |
| --- | --- |

43.

painottaa, että eräät jäsenvaltiot ottavat käyttöön säännöksiä, jotka syrjivät taloudellista toimintaa vähittäis- ja tukkukaupan alalla toiminnan harjoittamiseen käytettävän pinta-alan suuruuden, yrityksen koon tai pääoman alkuperän perusteella, mikä on vastoin sisämarkkinoiden ajatusta ja vapaan kilpailun periaatteita ja rajoittaa työmarkkinoiden kasvua;

| 44. | painottaa, että vähittäis- ja tukkukaupalle rajoituksia aiheuttava unionin lainsäädännön vastainen ja kohtuuton sääntely saattaa luoda merkittäviä esteitä markkinoillepääsylle ja supistaa uusien myyntipaikkojen avaamista, haitata kilpailua ja johtaa kuluttajahintojen nousuun; korostaa tässä mielessä, että jotkin maksut, tarkastusmaksut ja muut toimenpiteet voivat muodostaa tullien ulkopuolisia esteitä, jollei niitä perustella julkisen politiikan tavoitteilla; katsoo, että vähittäis- tai tukkukaupalle asetetuilla toimintarajoituksilla ei pidä rajoittaa näitä toimintoja perusteettomasti tai kohtuuttomasti, eivätkä ne saa johtaa tosiasiallisesti markkinatoimijoiden syrjimiseen; |
| --- | --- |

44.

painottaa, että vähittäis- ja tukkukaupalle rajoituksia aiheuttava unionin lainsäädännön vastainen ja kohtuuton sääntely saattaa luoda merkittäviä esteitä markkinoillepääsylle ja supistaa uusien myyntipaikkojen avaamista, haitata kilpailua ja johtaa kuluttajahintojen nousuun; korostaa tässä mielessä, että jotkin maksut, tarkastusmaksut ja muut toimenpiteet voivat muodostaa tullien ulkopuolisia esteitä, jollei niitä perustella julkisen politiikan tavoitteilla; katsoo, että vähittäis- tai tukkukaupalle asetetuilla toimintarajoituksilla ei pidä rajoittaa näitä toimintoja perusteettomasti tai kohtuuttomasti, eivätkä ne saa johtaa tosiasiallisesti markkinatoimijoiden syrjimiseen;

| 45. | kehottaa komissiota vahvistamaan vähittäiskaupan sijoittautumista koskevia hyviä toimintatapoja, joilla varmistetaan tuotteiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus, noudattaen samalla suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota vahvistamaan vähittäiskaupan sijoittautumista koskevia hyviä toimintatapoja, joilla varmistetaan tuotteiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus, noudattaen samalla suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita;

| 46. | kehottaa komissiota analysoimaan vähittäis- ja tukkumyynnin toimintarajoituksia sisämarkkinoilla, tekemään tarvittaessa uudistusehdotuksia ja raportoimaan tästä analyysista keväällä 2017; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota analysoimaan vähittäis- ja tukkumyynnin toimintarajoituksia sisämarkkinoilla, tekemään tarvittaessa uudistusehdotuksia ja raportoimaan tästä analyysista keväällä 2017;

| 47. | korostaa, että helppokäyttöinen, kohtuuhintainen, tehokas ja laadukas pakettien toimitus on olennainen edellytys kukoistavalle rajat ylittävälle verkkokaupalle, joka hyödyttää pk-yrityksiä ja etenkin kuluttajia; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että helppokäyttöinen, kohtuuhintainen, tehokas ja laadukas pakettien toimitus on olennainen edellytys kukoistavalle rajat ylittävälle verkkokaupalle, joka hyödyttää pk-yrityksiä ja etenkin kuluttajia;

IV.   
  Päätelmät

| 48. | kehottaa komissiota esittämään vuonna 2016 kattavan katsauksen tullien ulkopuolisista esteistä sisämarkkinoilla sekä analyysin välineistä näihin esteisiin puuttumiseksi ja erottamaan selkeästi toisistaan tullien ulkopuolisen esteen ja jäsenvaltion oikeutetun julkisen politiikan tavoitteen oikeasuhteista toteuttamista edistävän sääntelyn ja antamaan samassa yhteydessä kunnianhimoisen ehdotuksen näiden tullien ulkopuolisten esteiden poistamisesta mahdollisimman pian, jotta vapautetaan sisämarkkinoiden edelleen hyödyntämätön potentiaali; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota esittämään vuonna 2016 kattavan katsauksen tullien ulkopuolisista esteistä sisämarkkinoilla sekä analyysin välineistä näihin esteisiin puuttumiseksi ja erottamaan selkeästi toisistaan tullien ulkopuolisen esteen ja jäsenvaltion oikeutetun julkisen politiikan tavoitteen oikeasuhteista toteuttamista edistävän sääntelyn ja antamaan samassa yhteydessä kunnianhimoisen ehdotuksen näiden tullien ulkopuolisten esteiden poistamisesta mahdollisimman pian, jotta vapautetaan sisämarkkinoiden edelleen hyödyntämätön potentiaali;

| 49. | kehottaa komissiota aloittamaan ajoissa unionin politiikan ja lainsäädäntötoimien tarkastelun kehittyvillä aloilla ja kuulemaan tässä yhteydessä laaja-alaisesti sidosryhmiä, erityisesti pk-yrityksiä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota aloittamaan ajoissa unionin politiikan ja lainsäädäntötoimien tarkastelun kehittyvillä aloilla ja kuulemaan tässä yhteydessä laaja-alaisesti sidosryhmiä, erityisesti pk-yrityksiä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita;

| 50. | kehottaa komissiota ensinnäkin varmistamaan, että jäsenvaltioissa noudatetaan jo olemassa olevia sisämarkkinasääntöjä, sen sijaan, että luodaan uusia lisäsäädöksiä, jotka koskevat olemassa olevien sääntöjen jo kattamia kysymyksiä; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota ensinnäkin varmistamaan, että jäsenvaltioissa noudatetaan jo olemassa olevia sisämarkkinasääntöjä, sen sijaan, että luodaan uusia lisäsäädöksiä, jotka koskevat olemassa olevien sääntöjen jo kattamia kysymyksiä;

| 51. | kehottaa komissiota syventämään valvontaansa ja vahvistamaan sisämarkkinoiden perusperiaatteita; katsoo, että varhainen puuttuminen kansallisiin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanomenettelyihin, jotka muodostavat perusteettomia tullien ulkopuolisia esteitä, voi olla tehokkaampaa ja nopeammin tuloksiin johtavaa kuin rikkomusmenettelyn käynnistäminen; painottaa kuitenkin, että unionin lainsäädännön vakavissa tai toistuvissa laiminlyönneissä tai virheellisessä soveltamisessa komission on käytettävä kaikkia saatavilla olevia keinoja, rikkomusmenettelyjen priorisointi mukaan lukien, jotta varmistetaan unionin sisämarkkinalainsäädännön täysimääräinen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota syventämään valvontaansa ja vahvistamaan sisämarkkinoiden perusperiaatteita; katsoo, että varhainen puuttuminen kansallisiin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanomenettelyihin, jotka muodostavat perusteettomia tullien ulkopuolisia esteitä, voi olla tehokkaampaa ja nopeammin tuloksiin johtavaa kuin rikkomusmenettelyn käynnistäminen; painottaa kuitenkin, että unionin lainsäädännön vakavissa tai toistuvissa laiminlyönneissä tai virheellisessä soveltamisessa komission on käytettävä kaikkia saatavilla olevia keinoja, rikkomusmenettelyjen priorisointi mukaan lukien, jotta varmistetaan unionin sisämarkkinalainsäädännön täysimääräinen täytäntöönpano;

| 52. | pitää valitettavana, että parlamentin oikeutta saada rikkomusmenettelyä edeltävään vaiheeseen ja rikkomusmenettelyyn liittyviä olennaisia tietoja on edelleen rajoitettu, ja kehottaa tässä suhteessa lisäämään avoimuutta luottamuksellisuussääntöjä asianmukaisesti noudattaen; |
| --- | --- |

52.

pitää valitettavana, että parlamentin oikeutta saada rikkomusmenettelyä edeltävään vaiheeseen ja rikkomusmenettelyyn liittyviä olennaisia tietoja on edelleen rajoitettu, ja kehottaa tässä suhteessa lisäämään avoimuutta luottamuksellisuussääntöjä asianmukaisesti noudattaen;

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita suhtautumaan sisämarkkinoihin yhteisenä aloitteena, joka edellyttää koordinoitua ja kollektiivista ylläpitoa ja on edellytys unionin talouden kilpailukyvylle; katsoo, että perusteettomista tullien ulkopuolisista esteistä kärsivät viime kädessä kuluttajat, kun kansallisille markkinoille ei pääse uusia tulokkaita, hinnat nousevat, laatu heikkenee ja valinnanvara vähenee; katsoo, että sisämarkkinoiden ylläpitämiseksi ja edistämiseksi jäsenvaltioiden olisi uhrattava enemmän aikaa sisämarkkinoita koskeville horisontaalisille huolenaiheille ja pyrittävä määrittämään alat, jotka edellyttävät priorisoituja toimia yhdeltä tai useammalta jäsenvaltiolta; |
| --- | --- |

53.

kehottaa jäsenvaltioita suhtautumaan sisämarkkinoihin yhteisenä aloitteena, joka edellyttää koordinoitua ja kollektiivista ylläpitoa ja on edellytys unionin talouden kilpailukyvylle; katsoo, että perusteettomista tullien ulkopuolisista esteistä kärsivät viime kädessä kuluttajat, kun kansallisille markkinoille ei pääse uusia tulokkaita, hinnat nousevat, laatu heikkenee ja valinnanvara vähenee; katsoo, että sisämarkkinoiden ylläpitämiseksi ja edistämiseksi jäsenvaltioiden olisi uhrattava enemmän aikaa sisämarkkinoita koskeville horisontaalisille huolenaiheille ja pyrittävä määrittämään alat, jotka edellyttävät priorisoituja toimia yhdeltä tai useammalta jäsenvaltiolta;

o

o o

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

54.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 84.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0580.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/112

---

P8_TA(2016)0237

Sisämarkkinastrategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 sisämarkkinastrategiasta (2015/2354(INI))

(2018/C 076/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU (1),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (COM(2015)0550),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun sisämarkkinastrategiaa koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”A Single Market Strategy for Europe – Analysis and evidence” (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun sisämarkkinastrategiaa koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”A Single Market Strategy for Europe – Analysis and evidence” (SWD(2015)0202),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun sisämarkkinoiden yhdentymistä ja kilpailukykyä koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 annetun sisämarkkinoiden yhdentymistä ja kilpailukykyä koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States” (SWD(2015)0203),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2012)0573),

| — | ottaa huomioon Mario Montin komission puheenjohtajan pyynnöstä laatiman 9. toukokuuta 2010 julkaistun kertomuksen ”Uusi sisämarkkinastrategia – Euroopan talouden ja yhteiskunnan hyväksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mario Montin komission puheenjohtajan pyynnöstä laatiman 9. toukokuuta 2010 julkaistun kertomuksen ”Uusi sisämarkkinastrategia – Euroopan talouden ja yhteiskunnan hyväksi”,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden hallinnoinnista eurooppalaisen ohjausjakson 2015 puitteissa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden hallinnoinnista eurooppalaisen ohjausjakson 2015 puitteissa (2),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan vähittäiskaupan toimintasuunnitelmasta kaikkien toimijoiden eduksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan vähittäiskaupan toimintasuunnitelmasta kaikkien toimijoiden eduksi (3),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman digitaalisten sisämarkkinoiden toimenpidepaketista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman digitaalisten sisämarkkinoiden toimenpidepaketista (4),

| — | ottaa huomion 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman tehokkaiden työsuojelutarkastusten strategiasta työolojen parantamiseksi Euroopassa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomion 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman tehokkaiden työsuojelutarkastusten strategiasta työolojen parantamiseksi Euroopassa (5),

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan tilaaman syyskuussa 2014 julkaistun tutkimuksen EU:n sisämarkkinoiden toteutumattomuuden kustannuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan tilaaman syyskuussa 2014 julkaistun tutkimuksen EU:n sisämarkkinoiden toteutumattomuuden kustannuksista,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan tilaaman syyskuussa 2015 julkaistun tutkimuksen sisämarkkinoiden loppuunsaattamisen hyödyistä ”A strategy for completing the Single Market: the trillion euro bonus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan tilaaman syyskuussa 2015 julkaistun tutkimuksen sisämarkkinoiden loppuunsaattamisen hyödyistä ”A strategy for completing the Single Market: the trillion euro bonus”,

| — | ottaa huomioon komission tilaaman 20. marraskuuta 2015 julkaistun tutkimuksen maksuviivästysten torjumisesta annetusta direktiivistä ”Ex-post evaluation of Late Payment Directive”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tilaaman 20. marraskuuta 2015 julkaistun tutkimuksen maksuviivästysten torjumisesta annetusta direktiivistä ”Ex-post evaluation of Late Payment Directive”,

| — | ottaa huomioon komission tilaaman marraskuussa 2014 julkaistun tutkimuksen huonekalumarkkinoiden tilanteesta ”The EU furniture market situation and a possible furniture products initiative”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tilaaman marraskuussa 2014 julkaistun tutkimuksen huonekalumarkkinoiden tilanteesta ”The EU furniture market situation and a possible furniture products initiative”,

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2015 verkossa julkaistun sisämarkkinoiden tulostaulun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2015 verkossa julkaistun sisämarkkinoiden tulostaulun,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0171/2016),

| A. | toteaa, että sisämarkkinat ovat olleet ja ovat edelleen EU:n yhdentymisen kulmakivi sekä kestävän kasvun ja työllisyyden moottori, koska ne helpottavat kaupankäyntiä EU:ssa ja takaavat samalla SEU:n 3 artiklan 3 kohtaan perustuvan erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että sisämarkkinat ovat olleet ja ovat edelleen EU:n yhdentymisen kulmakivi sekä kestävän kasvun ja työllisyyden moottori, koska ne helpottavat kaupankäyntiä EU:ssa ja takaavat samalla SEU:n 3 artiklan 3 kohtaan perustuvan erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden;

| B. | katsoo, että unionin sisämarkkinoiden syventäminen on edelleen keskeinen taloudellinen haaste erityisesti uusien tekniikoiden kehittämisessä, joka edellyttää riittävän suurta kriittistä massaa, jotta voidaan edistää innovatiivisten ja kilpailukykyisten toimijoiden pääsemistä maailmanlaajuiselle tasolle; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että unionin sisämarkkinoiden syventäminen on edelleen keskeinen taloudellinen haaste erityisesti uusien tekniikoiden kehittämisessä, joka edellyttää riittävän suurta kriittistä massaa, jotta voidaan edistää innovatiivisten ja kilpailukykyisten toimijoiden pääsemistä maailmanlaajuiselle tasolle;

| C. | toteaa, että sisämarkkinoilla on tapahtunut monenlaista myönteistä kehitystä viime vuosina, mutta enemmänkin voitaisiin saavuttaa lähes kaikilla aloilla – digitaalivetoisten markkinoiden piristäminen, aloittelevien yritysten kannustaminen, maailmanlaajuisten toimitusketjujen yhdentäminen, työntekijöiden liikkuvuuden ja sosiaalisten oikeuksien parantaminen, uusien liiketoimintamallien käsittely, markkinoiden edistämisen varmistaminen, vastavuoroinen tunnustaminen, standardointi ja ammattilaisten lupamenettelyt – jos perusteettomista fyysisistä, oikeudellisista ja teknisistä esteistä päästään eroon; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että sisämarkkinoilla on tapahtunut monenlaista myönteistä kehitystä viime vuosina, mutta enemmänkin voitaisiin saavuttaa lähes kaikilla aloilla – digitaalivetoisten markkinoiden piristäminen, aloittelevien yritysten kannustaminen, maailmanlaajuisten toimitusketjujen yhdentäminen, työntekijöiden liikkuvuuden ja sosiaalisten oikeuksien parantaminen, uusien liiketoimintamallien käsittely, markkinoiden edistämisen varmistaminen, vastavuoroinen tunnustaminen, standardointi ja ammattilaisten lupamenettelyt – jos perusteettomista fyysisistä, oikeudellisista ja teknisistä esteistä päästään eroon;

| D. | toteaa, että parlamentin omien tutkimusten mukaan sisämarkkinoiden loppuunsaattamisesta arvioidaan koituvan biljoonan euron hyödyt (mikä vastaa 615 miljardin euron potentiaalista tehokkuushyötyä vuodessa); toteaa, että sisämarkkinoiden pirstaloituminen on yksi suuremman rakenteellisen talouskasvun merkittävimmistä esteistä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että parlamentin omien tutkimusten mukaan sisämarkkinoiden loppuunsaattamisesta arvioidaan koituvan biljoonan euron hyödyt (mikä vastaa 615 miljardin euron potentiaalista tehokkuushyötyä vuodessa); toteaa, että sisämarkkinoiden pirstaloituminen on yksi suuremman rakenteellisen talouskasvun merkittävimmistä esteistä;

| E. | katsoo, että sisämarkkinoiden yhdentymisen edistämiseen tarvitaan aidosti strategista lähestymistapaa ja että kohdattuihin haasteisiin on löydettävä vastaukset, jotka ovat luonteeltaan sekä poliittisia että teknisiä, erityisesti sisämarkkinoiden tullien ulkopuolisten, perusteettomien esteiden kohdalla; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että sisämarkkinoiden yhdentymisen edistämiseen tarvitaan aidosti strategista lähestymistapaa ja että kohdattuihin haasteisiin on löydettävä vastaukset, jotka ovat luonteeltaan sekä poliittisia että teknisiä, erityisesti sisämarkkinoiden tullien ulkopuolisten, perusteettomien esteiden kohdalla;

| F. | katsoo, että EU:n olisi tavoiteltava todellisia sisämarkkinoita ja suhtauduttava niihin kaikkien kansalaisten, työntekijöiden, talouden toimijoiden ja jäsenvaltioiden yhteisenä valttina ja että sisämarkkinoiden koko potentiaali voidaan hyödyntää vain, jos ne saavat täyden tuen kaikilta jäsenvaltioilta, jotka toimivat keskenään yhteistyössä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että EU:n olisi tavoiteltava todellisia sisämarkkinoita ja suhtauduttava niihin kaikkien kansalaisten, työntekijöiden, talouden toimijoiden ja jäsenvaltioiden yhteisenä valttina ja että sisämarkkinoiden koko potentiaali voidaan hyödyntää vain, jos ne saavat täyden tuen kaikilta jäsenvaltioilta, jotka toimivat keskenään yhteistyössä;

| G. | katsoo, että unionin tason säännöt ja toimet olisi sijoitettava yhtenäiseen strategiseen näkymään ja että niiden olisi näin ollen oltava johdonmukaisia eikä ristiriidassa keskenään; katsoo, että jäsenvaltioiden on vältettävä syrjiviä toimenpiteitä, kuten kauppaa ja verotusta koskevia lakeja, jotka vaikuttavat vain tiettyihin toimialoihin tai liiketoimintamalleihin ja vääristävät kilpailua, sillä ne vaikeuttavat yritysten mahdollisuuksia sijoittautua tiettyyn jäsenvaltioon, mikä rikkoo selvästi sisämarkkinoiden periaatteita; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että unionin tason säännöt ja toimet olisi sijoitettava yhtenäiseen strategiseen näkymään ja että niiden olisi näin ollen oltava johdonmukaisia eikä ristiriidassa keskenään; katsoo, että jäsenvaltioiden on vältettävä syrjiviä toimenpiteitä, kuten kauppaa ja verotusta koskevia lakeja, jotka vaikuttavat vain tiettyihin toimialoihin tai liiketoimintamalleihin ja vääristävät kilpailua, sillä ne vaikeuttavat yritysten mahdollisuuksia sijoittautua tiettyyn jäsenvaltioon, mikä rikkoo selvästi sisämarkkinoiden periaatteita;

| H. | toteaa, ettei sisämarkkinoita pidä tarkastella erillisinä muista horisontaalisista politiikanaloista, joihin kuuluvat etenkin digitaaliset sisämarkkinat, terveydenhoito, sosiaaliturva ja kuluttajansuoja, työoikeus ja kansalaisten liikkuvuus, ympäristö, kestävä kehitys, energia, liikenne ja ulkoasiat; |
| --- | --- |

H.

toteaa, ettei sisämarkkinoita pidä tarkastella erillisinä muista horisontaalisista politiikanaloista, joihin kuuluvat etenkin digitaaliset sisämarkkinat, terveydenhoito, sosiaaliturva ja kuluttajansuoja, työoikeus ja kansalaisten liikkuvuus, ympäristö, kestävä kehitys, energia, liikenne ja ulkoasiat;

| I. | katsoo, että sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen tuotanto- ja palvelualalla sekä esteiden poistaminen on ensisijainen tavoite, joka edellyttää nopeaa toimintaa jäsenvaltioilta ja EU:n toimielimiltä; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen tuotanto- ja palvelualalla sekä esteiden poistaminen on ensisijainen tavoite, joka edellyttää nopeaa toimintaa jäsenvaltioilta ja EU:n toimielimiltä;

| J. | toteaa, että esteet sisämarkkinoilla johtavat kuluttajien ulottuvilla olevan valikoiman supistumiseen ja tuotteiden ja palvelujen kallistumiseen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että esteet sisämarkkinoilla johtavat kuluttajien ulottuvilla olevan valikoiman supistumiseen ja tuotteiden ja palvelujen kallistumiseen;

| K. | katsoo, että yhteisötalouden yritykset eivät juurikaan saa tunnustusta EU:n tasolla ja että useimpia näistä yrityksistä ei ole tunnustettu oikeudellisesti EU:n tasolla vaan ainoastaan joissakin jäsenvaltioissa kansallisesti vaihtelevin oikeudellisin muodoin; katsoo, että tämä EU:n oikeudellisen kehyksen puute heikentää näiden yritysten mahdollisuuksia toimia yli rajojen sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että yhteisötalouden yritykset eivät juurikaan saa tunnustusta EU:n tasolla ja että useimpia näistä yrityksistä ei ole tunnustettu oikeudellisesti EU:n tasolla vaan ainoastaan joissakin jäsenvaltioissa kansallisesti vaihtelevin oikeudellisin muodoin; katsoo, että tämä EU:n oikeudellisen kehyksen puute heikentää näiden yritysten mahdollisuuksia toimia yli rajojen sisämarkkinoilla;

| L. | katsoo, että väärennökset ovat vakava uhka kansanterveydelle ja yleiselle turvallisuudelle ja että väärennösten maailmanlaajuisen kaupan arvo on noussut huomattavasti viime vuosina ja pahentanut väärennösten tuhoisaa vaikutusta innovointiin, työllisyyteen ja eurooppalaisten yritysten liikearvoon; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että väärennökset ovat vakava uhka kansanterveydelle ja yleiselle turvallisuudelle ja että väärennösten maailmanlaajuisen kaupan arvo on noussut huomattavasti viime vuosina ja pahentanut väärennösten tuhoisaa vaikutusta innovointiin, työllisyyteen ja eurooppalaisten yritysten liikearvoon;

| M. | katsoo, että pääoman sisämarkkinoiden luominen auttaisi jakamaan riskit entistä kattavammin yli rajojen ja tekemään markkinoista likvidimmät; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että pääoman sisämarkkinoiden luominen auttaisi jakamaan riskit entistä kattavammin yli rajojen ja tekemään markkinoista likvidimmät;

| N. | toteaa, että yhteenvetoraportti maarajoituksia koskeneesta komission kuulemisesta paljastaa kuluttajien tukevan selvästi lainsäädäntötoimenpiteitä niiden estämiseksi; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että yhteenvetoraportti maarajoituksia koskeneesta komission kuulemisesta paljastaa kuluttajien tukevan selvästi lainsäädäntötoimenpiteitä niiden estämiseksi;

| O. | ottaa huomioon, että finanssikriisin vaikutuksesta talouteen ei ole vielä selvitty ja että BKT on useissa jäsenvaltioissa yhä alle vuoden 2008 tason; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että finanssikriisin vaikutuksesta talouteen ei ole vielä selvitty ja että BKT on useissa jäsenvaltioissa yhä alle vuoden 2008 tason;

| P. | ottaa huomioon, että työttömyysluvut ovat sisämarkkinoilla itsepintaisen korkeat; ottaa huomioon, että finanssikriisi lisäsi työttömien määrää yli kuudella miljoonalla; ottaa huomioon, että vuoden 2015 lopussa unionissa oli yli 22 miljoonaa työtöntä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että työttömyysluvut ovat sisämarkkinoilla itsepintaisen korkeat; ottaa huomioon, että finanssikriisi lisäsi työttömien määrää yli kuudella miljoonalla; ottaa huomioon, että vuoden 2015 lopussa unionissa oli yli 22 miljoonaa työtöntä;

Toimintapoliittiset tavoitteet

| 1. | kannattaa tavaroita ja palveluja koskevan komission sisämarkkinastrategian ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” yleisiä tavoitteita ja arvostaa sen keskeisillä aloilla toteutettavia toimia, joilla pyritään ottamaan käyttöön sisämarkkinoiden täysi potentiaali kuluttajia, työntekijöitä ja yrityksiä, etenkin aloittelevia yrityksiä, hyödyttävällä tavalla, lisäämään kestäväpohjaisten työpaikkojen määrää ja kasvattamaan ja kehittämään pk-yrityksiä; kannustaa komissiota kehittämään monialaisia toimintapolitiikkoja, joiden avulla on tarkoitus saada aikaan oikeudenmukaisemmat ja kilpaillummat sisämarkkinat yleisesti sovellettavia määräyksiä koskevan SEUT:n II osaston määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

kannattaa tavaroita ja palveluja koskevan komission sisämarkkinastrategian ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” yleisiä tavoitteita ja arvostaa sen keskeisillä aloilla toteutettavia toimia, joilla pyritään ottamaan käyttöön sisämarkkinoiden täysi potentiaali kuluttajia, työntekijöitä ja yrityksiä, etenkin aloittelevia yrityksiä, hyödyttävällä tavalla, lisäämään kestäväpohjaisten työpaikkojen määrää ja kasvattamaan ja kehittämään pk-yrityksiä; kannustaa komissiota kehittämään monialaisia toimintapolitiikkoja, joiden avulla on tarkoitus saada aikaan oikeudenmukaisemmat ja kilpaillummat sisämarkkinat yleisesti sovellettavia määräyksiä koskevan SEUT:n II osaston määräysten mukaisesti;

| 2. | ottaa huomioon, että unionin keskeisenä tavoitteena on luoda sisämarkkinat, joilla taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus; |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon, että unionin keskeisenä tavoitteena on luoda sisämarkkinat, joilla taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus;

| 3. | on tyytyväinen siihen, että strategialla pyritään täydentämään muilla aloilla toteutettuja toimia; katsoo, että tähän strategiaan, jolla parannetaan jo käynnistettyjä aloitteita, sisältyy hyvät mahdollisuudet auttaa varmistamaan taloudellinen vauraus, luomaan enemmän kestäväpohjaisia työpaikkoja ja kestävää kasvua, parantamaan eurooppalaisten hyvinvointia konkreettisilla toimenpiteillä sekä tekemään Euroopasta houkutteleva investointien kannalta ja kehittämään eurooppalaisten yritysten maailmanlaajuista kilpailukykyä; korostaa kuitenkin, että strategian toteutuksessa on vältettävä eri aloitteiden epäjohdonmukaisuutta ja päällekkäisyyttä; painottaa, että ehdotusten olisi perustuttava näyttöön ja oltava sääntelyn parantamista koskevien periaatteiden mukaisia; |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen siihen, että strategialla pyritään täydentämään muilla aloilla toteutettuja toimia; katsoo, että tähän strategiaan, jolla parannetaan jo käynnistettyjä aloitteita, sisältyy hyvät mahdollisuudet auttaa varmistamaan taloudellinen vauraus, luomaan enemmän kestäväpohjaisia työpaikkoja ja kestävää kasvua, parantamaan eurooppalaisten hyvinvointia konkreettisilla toimenpiteillä sekä tekemään Euroopasta houkutteleva investointien kannalta ja kehittämään eurooppalaisten yritysten maailmanlaajuista kilpailukykyä; korostaa kuitenkin, että strategian toteutuksessa on vältettävä eri aloitteiden epäjohdonmukaisuutta ja päällekkäisyyttä; painottaa, että ehdotusten olisi perustuttava näyttöön ja oltava sääntelyn parantamista koskevien periaatteiden mukaisia;

| 4. | painottaa, että sisämarkkinoilta on viipymättä poistettava perusteettomat esteet, jotta voidaan saada aikaan konkreettisia ja nopeita tuloksia kilpailukyvyn, kestävän kasvun, tutkimuksen, innovoinnin, uusien työpaikkojen luomisen, kuluttajien lisääntyneen valinnanvaran sekä uusien liiketoimintamallien muodossa; katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi pyrittävä, silloin kun se on tarpeen ja aiheellista, yhdenmukaistamaan lainsäädäntöä entistä enemmän säilyttäen kuitenkin samalla mahdollisimman korkea kuluttajansuojan taso ja toteuttamaan asianmukaisia toimia jäsenvaltioiden luomien perusteettomien esteiden purkamiseksi; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että sisämarkkinoilta on viipymättä poistettava perusteettomat esteet, jotta voidaan saada aikaan konkreettisia ja nopeita tuloksia kilpailukyvyn, kestävän kasvun, tutkimuksen, innovoinnin, uusien työpaikkojen luomisen, kuluttajien lisääntyneen valinnanvaran sekä uusien liiketoimintamallien muodossa; katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi pyrittävä, silloin kun se on tarpeen ja aiheellista, yhdenmukaistamaan lainsäädäntöä entistä enemmän säilyttäen kuitenkin samalla mahdollisimman korkea kuluttajansuojan taso ja toteuttamaan asianmukaisia toimia jäsenvaltioiden luomien perusteettomien esteiden purkamiseksi;

| 5. | katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteydessä olisi asetettava kunnianhimoisia tavoitteita erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden ja kestävän kasvun saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä; korostaa, että sisämarkkinoiden olisi oltava keskeisessä asemassa pyrittäessä saavuttamaan tämä tavoite; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteydessä olisi asetettava kunnianhimoisia tavoitteita erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden ja kestävän kasvun saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä; korostaa, että sisämarkkinoiden olisi oltava keskeisessä asemassa pyrittäessä saavuttamaan tämä tavoite;

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita olemaan innovatiivisia sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanossa; painottaa työvoimavaltaisten alojen, kuten vähittäiskaupan ja hotelli-, ravintola- ja matkailualan, suurta potentiaalia työpaikkojen luomisessa, integroimisessa ja nuorisotyöttömyyden torjumisessa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita olemaan innovatiivisia sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanossa; painottaa työvoimavaltaisten alojen, kuten vähittäiskaupan ja hotelli-, ravintola- ja matkailualan, suurta potentiaalia työpaikkojen luomisessa, integroimisessa ja nuorisotyöttömyyden torjumisessa;

| 7. | katsoo, että vuonna 2010 julkaistu Montin raportti ”Uusi sisämarkkinastrategia” olisi pantava kokonaisuudessaan täytäntöön ja otettava huomioon sisämarkkinastrategian työstämisen aikana; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että vuonna 2010 julkaistu Montin raportti ”Uusi sisämarkkinastrategia” olisi pantava kokonaisuudessaan täytäntöön ja otettava huomioon sisämarkkinastrategian työstämisen aikana;

| 8. | korostaa, että sisämarkkinastrategiassa ei saa jättää huomiotta teollisuuden potentiaalia, joka liittyy kestävään kasvuun ja laadukkaisiin työpaikkoihin unionissa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että sisämarkkinastrategiassa ei saa jättää huomiotta teollisuuden potentiaalia, joka liittyy kestävään kasvuun ja laadukkaisiin työpaikkoihin unionissa;

| 9. | katsoo, että sisäinen kysyntä – erityisesti ostovoiman parantaminen, innovatiivisten toimien toteuttaminen ja vihreään talouteen investoiminen – on keskeisen tärkeää, jotta hyödynnetään sisämarkkinoiden koko potentiaali ja edistetään kestävää kasvua; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että sisäinen kysyntä – erityisesti ostovoiman parantaminen, innovatiivisten toimien toteuttaminen ja vihreään talouteen investoiminen – on keskeisen tärkeää, jotta hyödynnetään sisämarkkinoiden koko potentiaali ja edistetään kestävää kasvua;

Nykyaikaiset ja entistä innovatiivisemmat sisämarkkinat

| 10. | on tyytyväinen siihen, että strategiassa painotetaan näkökohtia, joilla pyritään auttamaan yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, mikroyrityksiä ja aloittelevia yrityksiä, laajentamaan toimintaansa, kasvamaan ja pysymään sisämarkkinoilla, mikä tukee niiden innovointia ja uusien työpaikkojen luomista; korostaa, että kaikki pk-yrityksiä ja aloittelevia yrityksiä koskevat aloitteet edellyttävät välittömiä toimia ja ne olisi katsottava ensisijaisiksi, mutta muistuttaa, että nämä aloitteet eivät saisi tarjota epärehellisille yrityksille tilaisuuksia kiertää nykyisiä sääntöjä, heikentää työntekijöihin ja kuluttajiin liittyviä normeja tai kasvattaa yrityspetosten, rikollisen toiminnan ja pöytälaatikkoyritysten riskiä; |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen siihen, että strategiassa painotetaan näkökohtia, joilla pyritään auttamaan yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, mikroyrityksiä ja aloittelevia yrityksiä, laajentamaan toimintaansa, kasvamaan ja pysymään sisämarkkinoilla, mikä tukee niiden innovointia ja uusien työpaikkojen luomista; korostaa, että kaikki pk-yrityksiä ja aloittelevia yrityksiä koskevat aloitteet edellyttävät välittömiä toimia ja ne olisi katsottava ensisijaisiksi, mutta muistuttaa, että nämä aloitteet eivät saisi tarjota epärehellisille yrityksille tilaisuuksia kiertää nykyisiä sääntöjä, heikentää työntekijöihin ja kuluttajiin liittyviä normeja tai kasvattaa yrityspetosten, rikollisen toiminnan ja pöytälaatikkoyritysten riskiä;

| 11. | uskoo, että sisämarkkinastrategia voi tarjota EU:n talouden selkärankana toimiville pk-yrityksille, mikroyrityksille sekä innovatiivisille aloitteleville yrityksille uusia mahdollisuuksia; uskoo, että oikean liiketoimintaympäristön kehittäminen parantamalla pk-yritysten yksityisen riskipääoman puitteita, helpottamalla rahoituksen saatavuutta, tuottamalla tarkoituksenmukaista lainsäädäntöä ja soveltamalla täysimääräisesti ”pienet ensin” -periaatetta sisämarkkinoilla on ratkaisevan tärkeää ja voisi tukea kasvua ja työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

11.

uskoo, että sisämarkkinastrategia voi tarjota EU:n talouden selkärankana toimiville pk-yrityksille, mikroyrityksille sekä innovatiivisille aloitteleville yrityksille uusia mahdollisuuksia; uskoo, että oikean liiketoimintaympäristön kehittäminen parantamalla pk-yritysten yksityisen riskipääoman puitteita, helpottamalla rahoituksen saatavuutta, tuottamalla tarkoituksenmukaista lainsäädäntöä ja soveltamalla täysimääräisesti ”pienet ensin” -periaatetta sisämarkkinoilla on ratkaisevan tärkeää ja voisi tukea kasvua ja työpaikkojen luomista;

| 12. | katsoo, että sisämarkkinastrategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta on keskeistä vähentää yritysten ja erityisesti pk-yritysten hallinnollista rasitusta ja säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia sekä kumota tarpeetonta lainsäädäntöä varmistaen kuitenkin edelleen kuluttajien, työntekijöiden, terveyden ja ympäristön suojelun korkeat normit; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että sisämarkkinastrategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta on keskeistä vähentää yritysten ja erityisesti pk-yritysten hallinnollista rasitusta ja säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia sekä kumota tarpeetonta lainsäädäntöä varmistaen kuitenkin edelleen kuluttajien, työntekijöiden, terveyden ja ympäristön suojelun korkeat normit;

| 13. | katsoo, että on tarpeen miettiä mahdollisia objektiivisia kriteerejä ja indikaattoreita innovatiivisia aloittelevia yrityksiä, pk-yrityksiä ja yhteisötalouden yrityksiä koskevalle määritelmälle, jota voidaan käyttää vertailukohtana niitä koskevia toimenpiteitä hyväksyttäessä; kehottaa komissiota ehdottamaan tällaisia kriteerejä ja indikaattoreita; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että on tarpeen miettiä mahdollisia objektiivisia kriteerejä ja indikaattoreita innovatiivisia aloittelevia yrityksiä, pk-yrityksiä ja yhteisötalouden yrityksiä koskevalle määritelmälle, jota voidaan käyttää vertailukohtana niitä koskevia toimenpiteitä hyväksyttäessä; kehottaa komissiota ehdottamaan tällaisia kriteerejä ja indikaattoreita;

| 14. | korostaa, että on tarpeen tukea yhteisötalouden yrityksiä sisämarkkinapolitiikkojen sisällä, pitäen mielessä, että EU:ssa on noin kaksi miljoonaa yhteisötalouden yritystä, jotka muodostavat noin 10–12 prosenttia kaikista eurooppalaisista yrityksistä; korostaa lisäksi, että yhteisötalous kasvaa nopeasti, tarjoaa laadukkaita tuotteita ja palveluja ja luo erittäin laadukkaita työpaikkoja; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että on tarpeen tukea yhteisötalouden yrityksiä sisämarkkinapolitiikkojen sisällä, pitäen mielessä, että EU:ssa on noin kaksi miljoonaa yhteisötalouden yritystä, jotka muodostavat noin 10–12 prosenttia kaikista eurooppalaisista yrityksistä; korostaa lisäksi, että yhteisötalous kasvaa nopeasti, tarjoaa laadukkaita tuotteita ja palveluja ja luo erittäin laadukkaita työpaikkoja;

| 15. | kehottaa komissiota pyytämään REFIT-foorumia tarkastelemaan innovoinnin esteitä ja esittämään Euroopan innovointineuvoston perustamista koskevan ehdotuksen lisäksi ehdotuksia niiden vähentämiseksi tai poistamiseksi; korostaa, ettei tämä prosessi saa johtaa heikompiin työelämän normeihin tai kuluttajansuoja- ja ympäristönormeihin; katsoo, että paremman sääntelyn varmistamiseksi nykyistä lainsäädäntöä olisi tarkasteltava uudelleen ja tarvittaessa yksinkertaistettava, jotta varmistetaan sen tarkoituksenmukaisuus, ja että kaiken uuden lainsäädännön olisi oltava tulevaisuuden kannalta kestävää ja oletusarvoisesti digitaalista ja ”pienet ensin” -periaatteen mukaista; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota pyytämään REFIT-foorumia tarkastelemaan innovoinnin esteitä ja esittämään Euroopan innovointineuvoston perustamista koskevan ehdotuksen lisäksi ehdotuksia niiden vähentämiseksi tai poistamiseksi; korostaa, ettei tämä prosessi saa johtaa heikompiin työelämän normeihin tai kuluttajansuoja- ja ympäristönormeihin; katsoo, että paremman sääntelyn varmistamiseksi nykyistä lainsäädäntöä olisi tarkasteltava uudelleen ja tarvittaessa yksinkertaistettava, jotta varmistetaan sen tarkoituksenmukaisuus, ja että kaiken uuden lainsäädännön olisi oltava tulevaisuuden kannalta kestävää ja oletusarvoisesti digitaalista ja ”pienet ensin” -periaatteen mukaista;

| 16. | panee merkille, että toimivasta sääntelystä voi olla hyötyä sekä yrityksille että työntekijöille ja että se voi auttaa edistämään talouskasvua ja laadukkaiden työpaikkojen luomista sisämarkkinoilla; panee merkille parempaa sääntelyä koskevan komission toimintaohjelman, johon kuuluu sidosryhmien osallisuuden vahvistaminen muun muassa REFIT-foorumin välityksellä ja vaikutustenarviointien vahvistaminen; painottaa tarvetta arvioida lainsäädännön lyhyen aikavälin vaikutuksia mutta myös sen arvoa pitkällä aikavälillä samoin kuin sääntelemättä jättämisen seurauksia; katsoo, että parempi, tehokkaampi ja yksinkertaisempi lainsäädäntö vähentää hallinnollista rasitetta sekä tehostaa kasvua ja työpaikkojen luomista ja auttaa samalla edelleen varmistamaan kuluttajien, työntekijöiden, terveyden ja ympäristön suojelun korkean tason; |
| --- | --- |

16.

panee merkille, että toimivasta sääntelystä voi olla hyötyä sekä yrityksille että työntekijöille ja että se voi auttaa edistämään talouskasvua ja laadukkaiden työpaikkojen luomista sisämarkkinoilla; panee merkille parempaa sääntelyä koskevan komission toimintaohjelman, johon kuuluu sidosryhmien osallisuuden vahvistaminen muun muassa REFIT-foorumin välityksellä ja vaikutustenarviointien vahvistaminen; painottaa tarvetta arvioida lainsäädännön lyhyen aikavälin vaikutuksia mutta myös sen arvoa pitkällä aikavälillä samoin kuin sääntelemättä jättämisen seurauksia; katsoo, että parempi, tehokkaampi ja yksinkertaisempi lainsäädäntö vähentää hallinnollista rasitetta sekä tehostaa kasvua ja työpaikkojen luomista ja auttaa samalla edelleen varmistamaan kuluttajien, työntekijöiden, terveyden ja ympäristön suojelun korkean tason;

| 17. | katsoo, että sisämarkkinoiden kehittäminen edelleen edellyttää jäsenvaltioiden välisen kaupan esteiden poistamista; kannattaa helmikuussa 2016 esitettyä eurooppalaista julkilausumaa kilpailukyvystä, etenkin sitoutumista sääntelyn yksinkertaistamiseen ja taakan keventämiseen, lisätoimiin EU:n sääntelystä aiheutuvan kokonaistaakan keventämiseksi etenkin pk-yritysten ja mikroyritysten osalta sekä taakan keventämistä koskevien tavoitteiden asettamiseen mahdollisuuksien mukaan tietyillä toimialoilla; suosittelee, että työ tällaisten taakan keventämistä koskevien tavoitteiden asettamiseksi aloitettaisiin välittömästi; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että sisämarkkinoiden kehittäminen edelleen edellyttää jäsenvaltioiden välisen kaupan esteiden poistamista; kannattaa helmikuussa 2016 esitettyä eurooppalaista julkilausumaa kilpailukyvystä, etenkin sitoutumista sääntelyn yksinkertaistamiseen ja taakan keventämiseen, lisätoimiin EU:n sääntelystä aiheutuvan kokonaistaakan keventämiseksi etenkin pk-yritysten ja mikroyritysten osalta sekä taakan keventämistä koskevien tavoitteiden asettamiseen mahdollisuuksien mukaan tietyillä toimialoilla; suosittelee, että työ tällaisten taakan keventämistä koskevien tavoitteiden asettamiseksi aloitettaisiin välittömästi;

| 18. | katsoo, että sisämarkkinoiden tavoitteiden varmistamiseksi ja kasvun ja työpaikkojen tuottamiseksi EU:n on edistettävä kilpailukykyä niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka on esitetty Eurooppa-neuvoston julkilausumassa kilpailukyvystä; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että sisämarkkinoiden tavoitteiden varmistamiseksi ja kasvun ja työpaikkojen tuottamiseksi EU:n on edistettävä kilpailukykyä niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka on esitetty Eurooppa-neuvoston julkilausumassa kilpailukyvystä;

| 19. | on tyytyväinen, että komissio aikoo puuttua verokoordinoinnin puutteeseen EU:ssa ja erityisesti pk-yritysten kohtaamiin vaikeuksiin, jotka johtuvat toisistaan poikkeavien kansallisten alv-säännösten moninaisuudesta; tarjoaa komissiolle täyden tukensa alv-uudistuksessa; kehottaa komissiota erityisesti harkitsemaan, miten uusia sääntöjä, jotka koskevat digitaalisten palvelujen suorituspaikkaa arvonlisäverotuksen kannalta, voidaan muuttaa siten, että otetaan huomioon pienten ja mikroyritysten erityistarpeet; kehottaa komissiota arvioimaan koordinoinnin lisäämisen mahdollisuutta ja erityisesti arvioimaan yksinkertaistetun arvonlisäverotuksen mahdollisuutta (samaan tavaraluokkaan kuuluvien tuotteiden osalta) sähköisessä kaupankäynnissä; |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen, että komissio aikoo puuttua verokoordinoinnin puutteeseen EU:ssa ja erityisesti pk-yritysten kohtaamiin vaikeuksiin, jotka johtuvat toisistaan poikkeavien kansallisten alv-säännösten moninaisuudesta; tarjoaa komissiolle täyden tukensa alv-uudistuksessa; kehottaa komissiota erityisesti harkitsemaan, miten uusia sääntöjä, jotka koskevat digitaalisten palvelujen suorituspaikkaa arvonlisäverotuksen kannalta, voidaan muuttaa siten, että otetaan huomioon pienten ja mikroyritysten erityistarpeet; kehottaa komissiota arvioimaan koordinoinnin lisäämisen mahdollisuutta ja erityisesti arvioimaan yksinkertaistetun arvonlisäverotuksen mahdollisuutta (samaan tavaraluokkaan kuuluvien tuotteiden osalta) sähköisessä kaupankäynnissä;

| 20. | tukee komissiota sen pyrkimyksissä huolehtia oikeudenmukaisesta verotuksesta unionissa ja torjua aggressiivista verosuunnittelua ja verojen välttelyä koskevia käytäntöjä; kehottaa komissiota keskittymään rajatylittävää toimintaa harjoittavia konserneja koskevan maakohtaisen raportointivelvollisuuden kehittämiseen; |
| --- | --- |

20.

tukee komissiota sen pyrkimyksissä huolehtia oikeudenmukaisesta verotuksesta unionissa ja torjua aggressiivista verosuunnittelua ja verojen välttelyä koskevia käytäntöjä; kehottaa komissiota keskittymään rajatylittävää toimintaa harjoittavia konserneja koskevan maakohtaisen raportointivelvollisuuden kehittämiseen;

| 21. | kiinnittää huomiota yritysten, erityisesti pk-yritysten ja aloittelevien yritysten, vaikeuksiin saada rahoitusta; korostaa, että pk-yritykset ovat epäedullisessa asemassa muihin yrityksiin nähden luoton saannin helppouteen, verotusjärjestelmiin, työoikeuteen ja muihin ulkoisiin tekijöihin liittyvien erojen vuoksi; kehottaa komissiota jatkamaan näille yrityksille Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR), Horisontti 2020- ja COSME-ohjelmien sekä ERI-rahastojen kautta tarjottua arvokasta tukea ja selvittämään keinoja helpottaa entisestään varsinkin mikroyritysten mahdollisuuksia hyötyä näistä ja muista ohjelmista ja välineistä esimerkiksi lyhentämällä hakumenettelyjä kuuteen kuukauteen, yksinkertaistamalla edelleen niihin liittyviä menettelyjä sekä parantamalla EU-rahoituksen näkyvyyttä; suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen käyttää COSME-ohjelman varoja innovatiivisille uusille pk-yrityksille suunnattujen tiedotuskampanjoiden rahoittamiseen; kehottaa ottamaan kampanjoihin mukaan kaikki yritysten tukemisesta vastaavat paikallis- ja alueviranomaiset, etenkin ne, jotka ovat mukana Yritys-Eurooppa-verkostossa; katsoo yksinkertaistamisen keskeiseksi tekijäksi, joka edistää pk-yritysten ja aloittelevien yritysten rahoituksen saantia; kehottaa komissiota varmistamaan, että joukkorahoitus voidaan järjestää saumattomasti yli rajojen; |
| --- | --- |

21.

kiinnittää huomiota yritysten, erityisesti pk-yritysten ja aloittelevien yritysten, vaikeuksiin saada rahoitusta; korostaa, että pk-yritykset ovat epäedullisessa asemassa muihin yrityksiin nähden luoton saannin helppouteen, verotusjärjestelmiin, työoikeuteen ja muihin ulkoisiin tekijöihin liittyvien erojen vuoksi; kehottaa komissiota jatkamaan näille yrityksille Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR), Horisontti 2020- ja COSME-ohjelmien sekä ERI-rahastojen kautta tarjottua arvokasta tukea ja selvittämään keinoja helpottaa entisestään varsinkin mikroyritysten mahdollisuuksia hyötyä näistä ja muista ohjelmista ja välineistä esimerkiksi lyhentämällä hakumenettelyjä kuuteen kuukauteen, yksinkertaistamalla edelleen niihin liittyviä menettelyjä sekä parantamalla EU-rahoituksen näkyvyyttä; suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen käyttää COSME-ohjelman varoja innovatiivisille uusille pk-yrityksille suunnattujen tiedotuskampanjoiden rahoittamiseen; kehottaa ottamaan kampanjoihin mukaan kaikki yritysten tukemisesta vastaavat paikallis- ja alueviranomaiset, etenkin ne, jotka ovat mukana Yritys-Eurooppa-verkostossa; katsoo yksinkertaistamisen keskeiseksi tekijäksi, joka edistää pk-yritysten ja aloittelevien yritysten rahoituksen saantia; kehottaa komissiota varmistamaan, että joukkorahoitus voidaan järjestää saumattomasti yli rajojen;

| 22. | kehottaa komissiota harkitsemaan pk-yrityslähettiläiden verkoston vahvistamista erilaisin toimin – välttäen samalla lisäbyrokratiaa – tätä välinettä koskevan tietoisuuden ja sen näkyvyyden lisäämiseksi pk-yritysten parissa ja kunkin kansallisen pk-yrityslähettilään ja vastaavien pk-yritysten edustajien välisen vuorovaikutuksen vahvistamiseksi sekä esittelemään verkoston toimintaa parlamentille kerran vuodessa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota harkitsemaan pk-yrityslähettiläiden verkoston vahvistamista erilaisin toimin – välttäen samalla lisäbyrokratiaa – tätä välinettä koskevan tietoisuuden ja sen näkyvyyden lisäämiseksi pk-yritysten parissa ja kunkin kansallisen pk-yrityslähettilään ja vastaavien pk-yritysten edustajien välisen vuorovaikutuksen vahvistamiseksi sekä esittelemään verkoston toimintaa parlamentille kerran vuodessa;

| 23. | huomauttaa, että vaikka Euroopan parlamentti hyväksyi kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumista koskevan direktiivin helmikuussa 2011, tuhansia pk-yrityksiä ja aloittelevia yrityksiä ajautuu Euroopassa vuosittain konkurssiin niiden odottaessa saataviensa maksamista, myös kansallisen julkishallinnon taholta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vauhdittamaan toimiaan maksuviivästysten torjumisesta annetun direktiivin soveltamisen ja täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita harkitsemaan erilaisia asianmukaisen korvauksen muotoja tilanteessa, jossa maksuviivästysten torjumisesta annetun direktiivin täytäntöönpano ei ole tyydyttävää ja julkishallinto on velkaa yrityksille, jotta ne eivät tämän vuoksi ajaudu konkurssiin; |
| --- | --- |

23.

huomauttaa, että vaikka Euroopan parlamentti hyväksyi kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumista koskevan direktiivin helmikuussa 2011, tuhansia pk-yrityksiä ja aloittelevia yrityksiä ajautuu Euroopassa vuosittain konkurssiin niiden odottaessa saataviensa maksamista, myös kansallisen julkishallinnon taholta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vauhdittamaan toimiaan maksuviivästysten torjumisesta annetun direktiivin soveltamisen ja täytäntöönpanon valvonnan helpottamiseksi; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita harkitsemaan erilaisia asianmukaisen korvauksen muotoja tilanteessa, jossa maksuviivästysten torjumisesta annetun direktiivin täytäntöönpano ei ole tyydyttävää ja julkishallinto on velkaa yrityksille, jotta ne eivät tämän vuoksi ajaudu konkurssiin;

| 24. | pitää myönteisenä yritysten maksukyvyttömyyttä koskevaa lainsäädäntöaloitetta, johon sisältyy varhaisen vaiheen uudelleenjärjestely ja uuden mahdollisuuden antaminen ja jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot tarjoavat sääntely-ympäristön, jossa hyväksytään, että epäonnistumisia joskus tapahtuu ja että ne voivat kannustaa innovointiin, mutta muistuttaa, että epäonnistuvien yritysten kustannukset ja seuraukset eivät vaikuta ainoastaan yrityksen omistajaan ja osakkaisiin vaan myös sen velkojiin, työntekijöihin ja veronmaksajiin; kehottaa komissiota varmistamaan, että tämä aloite yhdenmukaistaa maksukyvyttömyysmenettelyjä EU:ssa, lyhentää menettelyjen kestoa ja pienentää niiden kustannuksia; |
| --- | --- |

24.

pitää myönteisenä yritysten maksukyvyttömyyttä koskevaa lainsäädäntöaloitetta, johon sisältyy varhaisen vaiheen uudelleenjärjestely ja uuden mahdollisuuden antaminen ja jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot tarjoavat sääntely-ympäristön, jossa hyväksytään, että epäonnistumisia joskus tapahtuu ja että ne voivat kannustaa innovointiin, mutta muistuttaa, että epäonnistuvien yritysten kustannukset ja seuraukset eivät vaikuta ainoastaan yrityksen omistajaan ja osakkaisiin vaan myös sen velkojiin, työntekijöihin ja veronmaksajiin; kehottaa komissiota varmistamaan, että tämä aloite yhdenmukaistaa maksukyvyttömyysmenettelyjä EU:ssa, lyhentää menettelyjen kestoa ja pienentää niiden kustannuksia;

| 25. | pitää valitettavana, ettei komissio painottanut riittävästi käsiteollisuuden ja pk-yritysten perinteisen valmistuksen erityistä roolia sekä Euroopan kilpailukykyä että taloudellista vakautta edistävänä tärkeänä tekijänä; kannustaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti valmistusteollisuuden digitalisoinnin ja innovoinnin kaikki mahdollisuudet erityisesti, kun on kyse alan mikro- ja pienyrityksistä ja aloittelevista yrityksistä samoin kuin vähemmän teollistuneista alueista, jotta voidaan auttaa vähentämään alueellisia eroja ja elvyttämään paikallistalouksia; katsoo, että pk-yrityksiä ja käsiteollisuusyrityksiä koskevan vahvemman politiikan on oltava yksi kaikkien EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden tärkeimmistä prioriteeteista tulevina vuosina; |
| --- | --- |

25.

pitää valitettavana, ettei komissio painottanut riittävästi käsiteollisuuden ja pk-yritysten perinteisen valmistuksen erityistä roolia sekä Euroopan kilpailukykyä että taloudellista vakautta edistävänä tärkeänä tekijänä; kannustaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti valmistusteollisuuden digitalisoinnin ja innovoinnin kaikki mahdollisuudet erityisesti, kun on kyse alan mikro- ja pienyrityksistä ja aloittelevista yrityksistä samoin kuin vähemmän teollistuneista alueista, jotta voidaan auttaa vähentämään alueellisia eroja ja elvyttämään paikallistalouksia; katsoo, että pk-yrityksiä ja käsiteollisuusyrityksiä koskevan vahvemman politiikan on oltava yksi kaikkien EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden tärkeimmistä prioriteeteista tulevina vuosina;

| 26. | on tyytyväinen komission yhteen kaikenkattavaan portaaliin, jota olisi kehitettävä nykyisten, palveludirektiivin nojalla perustettujen keskitettyjen asiointipisteiden pohjalta ja jonka olisi yhdistettävä keskitetyt asiointipisteet muihin vastaaviin sisämarkkinoiden verkostoihin; kehottaa komissiota tutkimaan kaikkia keinoja hyödyntää yhtä kaikenkattavaa portaalia mahdollisimman hyvin, jotta voidaan auttaa eurooppalaisia aloittelevia yrityksiä laajentamaan toimintaansa kaikkialla Euroopassa ja kansainvälistymään tarjoamalla täsmällistä ja selkeää tietoa eri kielillä kaikista menettelyistä ja muodollisuuksista, joita yritys tarvitsee toimiakseen kotimaassa tai toisessa EU:n jäsenvaltiossa; kehottaa komissiota perustamaan yrityksiä ja kuluttajia varten keskitetyn yhteyspisteen, jossa annetaan kaikkea sisämarkkinoihin liittyvää tietoa, tukea ja ongelmanratkaisuapua ja jossa annetaan tietoa kansallisista ja unionin laajuisista menettelyistä, joita tarvitaan rajat ylittävässä toiminnassa unionissa; kehottaa komissiota varmistamaan, että ne otetaan nopeasti käyttöön; |
| --- | --- |

26.

on tyytyväinen komission yhteen kaikenkattavaan portaaliin, jota olisi kehitettävä nykyisten, palveludirektiivin nojalla perustettujen keskitettyjen asiointipisteiden pohjalta ja jonka olisi yhdistettävä keskitetyt asiointipisteet muihin vastaaviin sisämarkkinoiden verkostoihin; kehottaa komissiota tutkimaan kaikkia keinoja hyödyntää yhtä kaikenkattavaa portaalia mahdollisimman hyvin, jotta voidaan auttaa eurooppalaisia aloittelevia yrityksiä laajentamaan toimintaansa kaikkialla Euroopassa ja kansainvälistymään tarjoamalla täsmällistä ja selkeää tietoa eri kielillä kaikista menettelyistä ja muodollisuuksista, joita yritys tarvitsee toimiakseen kotimaassa tai toisessa EU:n jäsenvaltiossa; kehottaa komissiota perustamaan yrityksiä ja kuluttajia varten keskitetyn yhteyspisteen, jossa annetaan kaikkea sisämarkkinoihin liittyvää tietoa, tukea ja ongelmanratkaisuapua ja jossa annetaan tietoa kansallisista ja unionin laajuisista menettelyistä, joita tarvitaan rajat ylittävässä toiminnassa unionissa; kehottaa komissiota varmistamaan, että ne otetaan nopeasti käyttöön;

| 27. | panee merkille, että yritykset, etenkin pk-yritykset, eivät joko ole tietoisia muissa jäsenvaltioissa sovellettavista säännöistä tai niillä on vaikeuksia löytää ja ymmärtää tietoa liiketoimintaansa sovellettavista säännöistä ja menettelyistä; kehottaa komissiota yhdistämään kaikki eri portaalit, yhteyspisteet ja tiedotussivustot yhteen yhtenäiseen väylään, joka tarjoaa pk-yrityksille ja aloitteleville yrityksille käyttäjäystävällistä tietoa, jotta ne voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ja säästää aikaa ja rahaa; |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että yritykset, etenkin pk-yritykset, eivät joko ole tietoisia muissa jäsenvaltioissa sovellettavista säännöistä tai niillä on vaikeuksia löytää ja ymmärtää tietoa liiketoimintaansa sovellettavista säännöistä ja menettelyistä; kehottaa komissiota yhdistämään kaikki eri portaalit, yhteyspisteet ja tiedotussivustot yhteen yhtenäiseen väylään, joka tarjoaa pk-yrityksille ja aloitteleville yrityksille käyttäjäystävällistä tietoa, jotta ne voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ja säästää aikaa ja rahaa;

| 28. | kehottaa komissiota kehittämään keskitetyistä asiointipisteistä sääntelyportaalin sijaan täysimittaisten sähköisten yritysportaalien järjestelmän, joka edistää liike-elämän edustajien säännöllistä tiedonvaihtoa ja auttaa kansallisia yrityksiä ja kansalaisia kilpailemaan muissa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota kehittämään keskitetyistä asiointipisteistä sääntelyportaalin sijaan täysimittaisten sähköisten yritysportaalien järjestelmän, joka edistää liike-elämän edustajien säännöllistä tiedonvaihtoa ja auttaa kansallisia yrityksiä ja kansalaisia kilpailemaan muissa EU:n jäsenvaltioissa;

| 29. | muistuttaa, että on tärkeää vahvistaa ja virtaviivaistaa pk-yrityksiä koskevia olemassa olevia sisämarkkinavälineitä, jotta voidaan yksinkertaistaa niiden rajatylittävää laajentumista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita painottamaan enemmän tuoteyhteyspisteiden ja keskitettyjen yhteyspisteiden virtaviivaistamista ja parantamista; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että on tärkeää vahvistaa ja virtaviivaistaa pk-yrityksiä koskevia olemassa olevia sisämarkkinavälineitä, jotta voidaan yksinkertaistaa niiden rajatylittävää laajentumista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita painottamaan enemmän tuoteyhteyspisteiden ja keskitettyjen yhteyspisteiden virtaviivaistamista ja parantamista;

| 30. | muistuttaa, että kuluttajille on kiireellisesti taattava samanlainen suojan taso verkossa ja reaaliympäristössä; korostaa, että kaikkien sisämarkkinoilla verkossa ja reaaliympäristössä toimivien taloudellisten toimijoiden on tarpeen toteuttaa kaikki kohtuulliset ja asianmukaiset toimenpiteet väärennösten torjumiseksi, jotta voidaan taata kuluttajansuoja ja tuoteturva; |
| --- | --- |

30.

muistuttaa, että kuluttajille on kiireellisesti taattava samanlainen suojan taso verkossa ja reaaliympäristössä; korostaa, että kaikkien sisämarkkinoilla verkossa ja reaaliympäristössä toimivien taloudellisten toimijoiden on tarpeen toteuttaa kaikki kohtuulliset ja asianmukaiset toimenpiteet väärennösten torjumiseksi, jotta voidaan taata kuluttajansuoja ja tuoteturva;

| 31. | painottaa, että jakamistalous kasvaa nopeasti ja että samalla kun se muuttaa tapoja, joilla monia palveluja ja käyttöomaisuutta tarjotaan ja kulutetaan, se voi ohjata innovointia ja tuoda lisäetuja ja -mahdollisuuksia yrityksille ja kuluttajille sisämarkkinoilla; korostaa jakamistalouden taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöhyötyjä ja -haasteita; kehottaa komissiota koordinoimaan jäsenvaltioiden toimia, joilla pyritään löytämään jakamistaloutta koskevia lyhyen tai pitkän aikavälin lainsäädäntöratkaisuja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan ehdotuksia, joilla ehkäistään työllistämiseen ja verotukseen liittyviä väärinkäytöksiä jakamistaloudessa; |
| --- | --- |

31.

painottaa, että jakamistalous kasvaa nopeasti ja että samalla kun se muuttaa tapoja, joilla monia palveluja ja käyttöomaisuutta tarjotaan ja kulutetaan, se voi ohjata innovointia ja tuoda lisäetuja ja -mahdollisuuksia yrityksille ja kuluttajille sisämarkkinoilla; korostaa jakamistalouden taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöhyötyjä ja -haasteita; kehottaa komissiota koordinoimaan jäsenvaltioiden toimia, joilla pyritään löytämään jakamistaloutta koskevia lyhyen tai pitkän aikavälin lainsäädäntöratkaisuja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan ehdotuksia, joilla ehkäistään työllistämiseen ja verotukseen liittyviä väärinkäytöksiä jakamistaloudessa;

| 32. | panee tyytyväisenä merkille komission ilmoittaman jakamistaloutta koskevan aloitteen ja on tyytyväinen sen aikomukseen tarkastella tällä alalla perustettuja yrityksiä ja selkeyttää ohjeiden avulla EU:n nykyisen lainsäädännön säännösten vuorovaikutusta jakamistalouden liiketoimintamallien soveltamisen ja toiminnan kannalta; katsoo, että tämän alan sääntelytoimissa olisi osoitettava joustavuutta niin, että sääntöjä voidaan ripeästi mukauttaa ja panna täytäntöön tällä nopeasti muuttuvalla alalla, jolla tarvitaan nopeita ja tehokkaita mukautuksia; korostaa, että nykyisiä kuluttajansuojavaatimuksia on myös sovellettava ja niiden noudattamista valvottava digitaalitaloudessa; kehottaa komissiota varmistamaan jakamistaloudelle parhaat mahdolliset edellytykset kehittyä ja menestyä; |
| --- | --- |

32.

panee tyytyväisenä merkille komission ilmoittaman jakamistaloutta koskevan aloitteen ja on tyytyväinen sen aikomukseen tarkastella tällä alalla perustettuja yrityksiä ja selkeyttää ohjeiden avulla EU:n nykyisen lainsäädännön säännösten vuorovaikutusta jakamistalouden liiketoimintamallien soveltamisen ja toiminnan kannalta; katsoo, että tämän alan sääntelytoimissa olisi osoitettava joustavuutta niin, että sääntöjä voidaan ripeästi mukauttaa ja panna täytäntöön tällä nopeasti muuttuvalla alalla, jolla tarvitaan nopeita ja tehokkaita mukautuksia; korostaa, että nykyisiä kuluttajansuojavaatimuksia on myös sovellettava ja niiden noudattamista valvottava digitaalitaloudessa; kehottaa komissiota varmistamaan jakamistaloudelle parhaat mahdolliset edellytykset kehittyä ja menestyä;

| 33. | korostaa, että jakamistalouden tarjoamat uudet turvallisuusominaisuudet, kuten maksujen suojaus, maantieteellinen paikannus ja vakuutukset, vahvistavat kuluttajien asemaa ja edellyttävät siten sen arvioimista, milloin jälkikäteen toteutettavat korjaavat toimenpiteet ovat ennakkoon tapahtuvaa sääntelyä tehokkaampia; kehottaa komissiota edistämään edelleen julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä jakamistalouden nykyisiin esteisiin puuttumiseksi ja etenkin digitaalisen henkilöllisyyden käytön lisäämiseksi, jotta voidaan lisätä kuluttajien luottamusta verkko-ostoksiin, digitaalisten ratkaisujen kehittämiseksi veronmaksua varten, rajatylittävien vakuutusjärjestelmien tarjoamiseksi ja työlainsäädännön nykyaikaistamiseksi; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että jakamistalouden tarjoamat uudet turvallisuusominaisuudet, kuten maksujen suojaus, maantieteellinen paikannus ja vakuutukset, vahvistavat kuluttajien asemaa ja edellyttävät siten sen arvioimista, milloin jälkikäteen toteutettavat korjaavat toimenpiteet ovat ennakkoon tapahtuvaa sääntelyä tehokkaampia; kehottaa komissiota edistämään edelleen julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä jakamistalouden nykyisiin esteisiin puuttumiseksi ja etenkin digitaalisen henkilöllisyyden käytön lisäämiseksi, jotta voidaan lisätä kuluttajien luottamusta verkko-ostoksiin, digitaalisten ratkaisujen kehittämiseksi veronmaksua varten, rajatylittävien vakuutusjärjestelmien tarjoamiseksi ja työlainsäädännön nykyaikaistamiseksi;

| 34. | katsoo, että jakamistaloudessa olisi edistettävä uusien liiketoimintamallien, innovatiivisten palvelujen ja resurssien tilapäisen käytön kehittämistä, kuitenkin mahdollisuuksien mukaan niin, että samanlaisiin palveluihin sovelletaan samanlaisia sääntöjä, jotta voidaan turvata palvelujen korkea laatu riippumatta siitä, miten niiden käyttö ja tarjonta järjestetään, ja varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja kuluttajien turvallisuus sekä estää samalla pirstaloitumista, joka haittaisi uusien liiketoimintamallien kehittämistä; uskoo, että jakamistaloutta voidaan lähestyä ainoastaan sisämarkkinanäkökulmasta, sillä sisämarkkinoiden pirstaloituminen paikallisten tai kansallisten sääntöjen takia estää eurooppalaisia jakamistalouden yrityksiä laajentamasta toimintaansa Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että jakamistaloudessa olisi edistettävä uusien liiketoimintamallien, innovatiivisten palvelujen ja resurssien tilapäisen käytön kehittämistä, kuitenkin mahdollisuuksien mukaan niin, että samanlaisiin palveluihin sovelletaan samanlaisia sääntöjä, jotta voidaan turvata palvelujen korkea laatu riippumatta siitä, miten niiden käyttö ja tarjonta järjestetään, ja varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja kuluttajien turvallisuus sekä estää samalla pirstaloitumista, joka haittaisi uusien liiketoimintamallien kehittämistä; uskoo, että jakamistaloutta voidaan lähestyä ainoastaan sisämarkkinanäkökulmasta, sillä sisämarkkinoiden pirstaloituminen paikallisten tai kansallisten sääntöjen takia estää eurooppalaisia jakamistalouden yrityksiä laajentamasta toimintaansa Euroopan tasolla;

| 35. | kiinnittää huomiota EU:n teknisten standardien merkitykseen innovoinnin, kilpailukyvyn ja sisämarkkinoiden edistymisen kannalta; toteaa, että on toteutettava oikea-aikaisia toimia, joilla kehitetään laatua, yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevat korkeat EU-standardit EU:n teollisuuspolitiikan käyttöön, sekä edistettävä näitä standardeja myös kansainvälisesti; kehottaa komissiota tukemaan ja vahvistamaan EU-standardeja, joista säädetään jo asetuksessa (EU) N:o 1025/2012, sekä lisäämään standardointikehyksen tehokkuutta ja tarkoituksenmukaisuutta, myös hyödyntämällä kansainvälisten kauppaneuvottelujen tarjoamia mahdollisuuksia; korostaa, että standardit olisi laadittava markkinalähtöisellä, avoimella, osallistavalla ja kilpailukykyisellä tavalla, jotta pk-yritysten olisi helppo panna ne täytäntöön ja jotta vältetään suljettujen arvoketjujen riski, mutta toteaa, että samalla olisi kuitenkin vältettävä niiden julkaisemisen viivästyminen; |
| --- | --- |

35.

kiinnittää huomiota EU:n teknisten standardien merkitykseen innovoinnin, kilpailukyvyn ja sisämarkkinoiden edistymisen kannalta; toteaa, että on toteutettava oikea-aikaisia toimia, joilla kehitetään laatua, yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevat korkeat EU-standardit EU:n teollisuuspolitiikan käyttöön, sekä edistettävä näitä standardeja myös kansainvälisesti; kehottaa komissiota tukemaan ja vahvistamaan EU-standardeja, joista säädetään jo asetuksessa (EU) N:o 1025/2012, sekä lisäämään standardointikehyksen tehokkuutta ja tarkoituksenmukaisuutta, myös hyödyntämällä kansainvälisten kauppaneuvottelujen tarjoamia mahdollisuuksia; korostaa, että standardit olisi laadittava markkinalähtöisellä, avoimella, osallistavalla ja kilpailukykyisellä tavalla, jotta pk-yritysten olisi helppo panna ne täytäntöön ja jotta vältetään suljettujen arvoketjujen riski, mutta toteaa, että samalla olisi kuitenkin vältettävä niiden julkaisemisen viivästyminen;

| 36. | korostaa standardointijärjestelmän tärkeää tehtävää tuotteiden ja yhä enemmän myös palvelujen vapaassa liikkeessä; toteaa, että standardien vapaaehtoinen käyttö on myös kasvattanut BKT:tä 0,3–1 prosenttia Euroopassa ja että se vaikuttaa myönteisesti työn tuottavuuteen; |
| --- | --- |

36.

korostaa standardointijärjestelmän tärkeää tehtävää tuotteiden ja yhä enemmän myös palvelujen vapaassa liikkeessä; toteaa, että standardien vapaaehtoinen käyttö on myös kasvattanut BKT:tä 0,3–1 prosenttia Euroopassa ja että se vaikuttaa myönteisesti työn tuottavuuteen;

| 37. | muistuttaa, että valtaosa standardeista on kehitetty vastauksena teollisuuden tarpeisiin alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti sen varmistamiseksi, että standardeilla on merkitystä markkinoiden kannalta; tukee sisämarkkinastrategiaan sisältyvää sitoumusta varmistaa, että Eurooppa pysyy standardien kehittämisessä maailmanlaajuisesti etulinjassa; kannustaa kansainvälisen lähestymistavan kanssa yhdenmukaiseen standardointiin joko kehittämällä yleisiä kansainvälisiä standardeja tai tunnustamalla tarvittaessa vastaavat kansainväliset standardit; panee merkille aikomuksen luoda standardointitoimien kehys ja määritellä niiden painopisteet standardointia koskevassa yhteisessä aloitteessa; kehottaa komissiota varmistamaan, että yhteisen aloitteen lähtökohtana on tällainen alhaalta ylöspäin suuntautuva, teollisuuden määrittelemä tarve ja että sen yhteydessä priorisoidaan ja laaditaan vain sellaisia standardeja, joilla vastataan havaittuihin tarpeisiin ja joilla on merkitystä markkinoiden kannalta, eikä sen perusteella luoda tarpeettomia standardeja tai esitetä vaatimuksia, jotka ovat ristiriidassa muiden asiaan liittyvien standardien kanssa; |
| --- | --- |

37.

muistuttaa, että valtaosa standardeista on kehitetty vastauksena teollisuuden tarpeisiin alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti sen varmistamiseksi, että standardeilla on merkitystä markkinoiden kannalta; tukee sisämarkkinastrategiaan sisältyvää sitoumusta varmistaa, että Eurooppa pysyy standardien kehittämisessä maailmanlaajuisesti etulinjassa; kannustaa kansainvälisen lähestymistavan kanssa yhdenmukaiseen standardointiin joko kehittämällä yleisiä kansainvälisiä standardeja tai tunnustamalla tarvittaessa vastaavat kansainväliset standardit; panee merkille aikomuksen luoda standardointitoimien kehys ja määritellä niiden painopisteet standardointia koskevassa yhteisessä aloitteessa; kehottaa komissiota varmistamaan, että yhteisen aloitteen lähtökohtana on tällainen alhaalta ylöspäin suuntautuva, teollisuuden määrittelemä tarve ja että sen yhteydessä priorisoidaan ja laaditaan vain sellaisia standardeja, joilla vastataan havaittuihin tarpeisiin ja joilla on merkitystä markkinoiden kannalta, eikä sen perusteella luoda tarpeettomia standardeja tai esitetä vaatimuksia, jotka ovat ristiriidassa muiden asiaan liittyvien standardien kanssa;

| 38. | toteaa, että ehdotus eurooppalaista standardointia koskevasta yhteisestä aloitteesta perustuu eurooppalaisesta standardointijärjestelmästä tehtyyn riippumattomaan arviointiin, ja tukee sen tavoitetta perustaa eurooppalainen standardointiyhteisö, joka kehittää järjestelmää kokonaisuutena parantavia toimia, kuten osallistavuutta ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn tukemista koskevia suosituksia; |
| --- | --- |

38.

toteaa, että ehdotus eurooppalaista standardointia koskevasta yhteisestä aloitteesta perustuu eurooppalaisesta standardointijärjestelmästä tehtyyn riippumattomaan arviointiin, ja tukee sen tavoitetta perustaa eurooppalainen standardointiyhteisö, joka kehittää järjestelmää kokonaisuutena parantavia toimia, kuten osallistavuutta ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn tukemista koskevia suosituksia;

| 39. | kehottaa komissiota yhteistyössään eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden kanssa tukemaan niitä ja niiden kansallisia vastineita pyrkimyksissä parantaa pk-yritysten osallistumista sekä itse standardien laatimisprosessiin että laadittujen standardien käyttöönottoon; kannustaa komissiota lisäksi tekemään tiivistä yhteistyötä eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden, kansallisten standardointielinten ja muiden kanssa standardointiprosessin avoimuuden lisäämiseksi ja panemaan näin täytäntöön eurooppalaisen standardoinnin vuoden 2016 työohjelmaan ja sen perustana olevaan asetukseen sisältyvät sitoumukset; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota yhteistyössään eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden kanssa tukemaan niitä ja niiden kansallisia vastineita pyrkimyksissä parantaa pk-yritysten osallistumista sekä itse standardien laatimisprosessiin että laadittujen standardien käyttöönottoon; kannustaa komissiota lisäksi tekemään tiivistä yhteistyötä eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden, kansallisten standardointielinten ja muiden kanssa standardointiprosessin avoimuuden lisäämiseksi ja panemaan näin täytäntöön eurooppalaisen standardoinnin vuoden 2016 työohjelmaan ja sen perustana olevaan asetukseen sisältyvät sitoumukset;

| 40. | katsoo, että yhteisissä aloitteissa olisi keskityttävä työskentelytapojen jatkuvaan parantamiseen erityisesti luomalla prosesseja teknisten komiteoiden kokoonpanon tarkistamiseen sekä toimenpiteitä avoimuuden ja osallistamisen edistämiseen niin, että mahdollistetaan monien eri sidosryhmien osallistuminen teknisten komiteoiden keskusteluihin; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että yhteisissä aloitteissa olisi keskityttävä työskentelytapojen jatkuvaan parantamiseen erityisesti luomalla prosesseja teknisten komiteoiden kokoonpanon tarkistamiseen sekä toimenpiteitä avoimuuden ja osallistamisen edistämiseen niin, että mahdollistetaan monien eri sidosryhmien osallistuminen teknisten komiteoiden keskusteluihin;

| 41. | katsoo, että avoimempi ja helpommin käytettävissä oleva valitusmekanismi synnyttäisi luottamusta ja parantaisi standardien laatimisprosessia; katsoo, että silloin kun komissio on pyytänyt standardin laatimista unionin lainsäädännön hyväksymisen perusteella, parlamentin asiaankuuluvalla valiokunnalla voi olla mahdollisuus toimia jonkinlaisessa roolissa julkisessa valvonnassa ja keskustelussa osana tällaista prosessia ennen kuin tarvittaessa tehdään päätös virallisesta vastalauseesta; korostaa, että päätettäessä standardointipyyntöjen esittämisestä standardointielimille olisi otettava huomioon suhteellisuusperiaate ja riskiperusteinen lähestymistapa; |
| --- | --- |

41.

katsoo, että avoimempi ja helpommin käytettävissä oleva valitusmekanismi synnyttäisi luottamusta ja parantaisi standardien laatimisprosessia; katsoo, että silloin kun komissio on pyytänyt standardin laatimista unionin lainsäädännön hyväksymisen perusteella, parlamentin asiaankuuluvalla valiokunnalla voi olla mahdollisuus toimia jonkinlaisessa roolissa julkisessa valvonnassa ja keskustelussa osana tällaista prosessia ennen kuin tarvittaessa tehdään päätös virallisesta vastalauseesta; korostaa, että päätettäessä standardointipyyntöjen esittämisestä standardointielimille olisi otettava huomioon suhteellisuusperiaate ja riskiperusteinen lähestymistapa;

| 42. | katsoo, että yleisen tietoisuuden lisääminen ehdotetuista standardiluonnoksista ennen niiden lopullista hyväksymistä voi lisätä vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta ja vahvistaa prosessia eurooppalaisessa standardointiyhteisössä voimassa olevien parhaiden käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että yleisen tietoisuuden lisääminen ehdotetuista standardiluonnoksista ennen niiden lopullista hyväksymistä voi lisätä vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta ja vahvistaa prosessia eurooppalaisessa standardointiyhteisössä voimassa olevien parhaiden käytäntöjen mukaisesti;

| 43. | kehottaa komissiota antamaan parlamentille vuoden 2016 loppuun mennessä kertomuksen eurooppalaista standardointia koskevan yhteisen aloitteen täytäntöönpanosta ja edistyksestä, jota on saavutettu unionin vuoden 2016 työohjelmaan sisältyvien suositusten toteuttamisessa yhteistyössä eurooppalaisen standardointiyhteisön kanssa; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota antamaan parlamentille vuoden 2016 loppuun mennessä kertomuksen eurooppalaista standardointia koskevan yhteisen aloitteen täytäntöönpanosta ja edistyksestä, jota on saavutettu unionin vuoden 2016 työohjelmaan sisältyvien suositusten toteuttamisessa yhteistyössä eurooppalaisen standardointiyhteisön kanssa;

| 44. | kehottaa komissiota kilpailusta EU:n sisämarkkinoilla vastaavana toimielimenä varmistamaan yhdessä kansallisten valvontaviranomaisten kanssa, että markkinoilla toimivilla kilpailijoilla on tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota kilpailusta EU:n sisämarkkinoilla vastaavana toimielimenä varmistamaan yhdessä kansallisten valvontaviranomaisten kanssa, että markkinoilla toimivilla kilpailijoilla on tasapuoliset toimintaedellytykset;

| 45. | suhtautuu myönteisesti viimeaikaisiin aloitteisiin, jotka koskevat julkisten hankintojen tehostamista ja avoimuuden lisäämistä siten, että hankintatietoja käytetään paremmin ja hankintojen vapaaehtoista arviointia lisätään tietyissä laajamittaisissa infrastruktuurihankkeissa; kehottaa jäsenvaltioita tekemään komission kanssa yhteistyötä näiden aloitteiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

45.

suhtautuu myönteisesti viimeaikaisiin aloitteisiin, jotka koskevat julkisten hankintojen tehostamista ja avoimuuden lisäämistä siten, että hankintatietoja käytetään paremmin ja hankintojen vapaaehtoista arviointia lisätään tietyissä laajamittaisissa infrastruktuurihankkeissa; kehottaa jäsenvaltioita tekemään komission kanssa yhteistyötä näiden aloitteiden täytäntöönpanossa;

| 46. | toivoo, että komissio jatkaa edelleen vuonna 2014 annettujen direktiivien nojalla käynnistettyä julkisten hankintojen järjestelmän uudistamista siten, että hankintojen alalla siirrytään entistä perustellumpaan kysyntään ja pyritään palkitsemaan innovatiivisesta teknologiasta ja energiatehokkuudesta; |
| --- | --- |

46.

toivoo, että komissio jatkaa edelleen vuonna 2014 annettujen direktiivien nojalla käynnistettyä julkisten hankintojen järjestelmän uudistamista siten, että hankintojen alalla siirrytään entistä perustellumpaan kysyntään ja pyritään palkitsemaan innovatiivisesta teknologiasta ja energiatehokkuudesta;

| 47. | toteaa, että uusi vuonna 2014 käyttöön otettu julkisten hankintojen järjestelmä on entistä yksinkertaisempi ja siihen sisältyvät säännöt ovat joustavampia, jotta ne palvelisivat paremmin muuta julkisen sektorin politiikkaa samoin kuin jäsenvaltioita ja paikallisia erikoisalan yrityksiä; huomauttaa, että julkisia hankintoja leimaa kaikissa jäsenvaltioissa edelleen huomattava tehottomuus, joka rajoittaa rajatylittävää laajentumista ja kasvua kotimarkkinoilla; |
| --- | --- |

47.

toteaa, että uusi vuonna 2014 käyttöön otettu julkisten hankintojen järjestelmä on entistä yksinkertaisempi ja siihen sisältyvät säännöt ovat joustavampia, jotta ne palvelisivat paremmin muuta julkisen sektorin politiikkaa samoin kuin jäsenvaltioita ja paikallisia erikoisalan yrityksiä; huomauttaa, että julkisia hankintoja leimaa kaikissa jäsenvaltioissa edelleen huomattava tehottomuus, joka rajoittaa rajatylittävää laajentumista ja kasvua kotimarkkinoilla;

| 48. | pitää periaatteessa myönteisinä avoimuuden, tehokkuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämistä julkisissa hankinnoissa koskevia aloitteita, joista komissio on ilmoittanut; korostaa kuitenkin, että uusien EU-direktiivien täytäntöönpano ja soveltaminen on asetettava uusien välineiden, kuten toimeksiantorekisterin, käyttöönoton edelle; korostaa tässä yhteydessä, että mahdolliset tietojen analysointivälineet eivät saa johtaa uusiin tai ylimääräisiin raportointivelvollisuuksiin; toteaa, että suurten infrastruktuurihankkeiden ennakkoarviointimekanismin olisi oltava täysin vapaaehtoinen; |
| --- | --- |

48.

pitää periaatteessa myönteisinä avoimuuden, tehokkuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämistä julkisissa hankinnoissa koskevia aloitteita, joista komissio on ilmoittanut; korostaa kuitenkin, että uusien EU-direktiivien täytäntöönpano ja soveltaminen on asetettava uusien välineiden, kuten toimeksiantorekisterin, käyttöönoton edelle; korostaa tässä yhteydessä, että mahdolliset tietojen analysointivälineet eivät saa johtaa uusiin tai ylimääräisiin raportointivelvollisuuksiin; toteaa, että suurten infrastruktuurihankkeiden ennakkoarviointimekanismin olisi oltava täysin vapaaehtoinen;

| 49. | painottaa tarvetta ottaa käyttöön täysin sähköinen julkisten hankintojen järjestelmä; korostaa, että on tärkeää panna julkisia hankintoja koskeva direktiivi kaikilta osin täytäntöön nopeasti ja kattavasti; korostaa, että sähköisten hankintamenettelyjen laajempi käyttö on tarpeen markkinoiden avaamiseksi pk-yrityksille; |
| --- | --- |

49.

painottaa tarvetta ottaa käyttöön täysin sähköinen julkisten hankintojen järjestelmä; korostaa, että on tärkeää panna julkisia hankintoja koskeva direktiivi kaikilta osin täytäntöön nopeasti ja kattavasti; korostaa, että sähköisten hankintamenettelyjen laajempi käyttö on tarpeen markkinoiden avaamiseksi pk-yrityksille;

| 50. | painottaa yhtenäisen patentin merkitystä; kannattaa komission aikomusta poistaa epävarmuustekijöitä sen osalta, miten yhtenäinen patentti sekä kansalliset ja lisäsuojatodistukset ja yhtenäisen lisäsuojatodistuksen mahdollinen käyttöönotto voivat toimia rinnakkain, pitäen samalla mielessä kansanterveyden ja potilaiden edut; |
| --- | --- |

50.

painottaa yhtenäisen patentin merkitystä; kannattaa komission aikomusta poistaa epävarmuustekijöitä sen osalta, miten yhtenäinen patentti sekä kansalliset ja lisäsuojatodistukset ja yhtenäisen lisäsuojatodistuksen mahdollinen käyttöönotto voivat toimia rinnakkain, pitäen samalla mielessä kansanterveyden ja potilaiden edut;

| 51. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön ja panemaan täytäntöön lisäsuojatodistuksen mukaista valmistusta koskevan poikkeuksen ennen vuotta 2019 eurooppalaisen rinnakkais- ja biosimilaarilääketeollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi maailmanlaajuisessa ympäristössä sekä työpaikkojen ja kasvun säilyttämiseksi ja lisäämiseksi EU:ssa ilman, että heikennetään lisäsuojatodistusjärjestelmän mukaisesti myönnettyä kaupallista yksinoikeutta suojelluilla markkinoilla; katsoo, että tällaisilla säännöksillä voisi olla myönteinen vaikutus laadukkaiden lääkkeiden saatavuuteen kehitysmaissa ja vähiten kehittyneissä maissa ja ne voisivat auttaa välttämään tuotannon ulkoistamisen; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön ja panemaan täytäntöön lisäsuojatodistuksen mukaista valmistusta koskevan poikkeuksen ennen vuotta 2019 eurooppalaisen rinnakkais- ja biosimilaarilääketeollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi maailmanlaajuisessa ympäristössä sekä työpaikkojen ja kasvun säilyttämiseksi ja lisäämiseksi EU:ssa ilman, että heikennetään lisäsuojatodistusjärjestelmän mukaisesti myönnettyä kaupallista yksinoikeutta suojelluilla markkinoilla; katsoo, että tällaisilla säännöksillä voisi olla myönteinen vaikutus laadukkaiden lääkkeiden saatavuuteen kehitysmaissa ja vähiten kehittyneissä maissa ja ne voisivat auttaa välttämään tuotannon ulkoistamisen;

| 52. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä patenttijärjestelmään pääsyn helpottamiseksi Euroopassa kaikkien niiden mikroyritysten, pk-yritysten ja aloittelevien yritysten osalta, jotka haluavat käyttää vaikutukseltaan yhtenäistä eurooppapatenttia tuotteidensa ja prosessiensa innovoinnissa, ja mainitsee esimerkkinä toimenpiteistä hakemus- ja vuosimaksujen tason alentamisen ja kääntämiseen liittyvän avun tarjoamisen; korostaa, että tärkeitä ovat sekä standardien kannalta olennaiset patentit että innovatiiviset avoimet lisenssiratkaisut, jotka toisinaan soveltuvat paremmin innovoinnin tukemiseen; korostaa, että patenttien lisenssisopimukset ovat tärkeitä, kunhan ne ovat EU:n kilpailulainsäädännön rajoitusten mukaisia ja perustuvat tasapuolisiin, kohtuullisiin ja syrjimättömiin ehtoihin (FRAND), jotta voidaan säilyttää tutkimuksen ja kehityksen sekä standardoinnin kannustimet, edistää innovointia ja varmistaa tasapuoliset lisenssiehdot; |
| --- | --- |

52.

kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä patenttijärjestelmään pääsyn helpottamiseksi Euroopassa kaikkien niiden mikroyritysten, pk-yritysten ja aloittelevien yritysten osalta, jotka haluavat käyttää vaikutukseltaan yhtenäistä eurooppapatenttia tuotteidensa ja prosessiensa innovoinnissa, ja mainitsee esimerkkinä toimenpiteistä hakemus- ja vuosimaksujen tason alentamisen ja kääntämiseen liittyvän avun tarjoamisen; korostaa, että tärkeitä ovat sekä standardien kannalta olennaiset patentit että innovatiiviset avoimet lisenssiratkaisut, jotka toisinaan soveltuvat paremmin innovoinnin tukemiseen; korostaa, että patenttien lisenssisopimukset ovat tärkeitä, kunhan ne ovat EU:n kilpailulainsäädännön rajoitusten mukaisia ja perustuvat tasapuolisiin, kohtuullisiin ja syrjimättömiin ehtoihin (FRAND), jotta voidaan säilyttää tutkimuksen ja kehityksen sekä standardoinnin kannustimet, edistää innovointia ja varmistaa tasapuoliset lisenssiehdot;

| 53. | kehottaa komissiota esittämään viipymättä muiden kuin maataloustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojaa EU:ssa koskevan yhtenäisen eurooppalaisen järjestelmän luomista koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jota parlamentti on jo aiemmin vaatinut ja jonka tarkoituksena olisi luoda yhtenäinen eurooppalainen järjestelmä ja päättää näin epätarkoituksenmukainen ja erittäin hajanainen tilanne Euroopassa sekä tuottaa monia erilaisia myönteisiä vaikutuksia kansalaisille, kuluttajille, tuottajille ja koko Euroopan taloudelliselle ja sosiaaliselle rakenteelle; korostaa, että tällainen väline toisi yksiselitteisesti esiin monien paikallistuotteiden lisäarvon, mistä olisi selkeää etua asianomaisille tuottajille ja alueille ja mikä edistäisi myös kuluttajatietoisuuden kehittymistä; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota esittämään viipymättä muiden kuin maataloustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojaa EU:ssa koskevan yhtenäisen eurooppalaisen järjestelmän luomista koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jota parlamentti on jo aiemmin vaatinut ja jonka tarkoituksena olisi luoda yhtenäinen eurooppalainen järjestelmä ja päättää näin epätarkoituksenmukainen ja erittäin hajanainen tilanne Euroopassa sekä tuottaa monia erilaisia myönteisiä vaikutuksia kansalaisille, kuluttajille, tuottajille ja koko Euroopan taloudelliselle ja sosiaaliselle rakenteelle; korostaa, että tällainen väline toisi yksiselitteisesti esiin monien paikallistuotteiden lisäarvon, mistä olisi selkeää etua asianomaisille tuottajille ja alueille ja mikä edistäisi myös kuluttajatietoisuuden kehittymistä;

| 54. | toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien koko potentiaalia ei ole vielä otettu käyttöön useimmissa jäsenvaltioissa; kehottaa yhdenmukaistamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevia jäsenvaltioiden puitesääntöjä, levittämään parhaita käytäntöjä sekä edistämään tämän mallin hyödyntämistä; |
| --- | --- |

54.

toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien koko potentiaalia ei ole vielä otettu käyttöön useimmissa jäsenvaltioissa; kehottaa yhdenmukaistamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevia jäsenvaltioiden puitesääntöjä, levittämään parhaita käytäntöjä sekä edistämään tämän mallin hyödyntämistä;

| 55. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään rakenteita, joiden avulla rajatyöntekijöille voidaan antaa neuvoja ja apua asioissa, jotka koskevat toisessa jäsenvaltiossa työskentelystä aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia; |
| --- | --- |

55.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään rakenteita, joiden avulla rajatyöntekijöille voidaan antaa neuvoja ja apua asioissa, jotka koskevat toisessa jäsenvaltiossa työskentelystä aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia;

| 56. | toteaa, että sisämarkkinoiden ja digitaalisten sisämarkkinoiden syventyminen voi tuoda uusia mahdollisuuksia ja haasteita sekä nostaa esille kysymyksiä osaamisesta, uusista työllistymismuodoista, rahoitusrakenteista, sosiaaliturvasta sekä työterveydestä ja -turvallisuudesta ja että kaikkia näitä on tarkasteltava ja kaikista niistä on oltava hyötyä yhtä lailla työntekijöille, liikeyrityksille kuin kuluttajille; |
| --- | --- |

56.

toteaa, että sisämarkkinoiden ja digitaalisten sisämarkkinoiden syventyminen voi tuoda uusia mahdollisuuksia ja haasteita sekä nostaa esille kysymyksiä osaamisesta, uusista työllistymismuodoista, rahoitusrakenteista, sosiaaliturvasta sekä työterveydestä ja -turvallisuudesta ja että kaikkia näitä on tarkasteltava ja kaikista niistä on oltava hyötyä yhtä lailla työntekijöille, liikeyrityksille kuin kuluttajille;

| 57. | pitää valitettavana, että sisämarkkinastrategiassa ei kiinnitetä erityistä huomiota ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuteen, joka estää yhä sisämarkkinoiden kasvua; toteaa huolestuneena, että 40–47 prosentilla EU:n väestöstä on puutteelliset digitaaliset taidot ja että sellaisten työntekijöiden, joilla on digitaalisia taitoja, kysyntä kasvaa vuosittain neljä prosenttia, kun taas koulutukseen varatut julkiset menot ovat vähentyneet 3,2 prosenttia vuodesta 2010, ja katsoo, että EU:n kilpailuasema on tämän vuoksi uhattuna keskipitkällä aikavälillä ja että uhattuna on myös EU:n työvoiman työllistyvyys; kannustaa jäsenvaltioita investoimaan digitaaliseen koulutukseen ja osaamiseen; |
| --- | --- |

57.

pitää valitettavana, että sisämarkkinastrategiassa ei kiinnitetä erityistä huomiota ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuteen, joka estää yhä sisämarkkinoiden kasvua; toteaa huolestuneena, että 40–47 prosentilla EU:n väestöstä on puutteelliset digitaaliset taidot ja että sellaisten työntekijöiden, joilla on digitaalisia taitoja, kysyntä kasvaa vuosittain neljä prosenttia, kun taas koulutukseen varatut julkiset menot ovat vähentyneet 3,2 prosenttia vuodesta 2010, ja katsoo, että EU:n kilpailuasema on tämän vuoksi uhattuna keskipitkällä aikavälillä ja että uhattuna on myös EU:n työvoiman työllistyvyys; kannustaa jäsenvaltioita investoimaan digitaaliseen koulutukseen ja osaamiseen;

| 58. | ottaa huomioon työvoiman liikkuvuutta koskevan paketin tavoitteet, joilla edistetään sisämarkkinoiden syventämistä ja tasapuolisuuden lisäämistä; korostaa kuitenkin, että on tärkeää varmistaa, että pakettiin sisältyvät toimet ovat oikeasuhteisia ja että niissä otetaan huomioon, miten laaja-alainen liikkuvuus vaikuttaa tiettyihin alueisiin; |
| --- | --- |

58.

ottaa huomioon työvoiman liikkuvuutta koskevan paketin tavoitteet, joilla edistetään sisämarkkinoiden syventämistä ja tasapuolisuuden lisäämistä; korostaa kuitenkin, että on tärkeää varmistaa, että pakettiin sisältyvät toimet ovat oikeasuhteisia ja että niissä otetaan huomioon, miten laaja-alainen liikkuvuus vaikuttaa tiettyihin alueisiin;

| 59. | korostaa, että komissio tukee harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusmalleja, joissa tuetaan yksilön henkilökohtaista kehitystä ja jotka voivat lisäksi auttaa räätälöimään eurooppalaisten työntekijöiden osaamista ja pätevyyttä työmarkkinoiden todellisten tarpeiden mukaiseksi; korostaa, että on tärkeää varmistaa, ettei sisämarkkinastrategia millään tavoin heikennä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusmalleja ja että harjoittelujaksojen laadusta ja erityisesti työsuhdeturvasta huolehditaan; painottaa työmarkkinaosapuolten tärkeää roolia kehitettäessä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusmalleja; katsoo, että vaikka yhdessä jäsenvaltiossa käytettävää harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusmallia ei voida suoraan kopioida toiseen jäsenvaltioon, EU:ssa olisi keskityttävä tällaisen koulutusmallin ja nuorisotyöllisyyden väliseen vahvaan yhteyteen; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että komissio tukee harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusmalleja, joissa tuetaan yksilön henkilökohtaista kehitystä ja jotka voivat lisäksi auttaa räätälöimään eurooppalaisten työntekijöiden osaamista ja pätevyyttä työmarkkinoiden todellisten tarpeiden mukaiseksi; korostaa, että on tärkeää varmistaa, ettei sisämarkkinastrategia millään tavoin heikennä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusmalleja ja että harjoittelujaksojen laadusta ja erityisesti työsuhdeturvasta huolehditaan; painottaa työmarkkinaosapuolten tärkeää roolia kehitettäessä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusmalleja; katsoo, että vaikka yhdessä jäsenvaltiossa käytettävää harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusmallia ei voida suoraan kopioida toiseen jäsenvaltioon, EU:ssa olisi keskityttävä tällaisen koulutusmallin ja nuorisotyöllisyyden väliseen vahvaan yhteyteen;

| 60. | tukee toimia, joilla poistetaan unionin syrjinnän vastaisen sääntelyn aukot työllisyyden alalla ja erityisesti vammaisten henkilöiden suhteen; kannattaa lisäksi sitä, että yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa annettu neuvoston direktiivi 2000/78/EY pannaan täytäntöön viipymättä; |
| --- | --- |

60.

tukee toimia, joilla poistetaan unionin syrjinnän vastaisen sääntelyn aukot työllisyyden alalla ja erityisesti vammaisten henkilöiden suhteen; kannattaa lisäksi sitä, että yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa annettu neuvoston direktiivi 2000/78/EY pannaan täytäntöön viipymättä;

| 61. | suhtautuu myönteisesti pimeän työn torjumista tarkastelevan foorumin perustamiseen ja kannustaa erityisesti jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toimimaan kyseisen foorumin kanssa täysimääräisesti sen puolesta, että tehostetaan pimeän työn ja näennäisesti itsenäisen ammatinharjoittamisen torjuntaa; |
| --- | --- |

61.

suhtautuu myönteisesti pimeän työn torjumista tarkastelevan foorumin perustamiseen ja kannustaa erityisesti jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toimimaan kyseisen foorumin kanssa täysimääräisesti sen puolesta, että tehostetaan pimeän työn ja näennäisesti itsenäisen ammatinharjoittamisen torjuntaa;

| 62. | painottaa, että on tarpeen luoda turvatut joustavat työaikajärjestelyt ja vakaat työehdot, huolehtia sosiaaliturvasta sekä helpottaa ”älykästä työntekoa” tuottavuuden sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen parantamiseksi, jotta voidaan hyödyntää työpaikkojen digitalisaation myötä syntyviä mahdollisuuksia; korostaa tältä osin digitalisoinnin merkitystä maaseutualueilla, jotta voidaan hyödyntää digitaalistrategiaan sisältyviä lukuisia mahdollisuuksia, kuten etätyötä; |
| --- | --- |

62.

painottaa, että on tarpeen luoda turvatut joustavat työaikajärjestelyt ja vakaat työehdot, huolehtia sosiaaliturvasta sekä helpottaa ”älykästä työntekoa” tuottavuuden sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen parantamiseksi, jotta voidaan hyödyntää työpaikkojen digitalisaation myötä syntyviä mahdollisuuksia; korostaa tältä osin digitalisoinnin merkitystä maaseutualueilla, jotta voidaan hyödyntää digitaalistrategiaan sisältyviä lukuisia mahdollisuuksia, kuten etätyötä;

| 63. | korostaa voimakkaiden ja riippumattomien työmarkkinaosapuolten sekä todellisen työmarkkinavuoropuhelun merkitystä; korostaa tarvetta ottaa työmarkkinaosapuolet tarvittaessa mukaan keskusteluihin säänneltyjen ammattien alalla toteutettavista mahdollisista kansallisista uudistuksista; |
| --- | --- |

63.

korostaa voimakkaiden ja riippumattomien työmarkkinaosapuolten sekä todellisen työmarkkinavuoropuhelun merkitystä; korostaa tarvetta ottaa työmarkkinaosapuolet tarvittaessa mukaan keskusteluihin säänneltyjen ammattien alalla toteutettavista mahdollisista kansallisista uudistuksista;

| 64. | painottaa, että on tärkeää käydä työmarkkinavuoropuhelua mahdollisuuksista ja muutoksista, joita sisämarkkinat tuottavat työllisyyden alalla; |
| --- | --- |

64.

painottaa, että on tärkeää käydä työmarkkinavuoropuhelua mahdollisuuksista ja muutoksista, joita sisämarkkinat tuottavat työllisyyden alalla;

Syvemmät sisämarkkinat

| 65. | kehottaa komissiota syventämään täytäntöönpanon valvontaan liittyviä toimiaan; painottaa, että monia toimenpiteitä on jo hyväksytty, mutta niitä ei vielä ole pantu asianmukaisesti täytäntöön, mikä heikentää tasapuolisten toimintaedellytysten syntymistä sisämarkkinoille; huomauttaa lisäksi, että komission vuoden 2015 puolivälissä toimittamien tietojen mukaan vireillä oli noin 1 090 rikkomismenettelyä, jotka liittyivät sisämarkkinoihin; kehottaa komissiota pyrkimään tehostamaan sisämarkkinalainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, soveltamista ja täytäntöönpanon valvontaa varmistamalla, että hallinnollinen koordinointi, yhteistyö ja täytäntöönpanon valvonta asetetaan kaikilla tasoilla (EU:n, jäsenvaltioiden välisellä sekä kansallisten, paikallisten ja alueellisten viranomaisten tasolla) etusijalle toteuttamalla hyvin kohdennettuja täytäntöönpanon valvontatoimia, jotka perustuvat avoimiin ja objektiivisiin kriteereihin, ja varmistamalla, että taloudellisesti merkittävimpiin perusteettomia tai kohtuuttomia esteitä koskeviin tapauksiin puututaan; katsoo, että varhainen puuttuminen kansallisiin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanomenettelyihin voi olla tehokkaampaa ja johtaa parempiin tuloksiin kuin rikkomismenettelyt; painottaa kuitenkin, että jos varhaisen puuttumisen menettely ei tuota tuloksia, komission on hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia toimenpiteitä, kuten rikkomismenettelyjä, sisämarkkinalainsäädännön täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota syventämään täytäntöönpanon valvontaan liittyviä toimiaan; painottaa, että monia toimenpiteitä on jo hyväksytty, mutta niitä ei vielä ole pantu asianmukaisesti täytäntöön, mikä heikentää tasapuolisten toimintaedellytysten syntymistä sisämarkkinoille; huomauttaa lisäksi, että komission vuoden 2015 puolivälissä toimittamien tietojen mukaan vireillä oli noin 1 090 rikkomismenettelyä, jotka liittyivät sisämarkkinoihin; kehottaa komissiota pyrkimään tehostamaan sisämarkkinalainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, soveltamista ja täytäntöönpanon valvontaa varmistamalla, että hallinnollinen koordinointi, yhteistyö ja täytäntöönpanon valvonta asetetaan kaikilla tasoilla (EU:n, jäsenvaltioiden välisellä sekä kansallisten, paikallisten ja alueellisten viranomaisten tasolla) etusijalle toteuttamalla hyvin kohdennettuja täytäntöönpanon valvontatoimia, jotka perustuvat avoimiin ja objektiivisiin kriteereihin, ja varmistamalla, että taloudellisesti merkittävimpiin perusteettomia tai kohtuuttomia esteitä koskeviin tapauksiin puututaan; katsoo, että varhainen puuttuminen kansallisiin toimenpiteisiin tai täytäntöönpanomenettelyihin voi olla tehokkaampaa ja johtaa parempiin tuloksiin kuin rikkomismenettelyt; painottaa kuitenkin, että jos varhaisen puuttumisen menettely ei tuota tuloksia, komission on hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia toimenpiteitä, kuten rikkomismenettelyjä, sisämarkkinalainsäädännön täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi;

| 66. | suhtautuu myönteisesti strategiassa esitettyyn aikomukseen luoda vaatimusten noudattamiseen perustuva kulttuuri ja jatkaa nollatoleranssia sisämarkkinasäännösten rikkomisia kohtaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään, olisiko rikkomismenettelyihin liittyvien komission valtuuksien oltava vastaavat kuin sen kilpailupolitiikkaan liittyvät valtuudet; |
| --- | --- |

66.

suhtautuu myönteisesti strategiassa esitettyyn aikomukseen luoda vaatimusten noudattamiseen perustuva kulttuuri ja jatkaa nollatoleranssia sisämarkkinasäännösten rikkomisia kohtaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään, olisiko rikkomismenettelyihin liittyvien komission valtuuksien oltava vastaavat kuin sen kilpailupolitiikkaan liittyvät valtuudet;

| 67. | kehottaa komissiota tukemaan edelleen jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä kehittää vahva vaatimusten noudattamisen ja valvonnan kulttuuri, mukaan lukien edistämällä ja laajentamalla sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI), laatimalla merkittävää uutta lainsäädäntöä koskevia täytäntöönpanosuunnitelmia, järjestämällä vaatimusten noudattamiseen liittyvää vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa ja koulutusta valvonnasta vastaaville kansallisille virkamiehille sekä tehostamalla kansallisten sääntelyviranomaisten välistä koordinointia; kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan kaikilta osin EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon ja sen valvontaan ja soveltamaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta; painottaa, että asianmukainen täytäntöönpanon valvonta ja sääntelyn parantaminen ovat olennaisia tekijöitä, kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden pirstaleisuus, joka luo esteitä sekä elinkeinotoiminnalle että kuluttajien valinnanvapaudelle, ja että niiden olisi koskettava kaikkia liiketoiminnan aloja ja niitä olisi sovellettava sekä nykyiseen että tulevaan lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota tukemaan edelleen jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä kehittää vahva vaatimusten noudattamisen ja valvonnan kulttuuri, mukaan lukien edistämällä ja laajentamalla sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI), laatimalla merkittävää uutta lainsäädäntöä koskevia täytäntöönpanosuunnitelmia, järjestämällä vaatimusten noudattamiseen liittyvää vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa ja koulutusta valvonnasta vastaaville kansallisille virkamiehille sekä tehostamalla kansallisten sääntelyviranomaisten välistä koordinointia; kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan kaikilta osin EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon ja sen valvontaan ja soveltamaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta; painottaa, että asianmukainen täytäntöönpanon valvonta ja sääntelyn parantaminen ovat olennaisia tekijöitä, kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden pirstaleisuus, joka luo esteitä sekä elinkeinotoiminnalle että kuluttajien valinnanvapaudelle, ja että niiden olisi koskettava kaikkia liiketoiminnan aloja ja niitä olisi sovellettava sekä nykyiseen että tulevaan lainsäädäntöön;

| 68. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan sisämarkkinoilla sovellettavia tarpeettomia rajoituksia, jotka eivät ole perusteltuja yleistä etua koskevista pakottavista syistä, ja esittämään ajatuksia siitä, miten näihin haasteisiin voitaisiin tarvittaessa vastata, sekä antamaan siitä kertomuksen vuonna 2017; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan sisämarkkinoilla sovellettavia tarpeettomia rajoituksia, jotka eivät ole perusteltuja yleistä etua koskevista pakottavista syistä, ja esittämään ajatuksia siitä, miten näihin haasteisiin voitaisiin tarvittaessa vastata, sekä antamaan siitä kertomuksen vuonna 2017;

| 69. | pyytää jäsenvaltioita saattamaan sisämarkkinasäännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään yhdenmukaisella tavalla ja johdonmukaisesti ja panemaan sisämarkkinasäännöt ja -lainsäädännön täysimääräisesti ja asianmukaisesti täytäntöön; korostaa, että ylimääräisiä testejä ja rekisteröintejä koskevat vaatimukset, sertifikaattien ja standardien tunnustamatta jättäminen, toimittamista koskevat alueelliset rajoitukset ja vastaavat toimet aiheuttavat lisäkustannuksia kuluttajille ja vähittäiskauppiaille ja estävät siten unionin kansalaisia saamasta täyttä hyötyä sisämarkkinoista; kehottaa komissiota lisäksi paremman hallinnon varmistamiseksi harjoittamaan asianmukaista politiikkaa niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka eivät sovella sisämarkkinasääntöjä asianmukaisesti, tarvittaessa rikkomismenettelyjen avulla ja nopeuttamalla tällaisia menettelyjä nopeutetun toimintamallin avulla; |
| --- | --- |

69.

pyytää jäsenvaltioita saattamaan sisämarkkinasäännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään yhdenmukaisella tavalla ja johdonmukaisesti ja panemaan sisämarkkinasäännöt ja -lainsäädännön täysimääräisesti ja asianmukaisesti täytäntöön; korostaa, että ylimääräisiä testejä ja rekisteröintejä koskevat vaatimukset, sertifikaattien ja standardien tunnustamatta jättäminen, toimittamista koskevat alueelliset rajoitukset ja vastaavat toimet aiheuttavat lisäkustannuksia kuluttajille ja vähittäiskauppiaille ja estävät siten unionin kansalaisia saamasta täyttä hyötyä sisämarkkinoista; kehottaa komissiota lisäksi paremman hallinnon varmistamiseksi harjoittamaan asianmukaista politiikkaa niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka eivät sovella sisämarkkinasääntöjä asianmukaisesti, tarvittaessa rikkomismenettelyjen avulla ja nopeuttamalla tällaisia menettelyjä nopeutetun toimintamallin avulla;

| 70. | toteaa, että EU:n sääntöjen johdonmukainen ja yhtenäinen soveltaminen ja sen asianmukainen valvonta yhdessä laadullisiin ja määrällisiin indikaattoreihin perustuvan säännöllisen seurannan ja arvioinnin, vertailuanalyysien ja parhaiden käytäntöjen jakamisen kanssa on toteutettava pikaisesti, jotta voimassa olevan sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanoa voidaan yhtenäistää; muistuttaa siksi, että sisämarkkinoiden toimintaa koskevat unionin säännöt on tarpeen saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna täytäntöön täysimääräisesti ja perusteellisesti kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

70.

toteaa, että EU:n sääntöjen johdonmukainen ja yhtenäinen soveltaminen ja sen asianmukainen valvonta yhdessä laadullisiin ja määrällisiin indikaattoreihin perustuvan säännöllisen seurannan ja arvioinnin, vertailuanalyysien ja parhaiden käytäntöjen jakamisen kanssa on toteutettava pikaisesti, jotta voimassa olevan sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanoa voidaan yhtenäistää; muistuttaa siksi, että sisämarkkinoiden toimintaa koskevat unionin säännöt on tarpeen saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna täytäntöön täysimääräisesti ja perusteellisesti kaikissa jäsenvaltioissa;

| 71. | kehottaa komissiota vahvistamaan toimiaan, joilla pyritään havaitsemaan hyvin varhaisessa vaiheessa mahdolliset EU-lainsäädännön rikkomiset jäsenvaltioissa, ja ottamaan tiukan kannan kaikkia sellaisia lainsäädäntötoimenpiteitä vastaan, joita kansalliset parlamentit ovat hyväksyneet tai jotka ovat vireillä niissä ja jotka voisivat lisätä sisämarkkinoiden pirstaloitumista; |
| --- | --- |

71.

kehottaa komissiota vahvistamaan toimiaan, joilla pyritään havaitsemaan hyvin varhaisessa vaiheessa mahdolliset EU-lainsäädännön rikkomiset jäsenvaltioissa, ja ottamaan tiukan kannan kaikkia sellaisia lainsäädäntötoimenpiteitä vastaan, joita kansalliset parlamentit ovat hyväksyneet tai jotka ovat vireillä niissä ja jotka voisivat lisätä sisämarkkinoiden pirstaloitumista;

| 72. | korostaa, että jäsenvaltioiden sitoutuneisuus ja halukkuus panna asianmukaisesti täytäntöön ja soveltaa EU-lainsäädäntöä on sisämarkkinoiden menestyksen kannalta olennaista; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan perusteettomat ja kohtuuttomat esteet sisämarkkinoilta ja pidättymään toteuttamasta syrjiviä ja protektionistisia toimenpiteitä työpaikkojen turvaamiseksi sekä kasvun ja kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että jäsenvaltioiden sitoutuneisuus ja halukkuus panna asianmukaisesti täytäntöön ja soveltaa EU-lainsäädäntöä on sisämarkkinoiden menestyksen kannalta olennaista; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan perusteettomat ja kohtuuttomat esteet sisämarkkinoilta ja pidättymään toteuttamasta syrjiviä ja protektionistisia toimenpiteitä työpaikkojen turvaamiseksi sekä kasvun ja kilpailukyvyn parantamiseksi;

| 73. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat sisämarkkinoiden hyvän hallinnoinnin ja asianmukaisen toiminnan kannalta ratkaisevassa asemassa ja että niiden on siksi harjoitettava yhdessä sisämarkkinoiden ennakoivaa omistajuutta ja hallintaa ja annettava sisämarkkinoille uusi poliittinen sysäys antamalla niiden tilannetta koskevia selontekoja, käymällä säännöllisesti aihekohtaisia keskusteluja kilpailukykyneuvoston kokouksissa, järjestämällä asiaa koskevia vuosittaisia Eurooppa-neuvoston kokouksia ja sisällyttämällä sisämarkkinat yhtenä hallinnoitavana pilarina eurooppalaiseen ohjausjaksoon; |
| --- | --- |

73.

toteaa, että jäsenvaltiot ovat sisämarkkinoiden hyvän hallinnoinnin ja asianmukaisen toiminnan kannalta ratkaisevassa asemassa ja että niiden on siksi harjoitettava yhdessä sisämarkkinoiden ennakoivaa omistajuutta ja hallintaa ja annettava sisämarkkinoille uusi poliittinen sysäys antamalla niiden tilannetta koskevia selontekoja, käymällä säännöllisesti aihekohtaisia keskusteluja kilpailukykyneuvoston kokouksissa, järjestämällä asiaa koskevia vuosittaisia Eurooppa-neuvoston kokouksia ja sisällyttämällä sisämarkkinat yhtenä hallinnoitavana pilarina eurooppalaiseen ohjausjaksoon;

| 74. | muistuttaa, että EU voisi luoda sisämarkkinoiden yhdentymisasteesta omat tieteeseen perustuvat, riippumattomat indikaattorinsa julkaistavaksi osana vuotuista kasvuselvitystä, ja kehottaa hyväksymään tiettyjen EU-elinten puheenjohtajien strategisen kertomuksen (viiden puheenjohtajan kertomus), jossa esitetään todellisia sisämarkkinoita koskeva etenemissuunnitelma; |
| --- | --- |

74.

muistuttaa, että EU voisi luoda sisämarkkinoiden yhdentymisasteesta omat tieteeseen perustuvat, riippumattomat indikaattorinsa julkaistavaksi osana vuotuista kasvuselvitystä, ja kehottaa hyväksymään tiettyjen EU-elinten puheenjohtajien strategisen kertomuksen (viiden puheenjohtajan kertomus), jossa esitetään todellisia sisämarkkinoita koskeva etenemissuunnitelma;

| 75. | korostaa, että parlamentin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan on vahvistettava siteitään kansallisiin parlamentteihin, jotta voidaan koordinoida ja ratkaista kysymyksiä, jotka liittyvät sisämarkkinasääntöjen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

75.

korostaa, että parlamentin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan on vahvistettava siteitään kansallisiin parlamentteihin, jotta voidaan koordinoida ja ratkaista kysymyksiä, jotka liittyvät sisämarkkinasääntöjen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoon;

| 76. | painottaa, että on tarpeen vahvistaa SOLVIT-verkostoa erityisesti lisäämällä SOLVIT-verkoston, CHAP-menettelyn, EU Pilot -hankkeen ja Yritys-Eurooppa-verkoston välistä vuorovaikutusta EU:n valitusmenettelyjen laajemman kehyksen virtaviivaistamiseksi ja antaa kansalaisille ja pk-yrityksille tietoa verkostosta ja sen käytännön tehtävästä sisämarkkinoihin liittyvien tulkintaongelmien ratkaisemisessa; katsoo, että SOLVIT-verkoston kautta esiin tuotuja kysymyksiä koskevat tiedot olisi otettava huomioon, kun komissio harkitsee, miten valvontatoiminnan painopisteet määritellään; kehottaa komissiota lisäämään toimiaan jäsenvaltioiden auttamiseksi hankalimpien tapausten ratkaisemisessa; kehottaa jäsenvaltioita varustamaan ja sijoittamaan kansalliset SOLVIT-keskuksensa niin hyvin, että ne voivat täyttää tehtävänsä; |
| --- | --- |

76.

painottaa, että on tarpeen vahvistaa SOLVIT-verkostoa erityisesti lisäämällä SOLVIT-verkoston, CHAP-menettelyn, EU Pilot -hankkeen ja Yritys-Eurooppa-verkoston välistä vuorovaikutusta EU:n valitusmenettelyjen laajemman kehyksen virtaviivaistamiseksi ja antaa kansalaisille ja pk-yrityksille tietoa verkostosta ja sen käytännön tehtävästä sisämarkkinoihin liittyvien tulkintaongelmien ratkaisemisessa; katsoo, että SOLVIT-verkoston kautta esiin tuotuja kysymyksiä koskevat tiedot olisi otettava huomioon, kun komissio harkitsee, miten valvontatoiminnan painopisteet määritellään; kehottaa komissiota lisäämään toimiaan jäsenvaltioiden auttamiseksi hankalimpien tapausten ratkaisemisessa; kehottaa jäsenvaltioita varustamaan ja sijoittamaan kansalliset SOLVIT-keskuksensa niin hyvin, että ne voivat täyttää tehtävänsä;

| 77. | korostaa, että kansallisten sääntöjen avoimuus on ratkaiseva keino rajatylittävän kaupan mahdollistamiseksi sisämarkkinoilla ja se auttaa havaitsemaan tullien ulkopuolisia esteitä; kannustaa jäsenvaltioita asettamaan sääntönsä helpommin saataville verkkoon useammalla kuin yhdellä kielellä kaupankäynnin lisäämiseksi, mikä hyödyttää kaikkia; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että kansallisten sääntöjen avoimuus on ratkaiseva keino rajatylittävän kaupan mahdollistamiseksi sisämarkkinoilla ja se auttaa havaitsemaan tullien ulkopuolisia esteitä; kannustaa jäsenvaltioita asettamaan sääntönsä helpommin saataville verkkoon useammalla kuin yhdellä kielellä kaupankäynnin lisäämiseksi, mikä hyödyttää kaikkia;

| 78. | ottaa huomioon, että on tärkeää edistää liikkuvuutta koulutuksen, harjoittelun, osaamisen ja työllistettävyyden kautta Erasmus+- ja Eures-ohjelmien kaltaisten ohjelmien avulla, joissa tarjotaan miljoonille unionissa asuville työntekijöille mahdollisuus saada hyödyllistä kokemusta; |
| --- | --- |

78.

ottaa huomioon, että on tärkeää edistää liikkuvuutta koulutuksen, harjoittelun, osaamisen ja työllistettävyyden kautta Erasmus+- ja Eures-ohjelmien kaltaisten ohjelmien avulla, joissa tarjotaan miljoonille unionissa asuville työntekijöille mahdollisuus saada hyödyllistä kokemusta;

| 79. | pitää valitettavana, että monet jäsenvaltiot eivät sovella asianmukaisesti vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta; odottaa tässä mielessä osana tavaroiden sisämarkkinoiden vahvistamista annettavaa komission ehdotusta, koska se tehostaa vastavuoroista tunnustamista sitä koskevan tietoisuuden lisäämistoimien avulla sekä varmistaa vastavuoroista tunnustamista koskevan periaatteen paremman soveltamisen ja täytäntöönpanon vastavuoroista tunnustamista koskevan asetuksen tarkistuksen avulla, ja toteaa, että tarkoituksena on muun muassa parantaa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen epäasianmukaiseen täytäntöönpanoon tai soveltamiseen liittyvien riitojen ratkaisukeinoja; painottaa, että jos toimivaltaiset viranomaiset soveltaisivat vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta asianmukaisesti kaikkialla EU:ssa, yritykset voisivat keskittyä liiketoimintaan ja EU:n kasvun edistämiseen eikä niiden tarvitsisi yrittää ylittää erilaisia esteitä, jotka johtuvat siitä, että jäsenvaltioissa ei noudateta vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta; |
| --- | --- |

79.

pitää valitettavana, että monet jäsenvaltiot eivät sovella asianmukaisesti vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta; odottaa tässä mielessä osana tavaroiden sisämarkkinoiden vahvistamista annettavaa komission ehdotusta, koska se tehostaa vastavuoroista tunnustamista sitä koskevan tietoisuuden lisäämistoimien avulla sekä varmistaa vastavuoroista tunnustamista koskevan periaatteen paremman soveltamisen ja täytäntöönpanon vastavuoroista tunnustamista koskevan asetuksen tarkistuksen avulla, ja toteaa, että tarkoituksena on muun muassa parantaa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen epäasianmukaiseen täytäntöönpanoon tai soveltamiseen liittyvien riitojen ratkaisukeinoja; painottaa, että jos toimivaltaiset viranomaiset soveltaisivat vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta asianmukaisesti kaikkialla EU:ssa, yritykset voisivat keskittyä liiketoimintaan ja EU:n kasvun edistämiseen eikä niiden tarvitsisi yrittää ylittää erilaisia esteitä, jotka johtuvat siitä, että jäsenvaltioissa ei noudateta vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta;

| 80. | katsoo lisäksi, että komission olisi toimittava ennakoivammin määritellessään aloja, joilla on paljon potentiaalia rajatylittävään kauppaan ja digitalisointiin ja joilla voitaisiin soveltaa vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta; |
| --- | --- |

80.

katsoo lisäksi, että komission olisi toimittava ennakoivammin määritellessään aloja, joilla on paljon potentiaalia rajatylittävään kauppaan ja digitalisointiin ja joilla voitaisiin soveltaa vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta;

| 81. | kehottaa komissiota selventämään, miten ehdotetut markkinatietovälineet toimisivat ja mikä olisi niiden oikeusperusta; |
| --- | --- |

81.

kehottaa komissiota selventämään, miten ehdotetut markkinatietovälineet toimisivat ja mikä olisi niiden oikeusperusta;

| 82. | toistaa kehotuksensa, että neuvosto hyväksyisi nopeasti tuoteturvallisuus- ja markkinavalvontapaketin, ja kehottaa komissiota sitoutumaan tässä yhteydessä täysin tehtäväänsä ratkaisun edistäjänä; painottaa vähittäismyyntiin tarkoitettujen tuotteiden riittävien tuotetietojen, erityisesti alkuperämerkintöjen, merkitystä, koska ne ovat ratkaisevan tärkeitä kuluttajien suojelemiseksi sekä väärennösten torjunnan vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

82.

toistaa kehotuksensa, että neuvosto hyväksyisi nopeasti tuoteturvallisuus- ja markkinavalvontapaketin, ja kehottaa komissiota sitoutumaan tässä yhteydessä täysin tehtäväänsä ratkaisun edistäjänä; painottaa vähittäismyyntiin tarkoitettujen tuotteiden riittävien tuotetietojen, erityisesti alkuperämerkintöjen, merkitystä, koska ne ovat ratkaisevan tärkeitä kuluttajien suojelemiseksi sekä väärennösten torjunnan vahvistamiseksi;

| 83. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita koventamaan väärennöksistä annettavia seuraamuksia ja varmistamaan EU-lainsäädännön täysimittaisen täytäntöönpanon tällä alalla; |
| --- | --- |

83.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita koventamaan väärennöksistä annettavia seuraamuksia ja varmistamaan EU-lainsäädännön täysimittaisen täytäntöönpanon tällä alalla;

| 84. | korostaa, että jäsenvaltioiden väliset eroavuudet merkintä- tai laatuvaatimuksia koskevassa sääntelyssä luovat tavarantoimittajien toimintaa ja kuluttajansuojaa koskevia tarpeettomia esteitä; korostaa ympäristömerkinnöistä saatavaa lisäarvoa; kehottaa komissiota arvioimaan, mitkä merkinnät ovat kuluttajan kannalta olennaisia ja mitkä eivät ole, sekä harkitsemaan sellaisen pakollisen järjestelmän käyttöönottoa, joka tarjoaa keskeistä tietoa käsiteollisuus- ja teollisuustuotteista ja jollaista on harkittu esimerkiksi huonekalualalla EU-tasolla, jotta voidaan tarjota keskeistä tietoa kuluttajille ja varmistaa tuotteiden yhtäläinen laatu eri jäsenvaltioissa; katsoo, että tällaisesta aloitteesta hyötyisivät kuluttajat, teollisuus ja kaupalliset toimijat, koska se varmistaisi avoimuuden ja eurooppalaisten tuotteiden asianmukaisen tunnistamisen ja tarjoaisi yhdenmukaistetut säännöt sisämarkkinoiden toimijoille; |
| --- | --- |

84.

korostaa, että jäsenvaltioiden väliset eroavuudet merkintä- tai laatuvaatimuksia koskevassa sääntelyssä luovat tavarantoimittajien toimintaa ja kuluttajansuojaa koskevia tarpeettomia esteitä; korostaa ympäristömerkinnöistä saatavaa lisäarvoa; kehottaa komissiota arvioimaan, mitkä merkinnät ovat kuluttajan kannalta olennaisia ja mitkä eivät ole, sekä harkitsemaan sellaisen pakollisen järjestelmän käyttöönottoa, joka tarjoaa keskeistä tietoa käsiteollisuus- ja teollisuustuotteista ja jollaista on harkittu esimerkiksi huonekalualalla EU-tasolla, jotta voidaan tarjota keskeistä tietoa kuluttajille ja varmistaa tuotteiden yhtäläinen laatu eri jäsenvaltioissa; katsoo, että tällaisesta aloitteesta hyötyisivät kuluttajat, teollisuus ja kaupalliset toimijat, koska se varmistaisi avoimuuden ja eurooppalaisten tuotteiden asianmukaisen tunnistamisen ja tarjoaisi yhdenmukaistetut säännöt sisämarkkinoiden toimijoille;

| 85. | painottaa palvelujen sisämarkkinoiden osalta, että palvelujen rajatylittävää tarjontaa on selkeästi parannettava huolehtien kuitenkin samalla siitä, ettei sosiaalista polkumyyntiä edistetä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan palveludirektiivin asianmukaisen ja tehokkaamman soveltamisen ja välttämään samalla ylisääntelyä; on tyytyväinen komission ehdotukseen palveludirektiiviin liittyvän ilmoitusmenettelyn parantamisesta, koska nykyinen menettely ei ole tehokas eikä avoin; katsoo, että ilmoittamisen olisi tapahduttava lainsäädäntöprosessin varhaisemmassa vaiheessa, jotta sidosryhmät ja jäsenvaltiot voisivat antaa ajoissa palautetta ja minimoitaisiin viipeet uuden lainsäädännön hyväksymisessä; hyväksyy sen, että direktiivin (EU) 2015/1535 mukainen ilmoitusmenettely laajennetaan koskemaan kaikkia niitä aloja, joita direktiivi ei kata; torjuu kaikki ehdotukset palveludirektiivin soveltamisalan laajentamisesta; kehottaa komissiota tarkastelemaan rasitteita, jotka liittyvät pankkialan pirstaloitumiseen unionissa, mistä seuraa ongelmia ulkomaalaisille toimijoille, erityisesti pk-yrityksille, jotka yrittävät avata pankkitilin jossakin toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

85.

painottaa palvelujen sisämarkkinoiden osalta, että palvelujen rajatylittävää tarjontaa on selkeästi parannettava huolehtien kuitenkin samalla siitä, ettei sosiaalista polkumyyntiä edistetä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan palveludirektiivin asianmukaisen ja tehokkaamman soveltamisen ja välttämään samalla ylisääntelyä; on tyytyväinen komission ehdotukseen palveludirektiiviin liittyvän ilmoitusmenettelyn parantamisesta, koska nykyinen menettely ei ole tehokas eikä avoin; katsoo, että ilmoittamisen olisi tapahduttava lainsäädäntöprosessin varhaisemmassa vaiheessa, jotta sidosryhmät ja jäsenvaltiot voisivat antaa ajoissa palautetta ja minimoitaisiin viipeet uuden lainsäädännön hyväksymisessä; hyväksyy sen, että direktiivin (EU) 2015/1535 mukainen ilmoitusmenettely laajennetaan koskemaan kaikkia niitä aloja, joita direktiivi ei kata; torjuu kaikki ehdotukset palveludirektiivin soveltamisalan laajentamisesta; kehottaa komissiota tarkastelemaan rasitteita, jotka liittyvät pankkialan pirstaloitumiseen unionissa, mistä seuraa ongelmia ulkomaalaisille toimijoille, erityisesti pk-yrityksille, jotka yrittävät avata pankkitilin jossakin toisessa jäsenvaltiossa;

| 86. | kehottaa komissiota pyrkimään rajatylittävän palveluntarjonnan suhteen yksinkertaistettuihin ja yhdenmukaistettuihin menettelyihin, jotta voidaan integroida pk-yritykset paremmin sisämarkkinoihin; |
| --- | --- |

86.

kehottaa komissiota pyrkimään rajatylittävän palveluntarjonnan suhteen yksinkertaistettuihin ja yhdenmukaistettuihin menettelyihin, jotta voidaan integroida pk-yritykset paremmin sisämarkkinoihin;

| 87. | toteaa, että palveludirektiivin 16 artiklan 1 kohdassa ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä määritellään selvästi oikeasuhteisen sääntelyn vaatimukset; muistuttaa, että se tosiasia, että yksi jäsenvaltio voi vahvistaa vähemmän tiukkoja sääntöjä kuin toinen jäsenvaltio, ei tarkoita, että jälkimmäisen säännöt olisivat kohtuuttomia ja siten unionin oikeuden vastaisia; muistuttaa, että säännöt, jotka heikentävät tai haittaavat rajatylittävää palvelua tai tekevät siitä vähemmän houkuttelevaa, täyttävät sisämarkkinoiden vaatimukset vain, jos niille on yleistä etua koskevat pakottavat syyt, ne soveltuvat tarkoitukseen hyvin eivätkä ne rajoita palvelujen tarjoamisen vapautta enempää kuin yleinen etu vaatii; |
| --- | --- |

87.

toteaa, että palveludirektiivin 16 artiklan 1 kohdassa ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä määritellään selvästi oikeasuhteisen sääntelyn vaatimukset; muistuttaa, että se tosiasia, että yksi jäsenvaltio voi vahvistaa vähemmän tiukkoja sääntöjä kuin toinen jäsenvaltio, ei tarkoita, että jälkimmäisen säännöt olisivat kohtuuttomia ja siten unionin oikeuden vastaisia; muistuttaa, että säännöt, jotka heikentävät tai haittaavat rajatylittävää palvelua tai tekevät siitä vähemmän houkuttelevaa, täyttävät sisämarkkinoiden vaatimukset vain, jos niille on yleistä etua koskevat pakottavat syyt, ne soveltuvat tarkoitukseen hyvin eivätkä ne rajoita palvelujen tarjoamisen vapautta enempää kuin yleinen etu vaatii;

| 88. | painottaa tarvetta varmistaa, että palveluihin sovellettavien sääntelyvaatimusten ja -rajoitusten oikeasuhteisuusarviointi on johdonmukaista; panee merkille komission ehdotuksen palvelupassin käyttöönotosta yritysten kehittämisen ja liikkuvuuden helpottamiseksi yrityspalvelujen kaltaisilla keskeisillä talouden aloilla kaikkialla sisämarkkinoilla; katsoo, että aloitteella olisi pyrittävä yksinkertaistamaan viranomaisten ja niiden palveluntarjoajien hallinnollisia menettelyjä, jotka haluavat harjoittaa rajatylittävää toimintaa, ja poistamaan sääntelyyn liittyviä esteitä, jotka rajoittavat näiden yritysten pääsyä toisen jäsenvaltion markkinoille; kehottaa lisäämään mahdollisen palvelupassin horisontaalisiin välineisiin, joilla tuetaan sisämarkkinalainsäädäntöä, kuten sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä tai keskitetyt asiointipisteet, joista on säädetty palveludirektiivissä ja jotka toimivat ainoana hallinnollisena yhteystahona kaikkien rajatylittävissä palveluissa vaadittujen hallinnollisten menettelyjen hoitamista varten; korostaa, että palvelupassin käyttöönotto ei saa johtaa siihen, että heikennetään tai kumotaan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, joka koskee yleiseen etuun liittyviä pakottavia syitä, joilla voidaan perustella rajatylittäviä palveluja rajoittavia sääntöjä; korostaa kuitenkin, että palvelupassi voisi olla tarpeeton, jos palveludirektiivi pantaisiin täytäntöön ja sen noudattamista valvottaisiin asianmukaisesti; korostaa, että samassa yhteydessä ei pidä ottaa käyttöön alkuperämaaperiaatetta; |
| --- | --- |

88.

painottaa tarvetta varmistaa, että palveluihin sovellettavien sääntelyvaatimusten ja -rajoitusten oikeasuhteisuusarviointi on johdonmukaista; panee merkille komission ehdotuksen palvelupassin käyttöönotosta yritysten kehittämisen ja liikkuvuuden helpottamiseksi yrityspalvelujen kaltaisilla keskeisillä talouden aloilla kaikkialla sisämarkkinoilla; katsoo, että aloitteella olisi pyrittävä yksinkertaistamaan viranomaisten ja niiden palveluntarjoajien hallinnollisia menettelyjä, jotka haluavat harjoittaa rajatylittävää toimintaa, ja poistamaan sääntelyyn liittyviä esteitä, jotka rajoittavat näiden yritysten pääsyä toisen jäsenvaltion markkinoille; kehottaa lisäämään mahdollisen palvelupassin horisontaalisiin välineisiin, joilla tuetaan sisämarkkinalainsäädäntöä, kuten sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä tai keskitetyt asiointipisteet, joista on säädetty palveludirektiivissä ja jotka toimivat ainoana hallinnollisena yhteystahona kaikkien rajatylittävissä palveluissa vaadittujen hallinnollisten menettelyjen hoitamista varten; korostaa, että palvelupassin käyttöönotto ei saa johtaa siihen, että heikennetään tai kumotaan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, joka koskee yleiseen etuun liittyviä pakottavia syitä, joilla voidaan perustella rajatylittäviä palveluja rajoittavia sääntöjä; korostaa kuitenkin, että palvelupassi voisi olla tarpeeton, jos palveludirektiivi pantaisiin täytäntöön ja sen noudattamista valvottaisiin asianmukaisesti; korostaa, että samassa yhteydessä ei pidä ottaa käyttöön alkuperämaaperiaatetta;

| 89. | on tyytyväinen vahvaan keskittymiseen palvelujen asemaan sisämarkkinoilla ja sen varmistamiseen, että ammattilaiset ja palveluyritykset, erityisesti vähittäiskauppiaat, eivät joudu toimimaan vain kansallisilla markkinoillaan; painottaa, että ammatti- ja palvelupassijärjestelmien laajentaminen edelleen on keskeistä, jotta vältetään jäsenvaltioiden välinen tarpeeton byrokratia, joka estää kansalaisia työskentelemästä ja käymästä kauppaa yli rajojen; |
| --- | --- |

89.

on tyytyväinen vahvaan keskittymiseen palvelujen asemaan sisämarkkinoilla ja sen varmistamiseen, että ammattilaiset ja palveluyritykset, erityisesti vähittäiskauppiaat, eivät joudu toimimaan vain kansallisilla markkinoillaan; painottaa, että ammatti- ja palvelupassijärjestelmien laajentaminen edelleen on keskeistä, jotta vältetään jäsenvaltioiden välinen tarpeeton byrokratia, joka estää kansalaisia työskentelemästä ja käymästä kauppaa yli rajojen;

| 90. | toteaa uudelleen, että on tärkeää poistaa (esimerkiksi kielelliset, hallinnolliset ja tiedonpuutteeseen liittyvät) esteet, jotka rajoittavat rajatylittävän verkkokaupan liiketoimintamahdollisuuksia ja heikentävät kuluttajien luottamusta sisämarkkinoihin; korostaa, että on tärkeää poistaa vähittäismyynnin harjoittamista koskevat toiminnalliset rajoitukset, kuten aukioloaikojen sääntely, vain vähittäismyyntiä koskevat ja valikoivat verot ja kohtuuton tietojen vaatiminen yrityksiltä; |
| --- | --- |

90.

toteaa uudelleen, että on tärkeää poistaa (esimerkiksi kielelliset, hallinnolliset ja tiedonpuutteeseen liittyvät) esteet, jotka rajoittavat rajatylittävän verkkokaupan liiketoimintamahdollisuuksia ja heikentävät kuluttajien luottamusta sisämarkkinoihin; korostaa, että on tärkeää poistaa vähittäismyynnin harjoittamista koskevat toiminnalliset rajoitukset, kuten aukioloaikojen sääntely, vain vähittäismyyntiä koskevat ja valikoivat verot ja kohtuuton tietojen vaatiminen yrityksiltä;

| 91. | ottaa huomioon paikallisviranomaisten toimivallan kaupunkisuunnittelussa; korostaa kuitenkin, että kaupunkisuunnittelua ei saisi käyttää tekosyynä vapaan sijoittautumisoikeuden kiertämiseen; muistuttaa tässä yhteydessä palveludirektiivin asianmukaisen täytäntöönpanon merkityksestä; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan esteet vapaalta liikkuvuudelta ja avaamaan markkinansa ja edistämään näin kilpailukykyä sekä liikkeiden monipuolisuutta, mikä on välttämätöntä, jotta ostosalueet etenkin kaupunkien keskustoissa pysyisivät houkuttelevina; |
| --- | --- |

91.

ottaa huomioon paikallisviranomaisten toimivallan kaupunkisuunnittelussa; korostaa kuitenkin, että kaupunkisuunnittelua ei saisi käyttää tekosyynä vapaan sijoittautumisoikeuden kiertämiseen; muistuttaa tässä yhteydessä palveludirektiivin asianmukaisen täytäntöönpanon merkityksestä; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan esteet vapaalta liikkuvuudelta ja avaamaan markkinansa ja edistämään näin kilpailukykyä sekä liikkeiden monipuolisuutta, mikä on välttämätöntä, jotta ostosalueet etenkin kaupunkien keskustoissa pysyisivät houkuttelevina;

| 92. | painottaa, että vähittäis- ja tukkukauppasektori on Euroopan suurin yrityssektori; katsoo, että tarpeettomien lainsäädännöllisten, hallinnollisten ja käytännön esteiden vähentäminen on vähittäiskaupan kannalta ensisijaisen tärkeää; |
| --- | --- |

92.

painottaa, että vähittäis- ja tukkukauppasektori on Euroopan suurin yrityssektori; katsoo, että tarpeettomien lainsäädännöllisten, hallinnollisten ja käytännön esteiden vähentäminen on vähittäiskaupan kannalta ensisijaisen tärkeää;

| 93. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään sisämarkkinoiden ja digitaalisten sisämarkkinoiden tukipilarina toimivasta vähittäiskaupasta ensisijaisen poliittisen painopistealueen ja poistamaan lainsäädännölliset, hallinnolliset ja käytännön esteet, jotka haittaavat yritystoiminnan aloittamista, kehittämistä ja jatkamista ja joiden vuoksi vähittäiskauppiaiden on vaikea hyödyntää sisämarkkinoita täysimääräisesti; katsoo, että vähittäiskauppaa koskevan lainsäädännön olisi oltava näyttöön perustuvaa ja siinä olisi otettava huomioon alan tarpeet; |
| --- | --- |

93.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään sisämarkkinoiden ja digitaalisten sisämarkkinoiden tukipilarina toimivasta vähittäiskaupasta ensisijaisen poliittisen painopistealueen ja poistamaan lainsäädännölliset, hallinnolliset ja käytännön esteet, jotka haittaavat yritystoiminnan aloittamista, kehittämistä ja jatkamista ja joiden vuoksi vähittäiskauppiaiden on vaikea hyödyntää sisämarkkinoita täysimääräisesti; katsoo, että vähittäiskauppaa koskevan lainsäädännön olisi oltava näyttöön perustuvaa ja siinä olisi otettava huomioon alan tarpeet;

| 94. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan vähittäiskaupan sijoittautumista sisämarkkinoilla koskevia tarpeettomia rajoituksia, jotka eivät ole perusteltuja yleistä etua koskevista pakottavista syistä, ja esittämään ehdotuksia siitä, miten nämä ongelmat voitaisiin tarvittaessa ratkaista, sekä antamaan asiasta kertomuksen keväällä 2017; |
| --- | --- |

94.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan vähittäiskaupan sijoittautumista sisämarkkinoilla koskevia tarpeettomia rajoituksia, jotka eivät ole perusteltuja yleistä etua koskevista pakottavista syistä, ja esittämään ehdotuksia siitä, miten nämä ongelmat voitaisiin tarvittaessa ratkaista, sekä antamaan asiasta kertomuksen keväällä 2017;

| 95. | toteaa ammattimaisten palvelujen alasta, että erilaiset sääntelyjärjestelmät eivät ole sinänsä este sisämarkkinoiden syventämiselle; korostaa, että ammattiin pääsyä ja ammatin harjoittamista koskevat säännöt voivat olla tarpeen yleisen edun ja kuluttajien suojelemiseksi ja että niiden arviointi on järkevää vain kansallisessa yhteydessä; |
| --- | --- |

95.

toteaa ammattimaisten palvelujen alasta, että erilaiset sääntelyjärjestelmät eivät ole sinänsä este sisämarkkinoiden syventämiselle; korostaa, että ammattiin pääsyä ja ammatin harjoittamista koskevat säännöt voivat olla tarpeen yleisen edun ja kuluttajien suojelemiseksi ja että niiden arviointi on järkevää vain kansallisessa yhteydessä;

| 96. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että monet säänneltyihin ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevista jäsenvaltioiden säännöksistä ovat kohtuuttomia vaatimuksiin nähden ja luovat esteitä, jotka rajoittavat kyseisiin ammatteihin pääsyä; |
| --- | --- |

96.

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että monet säänneltyihin ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevista jäsenvaltioiden säännöksistä ovat kohtuuttomia vaatimuksiin nähden ja luovat esteitä, jotka rajoittavat kyseisiin ammatteihin pääsyä;

| 97. | katsoo, että palvelujen, myös ammatillisten palvelujen, tilapäistä rajatylittävää tarjontaa olisi pidettävä keskeisenä tekijänä sisämarkkinoilla, koska ne luovat työpaikkoja ja tuottavat korkealaatuisia tuotteita ja palveluja EU:n kansalaisille; katsoo siksi, että määräajoin annettavat ohjeet ovat jäsenvaltioille hyödyllinen väline, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset taloudelliset, maantieteelliset ja sosiaaliset taustatekijät; |
| --- | --- |

97.

katsoo, että palvelujen, myös ammatillisten palvelujen, tilapäistä rajatylittävää tarjontaa olisi pidettävä keskeisenä tekijänä sisämarkkinoilla, koska ne luovat työpaikkoja ja tuottavat korkealaatuisia tuotteita ja palveluja EU:n kansalaisille; katsoo siksi, että määräajoin annettavat ohjeet ovat jäsenvaltioille hyödyllinen väline, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset taloudelliset, maantieteelliset ja sosiaaliset taustatekijät;

| 98. | suhtautuu myönteisesti siihen, että hiljattain laaditussa sisämarkkinastrategiassa on kiinnitetty uudelleen huomiota säänneltyihin ja vapaisiin ammatteihin Euroopassa, sillä ne muodostavat tärkeän kasvu- ja työllisyystekijän sisämarkkinoilla; kehottaa komissiota ehdottamaan erityisiä toimia, joilla pannaan täytäntöön vapaita ammatinharjoittajia koskevia toimintalinjoja käsittelevän komission työryhmän suositukset; |
| --- | --- |

98.

suhtautuu myönteisesti siihen, että hiljattain laaditussa sisämarkkinastrategiassa on kiinnitetty uudelleen huomiota säänneltyihin ja vapaisiin ammatteihin Euroopassa, sillä ne muodostavat tärkeän kasvu- ja työllisyystekijän sisämarkkinoilla; kehottaa komissiota ehdottamaan erityisiä toimia, joilla pannaan täytäntöön vapaita ammatinharjoittajia koskevia toimintalinjoja käsittelevän komission työryhmän suositukset;

| 99. | suhtautuu myönteisesti komission lainsäädäntöehdotukseen, joka koskee tiettyihin ammatteihin pääsyä rajoittavien sääntelyesteiden tarkastelemista, ja pitää sitä tärkeänä vaiheena sisämarkkinoiden avaamisessa ja työpaikkojen lisäämisen edistämisessä; |
| --- | --- |

99.

suhtautuu myönteisesti komission lainsäädäntöehdotukseen, joka koskee tiettyihin ammatteihin pääsyä rajoittavien sääntelyesteiden tarkastelemista, ja pitää sitä tärkeänä vaiheena sisämarkkinoiden avaamisessa ja työpaikkojen lisäämisen edistämisessä;

| 100. | tukee komission aloitetta säänneltyjen ammattien aseman tarkastelemisesta uudelleen mutta muistuttaa, että kaikissa tällaisissa toimissa olisi säilytettävä työllisyyttä ja palveluja, asianmukaisia pätevyyksiä ja kuluttajien turvallisuutta koskevat korkeat laatuvaatimukset; |
| --- | --- |

100.

tukee komission aloitetta säänneltyjen ammattien aseman tarkastelemisesta uudelleen mutta muistuttaa, että kaikissa tällaisissa toimissa olisi säilytettävä työllisyyttä ja palveluja, asianmukaisia pätevyyksiä ja kuluttajien turvallisuutta koskevat korkeat laatuvaatimukset;

| 101. | katsoo, että ilman kilpailukykyisiä ammatillisia palveluja ja liiketoimintapalveluja kaikkialla EU:ssa yritykset saattavat joutua kamppailemaan säilyttääkseen kilpailukykynsä ja ylläpitääkseen ja luodakseen uusia työpaikkoja; |
| --- | --- |

101.

katsoo, että ilman kilpailukykyisiä ammatillisia palveluja ja liiketoimintapalveluja kaikkialla EU:ssa yritykset saattavat joutua kamppailemaan säilyttääkseen kilpailukykynsä ja ylläpitääkseen ja luodakseen uusia työpaikkoja;

| 102. | korostaa, että tehottomat tavaratoimituspalvelut, erityisesti toimituksen loppuvaiheessa, ovat merkittävä este rajatylittävälle kaupalle EU:ssa; korostaa, että helppokäyttöiset, kohtuuhintaiset, tehokkaat ja laadukkaat tavaratoimituspalvelut ovat kukoistavien sisämarkkinoiden olennainen edellytys; kehottaa komissiota laatimaan pakettipalveluille kattavan toimintasuunnitelman sekä määrittelemään tavoitteet, jotka on saavutettava näillä markkinoilla vuoden 2020 loppuun mennessä; kehottaa komissiota painottamaan enemmän niiden esteiden poistamista, joita toiminnanharjoittajat kohtaavat rajatylittävissä toimituksissa; |
| --- | --- |

102.

korostaa, että tehottomat tavaratoimituspalvelut, erityisesti toimituksen loppuvaiheessa, ovat merkittävä este rajatylittävälle kaupalle EU:ssa; korostaa, että helppokäyttöiset, kohtuuhintaiset, tehokkaat ja laadukkaat tavaratoimituspalvelut ovat kukoistavien sisämarkkinoiden olennainen edellytys; kehottaa komissiota laatimaan pakettipalveluille kattavan toimintasuunnitelman sekä määrittelemään tavoitteet, jotka on saavutettava näillä markkinoilla vuoden 2020 loppuun mennessä; kehottaa komissiota painottamaan enemmän niiden esteiden poistamista, joita toiminnanharjoittajat kohtaavat rajatylittävissä toimituksissa;

| 103. | kehottaa komissiota tekemään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä ammattipätevyyksien tunnustamismenettelyn yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi, myös helpottamalla ja edistämällä yhteisten koulutuspuitteiden käyttöönottoa toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tieto- ja viestintätekniikan sekä STEM-tieteiden (science – luonnontieteet, technology – teknologia, engineering – insinööritieteet ja math – matematiikka) opetusta, jotta sekä nykyinen että tuleva työvoima saavat tarvittavia digitaalisia taitoja; |
| --- | --- |

103.

kehottaa komissiota tekemään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä ammattipätevyyksien tunnustamismenettelyn yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi, myös helpottamalla ja edistämällä yhteisten koulutuspuitteiden käyttöönottoa toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tieto- ja viestintätekniikan sekä STEM-tieteiden (science – luonnontieteet, technology – teknologia, engineering – insinööritieteet ja math – matematiikka) opetusta, jotta sekä nykyinen että tuleva työvoima saavat tarvittavia digitaalisia taitoja;

| 104. | on tyytyväinen siihen, että strategiassa viitataan korkeaan työttömyyteen kaikkialla EU:ssa, mutta pitää valitettavana, että siinä ei esitetä tarkkoja vaiheita ja toimenpiteitä, joilla voidaan auttaa ihmisiä työn saannissa, kuten koulutusstandardien parantaminen, elinikäisen oppimisen tavoitteiden täyttäminen sekä työntekijöiden ja ammattilaisten ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuteen ja pätevyyksiin liittyvien ongelmien ratkaiseminen; katsoo, että on itsestään selvää, että sisämarkkinat muuttuvat nopeasti eri alojen digitalisoitumisen vuoksi ja uusissa työtehtävissä vaaditaan erilaista osaamista ja pätevyyttä; |
| --- | --- |

104.

on tyytyväinen siihen, että strategiassa viitataan korkeaan työttömyyteen kaikkialla EU:ssa, mutta pitää valitettavana, että siinä ei esitetä tarkkoja vaiheita ja toimenpiteitä, joilla voidaan auttaa ihmisiä työn saannissa, kuten koulutusstandardien parantaminen, elinikäisen oppimisen tavoitteiden täyttäminen sekä työntekijöiden ja ammattilaisten ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuteen ja pätevyyksiin liittyvien ongelmien ratkaiseminen; katsoo, että on itsestään selvää, että sisämarkkinat muuttuvat nopeasti eri alojen digitalisoitumisen vuoksi ja uusissa työtehtävissä vaaditaan erilaista osaamista ja pätevyyttä;

| 105. | paheksuu sitä, että komissio ei esittänyt sisämarkkinastrategiassa erityisiä toimenpiteitä, joilla vastattaisiin vammaisten, iäkkäiden ja maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuvien ihmisten ja kuluttajien tarpeisiin; |
| --- | --- |

105.

paheksuu sitä, että komissio ei esittänyt sisämarkkinastrategiassa erityisiä toimenpiteitä, joilla vastattaisiin vammaisten, iäkkäiden ja maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuvien ihmisten ja kuluttajien tarpeisiin;

| 106. | katsoo, että komission puheenjohtajan Junckerin kannattama periaate, jonka mukaan samasta työstä samassa paikassa on maksettava sama palkka, on tärkeä keino torjua markkinoiden vääristymiä; |
| --- | --- |

106.

katsoo, että komission puheenjohtajan Junckerin kannattama periaate, jonka mukaan samasta työstä samassa paikassa on maksettava sama palkka, on tärkeä keino torjua markkinoiden vääristymiä;

Oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat

| 107. | korostaa, että todelliset sisämarkkinat tarjoaisivat kansalaisille, kuluttajille ja yrityksille etuja ja suojaa paremman laadun, suuremman valikoiman, kohtuullisten hintojen sekä tuotteiden ja palvelujen turvallisuuden ansiosta; painottaa, että palvelujen vastaanottajien (kuluttajat ja yrittäjät) aiheeton ja mihinkään puolueettomaan tai todennettavaan syyhyn perustumaton syrjiminen näiden kansallisuuden tai asuinpaikan perusteella sekä verkkoympäristössä että muualla ei ole hyväksyttävää sisämarkkinoilla; katsoo kuitenkin, että yritysten velvollisuutta myydä koko EU:lle ei ole mahdollista toteuttaa; |
| --- | --- |

107.

korostaa, että todelliset sisämarkkinat tarjoaisivat kansalaisille, kuluttajille ja yrityksille etuja ja suojaa paremman laadun, suuremman valikoiman, kohtuullisten hintojen sekä tuotteiden ja palvelujen turvallisuuden ansiosta; painottaa, että palvelujen vastaanottajien (kuluttajat ja yrittäjät) aiheeton ja mihinkään puolueettomaan tai todennettavaan syyhyn perustumaton syrjiminen näiden kansallisuuden tai asuinpaikan perusteella sekä verkkoympäristössä että muualla ei ole hyväksyttävää sisämarkkinoilla; katsoo kuitenkin, että yritysten velvollisuutta myydä koko EU:lle ei ole mahdollista toteuttaa;

| 108. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jolla puututaan perusteettomiin maarajoituksiin ja muihin perusteettomiin markkinatoimijoiden syrjinnän muotoihin; kehottaa komissiota esittämään tehokkaat kriteerit, joilla voidaan arvioida maarajoitusten perusteettomuutta; painottaa, että tällaisessa ehdotuksessa on noudatettava kaupan vapauden perusperiaatetta; korostaa myös, että komission ehdotuksessa olisi otettava huomioon suhteellisuusperiaate, etenkin kun on kyse pienistä ja mikroyrityksistä; toteaa, että markkinatoimijoiden on joskus ryhdyttävä valikoimaan markkinoita voidakseen toimia vallitsevissa markkinaolosuhteissa; |
| --- | --- |

108.

kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jolla puututaan perusteettomiin maarajoituksiin ja muihin perusteettomiin markkinatoimijoiden syrjinnän muotoihin; kehottaa komissiota esittämään tehokkaat kriteerit, joilla voidaan arvioida maarajoitusten perusteettomuutta; painottaa, että tällaisessa ehdotuksessa on noudatettava kaupan vapauden perusperiaatetta; korostaa myös, että komission ehdotuksessa olisi otettava huomioon suhteellisuusperiaate, etenkin kun on kyse pienistä ja mikroyrityksistä; toteaa, että markkinatoimijoiden on joskus ryhdyttävä valikoimaan markkinoita voidakseen toimia vallitsevissa markkinaolosuhteissa;

| 109. | on samaa mieltä siitä, että ostaessaan tavaroita ja palveluja sisämarkkinoilta kuluttajat tarvitsevat avoimia tietoja sekä nykyaikaiset ja vankat oikeudet etujensa suojelemiseksi; katsoo, että kaikessa kuluttajansuojalainsäädäntöä koskevien direktiivien tarkistamisessa, sulauttamisessa tai yhdistämisessä olisi huolehdittava erittäin korkeatasoisesta kuluttajansuojasta ja täytäntöönpanokelpoisista oikeuksista ja tunnustettava voimassa olevat kansallisen lainsäädännön parhaat käytännöt; |
| --- | --- |

109.

on samaa mieltä siitä, että ostaessaan tavaroita ja palveluja sisämarkkinoilta kuluttajat tarvitsevat avoimia tietoja sekä nykyaikaiset ja vankat oikeudet etujensa suojelemiseksi; katsoo, että kaikessa kuluttajansuojalainsäädäntöä koskevien direktiivien tarkistamisessa, sulauttamisessa tai yhdistämisessä olisi huolehdittava erittäin korkeatasoisesta kuluttajansuojasta ja täytäntöönpanokelpoisista oikeuksista ja tunnustettava voimassa olevat kansallisen lainsäädännön parhaat käytännöt;

| 110. | kehottaa komissiota analysoimaan tämänhetkiset kuluttajiin vaikuttavat oikeudelliset epävarmuustekijät ja tarvittaessa ratkaisemaan ne selventämällä ja täydentämällä kuluttajien oikeuksia koskevaa oikeudellista kehystä; muistuttaa sitoutumisestaan kaiken ehdotetun kuluttajia koskevan EU:n lainsäädännön joustavan yhdenmukaistamisen periaatteeseen sekä siihen, että täysimääräistä yhdenmukaistamista sovelletaan vain, jos se antaa erittäin korkeatasoisen kuluttajansuojan ja tuottaa selviä etuja kuluttajille; |
| --- | --- |

110.

kehottaa komissiota analysoimaan tämänhetkiset kuluttajiin vaikuttavat oikeudelliset epävarmuustekijät ja tarvittaessa ratkaisemaan ne selventämällä ja täydentämällä kuluttajien oikeuksia koskevaa oikeudellista kehystä; muistuttaa sitoutumisestaan kaiken ehdotetun kuluttajia koskevan EU:n lainsäädännön joustavan yhdenmukaistamisen periaatteeseen sekä siihen, että täysimääräistä yhdenmukaistamista sovelletaan vain, jos se antaa erittäin korkeatasoisen kuluttajansuojan ja tuottaa selviä etuja kuluttajille;

| 111. | korostaa, että yhteisötalouden yritykset edustavat monenlaisia liiketoimintamalleja, mikä on erittäin kilpailukykyisten ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden keskeinen tekijä; kehottaa komissiota ottamaan yhteisötalouden huomioon kaikessa sisämarkkinapolitiikassaan ja kehittämään yhteisötalouden yrityksiä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman, jotta voidaan hyödyntää kestävän ja osallistavan kasvun kaikki mahdollisuudet; |
| --- | --- |

111.

korostaa, että yhteisötalouden yritykset edustavat monenlaisia liiketoimintamalleja, mikä on erittäin kilpailukykyisten ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden keskeinen tekijä; kehottaa komissiota ottamaan yhteisötalouden huomioon kaikessa sisämarkkinapolitiikassaan ja kehittämään yhteisötalouden yrityksiä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman, jotta voidaan hyödyntää kestävän ja osallistavan kasvun kaikki mahdollisuudet;

Päätelmät

| 112. | kehottaa komissiota esittämään suunnitellut lainsäädäntöehdotukset ja aloitteet lainsäätäjille pikaisesti – ottaen huomioon edellä esitetyt ehdotukset – kuultuaan asianmukaisesti sidosryhmiä ja toteutettuaan vaikutustenarvioinnin, jotta ehdotukset voidaan hyväksyä ripeästi; |
| --- | --- |

112.

kehottaa komissiota esittämään suunnitellut lainsäädäntöehdotukset ja aloitteet lainsäätäjille pikaisesti – ottaen huomioon edellä esitetyt ehdotukset – kuultuaan asianmukaisesti sidosryhmiä ja toteutettuaan vaikutustenarvioinnin, jotta ehdotukset voidaan hyväksyä ripeästi;

o

o o

| 113. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

113.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0069.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0580.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0009.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0012.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 26. toukokuuta 2016

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/128

---

P8_TA(2016)0231

Gianluca Buonannon koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 26. toukokuuta 2016 Gianluca Buonannon koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2003(IMM))

(2018/C 076/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon pyynnön saada lupa hankkia puhelinyhtiöiltä tiedot Euroopan parlamentin jäsenen Gianluca Buonannon käyttämän matkapuhelinliittymän puhelinliikenteestä; toteaa, että pyynnön toimitti 20. marraskuuta 2015 Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjä ja että siitä ilmoitettiin täysistunnossa 14. joulukuuta 2015; toteaa, että asia liittyy rikosoikeudelliseen menettelyyn, jonka Gianluca Buonanno on pannut vireille Vercellin yleisessä tuomioistuimessa, ja se koskee uhkauksia, joita hän väittää saaneensa matkapuhelinnumeroonsa tuntemattomalta soittajalta 14. huhtikuuta 2015 (viite nro 2890/15, R.G.N.R. mod. 44), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pyynnön saada lupa hankkia puhelinyhtiöiltä tiedot Euroopan parlamentin jäsenen Gianluca Buonannon käyttämän matkapuhelinliittymän puhelinliikenteestä; toteaa, että pyynnön toimitti 20. marraskuuta 2015 Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjä ja että siitä ilmoitettiin täysistunnossa 14. joulukuuta 2015; toteaa, että asia liittyy rikosoikeudelliseen menettelyyn, jonka Gianluca Buonanno on pannut vireille Vercellin yleisessä tuomioistuimessa, ja se koskee uhkauksia, joita hän väittää saaneensa matkapuhelinnumeroonsa tuntemattomalta soittajalta 14. huhtikuuta 2015 (viite nro 2890/15, R.G.N.R. mod. 44),

| — | on kuullut Gianluca Buonannoa työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Gianluca Buonannoa työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Italian tasavallan perustuslain 68 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Italian tasavallan perustuslain 68 pykälän,

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2003 annetussa laissa nro 140 (2) olevan 4 pykälän, jossa säädetään perustuslain 68 pykälän täytäntöönpanosta ja korkeissa valtion viroissa olevien henkilöiden syytteeseenpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2003 annetussa laissa nro 140 (2) olevan 4 pykälän, jossa säädetään perustuslain 68 pykälän täytäntöönpanosta ja korkeissa valtion viroissa olevien henkilöiden syytteeseenpanosta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0180/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0180/2016),

| A. | toteaa, että Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjä on toimittanut pyynnön saada lupa hankkia puhelinyhtiöiltä tiedot Italiasta valitun Euroopan parlamentin jäsenen Gianluca Buonannon käyttämän matkapuhelinliittymän puhelinliikenteestä; toteaa, että asia liittyy rikosoikeudelliseen menettelyyn, jonka Buonanno on pannut vireille Vercellin yleisessä tuomioistuimessa, ja se koskee uhkauksia, joita hän väittää saaneensa matkapuhelinnumeroonsa tuntemattomalta soittajalta 14. huhtikuuta 2015; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjä on toimittanut pyynnön saada lupa hankkia puhelinyhtiöiltä tiedot Italiasta valitun Euroopan parlamentin jäsenen Gianluca Buonannon käyttämän matkapuhelinliittymän puhelinliikenteestä; toteaa, että asia liittyy rikosoikeudelliseen menettelyyn, jonka Buonanno on pannut vireille Vercellin yleisessä tuomioistuimessa, ja se koskee uhkauksia, joita hän väittää saaneensa matkapuhelinnumeroonsa tuntemattomalta soittajalta 14. huhtikuuta 2015;

| B. | toteaa, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| C. | toteaa, että Italian tasavallan perustuslain 68 pykälässä säädetään, että jos edustajainhuone tai senaatti ei anna lupaa, parlamentin jäsentä ei voida alistaa hänen henkilöönsä tai kotiinsa kohdistuvaan etsintään, eikä häntä saa pidättää tai muulla tavoin riistää hänen vapauttaan eikä pitää vangittuna, paitsi jos lopullinen tuomioistuimen tuomio pannaan täytäntöön tai jos jäsen tavataan itse teosta tekemässä rikosta, josta pidätys on pakollista; toteaa, että lisäksi siinä säädetään, että tällainen lupa tarvitaan myös parlamentin jäsenen keskustelujen tai viestien seuraamista tai hänen postinsa takavarikointia varten; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Italian tasavallan perustuslain 68 pykälässä säädetään, että jos edustajainhuone tai senaatti ei anna lupaa, parlamentin jäsentä ei voida alistaa hänen henkilöönsä tai kotiinsa kohdistuvaan etsintään, eikä häntä saa pidättää tai muulla tavoin riistää hänen vapauttaan eikä pitää vangittuna, paitsi jos lopullinen tuomioistuimen tuomio pannaan täytäntöön tai jos jäsen tavataan itse teosta tekemässä rikosta, josta pidätys on pakollista; toteaa, että lisäksi siinä säädetään, että tällainen lupa tarvitaan myös parlamentin jäsenen keskustelujen tai viestien seuraamista tai hänen postinsa takavarikointia varten;

| D. | toteaa, että 20. kesäkuuta 2003 annetussa laissa nro 140 olevassa 4 pykälässä, jossa säädetään muun muassa perustuslain 68 pykälän täytäntöönpanosta ja korkeissa valtion viroissa olevien henkilöiden syytteeseenpanosta, todetaan että jos on tarpeen hankkia parlamentin jäsenen puhelinliikennetietoja, toimivaltaisen viranomaisen olisi pyydettävä lupaa suoraan siltä parlamentin kamarilta, jonka jäsen asianomainen henkilö on; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että 20. kesäkuuta 2003 annetussa laissa nro 140 olevassa 4 pykälässä, jossa säädetään muun muassa perustuslain 68 pykälän täytäntöönpanosta ja korkeissa valtion viroissa olevien henkilöiden syytteeseenpanosta, todetaan että jos on tarpeen hankkia parlamentin jäsenen puhelinliikennetietoja, toimivaltaisen viranomaisen olisi pyydettävä lupaa suoraan siltä parlamentin kamarilta, jonka jäsen asianomainen henkilö on;

| E. | toteaa, että Gianluca Buonannon koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö koskee sitä, että tutkiva viranomainen saisi tietoonsa jäsenen matkapuhelinliittymän puhelinliikenteen päivältä, jona hän väittää saaneensa uhkauksia puhelimitse; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Gianluca Buonannon koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö koskee sitä, että tutkiva viranomainen saisi tietoonsa jäsenen matkapuhelinliittymän puhelinliikenteen päivältä, jona hän väittää saaneensa uhkauksia puhelimitse;

| F. | toteaa, että koskemattomuuden pidättämistä koskevassa pyynnössään Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjä myöntää, että ei ole selvää, pitäisikö tätä parlamentin erioikeutta soveltaa myös tapauksissa, joissa parlamentin jäsenen väitetään olevan rikoksen uhri; toteaa, että tästä huolimatta hän päättelee, että Italian lainsäädännön paras tulkinta on, että tätä erioikeutta olisi sovellettava parlamentin jäseniin riippumatta heidän asemastaan oikeudenkäynnissä; toteaa, että hän ei kuitenkaan esitä mitään kansallisen lainsäädännön oikeustapauksia päätelmänsä tueksi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että koskemattomuuden pidättämistä koskevassa pyynnössään Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjä myöntää, että ei ole selvää, pitäisikö tätä parlamentin erioikeutta soveltaa myös tapauksissa, joissa parlamentin jäsenen väitetään olevan rikoksen uhri; toteaa, että tästä huolimatta hän päättelee, että Italian lainsäädännön paras tulkinta on, että tätä erioikeutta olisi sovellettava parlamentin jäseniin riippumatta heidän asemastaan oikeudenkäynnissä; toteaa, että hän ei kuitenkaan esitä mitään kansallisen lainsäädännön oikeustapauksia päätelmänsä tueksi;

| G. | katsoo, että ei ole Euroopan parlamentin tehtävä tulkita kansallisia sääntöjä parlamentin jäsenten erioikeuksista ja vapauksista; toteaa, että vaikuttaa kuitenkin aiheelliselta muistuttaa, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan tavoite on ensisijaisesti turvata jäsenten riippumattomuus takaamalla, että heitä ei painosteta uhkaamalla heitä pidätyksellä tai oikeusmenettelyllä Euroopan parlamentin istuntokausien aikana; toteaa, että tässä tapauksessa on kiistatonta, että kyseistä jäsentä ei ole painostettu, koska oikeudenkäynti liittyy jäsenen itsensä ilmoittamiin uhkauksiin ja hän on itse ollut puhelimitse esitettyjen uhkausten kohteena; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että ei ole Euroopan parlamentin tehtävä tulkita kansallisia sääntöjä parlamentin jäsenten erioikeuksista ja vapauksista; toteaa, että vaikuttaa kuitenkin aiheelliselta muistuttaa, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan tavoite on ensisijaisesti turvata jäsenten riippumattomuus takaamalla, että heitä ei painosteta uhkaamalla heitä pidätyksellä tai oikeusmenettelyllä Euroopan parlamentin istuntokausien aikana; toteaa, että tässä tapauksessa on kiistatonta, että kyseistä jäsentä ei ole painostettu, koska oikeudenkäynti liittyy jäsenen itsensä ilmoittamiin uhkauksiin ja hän on itse ollut puhelimitse esitettyjen uhkausten kohteena;

| H. | toteaa, että edellä esitetyn perusteella vaikuttaisi siltä, että Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjän ei olisi tarvinnut pyytää Euroopan parlamentilta lupaa määrätä hankittavaksi tietoja, jotka koskevat Gianluca Buonannon puhelinliikennettä 14. huhtikuuta 2015; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että edellä esitetyn perusteella vaikuttaisi siltä, että Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjän ei olisi tarvinnut pyytää Euroopan parlamentilta lupaa määrätä hankittavaksi tietoja, jotka koskevat Gianluca Buonannon puhelinliikennettä 14. huhtikuuta 2015;

| I. | toteaa, että huolimatta edellä olevasta vaikuttaa oikeusvarmuuden vuoksi aiheelliselta suostua varauksin Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjän pyyntöön; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että huolimatta edellä olevasta vaikuttaa oikeusvarmuuden vuoksi aiheelliselta suostua varauksin Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjän pyyntöön;

| 1. | päättää pidättää Gianluca Buonannon koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

päättää pidättää Gianluca Buonannon koskemattomuuden;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjälle ja Gianluca Buonannolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Vercellin yleisen tuomioistuimen apulaissyyttäjälle ja Gianluca Buonannolle.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Legge n. 140, disposizioni per l’attuazione dell’articolo 68 della Costituzione nonché in materia di processi penali nei confronti delle alte cariche dello Stato, 20. kesäkuuta 2003 (GURI No 142, 21. kesäkuuta 2003).

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 10. toukokuuta 2016

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/130

---

P8_TA(2016)0205

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: unionin tullikoodeksin tiettyjä säännöksiä koskevat siirtymäsäännökset sikäli kuin asiaankuuluvat sähköiset järjestelmät eivät ole vielä toiminnassa

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä unionin tullikoodeksin tiettyjä säännöksiä koskevilla siirtymäsäännöksillä sikäli kuin asiaankuuluvat sähköiset järjestelmät eivät ole vielä toiminnassa ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta annetun delegoidun asetuksen (EU) 2016/341 oikaisemisesta 8. huhtikuuta 2016 annettua komission delegoitua asetusta (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

(2018/C 076/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2016)2002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2016)2002),

| — | ottaa huomioon komission 11. maaliskuuta 2016 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 11. maaliskuuta 2016 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan 21. huhtikuuta 2016 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan 21. huhtikuuta 2016 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 278 ja 279 artiklan sekä 284 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 278 ja 279 artiklan sekä 284 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 28. huhtikuuta 2016, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 28. huhtikuuta 2016, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että delegoidun asetuksen (EU) 2016/341 (2) antamisen jälkeen havaittiin, että liitteen 12 yksinkertaistuksia koskevasta osasta oli vahingossa jäänyt pois tiettyjä lomakkeita, millä on erittäin kielteinen vaikutus tulliviranomaisiin ja elinkeinonharjoittajiin, jollei niitä lisätä ennen 1. toukokuuta 2016, jolloin unionin tullikoodeksin asiaankuuluvia säännöksiä ja sen täytäntöönpanosäännöksiä aletaan soveltaa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että delegoidun asetuksen (EU) 2016/341 (2) antamisen jälkeen havaittiin, että liitteen 12 yksinkertaistuksia koskevasta osasta oli vahingossa jäänyt pois tiettyjä lomakkeita, millä on erittäin kielteinen vaikutus tulliviranomaisiin ja elinkeinonharjoittajiin, jollei niitä lisätä ennen 1. toukokuuta 2016, jolloin unionin tullikoodeksin asiaankuuluvia säännöksiä ja sen täytäntöönpanosäännöksiä aletaan soveltaa;

| B. | ottaa huomioon, että saman liitteen 12 yksinkertaistuksia koskevan osan lomakkeissa käytetyssä terminologiassa havaittiin myös tiettyjä virheitä ja että nämä virheet vaikuttavat unionin tullikoodeksin ja sen täytäntöönpanosäännösten oikeudelliseen selkeyteen ja asianmukaisuuteen, jollei niitä oikaista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että saman liitteen 12 yksinkertaistuksia koskevan osan lomakkeissa käytetyssä terminologiassa havaittiin myös tiettyjä virheitä ja että nämä virheet vaikuttavat unionin tullikoodeksin ja sen täytäntöönpanosäännösten oikeudelliseen selkeyteen ja asianmukaisuuteen, jollei niitä oikaista;

| C. | toteaa, että sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2016/341 olisi oikaistava, jotta voidaan lisätä liitteen 12 yksinkertaistuksia koskevaan osaan puuttuvat lomakkeet ja korvata saman osan virheelliset lomakkeet; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2016/341 olisi oikaistava, jotta voidaan lisätä liitteen 12 yksinkertaistuksia koskevaan osaan puuttuvat lomakkeet ja korvata saman osan virheelliset lomakkeet;

| D. | katsoo, että tulliunionin sujuvan toiminnan ja kauppavirtojen häiriöttömän kulun varmistamiseksi delegoitua asetusta on voitava soveltaa 1. toukokuuta 2016 alkaen; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tulliunionin sujuvan toiminnan ja kauppavirtojen häiriöttömän kulun varmistamiseksi delegoitua asetusta on voitava soveltaa 1. toukokuuta 2016 alkaen;

| E. | ottaa huomioon, että tämä delegoitu asetus voi tulla voimaan parlamentin ja neuvoston tarkasteluajan päätyttyä ainoastaan, jos parlamentti tai neuvosto ei ole ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä parlamentti että neuvosto ovat ennen kyseisen ajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä; ottaa huomioon, että tarkasteluaika on asetuksen (EU) N:o 952/2013 284 artiklan 5 kohdan nojalla kaksi kuukautta siitä, kun asetus on annettu tiedoksi, eli se kestää 9. kesäkuuta 2016 saakka ja sitä voidaan jatkaa kahdella kuukaudella; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tämä delegoitu asetus voi tulla voimaan parlamentin ja neuvoston tarkasteluajan päätyttyä ainoastaan, jos parlamentti tai neuvosto ei ole ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä parlamentti että neuvosto ovat ennen kyseisen ajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä; ottaa huomioon, että tarkasteluaika on asetuksen (EU) N:o 952/2013 284 artiklan 5 kohdan nojalla kaksi kuukautta siitä, kun asetus on annettu tiedoksi, eli se kestää 9. kesäkuuta 2016 saakka ja sitä voidaan jatkaa kahdella kuukaudella;

| F. | toteaa, että komissio pyysi kuitenkin asian kiireellisyyden vuoksi 11. maaliskuuta 2016, että parlamentti vahvistaa delegoidun asetuksen varhaisessa vaiheessa ennen 1. toukokuuta 2016; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että komissio pyysi kuitenkin asian kiireellisyyden vuoksi 11. maaliskuuta 2016, että parlamentti vahvistaa delegoidun asetuksen varhaisessa vaiheessa ennen 1. toukokuuta 2016;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/341, annettu 17. joulukuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä unionin tullikoodeksin tiettyjä säännöksiä koskevilla siirtymäsäännöksillä sikäli kuin asiaankuuluvat sähköiset järjestelmät eivät ole vielä toiminnassa ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta (EUVL L 69, 15.3.2016, s. 1).

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/132

---

P8_TA(2016)0206

Muista kuin EU:n jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautuminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

(2018/C 076/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0660), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0660),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0229/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0229/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. joulukuuta 2014 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. joulukuuta 2014 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0257/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0257/2015),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 230, 14.7.2015, s. 129.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0305

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/1037.)

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/133 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/133

---

P8_TA(2016)0207

Polkumyynnillä muista kuin EU:n jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautuminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

(2018/C 076/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0667), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0667),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0232/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0232/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklat,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0256/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0256/2015),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0309

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/1036.)

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/134 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/134

---

P8_TA(2016)0208

EU:n ja Liberian välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Liberian tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 076/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13015/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13015/2015),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Liberian tasavallan väliseksi kestävää kalastusta koskevaksi kumppanuussopimukseksi (13014/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Liberian tasavallan väliseksi kestävää kalastusta koskevaksi kumppanuussopimukseksi (13014/2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0402/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0402/2015),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0142/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0142/2016),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen ja sen pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen ja sen pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Liberian tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Liberian tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/135

---

P8_TA(2016)0209

EU:n ja Mauritanian välinen kalastuskumppanuussopimus: kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista neljän vuoden ajanjaksoksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 076/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (12773/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (12773/2015),

| — | ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta neljän vuoden ajanjaksoksi (12776/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta neljän vuoden ajanjaksoksi (12776/2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8–0354/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8–0354/2015),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0147/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0147/2016),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Mauritanian islamilaisen tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Mauritanian islamilaisen tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/136

---

P8_TA(2016)0210

Maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva yhteistyösopimus Korean kanssa ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan välisen maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 076/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05977/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05977/2016),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan väliseksi maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevaksi yhteistyösopimukseksi (11516/2006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan väliseksi maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevaksi yhteistyösopimukseksi (11516/2006),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0116/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0116/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan ja 50 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan ja 50 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A8-0065/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A8-0065/2016),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/137 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/137

---

P8_TA(2016)0212

Maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat tilastot ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on vallan antamisesta komissiolle antaa delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä tiettyjen toimenpiteiden hyväksymiseksi (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 076/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0379), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0379),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0038/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0038/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 284 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 284 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 5. joulukuuta 2014 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 5. joulukuuta 2014 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 24. helmikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 24. helmikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0227/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0227/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 31, 30.1.2015, s. 3.

---

P8_TC1-COD(2014)0194

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 184/2005 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/1013.)

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2016

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/138 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/138

---

P8_TA(2016)0214

Hyödykemarkkinoilla toimivia välittäjiä koskevat poikkeukset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on hyödykemarkkinoilla toimivia välittäjiä koskevista poikkeuksista (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 076/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0648), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0648),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0403/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0403/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 3. maaliskuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 3. maaliskuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. maaliskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. maaliskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 50 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 50 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0064/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0064/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 130, 13.4.2016, s. 1.

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P8_TC1-COD(2015)0295

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on hyödykemarkkinoilla toimivia välittäjiä koskevista poikkeuksista

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/1014.)

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/139

---

P8_TA(2016)0215

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol) ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2018/C 076/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (14957/2/2015 – C8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (14957/2/2015 – C8-0130/2016),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0173),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0164/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0164/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman;

| 3. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 4. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 5. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 25.2.2014, P7_TA(2014)0121.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Neuvoston ja Euroopan parlamentin yhteinen lausuma 44 artiklasta

On erittäin tärkeää luoda yhdenmukainen korkean tason tietosuoja, joka kattaa poliisin ja oikeuslaitoksen toiminnan unionissa, sillä se on keino kunnioittaa ja suojella unionin kansalaisten perusoikeuksia. Unionin ja jäsenvaltioiden yhteisellä vastuulla on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyviä kysymyksiä. Siksi on olennaista, että kansalliset valvontaviranomaiset tekevät keskenään tiivistä ja tehokasta kansallisen ja unionin tason yhteistyötä. Sen seurauksena, että on hyväksytty tietosuoja-asetusta sekä tietosuojadirektiiviä koskevat ehdotukset poliisi- ja oikeusalan tietojenkäsittelyä varten, ja ottaen huomioon uuden lähiaikoina perustettavan Euroopan tietosuojaneuvoston sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ilmoitetun tarkistuksen Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat, että Euroopan tietosuojavaltuutetun ja tämän alan kansallisten valvontaviranomaisten yhteistyöhön tarkoitetut mekanismit, kuten tämän asetuksen nojalla perustettu yhteistyöneuvosto, olisi tulevaisuudessa järjestettävä uudelleen siten, että voidaan varmistaa toiminnan tehokkuus ja johdonmukaisuus ja välttää tarpeettomat päällekkäisyydet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission aloiteoikeutta.

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/141

---

P8_TA(2016)0216

Tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuva kolmansien maiden kansalaisten maahantulo ja oleskelu ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (uudelleenlaadittu teksti) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2018/C 076/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (14958/2/2015 – C8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (14958/2/2015 – C8-0131/2016),

| — | ottaa huomioon Kreikan parlamentin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kreikan parlamentin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 28. marraskuuta 2013 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 28. marraskuuta 2013 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0151),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0166/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0166/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin ja komission yhteisen lausuman;

| 3. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 4. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 5. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 341, 21.11.2013, s. 50.

(2)  EUVL C 114, 15.4.2014, s. 42.

(3)  Hyväksytyt tekstit, 25.2.2014, P7_TA(2014)0122.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin ja komission yhteinen lausuma 20 artiklan 2 kohdan f alakohdassa määritellyistä hylkäysperusteista

Euroopan parlamentti ja komissio tulkitsevat niin, että tämän direktiivin 20 artiklan 2 kohdan f alakohdassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus hylätä hakemus ainoastaan tapauskohtaisesti kolmannen maan kansalaisen erityisolosuhteet ja suhteellisuusperiaate huomioon ottaen sekä näytön tai vakavien ja objektiivisten syiden perusteella. Komissio aikoo varmistaa, että saattaessaan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään jäsenvaltiot panevat kyseisen säännöksen täytäntöön tämän tulkinnan mukaisesti, ja ilmoittaa siitä parlamentille ja neuvostolle osana 39 artiklassa vahvistettuja velvollisuuksiaan.

Euroopan parlamentti ja komissio katsovat, ettei säännöksen sisällyttämistä direktiiviin tulisi nähdä ennakkotapauksena laillista muuttoliikettä koskeville, jatkossa käyttöön otettaville välineille.

---

Torstai 12. toukokuuta 2016

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/143

---

P8_TA(2016)0221

Pakollinen automaattinen tietojenvaihto verotuksen alalla *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. toukokuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2018/C 076/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2016)0025), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2016)0025),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 ja 115 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 ja 115 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0030/2016),

| — | ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0157/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0157/2016),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Veropetoksiin ja verovilppiin liittyvät haasteet ovat viime vuosina lisääntyneet huomattavasti, ja niistä on tullut keskeinen huolenaihe unionissa ja maailmanlaajuisesti. Automaattinen tietojenvaihto on tässä mielessä tärkeä väline, ja komission 6 päivänä joulukuuta 2012 antamassa tiedonannossa, joka sisältää toimintasuunnitelman veropetosten ja verovilpin torjunnan tehostamiseksi, korostetaan tarvetta edistää voimakkaasti automaattista tietojenvaihtoa tulevana eurooppalaisena ja kansainvälisenä veroasioita koskevana avoimuuden ja tietojenvaihdon standardina. Eurooppa-neuvosto pyysi 22 päivänä toukokuuta 2013 antamissaan päätelmissä, että automaattista tiedonvaihtoa laajennettaisiin unionin ja maailmanlaajuisella tasolla veropetosten, verovilpin ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Veropetoksiin ja verovilppiin liittyvät haasteet ovat viime vuosina lisääntyneet huomattavasti, ja niistä on tullut keskeinen huolenaihe unionissa ja maailmanlaajuisesti. Automaattinen tietojenvaihto on tässä mielessä tärkeä väline, ja komission 6 päivänä joulukuuta 2012 antamassa tiedonannossa, joka sisältää toimintasuunnitelman veropetosten ja verovilpin torjunnan tehostamiseksi, korostetaan tarvetta edistää voimakkaasti automaattista tietojenvaihtoa tulevana eurooppalaisena ja kansainvälisenä veroasioita koskevana avoimuuden ja tietojenvaihdon standardina. Eurooppa-neuvosto pyysi 22 päivänä toukokuuta 2013 antamissaan päätelmissä, että automaattista tiedonvaihtoa laajennettaisiin unionin ja maailmanlaajuisella tasolla veropetosten, verovilpin ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi.

| (1) | Veropetoksiin
  , veronkiertoon
  ja verovilppiin liittyvät haasteet ovat viime vuosina lisääntyneet huomattavasti, ja niistä on tullut keskeinen huolenaihe unionissa ja maailmanlaajuisesti. Automaattinen tietojenvaihto on tässä mielessä tärkeä väline, ja komission 6 päivänä joulukuuta 2012 antamassa tiedonannossa, joka sisältää toimintasuunnitelman veropetosten ja verovilpin torjunnan tehostamiseksi, korostetaan tarvetta edistää voimakkaasti automaattista tietojenvaihtoa tulevana eurooppalaisena ja kansainvälisenä veroasioita koskevana avoimuuden ja tietojenvaihdon standardina. Eurooppa-neuvosto pyysi 22 päivänä toukokuuta 2013 antamissaan päätelmissä, että automaattista tiedonvaihtoa laajennettaisiin unionin ja maailmanlaajuisella tasolla veropetosten, verovilpin ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Veropetoksiin
  , veronkiertoon
  ja verovilppiin liittyvät haasteet ovat viime vuosina lisääntyneet huomattavasti, ja niistä on tullut keskeinen huolenaihe unionissa ja maailmanlaajuisesti. Automaattinen tietojenvaihto on tässä mielessä tärkeä väline, ja komission 6 päivänä joulukuuta 2012 antamassa tiedonannossa, joka sisältää toimintasuunnitelman veropetosten ja verovilpin torjunnan tehostamiseksi, korostetaan tarvetta edistää voimakkaasti automaattista tietojenvaihtoa tulevana eurooppalaisena ja kansainvälisenä veroasioita koskevana avoimuuden ja tietojenvaihdon standardina. Eurooppa-neuvosto pyysi 22 päivänä toukokuuta 2013 antamissaan päätelmissä, että automaattista tiedonvaihtoa laajennettaisiin unionin ja maailmanlaajuisella tasolla veropetosten, verovilpin ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Koska Monikansalliset Yritysryhmittymät toimivat eri maissa, ne voivat harjoittaa sellaista aggressiivista verosuunnittelua, joka ei ole mahdollista paikallisille yrityksille. Tällaisissa tapauksissa vaikutus puhtaasti paikallisiin yrityksiin, jotka ovat yleensä pieniä tai keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), voi olla erityisen suuri, koska
  niiden verorasitus
  on
  suurempi
  kuin Monikansallisilla Yritysryhmittymillä.
  Toisaalta
  kaikille jäsenvaltioille voi syntyä tulonmenetyksiä ja vaarana on, että syntyy kilpailua, jossa Monikansallisille Yritysryhmittymille tarjotaan suurempia veroetuuksia. Kyseessä on siis sisämarkkinoiden asianmukaiseen toimintaan liittyvä ongelma. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Koska Monikansalliset Yritysryhmittymät toimivat eri maissa, ne voivat harjoittaa sellaista aggressiivista verosuunnittelua, joka ei ole mahdollista paikallisille yrityksille. Tällaisissa tapauksissa vaikutus puhtaasti paikallisiin yrityksiin, jotka ovat yleensä pieniä tai keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), voi olla erityisen suuri, koska
  niiden verorasitus
  on
  suurempi
  kuin Monikansallisilla Yritysryhmittymillä.
  Toisaalta
  kaikille jäsenvaltioille voi syntyä tulonmenetyksiä ja vaarana on, että syntyy kilpailua, jossa Monikansallisille Yritysryhmittymille tarjotaan suurempia veroetuuksia. Kyseessä on siis sisämarkkinoiden asianmukaiseen toimintaan liittyvä ongelma.

| (2) | Koska Monikansalliset Yritysryhmittymät toimivat eri maissa, ne voivat harjoittaa sellaista aggressiivista verosuunnittelua, joka ei ole mahdollista paikallisille yrityksille. Tällaisissa tapauksissa vaikutus puhtaasti paikallisiin yrityksiin, jotka ovat yleensä pieniä tai keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), voi olla erityisen suuri, koska
  niillä tosiasiallinen verokanta
  on
  yleensä paljon lähempänä lakisääteistä verokantaa
  kuin Monikansallisilla Yritysryhmittymillä
  , mikä johtaa vääristymiin ja toimintahäiriöihin sisämarkkinoilla pk-yritysten vahingoksi
  .
  Kilpailun vääristymisen estämiseksi paikalliset yritykset eivät saisi joutua epäedulliseen asemaan kokonsa vuoksi tai sen vuoksi, että ne eivät harjoita rajatylittävää kauppaa. Lisäksi
  kaikille jäsenvaltioille voi syntyä tulonmenetyksiä ja vaarana on, että
  niiden välille
  syntyy
  vilpillistä
  kilpailua, jossa Monikansallisille Yritysryhmittymille tarjotaan suurempia veroetuuksia. Kyseessä on siis sisämarkkinoiden asianmukaiseen toimintaan liittyvä ongelma.
  Tässä yhteydessä olisi korostettava, että sisämarkkinoiden moitteeton toimivuus on komission vastuulla. |
| --- | --- |

(2)

Koska Monikansalliset Yritysryhmittymät toimivat eri maissa, ne voivat harjoittaa sellaista aggressiivista verosuunnittelua, joka ei ole mahdollista paikallisille yrityksille. Tällaisissa tapauksissa vaikutus puhtaasti paikallisiin yrityksiin, jotka ovat yleensä pieniä tai keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), voi olla erityisen suuri, koska
  niillä tosiasiallinen verokanta
  on
  yleensä paljon lähempänä lakisääteistä verokantaa
  kuin Monikansallisilla Yritysryhmittymillä
  , mikä johtaa vääristymiin ja toimintahäiriöihin sisämarkkinoilla pk-yritysten vahingoksi
  .
  Kilpailun vääristymisen estämiseksi paikalliset yritykset eivät saisi joutua epäedulliseen asemaan kokonsa vuoksi tai sen vuoksi, että ne eivät harjoita rajatylittävää kauppaa. Lisäksi
  kaikille jäsenvaltioille voi syntyä tulonmenetyksiä ja vaarana on, että
  niiden välille
  syntyy
  vilpillistä
  kilpailua, jossa Monikansallisille Yritysryhmittymille tarjotaan suurempia veroetuuksia. Kyseessä on siis sisämarkkinoiden asianmukaiseen toimintaan liittyvä ongelma.
  Tässä yhteydessä olisi korostettava, että sisämarkkinoiden moitteeton toimivuus on komission vastuulla.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Unionin kannalta on erittäin tärkeää, että verosäännöt laaditaan niin, että ne eivät haittaa kasvua tai investointeja, saata unionin yrityksiä huonoon kilpailuasemaan tai lisää yritysten kaksinkertaisen verotuksen riskiä ja että ne on laadittu siten, että yritysten kustannukset ja hallinnollinen rasite ovat mahdollisimman pienet. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Unionin kannalta on erittäin tärkeää, että verosäännöt laaditaan niin, että ne eivät haittaa kasvua tai investointeja, saata unionin yrityksiä huonoon kilpailuasemaan tai lisää yritysten kaksinkertaisen verotuksen riskiä ja että ne on laadittu siten, että yritysten kustannukset ja hallinnollinen rasite ovat mahdollisimman pienet.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Unionin
  veroviranomaiset tarvitsevat kattavia ja merkityksellisiä tietoja Monikansallisten Yritysryhmittymien rakenteesta, siirtohinnoittelupolitiikasta ja sisäisistä liiketoimista
  EU:n
  sisällä ja sen ulkopuolella. Kyseisten tietojen avulla veroviranomaiset voivat reagoida haitallisiin verokäytäntöihin lainsäädäntöön tehtävillä muutoksilla tai asianmukaisilla riskinarvioinneilla ja verotarkastuksilla sekä toteamaan, tekevätkö yritykset huomattavia keinotekoisia tulonsiirtoja verotuksellisesti edullisiin maihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Unionin
  veroviranomaiset tarvitsevat kattavia ja merkityksellisiä tietoja Monikansallisten Yritysryhmittymien rakenteesta, siirtohinnoittelupolitiikasta ja sisäisistä liiketoimista
  EU:n
  sisällä ja sen ulkopuolella. Kyseisten tietojen avulla veroviranomaiset voivat reagoida haitallisiin verokäytäntöihin lainsäädäntöön tehtävillä muutoksilla tai asianmukaisilla riskinarvioinneilla ja verotarkastuksilla sekä toteamaan, tekevätkö yritykset huomattavia keinotekoisia tulonsiirtoja verotuksellisesti edullisiin maihin.

| (3) | Jäsenvaltioiden
  veroviranomaiset tarvitsevat kattavia ja merkityksellisiä tietoja Monikansallisten Yritysryhmittymien rakenteesta, siirtohinnoittelupolitiikasta
  , verosopimuksista, verohyvityksistä
  ja sisäisistä liiketoimista
  unionin
  sisällä ja sen ulkopuolella. Kyseisten tietojen avulla veroviranomaiset voivat reagoida haitallisiin verokäytäntöihin lainsäädäntöön tehtävillä muutoksilla tai asianmukaisilla riskinarvioinneilla ja verotarkastuksilla sekä toteamaan, tekevätkö yritykset huomattavia keinotekoisia tulonsiirtoja verotuksellisesti edullisiin maihin.
  Komission olisi myös voitava tutustua jäsenvaltioiden veroviranomaisten keskenään vaihtamiin tietoihin, jotta varmistettaisiin asiaankuuluvien kilpailusääntöjen noudattaminen. Komission olisi käsiteltävä näitä tietoja luottamuksellisina ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet näiden tietojen suojaamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden
  veroviranomaiset tarvitsevat kattavia ja merkityksellisiä tietoja Monikansallisten Yritysryhmittymien rakenteesta, siirtohinnoittelupolitiikasta
  , verosopimuksista, verohyvityksistä
  ja sisäisistä liiketoimista
  unionin
  sisällä ja sen ulkopuolella. Kyseisten tietojen avulla veroviranomaiset voivat reagoida haitallisiin verokäytäntöihin lainsäädäntöön tehtävillä muutoksilla tai asianmukaisilla riskinarvioinneilla ja verotarkastuksilla sekä toteamaan, tekevätkö yritykset huomattavia keinotekoisia tulonsiirtoja verotuksellisesti edullisiin maihin.
  Komission olisi myös voitava tutustua jäsenvaltioiden veroviranomaisten keskenään vaihtamiin tietoihin, jotta varmistettaisiin asiaankuuluvien kilpailusääntöjen noudattaminen. Komission olisi käsiteltävä näitä tietoja luottamuksellisina ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet näiden tietojen suojaamiseksi.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Avoimuus veroviranomaisia kohtaan
  voisi lisätä Monikansallisten Yritysryhmittymien painetta hylätä tietyt käytännöt ja maksaa
  oikeudenmukainen osuutensa veroista maahan
  ,
  jossa voitot syntyvät
  . Sen vuoksi Monikansallisten Yritysryhmittymien avoimuuden parantaminen on olennainen osa veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen estämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Avoimuus veroviranomaisia kohtaan
  voisi lisätä Monikansallisten Yritysryhmittymien painetta hylätä tietyt käytännöt ja maksaa
  oikeudenmukainen osuutensa veroista maahan
  ,
  jossa voitot syntyvät
  . Sen vuoksi Monikansallisten Yritysryhmittymien avoimuuden parantaminen on olennainen osa veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen estämistä.

| (4) | Riittävien tietojen antaminen jäsenvaltioiden veroviranomaisille sekä komissiolle ja riittävä tietojenvaihto niiden välillä
  voisi lisätä Monikansallisten Yritysryhmittymien painetta hylätä tietyt käytännöt ja maksaa
  niihin kohdistuvat veronsa niihin maihin, joissa arvo luodaan. Näin lisättäisiin myös ”vertaispainetta” jäsenvaltioiden välillä ja kiinnitettäisiin rahoitusmarkkinoiden huomio Monikansallisten Yritysryhmittymien finanssipoliittiseen vastuuvelvollisuuteen.
  Sen vuoksi Monikansallisten Yritysryhmittymien avoimuuden parantaminen
  unionin kilpailukykyä heikentämättä
  on olennainen osa veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen
  sekä viime kädessä veronkierron
  estämistä. |
| --- | --- |

(4)

Riittävien tietojen antaminen jäsenvaltioiden veroviranomaisille sekä komissiolle ja riittävä tietojenvaihto niiden välillä
  voisi lisätä Monikansallisten Yritysryhmittymien painetta hylätä tietyt käytännöt ja maksaa
  niihin kohdistuvat veronsa niihin maihin, joissa arvo luodaan. Näin lisättäisiin myös ”vertaispainetta” jäsenvaltioiden välillä ja kiinnitettäisiin rahoitusmarkkinoiden huomio Monikansallisten Yritysryhmittymien finanssipoliittiseen vastuuvelvollisuuteen.
  Sen vuoksi Monikansallisten Yritysryhmittymien avoimuuden parantaminen
  unionin kilpailukykyä heikentämättä
  on olennainen osa veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen
  sekä viime kädessä veronkierron
  estämistä.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi Maakohtaisessa raportissa ilmoitettava joka vuosi kultakin verotukselliselta lainkäyttöalueelta, jolla ne harjoittavat liiketoimintaa, tulojen määrä, voitto ennen veroja
  sekä
  maksetut ja kertyneet tuloverot. Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi myös ilmoitettava kunkin verotuksellisen lainkäyttöalueen osalta työntekijöidensä lukumäärä, oman pääomansa kirjanpidollinen arvo, kertyneet voittovaransa ja aineelliset hyödykkeensä. Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi myös yksilöitävä kukin tietyllä verotuksellisella lainkäyttöalueella liiketoimintaa harjoittava ryhmittymän yhteisö ja ilmoitettava, millaista liiketoimintaa kukin yhteisö harjoittaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi Maakohtaisessa raportissa ilmoitettava joka vuosi kultakin verotukselliselta lainkäyttöalueelta, jolla ne harjoittavat liiketoimintaa, tulojen määrä, voitto ennen veroja
  sekä
  maksetut ja kertyneet tuloverot. Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi myös ilmoitettava kunkin verotuksellisen lainkäyttöalueen osalta työntekijöidensä lukumäärä, oman pääomansa kirjanpidollinen arvo, kertyneet voittovaransa ja aineelliset hyödykkeensä. Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi myös yksilöitävä kukin tietyllä verotuksellisella lainkäyttöalueella liiketoimintaa harjoittava ryhmittymän yhteisö ja ilmoitettava, millaista liiketoimintaa kukin yhteisö harjoittaa.

| (6) | Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi Maakohtaisessa raportissa ilmoitettava joka vuosi kultakin verotukselliselta lainkäyttöalueelta, jolla ne harjoittavat liiketoimintaa, tulojen määrä, voitto ennen veroja, maksetut ja kertyneet tuloverot
  sekä verohyvitykset
  . Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi myös ilmoitettava kunkin verotuksellisen lainkäyttöalueen osalta työntekijöidensä lukumäärä, oman pääomansa kirjanpidollinen arvo, kertyneet voittovaransa ja aineelliset hyödykkeensä. Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi myös yksilöitävä kukin tietyllä verotuksellisella lainkäyttöalueella liiketoimintaa harjoittava ryhmittymän yhteisö ja ilmoitettava, millaista liiketoimintaa kukin yhteisö harjoittaa. |
| --- | --- |

(6)

Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi Maakohtaisessa raportissa ilmoitettava joka vuosi kultakin verotukselliselta lainkäyttöalueelta, jolla ne harjoittavat liiketoimintaa, tulojen määrä, voitto ennen veroja, maksetut ja kertyneet tuloverot
  sekä verohyvitykset
  . Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi myös ilmoitettava kunkin verotuksellisen lainkäyttöalueen osalta työntekijöidensä lukumäärä, oman pääomansa kirjanpidollinen arvo, kertyneet voittovaransa ja aineelliset hyödykkeensä. Monikansallisten Yritysryhmittymien olisi myös yksilöitävä kukin tietyllä verotuksellisella lainkäyttöalueella liiketoimintaa harjoittava ryhmittymän yhteisö ja ilmoitettava, millaista liiketoimintaa kukin yhteisö harjoittaa.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi
  EU:n
  on taattava oikeudenmukainen kilpailu EU:n Monikansallisten Yritysryhmittymien ja sellaisten EU:n ulkopuolisten Monikansallisten Yritysryhmittymien välillä, joiden yksi tai useampi yhteisö sijaitsee EU:ssa. Näin ollen raportointivelvollisuuden olisi koskettava niitä molempia. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi
  EU:n
  on taattava oikeudenmukainen kilpailu EU:n Monikansallisten Yritysryhmittymien ja sellaisten EU:n ulkopuolisten Monikansallisten Yritysryhmittymien välillä, joiden yksi tai useampi yhteisö sijaitsee EU:ssa. Näin ollen raportointivelvollisuuden olisi koskettava niitä molempia.

| (8) | Sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi
  unionin
  on taattava oikeudenmukainen kilpailu EU:n Monikansallisten Yritysryhmittymien ja sellaisten EU:n ulkopuolisten Monikansallisten Yritysryhmittymien välillä, joiden yksi tai useampi yhteisö sijaitsee unionissa. Näin ollen raportointivelvollisuuden olisi koskettava niitä molempia.
  Jäsenvaltioiden olisi tässä yhteydessä vastattava Monikansallisten Yritysryhmittymien raportointivelvoitteen täytäntöönpanosta ottamalla esimerkiksi käyttöön toimenpiteitä, joiden avulla Monikansallisille Yritysryhmittymille määrätään seuraamuksia noudattamatta jättämisestä. |
| --- | --- |

(8)

Sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi
  unionin
  on taattava oikeudenmukainen kilpailu EU:n Monikansallisten Yritysryhmittymien ja sellaisten EU:n ulkopuolisten Monikansallisten Yritysryhmittymien välillä, joiden yksi tai useampi yhteisö sijaitsee unionissa. Näin ollen raportointivelvollisuuden olisi koskettava niitä molempia.
  Jäsenvaltioiden olisi tässä yhteydessä vastattava Monikansallisten Yritysryhmittymien raportointivelvoitteen täytäntöönpanosta ottamalla esimerkiksi käyttöön toimenpiteitä, joiden avulla Monikansallisille Yritysryhmittymille määrätään seuraamuksia noudattamatta jättämisestä.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava veroviranomaisten automaattiseen tietojenvaihtoon verohallintojen välillä ja tietojen käsittelyyn tarkoitettujen henkilöstö- ja teknisten resurssien sekä rahoituksen säilymisestä entisellään tai lisäämisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava veroviranomaisten automaattiseen tietojenvaihtoon verohallintojen välillä ja tietojen käsittelyyn tarkoitettujen henkilöstö- ja teknisten resurssien sekä rahoituksen säilymisestä entisellään tai lisäämisestä.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon osalta hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta 15 päivänä helmikuuta 2011 annetussa neuvoston direktiivissä 2011/16/EU säädetään jo pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta useilla aloilla. Sen soveltamisala olisi laajennettava koskemaan maakohtaisten raporttien pakollista automaattista vaihtamista jäsenvaltioiden välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon osalta hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta 15 päivänä helmikuuta 2011 annetussa neuvoston direktiivissä 2011/16/EU säädetään jo pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta useilla aloilla. Sen soveltamisala olisi laajennettava koskemaan maakohtaisten raporttien pakollista automaattista vaihtamista jäsenvaltioiden välillä.

| (11) | Jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon osalta hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta 15 päivänä helmikuuta 2011 annetussa neuvoston direktiivissä 2011/16/EU säädetään jo pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta useilla aloilla. Sen soveltamisala olisi laajennettava koskemaan maakohtaisten raporttien pakollista automaattista vaihtamista jäsenvaltioiden välillä
  ja kyseisten raporttien antamista tiedoksi komissiolle
  .
  Lisäksi komissio käyttäisi maakohtaisia raportteja sen arvioimiseen, noudattavatko jäsenvaltiot unionin valtiontukisääntöjä, sillä yritysverotuksen alan sopimattomilla käytännöillä on myös valtiontukiulottuvuus. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon osalta hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta 15 päivänä helmikuuta 2011 annetussa neuvoston direktiivissä 2011/16/EU säädetään jo pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta useilla aloilla. Sen soveltamisala olisi laajennettava koskemaan maakohtaisten raporttien pakollista automaattista vaihtamista jäsenvaltioiden välillä
  ja kyseisten raporttien antamista tiedoksi komissiolle
  .
  Lisäksi komissio käyttäisi maakohtaisia raportteja sen arvioimiseen, noudattavatko jäsenvaltiot unionin valtiontukisääntöjä, sillä yritysverotuksen alan sopimattomilla käytännöillä on myös valtiontukiulottuvuus.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Jäsenvaltioiden välillä tapahtuvan maakohtaisten raporttien pakollisen automaattisen vaihdon olisi kaikissa tapauksissa sisällettävä sellaisten määriteltyjen perustietojen tiedoksi antaminen, jotka ovat niiden jäsenvaltioiden saatavilla, joissa maakohtaisen raportin mukaan Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai joissa Monikansallisen Yritysryhmittymän kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Jäsenvaltioiden välillä tapahtuvan maakohtaisten raporttien pakollisen automaattisen vaihdon olisi kaikissa tapauksissa sisällettävä sellaisten määriteltyjen perustietojen tiedoksi antaminen, jotka ovat niiden jäsenvaltioiden saatavilla, joissa maakohtaisen raportin mukaan Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai joissa Monikansallisen Yritysryhmittymän kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista.

| (12) | Jäsenvaltioiden
  ja komission
  välillä tapahtuvan maakohtaisten raporttien pakollisen automaattisen vaihdon olisi kaikissa tapauksissa sisällettävä sellaisten määriteltyjen perustietojen tiedoksi antaminen,
  joiden olisi perustuttava yhdenmukaisiin määritelmiin ja
  jotka ovat niiden jäsenvaltioiden saatavilla, joissa maakohtaisen raportin mukaan Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai joissa Monikansallisen Yritysryhmittymän kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltioiden
  ja komission
  välillä tapahtuvan maakohtaisten raporttien pakollisen automaattisen vaihdon olisi kaikissa tapauksissa sisällettävä sellaisten määriteltyjen perustietojen tiedoksi antaminen,
  joiden olisi perustuttava yhdenmukaisiin määritelmiin ja
  jotka ovat niiden jäsenvaltioiden saatavilla, joissa maakohtaisen raportin mukaan Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai joissa Monikansallisen Yritysryhmittymän kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | On tarpeen eritellä jäsenvaltioiden välillä maakohtaisesta raporteista käytävän tietojenvaihdon kielelliset vaatimukset. On myös tarpeen hyväksyä yhteisen tietoliikenneverkon, jäljempänä ”CCN-verkko”, parantamiseksi tarvittavat käytännön järjestelyt. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset 20 artiklan 6 kohdan ja 21 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

On tarpeen eritellä jäsenvaltioiden välillä maakohtaisesta raporteista käytävän tietojenvaihdon kielelliset vaatimukset. On myös tarpeen hyväksyä yhteisen tietoliikenneverkon, jäljempänä ”CCN-verkko”, parantamiseksi tarvittavat käytännön järjestelyt. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset 20 artiklan 6 kohdan ja 21 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.

| (16) | On tarpeen eritellä jäsenvaltioiden välillä maakohtaisesta raporteista käytävän tietojenvaihdon
  ja tietojen komissiolle tiedoksi antamisen
  kielelliset vaatimukset. On myös tarpeen hyväksyä yhteisen tietoliikenneverkon, jäljempänä ”CCN-verkko”, parantamiseksi tarvittavat käytännön järjestelyt
  sekä varmistaa, että vältytään standardien päällekkäisyydeltä, joka lisäisi liiketoiminnan harjoittajien hallinnollisia kustannuksia
  . Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset 20 artiklan 6 kohdan ja 21 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

On tarpeen eritellä jäsenvaltioiden välillä maakohtaisesta raporteista käytävän tietojenvaihdon
  ja tietojen komissiolle tiedoksi antamisen
  kielelliset vaatimukset. On myös tarpeen hyväksyä yhteisen tietoliikenneverkon, jäljempänä ”CCN-verkko”, parantamiseksi tarvittavat käytännön järjestelyt
  sekä varmistaa, että vältytään standardien päällekkäisyydeltä, joka lisäisi liiketoiminnan harjoittajien hallinnollisia kustannuksia
  . Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset 20 artiklan 6 kohdan ja 21 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 a) | Jäsenvaltioiden komissiolle tämän direktiivin mukaisesti toimittamassa vuosittaisessa raportissa olisi esitettävä yksityiskohtaisesti tämän direktiivin 8 aa artiklan sekä liitteessä III olevan II jakson 1 kohdan mukaisen raportoinnin laajuus, ja siihen olisi sisällyttävä luettelo kaikista lainkäyttöalueista, jotka ovat unionissa toimivien Yritysryhmittymään Kuuluvien Yhteisöjen Perimmäisten Emoyhteisöjen kotipaikkoja mutta joiden osalta ei ole annettu tai vaihdettu täysimittaisia raportteja. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 a)

Jäsenvaltioiden komissiolle tämän direktiivin mukaisesti toimittamassa vuosittaisessa raportissa olisi esitettävä yksityiskohtaisesti tämän direktiivin 8 aa artiklan sekä liitteessä III olevan II jakson 1 kohdan mukaisen raportoinnin laajuus, ja siihen olisi sisällyttävä luettelo kaikista lainkäyttöalueista, jotka ovat unionissa toimivien Yritysryhmittymään Kuuluvien Yhteisöjen Perimmäisten Emoyhteisöjen kotipaikkoja mutta joiden osalta ei ole annettu tai vaihdettu täysimittaisia raportteja.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 b) | Olisi oltava mahdollista jättää tietoja vaihtamatta tämän direktiivin mukaisesti, jos tällainen tietojenvaihto johtaisi liike-, elinkeino- tai ammattisalaisuuden tai kaupallisen menettelyn tai sellaisen tiedon paljastamiseen, jonka paljastaminen olisi oikeusjärjestyksen perusteiden vastaista. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 b)

Olisi oltava mahdollista jättää tietoja vaihtamatta tämän direktiivin mukaisesti, jos tällainen tietojenvaihto johtaisi liike-, elinkeino- tai ammattisalaisuuden tai kaupallisen menettelyn tai sellaisen tiedon paljastamiseen, jonka paljastaminen olisi oikeusjärjestyksen perusteiden vastaista.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 c) | Olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin 25 päivänä marraskuuta 2015 antama päätöslauselma veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä, parlamentin oikeudellisten asioiden valiokunnan mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta sekä direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen tiettyjen osien osalta sekä sen 16 päivänä joulukuuta 2015 antama päätöslauselma, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 c)

Olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin 25 päivänä marraskuuta 2015 antama päätöslauselma veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä, parlamentin oikeudellisten asioiden valiokunnan mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta sekä direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen tiettyjen osien osalta sekä sen 16 päivänä joulukuuta 2015 antama päätöslauselma, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli jäsenvaltioiden välistä tehokasta hallinnollista yhteistyötä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta soveltuvin edellytyksin, vaan se voidaan vaaditun yhdenmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli jäsenvaltioiden välistä tehokasta hallinnollista yhteistyötä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta soveltuvin edellytyksin, vaan se voidaan vaaditun yhdenmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (20) | Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli jäsenvaltioiden
  keskinäistä ja jäsenvaltioiden ja komission
  välistä tehokasta hallinnollista yhteistyötä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta soveltuvin edellytyksin, vaan se voidaan vaaditun yhdenmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli jäsenvaltioiden
  keskinäistä ja jäsenvaltioiden ja komission
  välistä tehokasta hallinnollista yhteistyötä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta soveltuvin edellytyksin, vaan se voidaan vaaditun yhdenmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

1 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1) | Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

-1)

1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt ja menettelyt, joiden mukaan jäsenvaltiot tekevät toistensa kanssa yhteistyötä vaihtaakseen tietoja, jotka ovat ennalta arvioiden olennaisia 2 artiklassa tarkoitettuja veroja koskevien jäsenvaltioiden kansallisten lakien hallinnoimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi.

”1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt ja menettelyt, joiden mukaan jäsenvaltiot tekevät toistensa
  ja komission
  kanssa yhteistyötä vaihtaakseen tietoja, jotka ovat ennalta arvioiden olennaisia 2 artiklassa tarkoitettuja veroja koskevien jäsenvaltioiden kansallisten lakien hallinnoimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi.”

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – -a alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

3 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

-a)

| (2) | ”keskusyhteystoimistolla” sellaiseksi nimettyä virastoa, joka pääasiallisesti vastaa yhteydenpidosta muihin jäsenvaltioihin hallinnollisen yhteistyön alalla; |
| --- | --- |

(2)

”keskusyhteystoimistolla” sellaiseksi nimettyä virastoa, joka pääasiallisesti vastaa yhteydenpidosta muihin jäsenvaltioihin hallinnollisen yhteistyön alalla;

| ”(2) | ’keskusyhteystoimistolla’ sellaiseksi nimettyä virastoa, joka pääasiallisesti vastaa yhteydenpidosta muihin jäsenvaltioihin
  ja komissioon
  hallinnollisen yhteistyön alalla;” |
| --- | --- |

”(2)

’keskusyhteystoimistolla’ sellaiseksi nimettyä virastoa, joka pääasiallisesti vastaa yhteydenpidosta muihin jäsenvaltioihin
  ja komissioon
  hallinnollisen yhteistyön alalla;”

Tarkistus 18

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2011/16/EU

3 artikla – 9 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa sekä 8 a ja 8 aa artiklaa, ilman edeltävää pyyntöä tapahtuvaa ennalta määriteltyjen tietojen järjestelmällistä ilmoittamista toiselle jäsenvaltiolle ennalta vahvistetuin säännöllisin väliajoin; kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa, saatavilla olevilla tiedoilla tarkoitetaan tiedot ilmoittavan jäsenvaltion verotietueissa olevia tietoja, jotka voidaan saada käyttöön kyseisen jäsenvaltion tietojen keräämis- ja käsittelymenettelyjä noudattaen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa sekä 8 a ja 8 aa artiklaa, ilman edeltävää pyyntöä tapahtuvaa ennalta määriteltyjen tietojen järjestelmällistä ilmoittamista toiselle jäsenvaltiolle ennalta vahvistetuin säännöllisin väliajoin; kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa, saatavilla olevilla tiedoilla tarkoitetaan tiedot ilmoittavan jäsenvaltion verotietueissa olevia tietoja, jotka voidaan saada käyttöön kyseisen jäsenvaltion tietojen keräämis- ja käsittelymenettelyjä noudattaen;

| (a) | kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa sekä 8 a ja 8 aa artiklaa, ilman edeltävää pyyntöä tapahtuvaa ennalta määriteltyjen tietojen järjestelmällistä ilmoittamista toiselle jäsenvaltiolle
  ja komissiolle
  ennalta vahvistetuin säännöllisin väliajoin; kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa, saatavilla olevilla tiedoilla tarkoitetaan tiedot ilmoittavan jäsenvaltion verotietueissa olevia tietoja, jotka voidaan saada käyttöön kyseisen jäsenvaltion tietojen keräämis- ja käsittelymenettelyjä noudattaen. |
| --- | --- |

(a)

kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa sekä 8 a ja 8 aa artiklaa, ilman edeltävää pyyntöä tapahtuvaa ennalta määriteltyjen tietojen järjestelmällistä ilmoittamista toiselle jäsenvaltiolle
  ja komissiolle
  ennalta vahvistetuin säännöllisin väliajoin; kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa, saatavilla olevilla tiedoilla tarkoitetaan tiedot ilmoittavan jäsenvaltion verotietueissa olevia tietoja, jotka voidaan saada käyttöön kyseisen jäsenvaltion tietojen keräämis- ja käsittelymenettelyjä noudattaen.

ja komissiolle

Tarkistus 19

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

4 artikla – 6 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a) | Korvataan 4 artiklan 6 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a)

1 a)

Korvataan 4 artiklan 6 kohta seuraavasti:

6.   Jos yhteysviranomainen tai toimivaltainen virkamies lähettää tai vastaanottaa yhteistyöpyynnön tai vastauksen yhteistyöpyyntöön, sen on ilmoitettava tästä oman jäsenvaltionsa keskusyhteystoimistolle kyseisen jäsenvaltion vahvistamien menettelyjen mukaisesti.

”6.   Jos yhteysviranomainen tai toimivaltainen virkamies lähettää tai vastaanottaa yhteistyöpyynnön tai vastauksen yhteistyöpyyntöön, sen on ilmoitettava tästä oman jäsenvaltionsa keskusyhteystoimistolle
  ja komissiolle
  kyseisen jäsenvaltion vahvistamien menettelyjen mukaisesti.”

ja komissiolle

Tarkistus 20

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

6 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b) | Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b)

1 b)

Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   Edellä 5 artiklassa tarkoitettu pyyntö voi sisältää erityistä hallinnollista tutkimusta koskevan perustellun pyynnön. Jos pyynnön vastaanottava viranomainen katsoo, että hallinnollinen tutkimus ei ole tarpeen, sen on välittömästi ilmoitettava pyynnön esittävälle viranomaiselle syyt tähän.

”2.   Edellä 5 artiklassa tarkoitettu pyyntö voi sisältää erityistä hallinnollista tutkimusta koskevan perustellun pyynnön. Jos pyynnön vastaanottava viranomainen katsoo, että hallinnollinen tutkimus ei ole tarpeen, sen on välittömästi ilmoitettava pyynnön esittävälle viranomaiselle
  ja komissiolle
  syyt tähän.”

ja komissiolle

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 c alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

8 artikla – 1 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c) | Lisätään 8 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c)

1 c)

Lisätään 8 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

| ”(e a) | maakohtaiset raportit,” |
| --- | --- |

”(e a)

”(e a)

maakohtaiset raportit,”

maakohtaiset raportit,”

Tarkistus 22

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2011/16/EU

8 a a artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti Maakohtaisen Raportin vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on automaattista tietojenvaihtoa käyttäen annettava raportti tiedoksi 4 kohdassa säädetyssä määräajassa mahdolliselle muulle jäsenvaltiolle, jossa maakohtaisen raportin sisältämien tietojen mukaan Raportoivan Yhteisön Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman Yritysryhmittymään Kuuluvan Yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai jossa kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista. | 2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti Maakohtaisen Raportin vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on automaattista tietojenvaihtoa käyttäen annettava raportti
  mahdollisimman pian
  tiedoksi 4 kohdassa säädetyssä määräajassa mahdolliselle muulle jäsenvaltiolle, jossa maakohtaisen raportin sisältämien tietojen mukaan Raportoivan Yhteisön Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman Yritysryhmittymään Kuuluvan Yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai jossa kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista.
  Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava maakohtainen raportti komissiolle, joka vastaa maakohtaisten raporttien keskitetystä rekisteristä, joka on sen asiasta vastaavien yksiköiden käytettävissä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti Maakohtaisen Raportin vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on automaattista tietojenvaihtoa käyttäen annettava raportti tiedoksi 4 kohdassa säädetyssä määräajassa mahdolliselle muulle jäsenvaltiolle, jossa maakohtaisen raportin sisältämien tietojen mukaan Raportoivan Yhteisön Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman Yritysryhmittymään Kuuluvan Yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai jossa kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista.

2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti Maakohtaisen Raportin vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on automaattista tietojenvaihtoa käyttäen annettava raportti
  mahdollisimman pian
  tiedoksi 4 kohdassa säädetyssä määräajassa mahdolliselle muulle jäsenvaltiolle, jossa maakohtaisen raportin sisältämien tietojen mukaan Raportoivan Yhteisön Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman Yritysryhmittymään Kuuluvan Yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai jossa kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista.
  Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava maakohtainen raportti komissiolle, joka vastaa maakohtaisten raporttien keskitetystä rekisteristä, joka on sen asiasta vastaavien yksiköiden käytettävissä.

mahdollisimman pian

Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava maakohtainen raportti komissiolle, joka vastaa maakohtaisten raporttien keskitetystä rekisteristä, joka on sen asiasta vastaavien yksiköiden käytettävissä.

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2011/16/EU

8 a a artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | kootut tiedot kunkin sellaisen lainkäyttöalueen osalta, jolla Monikansallinen Yritysryhmittymä harjoittaa toimintaa, tulojen määrästä, voitosta (tappiosta) ennen tuloveroja, maksetuista tuloveroista, kertyneistä tuloveroista, oman pääoman kirjanpidollisesta arvosta, kertyneistä voittovaroista, työntekijöiden määrästä
  ja
  muista aineellisista hyödykkeistä kuin käteisestä tai muista rahavaroista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

kootut tiedot kunkin sellaisen lainkäyttöalueen osalta, jolla Monikansallinen Yritysryhmittymä harjoittaa toimintaa, tulojen määrästä, voitosta (tappiosta) ennen tuloveroja, maksetuista tuloveroista, kertyneistä tuloveroista, oman pääoman kirjanpidollisesta arvosta, kertyneistä voittovaroista, työntekijöiden määrästä
  ja
  muista aineellisista hyödykkeistä kuin käteisestä tai muista rahavaroista;

ja

| (a) | kootut tiedot kunkin sellaisen lainkäyttöalueen osalta, jolla Monikansallinen Yritysryhmittymä harjoittaa toimintaa, tulojen määrästä, voitosta (tappiosta) ennen tuloveroja, maksetuista tuloveroista, kertyneistä tuloveroista, oman pääoman kirjanpidollisesta arvosta, kertyneistä voittovaroista, työntekijöiden määrästä, muista aineellisista hyödykkeistä kuin käteisestä tai muista rahavaroista
  sekä saadusta julkisesta tuesta, varojen arvosta ja niiden vuotuisista hoitokustannuksista sekä ryhmittymän toteuttamasta myynnistä ja ostoista
  ; |
| --- | --- |

(a)

kootut tiedot kunkin sellaisen lainkäyttöalueen osalta, jolla Monikansallinen Yritysryhmittymä harjoittaa toimintaa, tulojen määrästä, voitosta (tappiosta) ennen tuloveroja, maksetuista tuloveroista, kertyneistä tuloveroista, oman pääoman kirjanpidollisesta arvosta, kertyneistä voittovaroista, työntekijöiden määrästä, muista aineellisista hyödykkeistä kuin käteisestä tai muista rahavaroista
  sekä saadusta julkisesta tuesta, varojen arvosta ja niiden vuotuisista hoitokustannuksista sekä ryhmittymän toteuttamasta myynnistä ja ostoista
  ;

sekä saadusta julkisesta tuesta, varojen arvosta ja niiden vuotuisista hoitokustannuksista sekä ryhmittymän toteuttamasta myynnistä ja ostoista

Tarkistus 24

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2011/16/EU

8 a a artikla – 3 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | komission vuoden 2012 toimintaohjelmassa tarkoitettu Monikansalliselle Yritysryhmittymälle käyttöön otettava eurooppalainen verotunniste petosten ja verovilpin vastaisten toimien tehostamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

komission vuoden 2012 toimintaohjelmassa tarkoitettu Monikansalliselle Yritysryhmittymälle käyttöön otettava eurooppalainen verotunniste petosten ja verovilpin vastaisten toimien tehostamiseksi.

komission vuoden 2012 toimintaohjelmassa tarkoitettu Monikansalliselle Yritysryhmittymälle käyttöön otettava eurooppalainen verotunniste petosten ja verovilpin vastaisten toimien tehostamiseksi.

Tarkistus 37

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2011/16/EU

8 a a artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Jotta lisätään avoimuutta kansalaisia kohtaan, komissio julkistaa koonnosyhteenvedon maakohtaisista raporteista maakohtaisten raporttien keskitettyyn rekisteriin sisältyvän tiedon perusteella. Komissio noudattaa näin toimiessaan 23 a artiklan luottamuksellisuussäännöksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Jotta lisätään avoimuutta kansalaisia kohtaan, komissio julkistaa koonnosyhteenvedon maakohtaisista raporteista maakohtaisten raporttien keskitettyyn rekisteriin sisältyvän tiedon perusteella. Komissio noudattaa näin toimiessaan 23 a artiklan luottamuksellisuussäännöksiä.

4 a.

Jotta lisätään avoimuutta kansalaisia kohtaan, komissio julkistaa koonnosyhteenvedon maakohtaisista raporteista maakohtaisten raporttien keskitettyyn rekisteriin sisältyvän tiedon perusteella. Komissio noudattaa näin toimiessaan 23 a artiklan luottamuksellisuussäännöksiä.

Tarkistus 26

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

9 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a) | Korvataan 9 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)

2 a)

Korvataan 9 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

1.   Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot seuraavissa tilanteissa:

”1.   Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle
  ja komissiolle
  1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot seuraavissa tilanteissa:”

ja komissiolle

Tarkistus 27

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

9 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b) | Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b)

2 b)

Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   Kunkin jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat ilmoittaa oma-aloitteista tietojenvaihtoa noudattaen muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kaikki tuntemansa tiedot, joista voi olla hyötyä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.

”2.   Kunkin jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat ilmoittaa oma-aloitteista tietojenvaihtoa noudattaen muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille
  ja komissiolle
  kaikki tuntemansa tiedot, joista voi olla hyötyä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.”

ja komissiolle

Tarkistus 28

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

23 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a) | Korvataan 23 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a)

4 a)

Korvataan 23 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikki olennaiset tiedot, joita tarvitaan arvioitaessa tämän direktiivin mukaisen hallinnollisen yhteistyön tehokkuutta veronkierron ja verojen välttämisen torjunnassa.

”2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikki olennaiset tiedot, joita tarvitaan arvioitaessa tämän direktiivin mukaisen hallinnollisen yhteistyön tehokkuutta
  verovilpin,
  veronkierron ja verojen välttämisen torjunnassa.”

verovilpin,

Tarkistus 29

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

Direktiivi 2011/16/EU

23 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittainen arviointi 8, 8 a ja 8 aa artiklassa tarkoitetun automaattisen tietojenvaihdon tehokkuudesta ja saavutetuista käytännön tuloksista. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä kyseisen vuosittaisen arvioinnin toimittamismuodon ja -edellytykset. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittainen arviointi 8, 8 a ja 8 aa artiklassa tarkoitetun automaattisen tietojenvaihdon tehokkuudesta ja saavutetuista käytännön tuloksista. Komissio
  ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle näistä tuloksista asianmukaisella tavalla, kuten vuosittaisella konsolidoidulla raportilla, jossa käsitellään raportointimenettelyn vaikutuksia ja tuloksia. Komissio
  hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä kyseisen vuosittaisen arvioinnin toimittamismuodon ja -edellytykset. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittainen arviointi 8, 8 a ja 8 aa artiklassa tarkoitetun automaattisen tietojenvaihdon tehokkuudesta ja saavutetuista käytännön tuloksista. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä kyseisen vuosittaisen arvioinnin toimittamismuodon ja -edellytykset. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittainen arviointi 8, 8 a ja 8 aa artiklassa tarkoitetun automaattisen tietojenvaihdon tehokkuudesta ja saavutetuista käytännön tuloksista. Komissio
  ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle näistä tuloksista asianmukaisella tavalla, kuten vuosittaisella konsolidoidulla raportilla, jossa käsitellään raportointimenettelyn vaikutuksia ja tuloksia. Komissio
  hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä kyseisen vuosittaisen arvioinnin toimittamismuodon ja -edellytykset. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle näistä tuloksista asianmukaisella tavalla, kuten vuosittaisella konsolidoidulla raportilla, jossa käsitellään raportointimenettelyn vaikutuksia ja tuloksia. Komissio

Tarkistus 30

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

23 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a) | Lisätään 23 artiklaan kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a)

5 a)

Lisätään 23 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain konsolidoidun raportin jäsenvaltioiden vuosittaisista arvioinneista, jotka koskevat automaattisen tietojenvaihdon tehokkuutta ja saavutettuja käytännön tuloksia.”

”3 a.

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain konsolidoidun raportin jäsenvaltioiden vuosittaisista arvioinneista, jotka koskevat automaattisen tietojenvaihdon tehokkuutta ja saavutettuja käytännön tuloksia.”

Tarkistus 31

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

23 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 b) | Lisätään 23 artiklaan kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 b)

5 b)

Lisätään 23 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 b.
     
  Jos komission suorittamassa maakohtaisten raportointitietojen julkistamisen taloudellisten vaikutusten arvioinnissa todetaan, että Monikansallisiin Yritysryhmittymiin ei kohdistu kielteisiä vaikutuksia, komissio antaa viipymättä lainsäädäntöehdotuksen näiden tietojen tekemiseksi julkisiksi.”

”3 b.

Jos komission suorittamassa maakohtaisten raportointitietojen julkistamisen taloudellisten vaikutusten arvioinnissa todetaan, että Monikansallisiin Yritysryhmittymiin ei kohdistu kielteisiä vaikutuksia, komissio antaa viipymättä lainsäädäntöehdotuksen näiden tietojen tekemiseksi julkisiksi.”

Tarkistus 32

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 c alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

24 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 c) | Korvataan 24 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 c)

5 c)

Korvataan 24 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Kun jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa kolmannelta maalta tietoja, jotka ovat ennalta arvioiden olennaisia 2 artiklassa tarkoitettuja veroja koskevien tämän jäsenvaltion kansallisten lakien hallinnoimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, kyseinen viranomainen voi, sikäli kuin tämä on sallittua kyseisen kolmannen maan kanssa tehdyn sopimuksen nojalla, antaa nämä tiedot niille jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joille tiedoista voi olla hyötyä, ja kaikille pyynnön esittäville viranomaisille.

1.   Kun jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa kolmannelta maalta tietoja, jotka ovat ennalta arvioiden olennaisia 2 artiklassa tarkoitettuja veroja koskevien tämän jäsenvaltion kansallisten lakien hallinnoimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, kyseinen viranomainen voi, sikäli kuin tämä on sallittua kyseisen kolmannen maan kanssa tehdyn sopimuksen nojalla, antaa nämä tiedot niille jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joille tiedoista voi olla hyötyä, ja kaikille pyynnön esittäville viranomaisille
  ja komissiolle
  .

ja komissiolle

Tarkistus 33

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2011/16/EU

27 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a)

7 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”27 a artikla

”27 a artikla

Uudelleentarkastelu

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee uudelleen tämän direktiivin vaikuttavuutta viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä].”

Komissio tarkastelee uudelleen tämän direktiivin vaikuttavuutta viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä].”

Tarkistus 34

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite – Liite III – II jakso – 1 kohta – 2 alakohta

Liite – Liite III – II jakso – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kun samassa Monikansallisessa Yritysryhmittymässä on useampi kuin yksi Yritysryhmittymään Kuuluva Yhteisö, jonka verotuksellinen kotipaikka on unionissa, ja jokin b alakohdassa vahvistetuista edellytyksistä täyttyy,
  Monikansallisen Yritysryhmittymän on nimettävä
  jonkin näistä Yritysryhmittymään Kuuluvista Yhteisöistä antamaan 8 aa artiklan 1 kohdassa säädetyn maakohtaisen raportin miltä tahansa Raportoitavalta Verovuodelta 8 aa artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa ja ilmoittamaan asianomaiselle jäsenvaltiolle, että raportin antamisen tarkoituksena on täyttää kaikkien sellaisten Yritysryhmittymään Kuuluvien Yhteisöjen raportointivaatimukset, jotka kuuluvat tällaiseen Monikansalliseen Yritysryhmittymään ja joiden verotuksellinen kotipaikka on unionissa. Kyseisen jäsenvaltion on 8 aa artiklan 2 kohdan nojalla annettava vastaanotettu maakohtainen raportti tiedoksi mahdolliselle muulle jäsenvaltiolle, jossa maakohtaisen raportin sisältämien tietojen mukaan Raportoivan Yhteisön Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman Yritysryhmittymään Kuuluvan Yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai jossa kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista. | Kun samassa Monikansallisessa Yritysryhmittymässä on useampi kuin yksi Yritysryhmittymään Kuuluva Yhteisö, jonka verotuksellinen kotipaikka on unionissa, ja jokin b alakohdassa vahvistetuista edellytyksistä täyttyy,
  Monikansallinen Yritysryhmittymä voi nimetä
  jonkin näistä Yritysryhmittymään Kuuluvista Yhteisöistä
  , ensisijaisesti liikevaihdoltaan suurimman,
  antamaan 8 aa artiklan 1 kohdassa säädetyn maakohtaisen raportin miltä tahansa Raportoitavalta Verovuodelta 8 aa artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa ja ilmoittamaan asianomaiselle jäsenvaltiolle, että raportin antamisen tarkoituksena on täyttää kaikkien sellaisten Yritysryhmittymään Kuuluvien Yhteisöjen raportointivaatimukset, jotka kuuluvat tällaiseen Monikansalliseen Yritysryhmittymään ja joiden verotuksellinen kotipaikka on unionissa. Kyseisen jäsenvaltion on 8 aa artiklan 2 kohdan nojalla annettava vastaanotettu maakohtainen raportti tiedoksi mahdolliselle muulle jäsenvaltiolle, jossa maakohtaisen raportin sisältämien tietojen mukaan Raportoivan Yhteisön Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman Yritysryhmittymään Kuuluvan Yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai jossa kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kun samassa Monikansallisessa Yritysryhmittymässä on useampi kuin yksi Yritysryhmittymään Kuuluva Yhteisö, jonka verotuksellinen kotipaikka on unionissa, ja jokin b alakohdassa vahvistetuista edellytyksistä täyttyy,
  Monikansallisen Yritysryhmittymän on nimettävä
  jonkin näistä Yritysryhmittymään Kuuluvista Yhteisöistä antamaan 8 aa artiklan 1 kohdassa säädetyn maakohtaisen raportin miltä tahansa Raportoitavalta Verovuodelta 8 aa artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa ja ilmoittamaan asianomaiselle jäsenvaltiolle, että raportin antamisen tarkoituksena on täyttää kaikkien sellaisten Yritysryhmittymään Kuuluvien Yhteisöjen raportointivaatimukset, jotka kuuluvat tällaiseen Monikansalliseen Yritysryhmittymään ja joiden verotuksellinen kotipaikka on unionissa. Kyseisen jäsenvaltion on 8 aa artiklan 2 kohdan nojalla annettava vastaanotettu maakohtainen raportti tiedoksi mahdolliselle muulle jäsenvaltiolle, jossa maakohtaisen raportin sisältämien tietojen mukaan Raportoivan Yhteisön Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman Yritysryhmittymään Kuuluvan Yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai jossa kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista.

Monikansallisen Yritysryhmittymän on nimettävä

Kun samassa Monikansallisessa Yritysryhmittymässä on useampi kuin yksi Yritysryhmittymään Kuuluva Yhteisö, jonka verotuksellinen kotipaikka on unionissa, ja jokin b alakohdassa vahvistetuista edellytyksistä täyttyy,
  Monikansallinen Yritysryhmittymä voi nimetä
  jonkin näistä Yritysryhmittymään Kuuluvista Yhteisöistä
  , ensisijaisesti liikevaihdoltaan suurimman,
  antamaan 8 aa artiklan 1 kohdassa säädetyn maakohtaisen raportin miltä tahansa Raportoitavalta Verovuodelta 8 aa artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa ja ilmoittamaan asianomaiselle jäsenvaltiolle, että raportin antamisen tarkoituksena on täyttää kaikkien sellaisten Yritysryhmittymään Kuuluvien Yhteisöjen raportointivaatimukset, jotka kuuluvat tällaiseen Monikansalliseen Yritysryhmittymään ja joiden verotuksellinen kotipaikka on unionissa. Kyseisen jäsenvaltion on 8 aa artiklan 2 kohdan nojalla annettava vastaanotettu maakohtainen raportti tiedoksi mahdolliselle muulle jäsenvaltiolle, jossa maakohtaisen raportin sisältämien tietojen mukaan Raportoivan Yhteisön Monikansallisen Yritysryhmittymän yhden tai useamman Yritysryhmittymään Kuuluvan Yhteisön verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai jossa kiinteän toimipaikan kautta harjoitettu liiketoiminta on verollista.

Monikansallinen Yritysryhmittymä voi nimetä

, ensisijaisesti liikevaihdoltaan suurimman,

---

Keskiviikko 26. toukokuuta 2016

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/158

---

P8_TA(2016)0229

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto (Ranskan hakemus – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Ranskan hakemus – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

(2018/C 076/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0185 – C8-0136/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0185 – C8-0136/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0182/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0182/2016),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille;

| B. | katsoo, että unionin taloudellisen tuen vähennetyille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon se, mitä 2. joulukuuta 2013 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että unionin taloudellisen tuen vähennetyille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon se, mitä 2. joulukuuta 2013 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| C. | toteaa, että EGR-asetuksen hyväksyminen ilmentää parlamentin ja neuvoston aikaan saamaa sopimusta siitä, että otetaan uudelleen käyttöön kriisiin liittyvä käyttöönottokriteeri, asetetaan unionin rahoitusosuus 60 prosenttiin ehdotettujen toimenpiteiden arvioiduista kokonaiskustannuksista, parannetaan EGR-hakemusten käsittelyn tehokkuutta komissiossa, parlamentissa ja neuvostossa lyhentämällä arviointiin ja hyväksymiseen käytettävää aikaa, lisätään tukikelpoisia toimia ja edunsaajia ottamalla mukaan itsenäiset ammatinharjoittajat ja nuoret ja rahoitetaan oman yrityksen perustamiseen tarkoitettuja kannustimia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EGR-asetuksen hyväksyminen ilmentää parlamentin ja neuvoston aikaan saamaa sopimusta siitä, että otetaan uudelleen käyttöön kriisiin liittyvä käyttöönottokriteeri, asetetaan unionin rahoitusosuus 60 prosenttiin ehdotettujen toimenpiteiden arvioiduista kokonaiskustannuksista, parannetaan EGR-hakemusten käsittelyn tehokkuutta komissiossa, parlamentissa ja neuvostossa lyhentämällä arviointiin ja hyväksymiseen käytettävää aikaa, lisätään tukikelpoisia toimia ja edunsaajia ottamalla mukaan itsenäiset ammatinharjoittajat ja nuoret ja rahoitetaan oman yrityksen perustamiseen tarkoitettuja kannustimia;

| D. | ottaa huomioon, että Ranska jätti hakemuksen EGF/2015/010 FR/MoryGlobal EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 49 (Maaliikenne ja putkijohtokuljetus) ja kaksinumerotasoon 52 (Varastointi ja liikennettä palveleva toiminta) luokitellulla toimialalla oli vähennetty työntekijöitä eri puolilla Manner-Ranskaa, ja että 2 132:n EGR:n tukeen oikeutetun, vähennetyn työntekijän odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin; ottaa huomioon, että pyyntö tehtiin MoryGlobalin selvitystilaan joutumisen jälkeen ja se on jatkoa hakemukselle EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Ranska jätti hakemuksen EGF/2015/010 FR/MoryGlobal EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 49 (Maaliikenne ja putkijohtokuljetus) ja kaksinumerotasoon 52 (Varastointi ja liikennettä palveleva toiminta) luokitellulla toimialalla oli vähennetty työntekijöitä eri puolilla Manner-Ranskaa, ja että 2 132:n EGR:n tukeen oikeutetun, vähennetyn työntekijän odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin; ottaa huomioon, että pyyntö tehtiin MoryGlobalin selvitystilaan joutumisen jälkeen ja se on jatkoa hakemukselle EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros;

| E. | ottaa huomioon, että hakemuksen perustana käytettiin EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on päättynyt; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemuksen perustana käytettiin EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on päättynyt;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt toimintakriteerit täyttyvät ja että sen vuoksi Ranska on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 5 146 800 euroa eli 60 prosenttia 8 528 000 euron kokonaiskustannuksista; |
| --- | --- |

1.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt toimintakriteerit täyttyvät ja että sen vuoksi Ranska on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 5 146 800 euroa eli 60 prosenttia 8 528 000 euron kokonaiskustannuksista;

| 2. | toteaa, että komissio noudatti 12 viikon määräaikaa, joka alkoi siitä, kun se vastaanotti Ranskan viranomaisten hakemuksen 19. marraskuuta 2015, ja päättyi siihen, että se sai arvionsa rahoitustuen myöntämisedellytysten noudattamisesta valmiiksi 7. huhtikuuta 2016 ja ilmoitti arviosta parlamentille samana päivänä; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että komissio noudatti 12 viikon määräaikaa, joka alkoi siitä, kun se vastaanotti Ranskan viranomaisten hakemuksen 19. marraskuuta 2015, ja päättyi siihen, että se sai arvionsa rahoitustuen myöntämisedellytysten noudattamisesta valmiiksi 7. huhtikuuta 2016 ja ilmoitti arviosta parlamentille samana päivänä;

| 3. | ottaa huomioon, että MoryGlobalin työntekijävähennykset johtuvat fyysisen tuotoksen yleisestä vähenemisestä Euroopassa, mikä on johtanut kuljetettavien määrien vähenemiseen ja hintasotaan maanteiden tavarakuljetusten alalla, käyttökatteiden tasaiseen heikkenemiseen ja alan tappioihin Ranskassa vuodesta 2007 alkaen, mistä seurasi konkurssiaalto, joka vei mukanaan ensin Mory-Ducrosin ja myöhemmin MoryGlobalin, johon 2 107 entistä Mory-Ducrosin työntekijää oli palkattu uudelleen; |
| --- | --- |

3.

ottaa huomioon, että MoryGlobalin työntekijävähennykset johtuvat fyysisen tuotoksen yleisestä vähenemisestä Euroopassa, mikä on johtanut kuljetettavien määrien vähenemiseen ja hintasotaan maanteiden tavarakuljetusten alalla, käyttökatteiden tasaiseen heikkenemiseen ja alan tappioihin Ranskassa vuodesta 2007 alkaen, mistä seurasi konkurssiaalto, joka vei mukanaan ensin Mory-Ducrosin ja myöhemmin MoryGlobalin, johon 2 107 entistä Mory-Ducrosin työntekijää oli palkattu uudelleen;

| 4. | huomauttaa, että EGR:sta päätettiin myöntää huhtikuussa 2015 (4) tukea 6 052 200 euroa Mory-Ducrosin 2 513 entiselle työntekijälle; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että EGR:sta päätettiin myöntää huhtikuussa 2015 (4) tukea 6 052 200 euroa Mory-Ducrosin 2 513 entiselle työntekijälle;

| 5. | toteaa, että maaliikenteen ja putkijohtokuljetuksen alalla on tähän mennessä jätetty kaksi muuta EGR-hakemusta: hakemukset EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros ja EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich, jotka molemmat perustuivat maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin ja koskivat 2 804 työntekijävähennystä alalla; toteaa, että monet näiden kahden hakemuksen toimenpiteistä ovat samanlaisia; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että maaliikenteen ja putkijohtokuljetuksen alalla on tähän mennessä jätetty kaksi muuta EGR-hakemusta: hakemukset EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros ja EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich, jotka molemmat perustuivat maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin ja koskivat 2 804 työntekijävähennystä alalla; toteaa, että monet näiden kahden hakemuksen toimenpiteistä ovat samanlaisia;

| 6. | panee merkille, että Ranskan viranomaiset aloittivat yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kyseisille työntekijöille 23. huhtikuuta 2015 eli ennen hakemusta EGR-tuen saamiseksi ehdotetulle koordinoidulle paketille; |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että Ranskan viranomaiset aloittivat yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kyseisille työntekijöille 23. huhtikuuta 2015 eli ennen hakemusta EGR-tuen saamiseksi ehdotetulle koordinoidulle paketille;

| 7. | suhtautuu myönteisesti siihen, että ennen EGR:n täydentävän rahoituksen saamista Ranska on ottanut käyttöön työmarkkinasuunnitelman, jonka rahoittamiseen myös MoryGlobal osallistuu; panee tyytyväisenä merkille, että EGR:stä pyydettyyn tukeen ei sisälly EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja toimia, eli avustuksia, vaan tuki keskitetään toimiin, jotka tuottavat todellista lisäarvoa ajatellen irtisanottujen työntekijöiden tulevaa paluuta työmarkkinoille; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti siihen, että ennen EGR:n täydentävän rahoituksen saamista Ranska on ottanut käyttöön työmarkkinasuunnitelman, jonka rahoittamiseen myös MoryGlobal osallistuu; panee tyytyväisenä merkille, että EGR:stä pyydettyyn tukeen ei sisälly EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja toimia, eli avustuksia, vaan tuki keskitetään toimiin, jotka tuottavat todellista lisäarvoa ajatellen irtisanottujen työntekijöiden tulevaa paluuta työmarkkinoille;

| 8. | toteaa, että EGR:sta osarahoitetut yksilölliset palvelut koostuvat asiantuntijakonsulttien tarjoamasta neuvonnasta ja ohjauksesta, jotka täydentävät työmarkkinasuunnitelmaa ja Ranskan valtion rahoittamaa CSP:tä (Contrat de Sécurisation Professionnelle), jolla autetaan työntekijöitä työllistymään uudelleen; panee merkille, että konsulteiksi valitut kolme toimeksisaajaa ovat samat, jotka ovat tarjonneet palveluja Mory-Ducrosin vähentämille työntekijöille; vaatii komissiota ja Ranskan viranomaisia noudattamaan tiukasti periaatetta, jonka mukaan maksut rekrytointiyrityksille suoritetaan saavutettujen tulosten perusteella; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että EGR:sta osarahoitetut yksilölliset palvelut koostuvat asiantuntijakonsulttien tarjoamasta neuvonnasta ja ohjauksesta, jotka täydentävät työmarkkinasuunnitelmaa ja Ranskan valtion rahoittamaa CSP:tä (Contrat de Sécurisation Professionnelle), jolla autetaan työntekijöitä työllistymään uudelleen; panee merkille, että konsulteiksi valitut kolme toimeksisaajaa ovat samat, jotka ovat tarjonneet palveluja Mory-Ducrosin vähentämille työntekijöille; vaatii komissiota ja Ranskan viranomaisia noudattamaan tiukasti periaatetta, jonka mukaan maksut rekrytointiyrityksille suoritetaan saavutettujen tulosten perusteella;

| 9. | toteaa, että toimeksisaajien (BPI, Sodie ja AFPA Transitions) tehtävänä on tukea työttömäksi joutuneita työntekijöitä ja auttaa heitä löytämään yksilöllisten palvelujen avulla (esim. kollektiiviset ja yksilölliset tiedotustilaisuudet, ammatillinen siirtymä sekä avustaminen uusiin työpaikkoihin pääsemisessä) ratkaisuja, joiden ansiosta he pystyvät pysymään työmarkkinoilla ja löytämään uudet työpaikat; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että toimeksisaajien (BPI, Sodie ja AFPA Transitions) tehtävänä on tukea työttömäksi joutuneita työntekijöitä ja auttaa heitä löytämään yksilöllisten palvelujen avulla (esim. kollektiiviset ja yksilölliset tiedotustilaisuudet, ammatillinen siirtymä sekä avustaminen uusiin työpaikkoihin pääsemisessä) ratkaisuja, joiden ansiosta he pystyvät pysymään työmarkkinoilla ja löytämään uudet työpaikat;

| 10. | katsoo, että ikäryhmään 55–64-vuotiaat kuuluvilla työntekijöillä on suurempi riski joutua pitkäaikaistyöttömiksi ja syrjäytyä työmarkkinoilta, mikä saattaa johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen; katsoo siksi, että näillä työntekijöillä, joiden osuus toimenpiteiden kohteena todennäköisesti olevista edunsaajista on yli 19 prosenttia, on erityisiä tarpeita heille EGR-asetuksen 7 artiklan mukaisesti tarjottavan yksilöllisen lähestymistavan suhteen; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että ikäryhmään 55–64-vuotiaat kuuluvilla työntekijöillä on suurempi riski joutua pitkäaikaistyöttömiksi ja syrjäytyä työmarkkinoilta, mikä saattaa johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen; katsoo siksi, että näillä työntekijöillä, joiden osuus toimenpiteiden kohteena todennäköisesti olevista edunsaajista on yli 19 prosenttia, on erityisiä tarpeita heille EGR-asetuksen 7 artiklan mukaisesti tarjottavan yksilöllisen lähestymistavan suhteen;

| 11. | toteaa, että Ranskan ilmoituksen mukaan yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa kuultiin kohteena olevien edunsaajien ja työmarkkinaosapuolten edustajia; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että Ranskan ilmoituksen mukaan yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa kuultiin kohteena olevien edunsaajien ja työmarkkinaosapuolten edustajia;

| 12. | muistuttaa, että EGR-asetuksen 7 artiklan mukaisesti yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin suunnittelussa on ennakoitava tulevia työmarkkinanäkymiä ja tarvittavia taitoja ja paketin olisi oltava yhteensopiva resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa; panee tyytyväisenä merkille, että Ranska on antanut kaikki tarvittavat vakuutukset siitä, että suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastosta rahoitettuja toimia yhdistettynä toimenpiteenä maailmanlaajuisiin haasteisiin mukautumiseksi, jotta saadaan aikaan kestävää talouskasvua, kuten Euroopan globalisaatiorahaston 2007–2014 täytäntöönpanosta Euroopassa annetussa arvioinnissa (5) todetaan; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että EGR-asetuksen 7 artiklan mukaisesti yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin suunnittelussa on ennakoitava tulevia työmarkkinanäkymiä ja tarvittavia taitoja ja paketin olisi oltava yhteensopiva resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa; panee tyytyväisenä merkille, että Ranska on antanut kaikki tarvittavat vakuutukset siitä, että suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastosta rahoitettuja toimia yhdistettynä toimenpiteenä maailmanlaajuisiin haasteisiin mukautumiseksi, jotta saadaan aikaan kestävää talouskasvua, kuten Euroopan globalisaatiorahaston 2007–2014 täytäntöönpanosta Euroopassa annetussa arvioinnissa (5) todetaan;

| 13. | panee merkille, että konsulteiksi valitut toimeksisaajat ovat samat, jotka ovat tarjonneet palveluja Mory-Ducrosin vähentämille työntekijöille; kehottaa komissiota arvioimaan Mory-Ducrosista vähennetyille työntekijöille parhaillaan maksettavien tukien kustannustehokkuutta ottaen huomioon, että tämä hakemus on jatkotoimi hakemukselle EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros ja yksilöllisiä palveluja tarjoavat samat toimeksisaajat; |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että konsulteiksi valitut toimeksisaajat ovat samat, jotka ovat tarjonneet palveluja Mory-Ducrosin vähentämille työntekijöille; kehottaa komissiota arvioimaan Mory-Ducrosista vähennetyille työntekijöille parhaillaan maksettavien tukien kustannustehokkuutta ottaen huomioon, että tämä hakemus on jatkotoimi hakemukselle EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros ja yksilöllisiä palveluja tarjoavat samat toimeksisaajat;

| 14. | ottaa huomioon kyseisten työmarkkinoiden haavoittuvuuden, sillä Ranskassa maaliikennealan lisäarvon osuus on suurin 28 valtion unionissa; |
| --- | --- |

14.

ottaa huomioon kyseisten työmarkkinoiden haavoittuvuuden, sillä Ranskassa maaliikennealan lisäarvon osuus on suurin 28 valtion unionissa;

| 15. | toteaa Ranskan viranomaisten vahvistaneen, ettei ehdotetuille toimille saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä ja että ne täydentävät rakennerahastoista rahoitettavia toimia; |
| --- | --- |

15.

toteaa Ranskan viranomaisten vahvistaneen, ettei ehdotetuille toimille saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä ja että ne täydentävät rakennerahastoista rahoitettavia toimia;

| 16. | muistuttaa, että EGR-tuki täydentää kansallisia toimia eikä se saa korvata toimia, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden tai yritysten vastuulle; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että EGR-tuki täydentää kansallisia toimia eikä se saa korvata toimia, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden tai yritysten vastuulle;

| 17. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn sen jälkeen, kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa; panee merkille uuden aikataulun aiheuttamat määräaikoihin liittyvät paineet ja mahdolliset vaikutukset tapausten tutkintaan; |
| --- | --- |

17.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn sen jälkeen, kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa; panee merkille uuden aikataulun aiheuttamat määräaikoihin liittyvät paineet ja mahdolliset vaikutukset tapausten tutkintaan;

| 18. | toistaa pyyntönsä, että komissio varmistaisi kaikkien EGR-tapauksiin liittyvien asiakirjojen julkisuuden; |
| --- | --- |

18.

toistaa pyyntönsä, että komissio varmistaisi kaikkien EGR-tapauksiin liittyvien asiakirjojen julkisuuden;

| 19. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

19.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 20. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/738, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (hakemus EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, Ranska) (EUVL L 117, 8.5.2015, s. 47).

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/558763/EPRS_IDA(2016)558763_EN.pdf

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

(Ranskan hakemus – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2016/989.)

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/162 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/162

---

P8_TA(2016)0230

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto (Kreikan hakemus – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. toukokuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Kreikan hakemus – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

(2018/C 076/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0210 – C8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0210 – C8-0149/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan,

| — | ottaa huomioon viisi aiempaa vähittäiskaupan alaa koskevaa EGR-hakemusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon viisi aiempaa vähittäiskaupan alaa koskevaa EGR-hakemusta,

| — | ottaa huomioon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2016/000 TA 2016 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki) 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2016/000 TA 2016 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki) 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman (4),

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0181/2016),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; ottaa huomioon, että Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) on hyötyä pk-yrityksistä ja monikansallisista yrityksistä irtisanotuille työntekijöille riippumatta etenkin monikansallisten yritysten sulkemispäätöksen taustalla olevista toimintaperiaatteista tai intresseistä; ottaa huomioon, että EGR-asetuksessa ja unionin kauppapolitiikassa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, miten unionissa voidaan turvata työpaikat, tuotanto ja osaaminen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; ottaa huomioon, että Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) on hyötyä pk-yrityksistä ja monikansallisista yrityksistä irtisanotuille työntekijöille riippumatta etenkin monikansallisten yritysten sulkemispäätöksen taustalla olevista toimintaperiaatteista tai intresseistä; ottaa huomioon, että EGR-asetuksessa ja unionin kauppapolitiikassa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, miten unionissa voidaan turvata työpaikat, tuotanto ja osaaminen;

| B. | katsoo, että unionin taloudellisen tuen työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon se, mitä 2. joulukuuta 2013 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että unionin taloudellisen tuen työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon se, mitä 2. joulukuuta 2013 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| C. | ottaa huomioon, että Kreikka jätti hakemuksen EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa rahoitustuen saamiseksi EGR:stä sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 47 (vähittäiskauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa)) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueilla Keski-Makedoniassa (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) ja Thessaliassa (Θεσσαλία) (EL14) oli irtisanottu työntekijöitä, ja ottaa huomioon, että 557 irtisanotun työntekijän ja samoilta alueilta tulevien 543 työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevan alle 30-vuotiaan nuoren odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin; ottaa huomioon, että työntekijät irtisanottiin Supermarket Larissa ABEE -yrityksen konkurssin ja sulkemisen jälkeen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Kreikka jätti hakemuksen EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa rahoitustuen saamiseksi EGR:stä sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 47 (vähittäiskauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa)) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueilla Keski-Makedoniassa (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) ja Thessaliassa (Θεσσαλία) (EL14) oli irtisanottu työntekijöitä, ja ottaa huomioon, että 557 irtisanotun työntekijän ja samoilta alueilta tulevien 543 työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevan alle 30-vuotiaan nuoren odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin; ottaa huomioon, että työntekijät irtisanottiin Supermarket Larissa ABEE -yrityksen konkurssin ja sulkemisen jälkeen;

| D. | ottaa huomioon, että hakemus perustui EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on päättynyt; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hakemus perustui EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on päättynyt;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan edellytykset täyttyvät ja että sen vuoksi Kreikka on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 6 468 000 euroa eli 60 prosenttia 10 780 000 euron kokonaiskustannuksista; |
| --- | --- |

1.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan edellytykset täyttyvät ja että sen vuoksi Kreikka on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 6 468 000 euroa eli 60 prosenttia 10 780 000 euron kokonaiskustannuksista;

| 2. | toteaa, että rahoitustuki kohdennetaan 557 vähennetylle työntekijälle, joista 194 on miehiä ja 363 naisia; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että rahoitustuki kohdennetaan 557 vähennetylle työntekijälle, joista 194 on miehiä ja 363 naisia;

| 3. | muistuttaa, että samalla alueella lisäksi 543 työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevaa alle 30-vuotiasta nuorta voisi saada yksilöllisiä palveluja, kuten nuorisotyöttömyysaloitteen mukaista ammatillista ohjausta; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että samalla alueella lisäksi 543 työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevaa alle 30-vuotiasta nuorta voisi saada yksilöllisiä palveluja, kuten nuorisotyöttömyysaloitteen mukaista ammatillista ohjausta;

| 4. | toteaa, että komissio noudatti 12 viikon määräaikaa, joka alkoi siitä, kun se vastaanotti Kreikan viranomaisten hakemuksen 26. marraskuuta 2015, ja päättyi siihen, että se sai arvionsa rahoitusosuuden myöntämisedellytysten noudattamisesta valmiiksi 14. huhtikuuta 2016 ja ilmoitti asiasta parlamentille 15. huhtikuuta 2016; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että komissio noudatti 12 viikon määräaikaa, joka alkoi siitä, kun se vastaanotti Kreikan viranomaisten hakemuksen 26. marraskuuta 2015, ja päättyi siihen, että se sai arvionsa rahoitusosuuden myöntämisedellytysten noudattamisesta valmiiksi 14. huhtikuuta 2016 ja ilmoitti asiasta parlamentille 15. huhtikuuta 2016;

| 5. | panee merkille, että 557 irtisanotun työntekijän ja samoilta alueilta tulevien 543 työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevan alle 30-vuotiaan nuoren odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin ja saavan EGR:n tuella yhteisrahoitettuja yksilöllisiä palveluja; panee merkille, että Kreikan viranomaisten pyyntö työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten sisällyttämisestä näihin toimenpiteisiin johtuu siitä, että työpaikkoja on alueella hyvin vähän suhteessa työtä hakevien suureen lukumäärään ja että Thessaliassa 73,5 prosenttia työttömistä on ollut työttöminä yli 12 kuukautta (Eurostat); |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että 557 irtisanotun työntekijän ja samoilta alueilta tulevien 543 työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevan alle 30-vuotiaan nuoren odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin ja saavan EGR:n tuella yhteisrahoitettuja yksilöllisiä palveluja; panee merkille, että Kreikan viranomaisten pyyntö työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten sisällyttämisestä näihin toimenpiteisiin johtuu siitä, että työpaikkoja on alueella hyvin vähän suhteessa työtä hakevien suureen lukumäärään ja että Thessaliassa 73,5 prosenttia työttömistä on ollut työttöminä yli 12 kuukautta (Eurostat);

| 6. | panee merkille, että Kreikan talouden syvän laman, jota seurasi kotitalouksien kulutuksen ja ostovoiman lasku, seurauksena elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskaupan määrät olivat vuonna 2015 yli 30 prosenttia pienemmät kuin kriisiä edeltävät määrät vuonna 2008; toteaa, että Supermarket Larissan myynti laski samalla tavalla; |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että Kreikan talouden syvän laman, jota seurasi kotitalouksien kulutuksen ja ostovoiman lasku, seurauksena elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskaupan määrät olivat vuonna 2015 yli 30 prosenttia pienemmät kuin kriisiä edeltävät määrät vuonna 2008; toteaa, että Supermarket Larissan myynti laski samalla tavalla;

| 7. | toteaa, että pienten elintarvikemyymälöiden vuonna 1986 perustettu osuuskunta Supermarket Larissa, jolla oli 42 kauppaa ja 600 työntekijää, ei tämän vuoksi kyennyt selviytymään tappioistaan ja sen piti sulkea myymälänsä vuoden 2014 toisella vuosineljänneksellä; painottaa, että säästötoimenpiteet, kuten palkkojen leikkaukset (-30 prosenttia), vuokraneuvottelut ja laskujen eräpäivien lykkääminen, eivät auttaneet asiaa; korostaa, että tilanne on seurausta myös yrityksille myönnettyjen lainojen jyrkästä vähenemisestä, sillä Euroopan keskuspankin määrällisellä helpotuksella ei kyetty antamaan uutta potkua lainanannolle; toteaa, että tilanne on dramaattinen tulos luotonantajien jatkuvasta painostuksesta Kreikkaa kohtaan ja unionin säästöpolitiikasta; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että pienten elintarvikemyymälöiden vuonna 1986 perustettu osuuskunta Supermarket Larissa, jolla oli 42 kauppaa ja 600 työntekijää, ei tämän vuoksi kyennyt selviytymään tappioistaan ja sen piti sulkea myymälänsä vuoden 2014 toisella vuosineljänneksellä; painottaa, että säästötoimenpiteet, kuten palkkojen leikkaukset (-30 prosenttia), vuokraneuvottelut ja laskujen eräpäivien lykkääminen, eivät auttaneet asiaa; korostaa, että tilanne on seurausta myös yrityksille myönnettyjen lainojen jyrkästä vähenemisestä, sillä Euroopan keskuspankin määrällisellä helpotuksella ei kyetty antamaan uutta potkua lainanannolle; toteaa, että tilanne on dramaattinen tulos luotonantajien jatkuvasta painostuksesta Kreikkaa kohtaan ja unionin säästöpolitiikasta;

| 8. | panee tyytyväisenä merkille, että Kreikan viranomaiset aloittivat yksilöllisten palvelujen tarjoamisen vähennetyille työntekijöille 26. helmikuuta 2016 eli hyvissä ajoin ennen päätöstä EGR:n tuen myöntämisestä ehdotetulle koordinoidulle paketille; |
| --- | --- |

8.

panee tyytyväisenä merkille, että Kreikan viranomaiset aloittivat yksilöllisten palvelujen tarjoamisen vähennetyille työntekijöille 26. helmikuuta 2016 eli hyvissä ajoin ennen päätöstä EGR:n tuen myöntämisestä ehdotetulle koordinoidulle paketille;

| 9. | toteaa myös, että tulotukitoimenpiteet saavat EGR-asetuksen mukaisesti olla ehdottomasti enintään 35 prosenttia yksilöllisten toimien koko paketista ja että näiden toimien ehtona on asianomaisten edunsaajien aktiivinen osallistuminen työnhaku- tai koulutustoimiin; |
| --- | --- |

9.

toteaa myös, että tulotukitoimenpiteet saavat EGR-asetuksen mukaisesti olla ehdottomasti enintään 35 prosenttia yksilöllisten toimien koko paketista ja että näiden toimien ehtona on asianomaisten edunsaajien aktiivinen osallistuminen työnhaku- tai koulutustoimiin;

| 10. | toteaa, että vaikka osuuskunta toteutti eräitä säästötoimenpiteitä, joiden puitteissa se leikkasi palkkoja, neuvotteli vuokrista, lykkäsi laskujen eräpäiviä, tarjosi halvempia tuotteita ja vähensi toimintakustannuksia, sen oli alettava sulkea kauppoja yksi toisensa jälkeen; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että vaikka osuuskunta toteutti eräitä säästötoimenpiteitä, joiden puitteissa se leikkasi palkkoja, neuvotteli vuokrista, lykkäsi laskujen eräpäiviä, tarjosi halvempia tuotteita ja vähensi toimintakustannuksia, sen oli alettava sulkea kauppoja yksi toisensa jälkeen;

| 11. | toteaa, että Kreikan hallituksen suunnittelemat toimet irtisanottujen työntekijöiden ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten hyväksi ovat seuraavanlaisia: ammatillinen ohjaus, koulutus, uudelleenkoulutus ja ammatillinen koulutus, tuki yrityksen perustamiseen, osallistumisavustukset ja koulutusavustukset, liikkuvuusavustus; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että Kreikan hallituksen suunnittelemat toimet irtisanottujen työntekijöiden ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten hyväksi ovat seuraavanlaisia: ammatillinen ohjaus, koulutus, uudelleenkoulutus ja ammatillinen koulutus, tuki yrityksen perustamiseen, osallistumisavustukset ja koulutusavustukset, liikkuvuusavustus;

| 12. | panee merkille, että oman yrityksen perustavat työntekijät tai työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret voivat saada melko suuren summan (15 000 euroa) osana yksilöllisiä palveluja; toteaa myös, että monilla irtisanotuilla työntekijöillä on yrittäjätausta, mikä lisää heidän mahdollisuuksiaan onnistua tällä alalla; |
| --- | --- |

12.

panee merkille, että oman yrityksen perustavat työntekijät tai työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret voivat saada melko suuren summan (15 000 euroa) osana yksilöllisiä palveluja; toteaa myös, että monilla irtisanotuilla työntekijöillä on yrittäjätausta, mikä lisää heidän mahdollisuuksiaan onnistua tällä alalla;

| 13. | panee merkille, että eräät uusista yrityksistä saatetaan perustaa sosiaalisina osuuskuntina, ja pitää tässä yhteydessä myönteisinä Kreikan viranomaisten toimia yhteisötalouden alan vahvistamiseksi Kreikassa; |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että eräät uusista yrityksistä saatetaan perustaa sosiaalisina osuuskuntina, ja pitää tässä yhteydessä myönteisinä Kreikan viranomaisten toimia yhteisötalouden alan vahvistamiseksi Kreikassa;

| 14. | toteaa, että on tärkeää käynnistää tiedotuskampanja, jotta voidaan saavuttaa sellaiset työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret, jotka voivat saada tukea näistä toimenpiteistä; muistuttaa kannastaan, jonka mukaan työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria olisi autettava jatkuvalla ja pysyvällä tavalla; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että on tärkeää käynnistää tiedotuskampanja, jotta voidaan saavuttaa sellaiset työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret, jotka voivat saada tukea näistä toimenpiteistä; muistuttaa kannastaan, jonka mukaan työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria olisi autettava jatkuvalla ja pysyvällä tavalla;

| 15. | pitää myönteisenä, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin suunnittelussa kuultiin edelleen edunsaajien ja työmarkkinaosapuolten edustajia; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin suunnittelussa kuultiin edelleen edunsaajien ja työmarkkinaosapuolten edustajia;

| 16. | palauttaa mieliin, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin suunnittelussa olisi EGR-asetuksen 7 artiklan mukaisesti ennakoitava tulevia työmarkkinanäkymiä sekä tarvittavia taitoja ja että sen olisi sovittava yhteen resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa; |
| --- | --- |

16.

palauttaa mieliin, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin suunnittelussa olisi EGR-asetuksen 7 artiklan mukaisesti ennakoitava tulevia työmarkkinanäkymiä sekä tarvittavia taitoja ja että sen olisi sovittava yhteen resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa;

| 17. | korostaa, että kaikkien työntekijöiden työllistettävyyttä olisi parannettava mukautetulla koulutuksella, ja odottaa, että koordinoidussa paketissa tarjottava koulutus täyttää sekä työntekijöiden että liiketoimintaympäristön tarpeet; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että kaikkien työntekijöiden työllistettävyyttä olisi parannettava mukautetulla koulutuksella, ja odottaa, että koordinoidussa paketissa tarjottava koulutus täyttää sekä työntekijöiden että liiketoimintaympäristön tarpeet;

| 18. | kehottaa komissiota antamaan tulevissa ehdotuksissa yksityiskohtaisempaa tietoa siitä, millä aloilla on kasvumahdollisuuksia ja siten mahdollisuuksia palkata työntekijöitä, sekä keräämään perusteltuja tietoja EGR-rahoituksen vaikutuksista muun muassa työpaikkojen laatuun ja EGR:n toimien avulla saavutetusta uudelleenintegroitumisasteesta; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota antamaan tulevissa ehdotuksissa yksityiskohtaisempaa tietoa siitä, millä aloilla on kasvumahdollisuuksia ja siten mahdollisuuksia palkata työntekijöitä, sekä keräämään perusteltuja tietoja EGR-rahoituksen vaikutuksista muun muassa työpaikkojen laatuun ja EGR:n toimien avulla saavutetusta uudelleenintegroitumisasteesta;

| 19. | toteaa Kreikan viranomaisten vahvistaneen, ettei tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

19.

toteaa Kreikan viranomaisten vahvistaneen, ettei tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahoitusvälineistä;

| 20. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn sen jälkeen, kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa; panee merkille uuden aikataulun aiheuttamat määräaikoihin liittyvät paineet ja mahdolliset vaikutukset tapausten tutkintaan; |
| --- | --- |

20.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn sen jälkeen, kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa; panee merkille uuden aikataulun aiheuttamat määräaikoihin liittyvät paineet ja mahdolliset vaikutukset tapausten tutkintaan;

| 21. | muistuttaa komissiolle esittämästään kehotuksesta varmistaa kaikkien EGR-tapauksiin liittyvien asiakirjojen julkisuus; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa komissiolle esittämästään kehotuksesta varmistaa kaikkien EGR-tapauksiin liittyvien asiakirjojen julkisuus;

| 22. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

22.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 23. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

23.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 24. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

24.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0112.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta

(Kreikan hakemus – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2016/990.)

---

| 28.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 76/166 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 76/166

---

P8_TA(2016)0232

Ruotsin hyväksi toteutettavat kansainvälistä suojelua koskevat väliaikaiset toimenpiteet *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. toukokuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Ruotsin hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta annettujen neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 9 artiklan ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 9 artiklan mukaisesti (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

(Kuuleminen)

(2018/C 076/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2015)0677), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2015)0677),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0017/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0170/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0170/2016),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Ruotsissa on hätätilanne, jonka on aiheuttanut kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen tulo sen alueelle muuttovirtojen voimakkaan muutoksen seurauksena. Ruotsi pyysi 8 päivänä joulukuuta 2015 muodollisesti, että sen neuvoston päätöksiin (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 perustuvat velvoitteet keskeytetään. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Ruotsissa on hätätilanne, jonka on aiheuttanut kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen tulo sen alueelle muuttovirtojen voimakkaan muutoksen seurauksena. Ruotsi pyysi 8 päivänä joulukuuta 2015 muodollisesti, että sen neuvoston päätöksiin (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 perustuvat velvoitteet keskeytetään.

| (5) | Ruotsissa on hätätilanne, jonka on aiheuttanut kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen tulo sen alueelle muuttovirtojen voimakkaan muutoksen seurauksena. Ruotsi pyysi 8 päivänä joulukuuta 2015 muodollisesti, että sen neuvoston päätöksiin (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 perustuvat velvoitteet keskeytetään
  , koska sen täytyy vastata haasteisiin, joita aiheutuu siitä, että se on sekä ensimmäinen saapumismaa että lopullinen määrämaa
  . |
| --- | --- |

(5)

Ruotsissa on hätätilanne, jonka on aiheuttanut kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen tulo sen alueelle muuttovirtojen voimakkaan muutoksen seurauksena. Ruotsi pyysi 8 päivänä joulukuuta 2015 muodollisesti, että sen neuvoston päätöksiin (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 perustuvat velvoitteet keskeytetään
  , koska sen täytyy vastata haasteisiin, joita aiheutuu siitä, että se on sekä ensimmäinen saapumismaa että lopullinen määrämaa
  .

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Vuonna 2015 Ruotsissa oli EU-maista asukaslukuun suhteutettuna ylivoimaisesti suurin määrä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä (11 503 hakijaa miljoonaa asukasta kohti). |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Vuonna 2015 Ruotsissa oli EU-maista asukaslukuun suhteutettuna ylivoimaisesti suurin määrä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä (11 503 hakijaa miljoonaa asukasta kohti).

| (9) | Vuonna 2015 Ruotsissa oli EU-maista asukaslukuun suhteutettuna ylivoimaisesti suurin määrä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä (11 503 hakijaa miljoonaa asukasta kohti)
  , ja maaliskuussa 2016 Ruotsi otti vastaan yhteensä 170 104 hakijaa, joista 73 331 oli lapsia ja 36 181 ilman huoltajaa olevia alaikäisiä
  . |
| --- | --- |

(9)

Vuonna 2015 Ruotsissa oli EU-maista asukaslukuun suhteutettuna ylivoimaisesti suurin määrä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä (11 503 hakijaa miljoonaa asukasta kohti)
  , ja maaliskuussa 2016 Ruotsi otti vastaan yhteensä 170 104 hakijaa, joista 73 331 oli lapsia ja 36 181 ilman huoltajaa olevia alaikäisiä
  .

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Ruotsissa on vaikea tilanne myös siksi, että ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten määrä on noussut viime aikoina huomattavasti; joka neljäs hakija väittää
  olevansa
  ilman huoltajaa
  oleva alaikäinen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Ruotsissa on vaikea tilanne myös siksi, että ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten määrä on noussut viime aikoina huomattavasti; joka neljäs hakija väittää
  olevansa
  ilman huoltajaa
  oleva alaikäinen
  .

| (10) | Ruotsissa on vaikea tilanne myös siksi, että ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten määrä on noussut viime aikoina huomattavasti; joka neljäs hakija väittää
  kuuluvansa
  ilman huoltajaa
  oleviin alaikäisiin, joilla on erityistarpeita, mikä edellyttää lisää resursseja, jotta heille voidaan tarjota mahdollisuus terveydenhoitoon, ihmisarvoiseen asumiseen ja koulutukseen unionin turvapaikkasääntöjen mukaisesti
  . |
| --- | --- |

(10)

Ruotsissa on vaikea tilanne myös siksi, että ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten määrä on noussut viime aikoina huomattavasti; joka neljäs hakija väittää
  kuuluvansa
  ilman huoltajaa
  oleviin alaikäisiin, joilla on erityistarpeita, mikä edellyttää lisää resursseja, jotta heille voidaan tarjota mahdollisuus terveydenhoitoon, ihmisarvoiseen asumiseen ja koulutukseen unionin turvapaikkasääntöjen mukaisesti
  .

---