# Europos Sąjungos C 76/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 76 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. vasario 28d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 76

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. vasario 28d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 M. SESIJA2016 m. gegužės 9–12 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 211, 2017 6 30 .PRIIMTI TEKSTAI2016 m. gegužės 25–26 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 217, 2017 7 6 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 M. SESIJA2016 m. gegužės 9–12 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 211, 2017 6 30 .PRIIMTI TEKSTAI2016 m. gegužės 25–26 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 217, 2017 7 6 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 211, 2017 6 30

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 217, 2017 7 6

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2016 m. gegužės 10 d., antradienis |
| 2018/C 76/01 | 2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujų teritorinio vystymosi priemonių 2014–2020 m. sanglaudos politikoje: integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP) (2015/2224(INI)) | 2 |
| 2018/C 76/02 | 2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos ES kalnuotuose regionuose (2015/2279(INI)) | 11 |
| | 2016 m. gegužės 11 d., trečiadienis |
| 2018/C 76/03 | 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl spartesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (2016/2550(RSP)) | 23 |
| | 2016 m. gegužės 12 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 76/04 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Krymo totorių (2016/2692(RSP)) | 27 |
| 2018/C 76/05 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Gambijos (2016/2693(RSP)) | 31 |
| 2018/C 76/06 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Džibučio (2016/2694(RSP)) | 35 |
| 2018/C 76/07 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų atsekamumo restoranuose ir mažmeninėje prekyboje (2016/2532(RSP)) | 40 |
| 2018/C 76/08 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kinijos rinkos ekonomikos statuso (2016/2667(RSP)) | 43 |
| 2018/C 76/09 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (2016/2696(RSP)) | 45 |
| 2018/C 76/10 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl privalomos tam tikrų maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nuorodos (2016/2583(RSP)) | 49 |
| 2018/C 76/11 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvos 2010/18/ES, įgyvendinančios patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančios Direktyvą 96/34/EB, taikymo (2015/2097(INI)) | 54 |
| 2018/C 76/12 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. balandžio 5 d. Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos įgyvendinimo atsižvelgiant į lyčių aspektą (2015/2118(INI)) | 61 |
| | 2016 m. gegužės 26 d., trečiadienis |
| 2018/C 76/13 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl virtualiųjų valiutų (2016/2007(INI)) | 76 |
| 2018/C 76/14 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl transatlantinių duomenų srautų (2016/2727(RSP)) | 82 |
| 2018/C 76/15 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimo (2015/2323(INI)) | 86 |
| 2018/C 76/16 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija Skurdas: lyčių aspektas (2015/2228(INI)) | 93 |
| 2018/C 76/17 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje (2015/2346(INI)) | 105 |
| 2018/C 76/18 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos strategijos (2015/2354(INI)) | 112 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2016 m. gegužės 10 d., antradienis

2018/C 76/01

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujų teritorinio vystymosi priemonių 2014–2020 m. sanglaudos politikoje: integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP) (2015/2224(INI))

2

2018/C 76/02

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos ES kalnuotuose regionuose (2015/2279(INI))

11

2016 m. gegužės 11 d., trečiadienis

2018/C 76/03

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl spartesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (2016/2550(RSP))

23

2016 m. gegužės 12 d., ketvirtadienis

2018/C 76/04

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Krymo totorių (2016/2692(RSP))

27

2018/C 76/05

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Gambijos (2016/2693(RSP))

31

2018/C 76/06

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Džibučio (2016/2694(RSP))

35

2018/C 76/07

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų atsekamumo restoranuose ir mažmeninėje prekyboje (2016/2532(RSP))

40

2018/C 76/08

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kinijos rinkos ekonomikos statuso (2016/2667(RSP))

43

2018/C 76/09

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (2016/2696(RSP))

45

2018/C 76/10

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl privalomos tam tikrų maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nuorodos (2016/2583(RSP))

49

2018/C 76/11

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvos 2010/18/ES, įgyvendinančios patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančios Direktyvą 96/34/EB, taikymo (2015/2097(INI))

54

2018/C 76/12

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. balandžio 5 d. Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos įgyvendinimo atsižvelgiant į lyčių aspektą (2015/2118(INI))

61

2016 m. gegužės 26 d., trečiadienis

2018/C 76/13

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl virtualiųjų valiutų (2016/2007(INI))

76

2018/C 76/14

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl transatlantinių duomenų srautų (2016/2727(RSP))

82

2018/C 76/15

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimo (2015/2323(INI))

86

2018/C 76/16

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija Skurdas: lyčių aspektas (2015/2228(INI))

93

2018/C 76/17

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje (2015/2346(INI))

105

2018/C 76/18

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos strategijos (2015/2354(INI))

112

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2016 m. gegužės 26 d., trečiadienis |
| 2018/C 76/19 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Gianlucos Buonanno (Gianluca Buonanno) imunitetą (2016/2003(IMM)) | 128 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2016 m. gegužės 26 d., trečiadienis

2018/C 76/19

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Gianlucos Buonanno (Gianluca Buonanno) imunitetą (2016/2003(IMM))

128

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2016 m. gegužės 10 d., antradienis |
| 2018/C 76/20 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2016 m. balandžio 8 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo ištaisomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas dėl tam tikrų Sąjungos muitinės kodekso nuostatų taikymo pereinamuoju laikotarpiu, kol bus įdiegtos tam tikros elektroninės sistemos, taisyklių ir iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA)) | 130 |
| 2018/C 76/21 | P8_TA(2016)0206Apsauga nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ***I2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/... dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija) | 132 |
| 2018/C 76/22 | P8_TA(2016)0207Apsauga nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ***I2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/... dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija) | 133 |
| 2018/C 76/23 | 2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE)) | 134 |
| 2018/C 76/24 | 2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo ketveriems metams nustatomos Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE)) | 135 |
| 2018/C 76/25 | 2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) sudarymo projekto (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE)) | 136 |
| 2018/C 76/26 | P8_TA(2016)0212Mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų statistika ***I2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo Komisijai iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos | 137 |
| | 2016 m. gegužės 11 d., trečiadienis |
| 2018/C 76/27 | P8_TA(2016)0214Išimtys, taikomos prekiautojams biržos prekėmis ***I2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos dėl išimčių prekiautojams biržos prekėmis (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, kiek tai susiję su išimtimis prekiautojams biržos prekėmis | 138 |
| 2018/C 76/28 | 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD)) | 139 |
| 2018/C 76/29 | 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, stažavimosi, savanoriškos tarnybos, mokinių mainų programų arba edukacinių projektų ir dalyvavimo Au pair programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD)) | 141 |
| | 2016 m. gegužės 12 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 76/30 | 2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS)) | 143 |
| | 2016 m. gegužės 26 d., trečiadienis |
| 2018/C 76/31 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Prancūzijos paraiška EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD)) | 158 |
| 2018/C 76/32 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD)) | 162 |
| 2018/C 76/33 | 2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pagal Tarybos sprendimo (ES) 2015/1523 ir Tarybos sprendimo (ES) 2015/1601, kuriais Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje, 9 straipsnį Švedijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE)) | 166 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2016 m. gegužės 10 d., antradienis

2018/C 76/20

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2016 m. balandžio 8 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo ištaisomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas dėl tam tikrų Sąjungos muitinės kodekso nuostatų taikymo pereinamuoju laikotarpiu, kol bus įdiegtos tam tikros elektroninės sistemos, taisyklių ir iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

130

2018/C 76/21

P8_TA(2016)0206Apsauga nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ***I2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/... dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija)

132

2018/C 76/22

P8_TA(2016)0207Apsauga nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ***I2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/... dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija)

133

2018/C 76/23

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

134

2018/C 76/24

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo ketveriems metams nustatomos Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

135

2018/C 76/25

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) sudarymo projekto (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

136

2018/C 76/26

P8_TA(2016)0212Mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų statistika ***I2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo Komisijai iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos

137

2016 m. gegužės 11 d., trečiadienis

2018/C 76/27

P8_TA(2016)0214Išimtys, taikomos prekiautojams biržos prekėmis ***I2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos dėl išimčių prekiautojams biržos prekėmis (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, kiek tai susiję su išimtimis prekiautojams biržos prekėmis

138

2018/C 76/28

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

139

2018/C 76/29

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, stažavimosi, savanoriškos tarnybos, mokinių mainų programų arba edukacinių projektų ir dalyvavimo Au pair programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

141

2016 m. gegužės 12 d., ketvirtadienis

2018/C 76/30

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

143

2016 m. gegužės 26 d., trečiadienis

2018/C 76/31

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Prancūzijos paraiška EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

158

2018/C 76/32

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

162

2018/C 76/33

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pagal Tarybos sprendimo (ES) 2015/1523 ir Tarybos sprendimo (ES) 2015/1601, kuriais Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje, 9 straipsnį Švedijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

166

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

28.2.2018

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2016–2017 M. SESIJA

2016 m. gegužės 9–12 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 211, 2017 6 30
  .

PRIIMTI TEKSTAI

2016 m. gegužės 25–26 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 217, 2017 7 6
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2016 m. gegužės 10 d., antradienis

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/2

---

P8_TA(2016)0211

Naujos teritorinio vystymosi priemonės 2014–2020 m. sanglaudos politikoje

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujų teritorinio vystymosi priemonių 2014–2020 m. sanglaudos politikoje: integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP) (2015/2224(INI))

(2018/C 076/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos XVIII antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos XVIII antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (5),

| — | atsižvelgdamas į strategijos „Europa 2020“ teritorinę darbotvarkę, dėl kurios susitarta neoficialiame ministrų, atsakingų už teritorijų planavimą ir vystymą, susitikime, kuris įvyko 2011 m. gegužės 19 d. Gedelėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į strategijos „Europa 2020“ teritorinę darbotvarkę, dėl kurios susitarta neoficialiame ministrų, atsakingų už teritorijų planavimą ir vystymą, susitikime, kuris įvyko 2011 m. gegužės 19 d. Gedelėje,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 29 d. Regionų komiteto nuomonę dėl bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 29 d. Regionų komiteto nuomonę dėl bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (6),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 9 d. Regionų komiteto nuomonę dėl derybų dėl partnerystės susitarimų ir veiksmų programų rezultatų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 9 d. Regionų komiteto nuomonę dėl derybų dėl partnerystės susitarimų ir veiksmų programų rezultatų (7),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl bendruomenės inicijuotos vietos plėtros – 2014–2020 m. sanglaudos politikos priemonės vietos, kaimo, miestų ir priemiesčių vystymui (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkavusios Graikijos prašymu) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl bendruomenės inicijuotos vietos plėtros – 2014–2020 m. sanglaudos politikos priemonės vietos, kaimo, miestų ir priemiesčių vystymui (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkavusios Graikijos prašymu) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl demografinių pokyčių ir jų padarinių būsimai ES sanglaudos politikai (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl demografinių pokyčių ir jų padarinių būsimai ES sanglaudos politikai (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl teritorinio vystymosi vaidmens stiprinimo įgyvendinant sanglaudos politiką (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl teritorinio vystymosi vaidmens stiprinimo įgyvendinant sanglaudos politiką (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (12),

| — | atsižvelgdamas į informacinį pranešimą „Priemonės, skirtos teritorinei ir miestų dimensijai sanglaudos politikoje paremti. Integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP)“, Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“, Europos Parlamentas, 2015 m. spalio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į informacinį pranešimą „Priemonės, skirtos teritorinei ir miestų dimensijai sanglaudos politikoje paremti. Integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP)“, Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“, Europos Parlamentas, 2015 m. spalio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Teritorinis valdymas ir sanglaudos politika“, Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“, Europos Parlamentas, 2015 m. liepos mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Teritorinis valdymas ir sanglaudos politika“, Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“, Europos Parlamentas, 2015 m. liepos mėn.,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Strateginė sanglaudos politikos darna. 2007–2013 ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpių palyginimas“, Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“, Europos Parlamentas, 2015 m. vasario mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Strateginė sanglaudos politikos darna. 2007–2013 ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpių palyginimas“, Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“, Europos Parlamentas, 2015 m. vasario mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos mėn. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: vystymosi ir gero valdymo ES regionuose ir miestuose skatinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos mėn. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: vystymosi ir gero valdymo ES regionuose ir miestuose skatinimas“,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Įgyvendinta Teritorinė darbotvarkė 2020. Sanglaudos politikos veiksmingumo ir efektyvumo didinimas taikant teritorinį požiūrį“, II tomas, atvejų tyrimai, Europos Komisija, 2015 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Įgyvendinta Teritorinė darbotvarkė 2020. Sanglaudos politikos veiksmingumo ir efektyvumo didinimas taikant teritorinį požiūrį“, II tomas, atvejų tyrimai, Europos Komisija, 2015 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Lenkijos prašymu parengtą 2011 m. rugsėjo mėn. pranešimą „Kaip sustiprinti teritorinį strategijos „Europa 2020“ matmenį ir ES sanglaudos politiką“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Lenkijos prašymu parengtą 2011 m. rugsėjo mėn. pranešimą „Kaip sustiprinti teritorinį strategijos „Europa 2020“ matmenį ir ES sanglaudos politiką“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio mėn. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pranešimą „Vietinių darbo vietų kūrimas ir vietos ekonominė plėtra“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio mėn. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pranešimą „Vietinių darbo vietų kūrimas ir vietos ekonominė plėtra“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pranešimą „Vietos ekonominė lyderystė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pranešimą „Vietos ekonominė lyderystė“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0032/2016),

| A. | kadangi teritorinė sanglauda yra vienas iš pagrindinių Lisabonos sutartyje įtvirtintų Europos Sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

A.

kadangi teritorinė sanglauda yra vienas iš pagrindinių Lisabonos sutartyje įtvirtintų Europos Sąjungos tikslų;

| B. | kadangi 2014–2020 m. kartos sanglaudos politikoje numatyti ir skatinami integruotas ir vieta grindžiamas požiūriai siekiant stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą kartu skatinant teritorinį valdymą; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2014–2020 m. kartos sanglaudos politikoje numatyti ir skatinami integruotas ir vieta grindžiamas požiūriai siekiant stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą kartu skatinant teritorinį valdymą;

| C. | kadangi taikant integruotą ir vieta grindžiamą požiūrius, t. y. patenkinus konkrečių teritorijų poreikius ir padidinus jų patrauklumą, siekiama padidinti viešųjų intervencijų veiksmingumą; |
| --- | --- |

C.

kadangi taikant integruotą ir vieta grindžiamą požiūrius, t. y. patenkinus konkrečių teritorijų poreikius ir padidinus jų patrauklumą, siekiama padidinti viešųjų intervencijų veiksmingumą;

| D. | kadangi BIVP ir ITI yra sanglaudos politikos naujoviškos priemonės, kurias kai kurios valstybės narės tokia forma įgyvendins pirmą kartą ir kurios gali labai padėti siekti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, kurti kokybiškas vietines darbo vietas, užtikrinti tvarią plėtrą ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

D.

kadangi BIVP ir ITI yra sanglaudos politikos naujoviškos priemonės, kurias kai kurios valstybės narės tokia forma įgyvendins pirmą kartą ir kurios gali labai padėti siekti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, kurti kokybiškas vietines darbo vietas, užtikrinti tvarią plėtrą ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| E. | kadangi naujos ITI ir BIVP iniciatyvos laipsniškai keičia vietos suinteresuotųjų subjektų galimybes derinti finansavimo srautus ir planuoti tikslines vietos iniciatyvas; |
| --- | --- |

E.

kadangi naujos ITI ir BIVP iniciatyvos laipsniškai keičia vietos suinteresuotųjų subjektų galimybes derinti finansavimo srautus ir planuoti tikslines vietos iniciatyvas;

| F. | kadangi regioninių ir vietos organizacijų įgalinimas būtinas norint visapusiškai įgyvendinti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politiką; kadangi novatoriškas požiūris, kuriuo pirmenybė teikiama vietos žinioms, skirtoms vietos problemoms spręsti priimant sprendimus vietoje, tampa vis svarbesnis; kadangi dalyvaujamasis valdymas, pvz., dalyvaujamasis biudžeto sudarymas, suteikia reikiamas visuomenės dalyvavimo galimybes siekiant vietos bendruomenės lygmeniu suteikti atsakomybę už sprendimus; |
| --- | --- |

F.

kadangi regioninių ir vietos organizacijų įgalinimas būtinas norint visapusiškai įgyvendinti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politiką; kadangi novatoriškas požiūris, kuriuo pirmenybė teikiama vietos žinioms, skirtoms vietos problemoms spręsti priimant sprendimus vietoje, tampa vis svarbesnis; kadangi dalyvaujamasis valdymas, pvz., dalyvaujamasis biudžeto sudarymas, suteikia reikiamas visuomenės dalyvavimo galimybes siekiant vietos bendruomenės lygmeniu suteikti atsakomybę už sprendimus;

| G. | kadangi BIVP grindžiamas LEADER, URBAN ir EQUAL iniciatyvų įgyvendinimu ankstesniais finansavimo laikotarpiais ir yra daugiausia grindžiamas LEADER metodu, dėl kurio nuo jo taikymo pradžios 1991 m. sparčiai daugėjo vietos veiklos grupių ir kuris gerokai prisidėjo gerinant gyventojų gyvenimo kokybę, ypač kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

G.

kadangi BIVP grindžiamas LEADER, URBAN ir EQUAL iniciatyvų įgyvendinimu ankstesniais finansavimo laikotarpiais ir yra daugiausia grindžiamas LEADER metodu, dėl kurio nuo jo taikymo pradžios 1991 m. sparčiai daugėjo vietos veiklos grupių ir kuris gerokai prisidėjo gerinant gyventojų gyvenimo kokybę, ypač kaimo vietovėse;

| H. | kadangi BIVP privaloma tik EŽŪFKP ir pasirinktina ERPF, ESF ir EJRŽF; |
| --- | --- |

H.

kadangi BIVP privaloma tik EŽŪFKP ir pasirinktina ERPF, ESF ir EJRŽF;

| I. | kadangi šios dvi naujos priemonės gali atlikti svarbų vaidmenį prisitaikant prie demografinių pokyčių ir panaikinant tarpregioninį vystymosi disbalansą; |
| --- | --- |

I.

kadangi šios dvi naujos priemonės gali atlikti svarbų vaidmenį prisitaikant prie demografinių pokyčių ir panaikinant tarpregioninį vystymosi disbalansą;

| J. | kadangi BIVP taikomas principas „iš apačios į viršų“, kuriuo siekiama nustatyti tikslus ir finansuoti projektus, susijusius su vietos bendruomenės poreikiais, o ne nustatyti nacionalinio lygmens tikslus; |
| --- | --- |

J.

kadangi BIVP taikomas principas „iš apačios į viršų“, kuriuo siekiama nustatyti tikslus ir finansuoti projektus, susijusius su vietos bendruomenės poreikiais, o ne nustatyti nacionalinio lygmens tikslus;

| K. | kadangi ITI yra priemonė, kuri gali būti naudojama siekiant vykdyti integruotus tvarios miestų plėtros veiksmus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1301/2013) 7 straipsnyje; |
| --- | --- |

K.

kadangi ITI yra priemonė, kuri gali būti naudojama siekiant vykdyti integruotus tvarios miestų plėtros veiksmus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1301/2013) 7 straipsnyje;

| L. | kadangi valstybių narių valdymo struktūrų ir patirties įgyvendinant plėtros iniciatyvas pagal principą „iš apačios į viršų“ lygis smarkiai skiriasi; |
| --- | --- |

L.

kadangi valstybių narių valdymo struktūrų ir patirties įgyvendinant plėtros iniciatyvas pagal principą „iš apačios į viršų“ lygis smarkiai skiriasi;

| M. | kadangi regioninių ir vietos veikėjų pajėgumai ir dalyvavimas yra itin svarbūs, kad šios priemonės būtų sėkmingai įgyvendinamos, nepaisant kiekvienai organizacijai nustatytos kompetencijos; |
| --- | --- |

M.

kadangi regioninių ir vietos veikėjų pajėgumai ir dalyvavimas yra itin svarbūs, kad šios priemonės būtų sėkmingai įgyvendinamos, nepaisant kiekvienai organizacijai nustatytos kompetencijos;

| N. | kadangi regioninės ir vietos valdžios institucijos raginamos dalyvauti priimant sprendimus dėl jų pačių plėtros ir skatinti viešojo ir privačiojo sektorių sąveikas, nes tai pagrindinės gairės, pagal kurias galima veiksmingai įgyvendinti ir administruoti projektus ir užtikrinti prisiimtų įsipareigojimų stabilumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi regioninės ir vietos valdžios institucijos raginamos dalyvauti priimant sprendimus dėl jų pačių plėtros ir skatinti viešojo ir privačiojo sektorių sąveikas, nes tai pagrindinės gairės, pagal kurias galima veiksmingai įgyvendinti ir administruoti projektus ir užtikrinti prisiimtų įsipareigojimų stabilumą;

| O. | kadangi itin svarbu, jog vietos ir regionų valdžios institucijos, kai priimami su jų plėtra susiję sprendimai, atsižvelgdamos į bendruomenių indėlį deramai įvertintų savo išteklius ir strateginius pranašumus ir rengdamos savo regionų ir vietos plėtros strategijas jais remtųsi, nes prisidedant bendruomenei išsiaiškinus kylančias problemas, nustačius prioritetus ir parengus tvarius sprendimus drauge su gyventojais būtų pagerinta gyvenimo kokybė; |
| --- | --- |

O.

kadangi itin svarbu, jog vietos ir regionų valdžios institucijos, kai priimami su jų plėtra susiję sprendimai, atsižvelgdamos į bendruomenių indėlį deramai įvertintų savo išteklius ir strateginius pranašumus ir rengdamos savo regionų ir vietos plėtros strategijas jais remtųsi, nes prisidedant bendruomenei išsiaiškinus kylančias problemas, nustačius prioritetus ir parengus tvarius sprendimus drauge su gyventojais būtų pagerinta gyvenimo kokybė;

| P. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 1301/2013 7 straipsnio 3 dalyje nurodyta, jog „atsižvelgdama į savo konkrečią teritorinę padėtį, kiekviena valstybė narė savo partnerystės sutartyje nustato miesto teritorijų, kuriose reikėtų įgyvendinti integruotuosius tvarios miestų plėtros veiksmus, atrankos principus ir orientacinius asignavimus tiems veiksmams nacionaliniu lygmeniu“; |
| --- | --- |

P.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 1301/2013 7 straipsnio 3 dalyje nurodyta, jog „atsižvelgdama į savo konkrečią teritorinę padėtį, kiekviena valstybė narė savo partnerystės sutartyje nustato miesto teritorijų, kuriose reikėtų įgyvendinti integruotuosius tvarios miestų plėtros veiksmus, atrankos principus ir orientacinius asignavimus tiems veiksmams nacionaliniu lygmeniu“;

| Q. | kadangi miesto ir kaimo bendradarbiavimo iniciatyva RURBAN prisidedama prie regiono konkurencingumo stiprinimo ir plėtros partnerysčių kūrimo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi miesto ir kaimo bendradarbiavimo iniciatyva RURBAN prisidedama prie regiono konkurencingumo stiprinimo ir plėtros partnerysčių kūrimo;

| R. | kadangi biudžetas Europos Sąjungos lygmeniu turi būti pagrįstas rezultatais ir kadangi ITI ir BIVP skirti ištekliai turi būti naudojami veiksmingai, kad būtų pasiekti politiniai tikslai ir nustatyti prioritetai, o iš pasiekto tikslo būtų gauta kuo didesnė papildoma nauda ir kad rezultatų būtų pasiekta su kuo mažesnėmis sąnaudomis; |
| --- | --- |

R.

kadangi biudžetas Europos Sąjungos lygmeniu turi būti pagrįstas rezultatais ir kadangi ITI ir BIVP skirti ištekliai turi būti naudojami veiksmingai, kad būtų pasiekti politiniai tikslai ir nustatyti prioritetai, o iš pasiekto tikslo būtų gauta kuo didesnė papildoma nauda ir kad rezultatų būtų pasiekta su kuo mažesnėmis sąnaudomis;

Bendrosios pastabos

| 1. | pažymi, kad aktyvus vietos ir regiono veikėjų dalyvavimas nuo pat proceso pradžios, jų įsipareigojimai ir atsakomybė už teritorinio vystymosi strategijas ir tinkamas atsakomybės delegavimas bei išteklių skyrimas žemesnėms sprendimų priėmimo grandinės dalims yra itin svarbūs elementai užtikrinant požiūrio „iš apačios į viršų“ sėkmę; mano, kad partnerių dalyvavimas taip pat gali sustiprinti integruotą ir konkrečioms vietovėms pritaikytą požiūrį, ypač ten, kur BIVP ir ITI iniciatyvos mažai naudojamos; vis dėlto pabrėžia, kad vietos veikėjams reikia regioninio, nacionalinio ir ES lygmens techninės ir finansinės paramos, ypač ankstyvais proceso įgyvendinimo etapais; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad aktyvus vietos ir regiono veikėjų dalyvavimas nuo pat proceso pradžios, jų įsipareigojimai ir atsakomybė už teritorinio vystymosi strategijas ir tinkamas atsakomybės delegavimas bei išteklių skyrimas žemesnėms sprendimų priėmimo grandinės dalims yra itin svarbūs elementai užtikrinant požiūrio „iš apačios į viršų“ sėkmę; mano, kad partnerių dalyvavimas taip pat gali sustiprinti integruotą ir konkrečioms vietovėms pritaikytą požiūrį, ypač ten, kur BIVP ir ITI iniciatyvos mažai naudojamos; vis dėlto pabrėžia, kad vietos veikėjams reikia regioninio, nacionalinio ir ES lygmens techninės ir finansinės paramos, ypač ankstyvais proceso įgyvendinimo etapais;

| 2. | ragina plėtojant veiksmingą regionų, valstybių narių ir ES partnerystę, bendradarbiaujant su regioniniais ir vietos veikėjais nustatyti pirminių įgyvendinimo proceso etapų strategijas, ypač konkrečių ir specializuotų mokymų lygmeniu, taip pat techninės ir finansinės paramos strategijas; |
| --- | --- |

2.

ragina plėtojant veiksmingą regionų, valstybių narių ir ES partnerystę, bendradarbiaujant su regioniniais ir vietos veikėjais nustatyti pirminių įgyvendinimo proceso etapų strategijas, ypač konkrečių ir specializuotų mokymų lygmeniu, taip pat techninės ir finansinės paramos strategijas;

| 3. | mano, kad įgyvendinant ESI fondus reikia toliau skatinti kompetencijos ir išteklių perdavimą, o valdymo institucijų nenoras to daryti gali sumažinti šių dviejų priemonių galimybes; ragina valstybes nares pritarti principui „iš apačios į viršų“, pagal kurį atsakomybė tektų vietos grupėms; ragina Komisiją, toliau visapusiškai laikantis savo kompetencijos, pateikti valstybėms narėms rekomendacijų ir išsamių gairių, kaip išspręsti pasitikėjimo problemą ir nugalėti administracines kliūtis skirtinguose valdymo, susijusio su BIVP ir ITI įgyvendinimu, lygmenyse; |
| --- | --- |

3.

mano, kad įgyvendinant ESI fondus reikia toliau skatinti kompetencijos ir išteklių perdavimą, o valdymo institucijų nenoras to daryti gali sumažinti šių dviejų priemonių galimybes; ragina valstybes nares pritarti principui „iš apačios į viršų“, pagal kurį atsakomybė tektų vietos grupėms; ragina Komisiją, toliau visapusiškai laikantis savo kompetencijos, pateikti valstybėms narėms rekomendacijų ir išsamių gairių, kaip išspręsti pasitikėjimo problemą ir nugalėti administracines kliūtis skirtinguose valdymo, susijusio su BIVP ir ITI įgyvendinimu, lygmenyse;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos lygmeniu sudėtinga parengti kokybiškas integruotas daugiasektores novatoriškas strategijas, ypač kai tame procese dalyvauja daug veikėjų; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos lygmeniu sudėtinga parengti kokybiškas integruotas daugiasektores novatoriškas strategijas, ypač kai tame procese dalyvauja daug veikėjų;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad veiksmai, kurių imamasi pagal šias priemones, turi būti glaudžiai suderinti su pagrindiniais veiksmų programų tikslais, taip pat su kitomis ES, nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos plėtros strategijomis ir pažangiosios specializacijos strategijomis, tačiau kartu turi būti atsižvelgta į vietos veikėjų prioritetus ir paliekama vietos lankstumui; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad veiksmai, kurių imamasi pagal šias priemones, turi būti glaudžiai suderinti su pagrindiniais veiksmų programų tikslais, taip pat su kitomis ES, nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos plėtros strategijomis ir pažangiosios specializacijos strategijomis, tačiau kartu turi būti atsižvelgta į vietos veikėjų prioritetus ir paliekama vietos lankstumui;

| 6. | primena, kad ne tik ES programos, bet ir oficiali nacionalinė ir regioninė politika turi būti lankstesnė ir geriau integruota; pabrėžia, kad užtikrinus bendresnį valdymo reformos pobūdį bus lengviau užtikrinti, jog ES lėšos nebūtų teikiamos laikantis „lygiagrečios“ nacionalinės ir regioninės politikos sistemos, bet būtų įtrauktos į platesnio masto siekį kurti tvarius ekonomikos rezultatus; |
| --- | --- |

6.

primena, kad ne tik ES programos, bet ir oficiali nacionalinė ir regioninė politika turi būti lankstesnė ir geriau integruota; pabrėžia, kad užtikrinus bendresnį valdymo reformos pobūdį bus lengviau užtikrinti, jog ES lėšos nebūtų teikiamos laikantis „lygiagrečios“ nacionalinės ir regioninės politikos sistemos, bet būtų įtrauktos į platesnio masto siekį kurti tvarius ekonomikos rezultatus;

| 7. | laikosi nuomonės, kad jaunimo nedarbas ir MVĮ finansavimo trūkumas yra vienos iš opiausių valstybių narių problemų; pabrėžia, kad vietos ir teritorinio vystymosi strategijose turi būti teikiama pirmenybė šių problemų sprendimui; ragina vietos ir regionines valdžios institucijas taikyti mokesčių ir kitokias lengvatas, kuriomis būtų skatinamas jaunimo užimtumas ir tarpregioninis jaunimo judumas, taip pat bendradarbiaujant su mokymo institucijomis teikti pirmenybę profesiniam mokymui; |
| --- | --- |

7.

laikosi nuomonės, kad jaunimo nedarbas ir MVĮ finansavimo trūkumas yra vienos iš opiausių valstybių narių problemų; pabrėžia, kad vietos ir teritorinio vystymosi strategijose turi būti teikiama pirmenybė šių problemų sprendimui; ragina vietos ir regionines valdžios institucijas taikyti mokesčių ir kitokias lengvatas, kuriomis būtų skatinamas jaunimo užimtumas ir tarpregioninis jaunimo judumas, taip pat bendradarbiaujant su mokymo institucijomis teikti pirmenybę profesiniam mokymui;

| 8. | rekomenduoja vietos ir regioninės valdžios institucijoms ypatingą dėmesį skirti projektams, skirtiems apylinkėms ir regionams prisitaikyti prie naujos demografinės tikrovės ir kovoti su dėl jos kylančiu disbalansu, ypač: 1. prie demografinių pokyčių ir migrantų srautų pritaikant socialines ir judumo infrastruktūras; 2. kuriant konkrečias senėjančiai visuomenei skirtas prekes ir paslaugas; 3. remiant vyresnio amžiaus žmonių, moterų ir migrantų darbo galimybes, kuriomis prisidedama prie socialinės įtraukties; 4. didinant skaitmeninius ryšius ir kuriant platformas, kurios suteikia dalyvavimo ir sąveikos galimybių labiau izoliuotų regionų gyventojams, ir skatinti tai įvairiomis administracinėmis, socialinėmis ir politinėmis valdžios institucijų paslaugomis visais lygmenimis (vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos); |
| --- | --- |

8.

rekomenduoja vietos ir regioninės valdžios institucijoms ypatingą dėmesį skirti projektams, skirtiems apylinkėms ir regionams prisitaikyti prie naujos demografinės tikrovės ir kovoti su dėl jos kylančiu disbalansu, ypač: 1. prie demografinių pokyčių ir migrantų srautų pritaikant socialines ir judumo infrastruktūras; 2. kuriant konkrečias senėjančiai visuomenei skirtas prekes ir paslaugas; 3. remiant vyresnio amžiaus žmonių, moterų ir migrantų darbo galimybes, kuriomis prisidedama prie socialinės įtraukties; 4. didinant skaitmeninius ryšius ir kuriant platformas, kurios suteikia dalyvavimo ir sąveikos galimybių labiau izoliuotų regionų gyventojams, ir skatinti tai įvairiomis administracinėmis, socialinėmis ir politinėmis valdžios institucijų paslaugomis visais lygmenimis (vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos);

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares teikti papildomą paramą, mokymus ir gaires mažesnėms ir mažiau išsivysčiusioms vietovėms, kurios dažnai turi ribotus išteklius ir pajėgumus ir kurioms administracinė našta ir sudėtingumas, susiję su šiomis priemonėmis, gali būti sunkiai įveikiami planavimo ir įgyvendinimo metu; primena, kad teritorinė sanglauda įgyvendinama pagal principą „iš apačios į viršų“ ir turi būti įtraukiami mažesni administraciniai subjektai, jų neišskiriant ir nediskriminuojant, kiek tai susiję su galimybe pasinaudoti ITI ir BIVP; ragina Komisiją visoms valstybėms narėms pateikti geriausios patirties rezultatus ir siūlo juos paskelbti pasitelkiant interneto tinklą, kad šie subjektai turėtų lygias galimybes pasinaudoti minėtomis priemonėmis; ragina nacionalines ir regionines valdžios institucijas pasiūlyti sprendimus, kuriais siekiama sugrupuoti nedidelius administracinius subjektus, atsižvelgiant į teritorinį aspektą ir konkrečius plėtros poreikius; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją ir valstybes nares teikti papildomą paramą, mokymus ir gaires mažesnėms ir mažiau išsivysčiusioms vietovėms, kurios dažnai turi ribotus išteklius ir pajėgumus ir kurioms administracinė našta ir sudėtingumas, susiję su šiomis priemonėmis, gali būti sunkiai įveikiami planavimo ir įgyvendinimo metu; primena, kad teritorinė sanglauda įgyvendinama pagal principą „iš apačios į viršų“ ir turi būti įtraukiami mažesni administraciniai subjektai, jų neišskiriant ir nediskriminuojant, kiek tai susiję su galimybe pasinaudoti ITI ir BIVP; ragina Komisiją visoms valstybėms narėms pateikti geriausios patirties rezultatus ir siūlo juos paskelbti pasitelkiant interneto tinklą, kad šie subjektai turėtų lygias galimybes pasinaudoti minėtomis priemonėmis; ragina nacionalines ir regionines valdžios institucijas pasiūlyti sprendimus, kuriais siekiama sugrupuoti nedidelius administracinius subjektus, atsižvelgiant į teritorinį aspektą ir konkrečius plėtros poreikius;

| 10. | ragina valstybes nares parengti aktyvesnio BIVP ir ITI naudojimo strategiją taikant finansavimo iš kelių šaltinių metodą kuriant veiksmingesnes regioninės ir vietos plėtros strategijas, visų pirma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnyje nurodytose vietovėse; ragina valstybes nares tinkamais atvejais pasinaudoti lankstumu, kaip nurodyta BNR 33 straipsnio 6 dalyje, kad būtų geriau atsižvelgiama į šių regionų ypatumus; ragina nustatyti specialias techninės pagalbos teikimo šių vietovių administracinėms įstaigoms ir jų pajėgumų didinimo priemones, turint mintyje šių vietovių izoliuotumą ir nepalankią konkurencinę padėtį; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares parengti aktyvesnio BIVP ir ITI naudojimo strategiją taikant finansavimo iš kelių šaltinių metodą kuriant veiksmingesnes regioninės ir vietos plėtros strategijas, visų pirma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnyje nurodytose vietovėse; ragina valstybes nares tinkamais atvejais pasinaudoti lankstumu, kaip nurodyta BNR 33 straipsnio 6 dalyje, kad būtų geriau atsižvelgiama į šių regionų ypatumus; ragina nustatyti specialias techninės pagalbos teikimo šių vietovių administracinėms įstaigoms ir jų pajėgumų didinimo priemones, turint mintyje šių vietovių izoliuotumą ir nepalankią konkurencinę padėtį;

| 11. | pabrėžia, kad daugelio fondų integracija tebėra nelengva užduotis suinteresuotiesiems subjektams, ypač įgyvendinant BIVP ir ITI; mano, kad siekiant sukurti sąlygas įgyvendinti šias priemones būtina imtis supaprastinimo veiksmų; todėl palankiai vertina tai, jog buvo įsteigta aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupė supaprastinimo Europos struktūrinių ir investicijų fondų paramos gavėjams stebėsenos klausimais, ir Komisijos pastangas geresnio reglamentavimo srityje; pabrėžia, kad teikiant rekomendacijas reikėtų naudotis Europos sistema; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad daugelio fondų integracija tebėra nelengva užduotis suinteresuotiesiems subjektams, ypač įgyvendinant BIVP ir ITI; mano, kad siekiant sukurti sąlygas įgyvendinti šias priemones būtina imtis supaprastinimo veiksmų; todėl palankiai vertina tai, jog buvo įsteigta aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupė supaprastinimo Europos struktūrinių ir investicijų fondų paramos gavėjams stebėsenos klausimais, ir Komisijos pastangas geresnio reglamentavimo srityje; pabrėžia, kad teikiant rekomendacijas reikėtų naudotis Europos sistema;

| 12. | ypač atkreipia dėmesį į būtinybę kovoti su pertekliniu reglamentavimu, dėl kurio nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis sukuriami papildomi ir dažnai nereikalingi reikalavimai ir kliūtys; pažymi, kad dažnai daromas kelių lygmenų auditas, o tai padidina naudos gavėjams tenkančią finansinę ir administracinę naštą; primygtinai ragina vengti administracinių užduočių dubliavimo ir pabrėžia, kaip svarbu nustatyti investicijų ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės sąlygas; rekomenduoja supaprastinti audito veiklą, o stebėseną sutelkti į procesą ir rezultatų vertinimą, išlaikant tinkamą kontrolės lygį; |
| --- | --- |

12.

ypač atkreipia dėmesį į būtinybę kovoti su pertekliniu reglamentavimu, dėl kurio nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis sukuriami papildomi ir dažnai nereikalingi reikalavimai ir kliūtys; pažymi, kad dažnai daromas kelių lygmenų auditas, o tai padidina naudos gavėjams tenkančią finansinę ir administracinę naštą; primygtinai ragina vengti administracinių užduočių dubliavimo ir pabrėžia, kaip svarbu nustatyti investicijų ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės sąlygas; rekomenduoja supaprastinti audito veiklą, o stebėseną sutelkti į procesą ir rezultatų vertinimą, išlaikant tinkamą kontrolės lygį;

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti ir vykdyti tikslinę regionų ir vietos veikėjams skirtą mokymo BIVP ir ITI klausimais veiklą, taip pat ragina Komisiją skirti dėmesio vietos naudos gavėjams skirtoms mokymo programoms; mano, kad itin svarbu užtikrinti visų susijusių visuomenės sektorių dalyvavimą ir tinkamą jų atstovavimą tokioje veikloje; pabrėžia, kad, remiant šias priemones, svarbu veiksmingai ir efektyviai naudotis technine pagalba nedubliuojant organizacinių struktūrų; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti ir vykdyti tikslinę regionų ir vietos veikėjams skirtą mokymo BIVP ir ITI klausimais veiklą, taip pat ragina Komisiją skirti dėmesio vietos naudos gavėjams skirtoms mokymo programoms; mano, kad itin svarbu užtikrinti visų susijusių visuomenės sektorių dalyvavimą ir tinkamą jų atstovavimą tokioje veikloje; pabrėžia, kad, remiant šias priemones, svarbu veiksmingai ir efektyviai naudotis technine pagalba nedubliuojant organizacinių struktūrų;

| 14. | palankiai vertina Komisijos dėmesį rezultatams, nes tai turėtų padėti vietos politikos formuotojams pereiti nuo per didelio dėmesio lėšų panaudojimui ir įgyvendinimo procesų sisteminimui prie tikrų ir prasmingų tikslų nustatymo, kurie vietos įmonėms ir gyventojams duotų apčiuopiamų pokyčių; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina Komisijos dėmesį rezultatams, nes tai turėtų padėti vietos politikos formuotojams pereiti nuo per didelio dėmesio lėšų panaudojimui ir įgyvendinimo procesų sisteminimui prie tikrų ir prasmingų tikslų nustatymo, kurie vietos įmonėms ir gyventojams duotų apčiuopiamų pokyčių;

| 15. | reiškia susirūpinimą dėl tinkamos įvairių suinteresuotųjų subjektų komunikacijos stokos; ragina imtis iniciatyvų padidinti keitimąsi informacija; ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis paskatinti su BIVP ir ITI susijusios informacijos koordinavimą ir skleidimą; primygtinai teigia, kad siekiant padidinti atskaitomybę už sprendimus BIVP ir ITI prisidės didinant piliečių dalyvavimą vietos ir regionų valdyme juos tiesiogiai įtraukiant į sprendimų priėmimo procesą, ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas imtis tinkamų metodų siekiant įtraukti gyventojus į viešas konsultacijas skatinant aukštesnio lygmens svarstymo ir bendradarbiavimo kultūrą; |
| --- | --- |

15.

reiškia susirūpinimą dėl tinkamos įvairių suinteresuotųjų subjektų komunikacijos stokos; ragina imtis iniciatyvų padidinti keitimąsi informacija; ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis paskatinti su BIVP ir ITI susijusios informacijos koordinavimą ir skleidimą; primygtinai teigia, kad siekiant padidinti atskaitomybę už sprendimus BIVP ir ITI prisidės didinant piliečių dalyvavimą vietos ir regionų valdyme juos tiesiogiai įtraukiant į sprendimų priėmimo procesą, ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas imtis tinkamų metodų siekiant įtraukti gyventojus į viešas konsultacijas skatinant aukštesnio lygmens svarstymo ir bendradarbiavimo kultūrą;

| 16. | ragina Komisiją, valstybes nares ir regionus, jei reikia, užtikrinti, kad būtų parengti tinkami mechanizmai, kuriuos taikant būtų išvengta valdymo institucijų ir pavienių ūkinių bendrijų problemų, ir užtikrinti, kad galimi naudos gavėjai būtų tinkamai informuojami apie šiuos mechanizmus ir jiems būtų suteikta apsauga; atkreipia dėmesį į tai, kad ginčų, kilusių pareiškus prieštaravimų, sprendimas sukelia vėlavimus, ir primygtinai ragina nustatyti konkrečias prieštaravimo procedūrų ir greito sprendimų priėmimo viešųjų pirkimų srityje taisykles; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją, valstybes nares ir regionus, jei reikia, užtikrinti, kad būtų parengti tinkami mechanizmai, kuriuos taikant būtų išvengta valdymo institucijų ir pavienių ūkinių bendrijų problemų, ir užtikrinti, kad galimi naudos gavėjai būtų tinkamai informuojami apie šiuos mechanizmus ir jiems būtų suteikta apsauga; atkreipia dėmesį į tai, kad ginčų, kilusių pareiškus prieštaravimų, sprendimas sukelia vėlavimus, ir primygtinai ragina nustatyti konkrečias prieštaravimo procedūrų ir greito sprendimų priėmimo viešųjų pirkimų srityje taisykles;

| 17. | ragina Komisiją ir ypač jos Regioninės ir miestų politikos generalinį direktoratą sukurti bendradarbiavimo su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) sistemą, kad būtų galima pasinaudoti šios organizacijos patirtimi įgyvendinant Vietos ekonomikos ir užimtumo plėtros programą ir siekti užtikrinti šių priemonių sąveiką, visų pirma didinant vietos veikėjų įgyvendinimo pajėgumus; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir ypač jos Regioninės ir miestų politikos generalinį direktoratą sukurti bendradarbiavimo su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) sistemą, kad būtų galima pasinaudoti šios organizacijos patirtimi įgyvendinant Vietos ekonomikos ir užimtumo plėtros programą ir siekti užtikrinti šių priemonių sąveiką, visų pirma didinant vietos veikėjų įgyvendinimo pajėgumus;

| 18. | atkreipia dėmesį, kad svarbu, jog tiek valstybės narės, tiek Komisija dėtų daugiau pastangų plėsti naujų priemonių naudojimą Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB) srityje; pabrėžia, kad siena atskirtos kaimyninės teritorijos susiduria su panašiomis problemomis, kurias geriau spręsti kartu vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį, kad svarbu, jog tiek valstybės narės, tiek Komisija dėtų daugiau pastangų plėsti naujų priemonių naudojimą Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB) srityje; pabrėžia, kad siena atskirtos kaimyninės teritorijos susiduria su panašiomis problemomis, kurias geriau spręsti kartu vietos lygmeniu;

| 19. | yra susirūpinęs dėl didelio nedarbo daugelyje ES valstybių narių ir regionų; ragina valstybes nares naudotis šiomis priemonėmis įgyvendinant projektus, kuriais siekiama kurti kokybiškas darbo vietas ir suteikti galimybių MVĮ, skatinti investicijas, tvarų ir įtraukų ekonomikos augimą ir socialines investicijas, taip pat prisidėti prie skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties, ypač tuose regionuose ir subregionuose, kuriuose to labiausiai reikia; šiomis aplinkybėmis pabrėžia integruoto finansavimo svarbą, ypač ESF ir ERPF derinį; atkreipia dėmesį į dalies vietinių mokesčių reinvestavimo į rezultatų duodančią veiklą potencialą; ragina Komisiją parengti specialią investicijų strategiją atsižvelgiant į socialinių investicijų paketą, kad regionai, kuriuose nedarbo lygis didžiausias, galėtų kuo labiau juo pasinaudoti; |
| --- | --- |

19.

yra susirūpinęs dėl didelio nedarbo daugelyje ES valstybių narių ir regionų; ragina valstybes nares naudotis šiomis priemonėmis įgyvendinant projektus, kuriais siekiama kurti kokybiškas darbo vietas ir suteikti galimybių MVĮ, skatinti investicijas, tvarų ir įtraukų ekonomikos augimą ir socialines investicijas, taip pat prisidėti prie skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties, ypač tuose regionuose ir subregionuose, kuriuose to labiausiai reikia; šiomis aplinkybėmis pabrėžia integruoto finansavimo svarbą, ypač ESF ir ERPF derinį; atkreipia dėmesį į dalies vietinių mokesčių reinvestavimo į rezultatų duodančią veiklą potencialą; ragina Komisiją parengti specialią investicijų strategiją atsižvelgiant į socialinių investicijų paketą, kad regionai, kuriuose nedarbo lygis didžiausias, galėtų kuo labiau juo pasinaudoti;

| 20. | pabrėžia BIVP principo „iš apačios į viršų“ potencialą remiant vietos plėtros strategijas, sudarant įsidarbinimo galimybių ir skatinant tvarią kaimo plėtrą; mano, kad ITI ir BIVP gali padėti tikslingiau ir tinkamiau tiesiogiai atsižvelgti į vietos poreikius ir problemas, primygtinai pabrėžia, kad būtina į šį mechanizmą geriau įtraukti miestų vietoves ir ragina Komisiją aktyviai įgyvendinti šią strategiją; pažymi, kad ITI yra veiksmingas integruotų miestų atnaujinimo ir plėtros planų įgyvendinimo mechanizmas; primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti reglamentus, pagal kuriuos numatytas BIVP ir ITI skiriamas Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansavimas siekiant stiprinti sąveikas; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia BIVP principo „iš apačios į viršų“ potencialą remiant vietos plėtros strategijas, sudarant įsidarbinimo galimybių ir skatinant tvarią kaimo plėtrą; mano, kad ITI ir BIVP gali padėti tikslingiau ir tinkamiau tiesiogiai atsižvelgti į vietos poreikius ir problemas, primygtinai pabrėžia, kad būtina į šį mechanizmą geriau įtraukti miestų vietoves ir ragina Komisiją aktyviai įgyvendinti šią strategiją; pažymi, kad ITI yra veiksmingas integruotų miestų atnaujinimo ir plėtros planų įgyvendinimo mechanizmas; primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti reglamentus, pagal kuriuos numatytas BIVP ir ITI skiriamas Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansavimas siekiant stiprinti sąveikas;

| 21. | ragina Komisiją, siekiant konkrečios pažangos įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, peržiūrint tą strategiją ir DFP labiau atsižvelgti į regionines ir vietos aktualijas, taip pat į konkrečias atitinkamų vietovių ypatybes; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją, siekiant konkrečios pažangos įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, peržiūrint tą strategiją ir DFP labiau atsižvelgti į regionines ir vietos aktualijas, taip pat į konkrečias atitinkamų vietovių ypatybes;

Bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP)

| 22. | palankiai vertina tai, kad buvo sukurta nauja BIVP priemonė, kurios užmojai įgalinti vietos bendruomenes ir teikti konkrečius vietos sprendimus pasitelkus net tik EŽŪFKP, bet ir kitus ESI fondus, buvo didesni nei iniciatyvos LEADER; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad buvo sukurta nauja BIVP priemonė, kurios užmojai įgalinti vietos bendruomenes ir teikti konkrečius vietos sprendimus pasitelkus net tik EŽŪFKP, bet ir kitus ESI fondus, buvo didesni nei iniciatyvos LEADER;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad BIVP teikia galimybių miestų ir priemiesčių teritorijoms ir turi būti svarbi platesnių miestų plėtros strategijų dalis, taip pat vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą; primena, kad, siekiant užtikrinti didžiausią teritorinio vystymosi strategijų veiksmingumą, miestų plėtra turi būti tvari ir suderinta su aplinkinių rajonų, priemiesčių ir kaimo vietovių plėtra; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad BIVP teikia galimybių miestų ir priemiesčių teritorijoms ir turi būti svarbi platesnių miestų plėtros strategijų dalis, taip pat vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą; primena, kad, siekiant užtikrinti didžiausią teritorinio vystymosi strategijų veiksmingumą, miestų plėtra turi būti tvari ir suderinta su aplinkinių rajonų, priemiesčių ir kaimo vietovių plėtra;

| 24. | apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse BIVP pradėta įgyvendinti taikant finansavimo iš vieno fondo metodą, dėl kurio gali būti nepanaudotos galimybės rengiant veiksmingesnes vietos plėtros strategijas; primena integruoto požiūrio svarbą ir poreikį įtraukti kuo daugiau vietos pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse BIVP pradėta įgyvendinti taikant finansavimo iš vieno fondo metodą, dėl kurio gali būti nepanaudotos galimybės rengiant veiksmingesnes vietos plėtros strategijas; primena integruoto požiūrio svarbą ir poreikį įtraukti kuo daugiau vietos pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų;

| 25. | palankiai vertina horizontaliosios darbo grupės partnerystės klausimais sukūrimą Regioninės ir miestų politikos GD iniciatyva; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina horizontaliosios darbo grupės partnerystės klausimais sukūrimą Regioninės ir miestų politikos GD iniciatyva;

| 26. | ragina nuosekliai laikytis partnerystės elgesio kodekso, ypač taikant partnerystės principą ITI ir BIVP įgyvendinimo srityje; |
| --- | --- |

26.

ragina nuosekliai laikytis partnerystės elgesio kodekso, ypač taikant partnerystės principą ITI ir BIVP įgyvendinimo srityje;

| 27. | ragina stiprinti socialinių ir ekonominių partnerių bei pilietinės visuomenės atstovų gebėjimus, informuotumą ir aktyvų dalyvavimą, kad iki numatyto pasiūlymų pateikimo termino pabaigos (t. y. iki 2017 m. gruodžio 31 d.) kuo daugiau partnerių galėtų pateikti pasiūlymus dėl BIVP strategijų; |
| --- | --- |

27.

ragina stiprinti socialinių ir ekonominių partnerių bei pilietinės visuomenės atstovų gebėjimus, informuotumą ir aktyvų dalyvavimą, kad iki numatyto pasiūlymų pateikimo termino pabaigos (t. y. iki 2017 m. gruodžio 31 d.) kuo daugiau partnerių galėtų pateikti pasiūlymus dėl BIVP strategijų;

| 28. | yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse BIVP įgyvendinimas kartais tėra siejamas su tuščiu formalumu, o ne su tikru principo „iš apačios į viršų“ laikymusi; į tai atsižvelgdamas reikalauja, kad vietos veikėjams būtų suteikta tikrų sprendimų priėmimo įgaliojimų; |
| --- | --- |

28.

yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse BIVP įgyvendinimas kartais tėra siejamas su tuščiu formalumu, o ne su tikru principo „iš apačios į viršų“ laikymusi; į tai atsižvelgdamas reikalauja, kad vietos veikėjams būtų suteikta tikrų sprendimų priėmimo įgaliojimų;

| 29. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis skatinti Europos lygmeniu dalytis geriausia patirtimi, susijusia su vietos veiklos grupėmis, remiantis Europos lygmens informacijos strategija, susijusia su sėkmingais jų projektais, tuo pat metu naudojantis esamomis priemonėmis ir platformomis, pvz., TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT ir miestų plėtros tinklu; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis skatinti Europos lygmeniu dalytis geriausia patirtimi, susijusia su vietos veiklos grupėmis, remiantis Europos lygmens informacijos strategija, susijusia su sėkmingais jų projektais, tuo pat metu naudojantis esamomis priemonėmis ir platformomis, pvz., TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT ir miestų plėtros tinklu;

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti BIVP iniciatyvomis ir suteikti daugiau lankstumo pagal regioninę, nacionalinę ir ES politiką vykdomoms veiklos programoms, kad jos būtų geriau sutelktos į BIVP strategijų prioritetus; atkreipia dėmesį į sėkmingą vietos veiklos grupių projektų valdymą ir ragina teikti kompleksiškesnį finansavimą ir atsižvelgti į šių grupių taikymo srities plėtimą; apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse nacionalinės valdžios institucijos riboja BIVP ir ją taiko tik vienam konkrečiam politikos tikslui; ragina Komisiją teikti gaires valstybėms narėms dėl BIVP finansavimo naudojantis keliais fondais ir dėl skatinimo naudoti finansavimo priemones; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti BIVP iniciatyvomis ir suteikti daugiau lankstumo pagal regioninę, nacionalinę ir ES politiką vykdomoms veiklos programoms, kad jos būtų geriau sutelktos į BIVP strategijų prioritetus; atkreipia dėmesį į sėkmingą vietos veiklos grupių projektų valdymą ir ragina teikti kompleksiškesnį finansavimą ir atsižvelgti į šių grupių taikymo srities plėtimą; apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse nacionalinės valdžios institucijos riboja BIVP ir ją taiko tik vienam konkrečiam politikos tikslui; ragina Komisiją teikti gaires valstybėms narėms dėl BIVP finansavimo naudojantis keliais fondais ir dėl skatinimo naudoti finansavimo priemones;

| 31. | primena, kad pagal ESF reglamentą bendruomenės inicijuojamose vietos plėtros strategijose leidžiama nustatyti konkrečių investicijų prioritetą pagal 9 teminį tikslą, ir ragina valstybes nares įtraukti jį į savo veiksmų programas; pažymi, kad fondas gali teikti labai svarbią paramą įgyvendinant teritorinio užimtumo paktus ir miestų plėtros strategijas, taip pat vietos ir regionų lygmenimis stiprinant institucinius gebėjimus, ir prašo Komisijos teikti papildomą paramą valstybėms narėms įgyvendinant šiuos konkrečius investicijų prioritetus ir savo metinėse veiklos ataskaitose teikti informaciją apie tokio įgyvendinimo mastą; ragina Komisiją pasinaudoti daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūra siekiant spręsti priemonių įgyvendinimo laikotarpiu jau nustatytas problemas ir rasti tvarius sprendimus; |
| --- | --- |

31.

primena, kad pagal ESF reglamentą bendruomenės inicijuojamose vietos plėtros strategijose leidžiama nustatyti konkrečių investicijų prioritetą pagal 9 teminį tikslą, ir ragina valstybes nares įtraukti jį į savo veiksmų programas; pažymi, kad fondas gali teikti labai svarbią paramą įgyvendinant teritorinio užimtumo paktus ir miestų plėtros strategijas, taip pat vietos ir regionų lygmenimis stiprinant institucinius gebėjimus, ir prašo Komisijos teikti papildomą paramą valstybėms narėms įgyvendinant šiuos konkrečius investicijų prioritetus ir savo metinėse veiklos ataskaitose teikti informaciją apie tokio įgyvendinimo mastą; ragina Komisiją pasinaudoti daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūra siekiant spręsti priemonių įgyvendinimo laikotarpiu jau nustatytas problemas ir rasti tvarius sprendimus;

| 32. | mano, kad tokios priemonės, kaip dalyvaujamasis biudžeto sudarymas, turėtų būti įtrauktos į BIVP strategiją, nes tai – demokratiškas veiksmas, kuriuo smarkiai prisidedama prie socialinių ir ekonominių partnerių dalyvavimo didinimo siekiant vietos lygmeniu sustiprinti socialinę sanglaudą ir padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą; |
| --- | --- |

32.

mano, kad tokios priemonės, kaip dalyvaujamasis biudžeto sudarymas, turėtų būti įtrauktos į BIVP strategiją, nes tai – demokratiškas veiksmas, kuriuo smarkiai prisidedama prie socialinių ir ekonominių partnerių dalyvavimo didinimo siekiant vietos lygmeniu sustiprinti socialinę sanglaudą ir padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą;

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbu taikyti nediskriminacinį ir skaidrų požiūrį ir kiek galima labiau sumažinti galimų interesų konfliktų bendradarbiaujant viešiesiems ir privatiesiems subjektams, taip pat rasti veiksmingumo, paprastumo ir skaidrumo pusiausvyrą; be to, palankiai vertina įvairių partnerių dalyvavimą vietos veiklos grupėse; mano, kad nuostatos, pagal kurias nei valstybės valdžios institucijos, nei jokia atskira interesų grupė vietos veiklos grupėse negali turėti daugiau kaip 49 proc. balsų – tai nustatyta dabartinėje teisės sistemoje, yra tinkamos, ir jos suteikia galimybę prisidėti prie perėjimo nuo administracinio požiūrio prie į rezultatus orientuoto ir inovacinio požiūrio; prašo Komisiją atidžiai stebėti ir vertinti, kaip įgyvendinama ši nuostata, įskaitant aplinkybes, kai gali būti taikomos išimtys, ir teikti tikslinę pajėgumų didinimo ir techninę pagalbą; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbu taikyti nediskriminacinį ir skaidrų požiūrį ir kiek galima labiau sumažinti galimų interesų konfliktų bendradarbiaujant viešiesiems ir privatiesiems subjektams, taip pat rasti veiksmingumo, paprastumo ir skaidrumo pusiausvyrą; be to, palankiai vertina įvairių partnerių dalyvavimą vietos veiklos grupėse; mano, kad nuostatos, pagal kurias nei valstybės valdžios institucijos, nei jokia atskira interesų grupė vietos veiklos grupėse negali turėti daugiau kaip 49 proc. balsų – tai nustatyta dabartinėje teisės sistemoje, yra tinkamos, ir jos suteikia galimybę prisidėti prie perėjimo nuo administracinio požiūrio prie į rezultatus orientuoto ir inovacinio požiūrio; prašo Komisiją atidžiai stebėti ir vertinti, kaip įgyvendinama ši nuostata, įskaitant aplinkybes, kai gali būti taikomos išimtys, ir teikti tikslinę pajėgumų didinimo ir techninę pagalbą;

Integruotos teritorinės investicijos (ITI)

| 34. | pažymi, kad įgyvendinant ITI gali būti taikomi įvairūs valdymo metodai; vis dėlto mano, jog itin svarbu, kad vietos partneriams tektų svarbiausių veikėjų vaidmuo rengiant ITI teritorinio vystymosi strategijas ir kad jie visapusiškai dalyvautų jas valdant, stebint ir atliekant jų auditą ir tokiu būdu padėtų užtikrinti tikrą vietos atsakomybę už ITI intervencinius veiksmus; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad įgyvendinant ITI gali būti taikomi įvairūs valdymo metodai; vis dėlto mano, jog itin svarbu, kad vietos partneriams tektų svarbiausių veikėjų vaidmuo rengiant ITI teritorinio vystymosi strategijas ir kad jie visapusiškai dalyvautų jas valdant, stebint ir atliekant jų auditą ir tokiu būdu padėtų užtikrinti tikrą vietos atsakomybę už ITI intervencinius veiksmus;

| 35. | pabrėžia, kad ITI neturi būti vykdomos tik miestų teritorijose, bet ir tokiose geografinėse teritorijose, kaip miestų gyvenvietės, didmiesčių vietovės, miestų ir kaimų, subregionų ar tarpvalstybinės vietovės; pabrėžia, kad ITI iniciatyva galima geriausiai atsižvelgti į konkrečius teritorinius poreikius lanksčiau nustatant jos teritorinę taikymo sritį, ir taip laikytis tikro konkrečiai vietovei pritaikyto požiūrio; mano, kad ITI iniciatyva taip pat suteikiama tinkama struktūra vietovių, turinčių prastą prieigą prie paslaugų, ir izoliuotų bei nepalankioje padėtyje esančių bendruomenių sunkumams įveikti; prašo Komisijos ir valstybių narių optimizuoti žmogiškuosius ir techninius išteklius ir geriau pasinaudoti ITI iniciatyvomis tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad ITI neturi būti vykdomos tik miestų teritorijose, bet ir tokiose geografinėse teritorijose, kaip miestų gyvenvietės, didmiesčių vietovės, miestų ir kaimų, subregionų ar tarpvalstybinės vietovės; pabrėžia, kad ITI iniciatyva galima geriausiai atsižvelgti į konkrečius teritorinius poreikius lanksčiau nustatant jos teritorinę taikymo sritį, ir taip laikytis tikro konkrečiai vietovei pritaikyto požiūrio; mano, kad ITI iniciatyva taip pat suteikiama tinkama struktūra vietovių, turinčių prastą prieigą prie paslaugų, ir izoliuotų bei nepalankioje padėtyje esančių bendruomenių sunkumams įveikti; prašo Komisijos ir valstybių narių optimizuoti žmogiškuosius ir techninius išteklius ir geriau pasinaudoti ITI iniciatyvomis tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje;

| 36. | pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, ankstyvas įtraukimas į teritorinio vystymosi strategijos įgyvendinimą pagal principą „iš apačios į viršų“ ir didesnių įgaliojimų suteikimas yra itin svarbūs siekiant ateityje užtikrinti atsakomybę, dalyvavimą ir integruotos teritorinės strategijos, kuri bus įgyvendinama vietos ir sektorių lygmenimis, sėkmę; primygtinai ragina didinti savo plėtros galimybių panaudojimo pajėgumus, atsižvelgiant į vietos ypatumus; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, ankstyvas įtraukimas į teritorinio vystymosi strategijos įgyvendinimą pagal principą „iš apačios į viršų“ ir didesnių įgaliojimų suteikimas yra itin svarbūs siekiant ateityje užtikrinti atsakomybę, dalyvavimą ir integruotos teritorinės strategijos, kuri bus įgyvendinama vietos ir sektorių lygmenimis, sėkmę; primygtinai ragina didinti savo plėtros galimybių panaudojimo pajėgumus, atsižvelgiant į vietos ypatumus;

| 37. | ragina valstybes nares ITI atžvilgiu rinktis finansavimo iš kelių fondų metodą, kad būtų užtikrinta fondų sąveika atitinkamoje teritorijoje ir visapusiškiau sprendžiamos problemos; pabrėžia, kad siekiant lengviau sutelkti lėšas iš skirtingų šaltinių, reikia tikslinio pajėgumų didinimo; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares ITI atžvilgiu rinktis finansavimo iš kelių fondų metodą, kad būtų užtikrinta fondų sąveika atitinkamoje teritorijoje ir visapusiškiau sprendžiamos problemos; pabrėžia, kad siekiant lengviau sutelkti lėšas iš skirtingų šaltinių, reikia tikslinio pajėgumų didinimo;

| 38. | pabrėžia, kad vėlyvas nacionalinio lygmens sprendimas naudoti ITI priemonę buvo įvardytas kaip didelė kliūtis, trukdanti tinkamai apibrėžti teritorinę strategiją, kurti koordinavimo struktūrą, nustatyti biudžetą ir parengti ITI nacionalinį teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad vėlyvas nacionalinio lygmens sprendimas naudoti ITI priemonę buvo įvardytas kaip didelė kliūtis, trukdanti tinkamai apibrėžti teritorinę strategiją, kurti koordinavimo struktūrą, nustatyti biudžetą ir parengti ITI nacionalinį teisinį pagrindą;

| 39. | palankiai vertina Komisijos pastangas kartu su ekspertų grupe teritorinės sanglaudos ir miestų reikalų klausimais parengti ITI scenarijus; pritaria nuomonei, kad tokios gairės turėtų būti pateiktos ankstyvoje programavimo proceso stadijoje; mano, kad būtina atnaujinti gaires ir papildyti jas tikrais pavyzdžiais ir tuo, ko išmokta iš ITI jas įgyvendinus; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina Komisijos pastangas kartu su ekspertų grupe teritorinės sanglaudos ir miestų reikalų klausimais parengti ITI scenarijus; pritaria nuomonei, kad tokios gairės turėtų būti pateiktos ankstyvoje programavimo proceso stadijoje; mano, kad būtina atnaujinti gaires ir papildyti jas tikrais pavyzdžiais ir tuo, ko išmokta iš ITI jas įgyvendinus;

| 40. | prašo Komisijos atsižvelgti į 2015 m. Regionų komiteto tyrimo rezultatus ir veiksmingiau naudotis IT priemonėmis ir kurti mažiau dokumentų, nustatyti lankstesnes šalių ir (arba) regionų, kuriems skiriama labai mažai lėšų, taisykles, gerinti bendro finansavimo mechanizmus valstybėse narėse ir geriau parengti už valdymą ir lėšų panaudojimą atsakingus asmenis, įskaitant išrinktus politikus; |
| --- | --- |

40.

prašo Komisijos atsižvelgti į 2015 m. Regionų komiteto tyrimo rezultatus ir veiksmingiau naudotis IT priemonėmis ir kurti mažiau dokumentų, nustatyti lankstesnes šalių ir (arba) regionų, kuriems skiriama labai mažai lėšų, taisykles, gerinti bendro finansavimo mechanizmus valstybėse narėse ir geriau parengti už valdymą ir lėšų panaudojimą atsakingus asmenis, įskaitant išrinktus politikus;

Būsimos rekomendacijos

| 41. | laikosi nuomonės, kad būsimoje sanglaudos politikoje BIVP ir ITI turi tekti dar svarbesnis vaidmuo; ragina Komisiją prieš pateikiant naują pasiūlymą dėl teisės akto dėl galimų su šiomis priemonėmis susijusių scenarijų po 2020 m. parengti pranešimą, kuriame būtų pateiktos šių dviejų priemonių įgyvendinimo stiprybės, silpnybės, galimybės ir grėsmės (SSGG analizė); |
| --- | --- |

41.

laikosi nuomonės, kad būsimoje sanglaudos politikoje BIVP ir ITI turi tekti dar svarbesnis vaidmuo; ragina Komisiją prieš pateikiant naują pasiūlymą dėl teisės akto dėl galimų su šiomis priemonėmis susijusių scenarijų po 2020 m. parengti pranešimą, kuriame būtų pateiktos šių dviejų priemonių įgyvendinimo stiprybės, silpnybės, galimybės ir grėsmės (SSGG analizė);

| 42. | prašo, kad minėtame pranešime būtų pateikta BIVP ir ITI poveikio ir veiksmingumo analizė, taip pat ar būtų pageidautina į teisės aktus dėl sanglaudos politikos po 2020 m. įtraukti privalomą su BIVP ir ITI susijusį požiūrį, pagal kurį veiksmų programose šioms priemonėms būtų numatytas minimalus lėšų kiekis; siūlo parengti konkrečias paskatas, kurias taikant valstybės narės būtų skatinamos įgyvendinti BIVP ir ITI, taip pat numatyti galimas priemones, užtikrinsiančias didesnį veiksmų programų bei BIVP ir ITI nuoseklumą; pabrėžia, kad ši analizė turėtų būti grindžiama atitinkamu rodiklių, atspindinčių tiek kokybinius, tiek kiekybinius elementus, rinkiniu; |
| --- | --- |

42.

prašo, kad minėtame pranešime būtų pateikta BIVP ir ITI poveikio ir veiksmingumo analizė, taip pat ar būtų pageidautina į teisės aktus dėl sanglaudos politikos po 2020 m. įtraukti privalomą su BIVP ir ITI susijusį požiūrį, pagal kurį veiksmų programose šioms priemonėms būtų numatytas minimalus lėšų kiekis; siūlo parengti konkrečias paskatas, kurias taikant valstybės narės būtų skatinamos įgyvendinti BIVP ir ITI, taip pat numatyti galimas priemones, užtikrinsiančias didesnį veiksmų programų bei BIVP ir ITI nuoseklumą; pabrėžia, kad ši analizė turėtų būti grindžiama atitinkamu rodiklių, atspindinčių tiek kokybinius, tiek kiekybinius elementus, rinkiniu;

| 43. | reikalauja ITI taikomą požiūrį „iš apačios į viršų“ programavimo laikotarpiu ir įgyvendinimo etapu formaliai įtraukti į būsimos kartos sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

43.

reikalauja ITI taikomą požiūrį „iš apačios į viršų“ programavimo laikotarpiu ir įgyvendinimo etapu formaliai įtraukti į būsimos kartos sanglaudos politiką;

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares, vykdant koordinavimą su kompetentingomis vietos valdžios institucijomis, prižiūrėti ITI lėšų naudojimą, nes šios lėšos dėl sujungimo dabar daug didesnės nei anksčiau; pabrėžia, kad tai svarbu norint mažinti korupcijos riziką valstybėse narėse; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir valstybes nares, vykdant koordinavimą su kompetentingomis vietos valdžios institucijomis, prižiūrėti ITI lėšų naudojimą, nes šios lėšos dėl sujungimo dabar daug didesnės nei anksčiau; pabrėžia, kad tai svarbu norint mažinti korupcijos riziką valstybėse narėse;

| 45. | pakartoja, kad reikia laikytis dvejopo požiūrio, ypač teikiant gaires valstybėms narėms, kurios turi tik nacionalines veiksmų programas, ir toms, kurios taip pat turi regionines veiksmų programas; |
| --- | --- |

45.

pakartoja, kad reikia laikytis dvejopo požiūrio, ypač teikiant gaires valstybėms narėms, kurios turi tik nacionalines veiksmų programas, ir toms, kurios taip pat turi regionines veiksmų programas;

| 46. | reikalauja geriau koordinuoti Komisijos, valstybių narių ir regionų veiksmus, susijusius su rekomendacijų dėl šių priemonių teikimu; rekomenduoja gaires rengti vienu metu su pasiūlymu dėl naujos sanglaudos politikos programavimo laikotarpiu po 2020 m. teisės akto ir vėliau jas atnaujinti; pabrėžia, kad tokiu būdu būtų sudarytos galimybės laiku parengti gaires, padidinti teisinį tikrumą visoms šalims ir per derybas būtų patikslinta, kaip siūlomos nuostatos būtų įgyvendinamos praktiškai; |
| --- | --- |

46.

reikalauja geriau koordinuoti Komisijos, valstybių narių ir regionų veiksmus, susijusius su rekomendacijų dėl šių priemonių teikimu; rekomenduoja gaires rengti vienu metu su pasiūlymu dėl naujos sanglaudos politikos programavimo laikotarpiu po 2020 m. teisės akto ir vėliau jas atnaujinti; pabrėžia, kad tokiu būdu būtų sudarytos galimybės laiku parengti gaires, padidinti teisinį tikrumą visoms šalims ir per derybas būtų patikslinta, kaip siūlomos nuostatos būtų įgyvendinamos praktiškai;

o

o o

| 47. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir regioniniams bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

47.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir regioniniams bei nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 289.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

(4)  OL L 149, 2014 5 20, p. 1.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(6)  OL C 17, 2013 1 19, p. 18.

(7)  OL C 313, 2015 9 22, p. 31.

(8)  OL C 230, 2015 7 14, p. 1.

(9)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 9.

(10)  OL C 440, 2015 12 30, p. 6.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0015.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0419.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/11

---

P8_TA(2016)0213

Sanglaudos politika ES kalnuotuose regionuose

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos ES kalnuotuose regionuose (2015/2279(INI))

(2018/C 076/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Trečiosios dalies III antraštinę dalį, susijusią, visų pirma, su žemės ūkiu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Trečiosios dalies III antraštinę dalį, susijusią, visų pirma, su žemės ūkiu,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1144/2014 dėl informacijos apie žemės ūkio produktus teikimo ir jų pardavimo skatinimo priemonių, įgyvendinamų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3/2008 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1144/2014 dėl informacijos apie žemės ūkio produktus teikimo ir jų pardavimo skatinimo priemonių, įgyvendinamų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3/2008 (7),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (9),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. rezoliuciją „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. rezoliuciją „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“ (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos kalnų regionų, salų ir retai gyvenamų vietovių ekonominio ir socialinio vystymo strategijos (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos kalnų regionų, salų ir retai gyvenamų vietovių ekonominio ir socialinio vystymo strategijos (12),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl pieno gamybos išlaikymo kalnuotose vietovėse, mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir atokiausiuose regionuose pasibaigus pieno gamybos kvotų sistemai (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl pieno gamybos išlaikymo kalnuotose vietovėse, mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir atokiausiuose regionuose pasibaigus pieno gamybos kvotų sistemai (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl Alpių makroregioninės strategijos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl Alpių makroregioninės strategijos (14),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos Alpių regiono strategijos (COM(2015)0366) kartu su pridėtu veiksmų planu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos Alpių regiono strategijos (COM(2015)0366) kartu su pridėtu veiksmų planu,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 3 d. Regionų komiteto nuomonę „Europos Sąjungos makroregioninė strategija dėl Alpių regiono“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 3 d. Regionų komiteto nuomonę „Europos Sąjungos makroregioninė strategija dėl Alpių regiono“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos Dunojaus regiono strategijos įgyvendinimo (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos Dunojaus regiono strategijos įgyvendinimo (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Dunojaus regiono strategijos (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Dunojaus regiono strategijos (17),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos Dunojaus regiono strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos Dunojaus regiono strategijos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos strategijos dėl Dunojaus regiono (COM(2013)0181), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos strategijos dėl Dunojaus regiono (COM(2013)0181),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (COM(2010)0715) ir į parengiamąjį veiksmų planą (SEC(2010)1489), pridėtą prie strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (COM(2010)0715) ir į parengiamąjį veiksmų planą (SEC(2010)1489), pridėtą prie strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (18),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 31 d. Regionų komiteto nuomonę „Dunojaus regiono strategija“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 31 d. Regionų komiteto nuomonę „Dunojaus regiono strategija“ (19),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl makroregioninių strategijų pridėtinės vertės (COM(2013)0468) ir į atitinkamas 2013 m. spalio 22 d. Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl makroregioninių strategijų pridėtinės vertės (COM(2013)0468) ir į atitinkamas 2013 m. spalio 22 d. Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2014)0473),

| — | atsižvelgdamas į Alpių konvenciją, įskaitant Alpių konvencijos protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Alpių konvenciją, įskaitant Alpių konvencijos protokolus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 28 d. organizacijos „Euromontana“ parengtą tyrimą „Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming“ (Kalnų strategija 2020 m. 1 žingsnis – pasinaudoti „Euromontana“ patirtimi programavimui skatinti), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 28 d. organizacijos „Euromontana“ parengtą tyrimą „Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming“ (Kalnų strategija 2020 m. 1 žingsnis – pasinaudoti „Euromontana“ patirtimi programavimui skatinti),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario mėn. savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) išsamios analizės projektą „Regioninės plėtros komitetui (REGI) skirti tyrimai. Sanglauda ES kalnuotuose regionuose“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario mėn. savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) išsamios analizės projektą „Regioninės plėtros komitetui (REGI) skirti tyrimai. Sanglauda ES kalnuotuose regionuose“,

| — | atsižvelgdamas į projektą „Women – Alpnet“ pagal 2001–2006 m. „Interreg“ Alpių erdvės programą (moterims skirtą vietos lygmens institucijų ir išteklių centrų tinklą, kuriame moterys skatinamos dalyvauti užtikrinant darnų Alpių erdvės vystymąsi), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į projektą „Women – Alpnet“ pagal 2001–2006 m. „Interreg“ Alpių erdvės programą (moterims skirtą vietos lygmens institucijų ir išteklių centrų tinklą, kuriame moterys skatinamos dalyvauti užtikrinant darnų Alpių erdvės vystymąsi),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0074/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0074/2016),

| A. | kadangi kalnuoti regionai sudaro didelę ES teritorijos dalį (apie 30 proc.) ir kadangi visa ES yra priklausoma nuo jų ekosistemos paslaugų; |
| --- | --- |

A.

kadangi kalnuoti regionai sudaro didelę ES teritorijos dalį (apie 30 proc.) ir kadangi visa ES yra priklausoma nuo jų ekosistemos paslaugų;

| B. | kadangi ES regioninėje politikoje nėra konkrečios kalnuotų regionų apibrėžties ir kadangi Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) vartojama apibrėžtis yra netinkama sanglaudos politikai ir tokia, kokia yra, negali būti taikoma siekiant veiksmingai valdyti šią politiką; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES regioninėje politikoje nėra konkrečios kalnuotų regionų apibrėžties ir kadangi Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) vartojama apibrėžtis yra netinkama sanglaudos politikai ir tokia, kokia yra, negali būti taikoma siekiant veiksmingai valdyti šią politiką;

| C. | kadangi dėl ekstremalių sąlygų ir atokumo daugelis kalnuotų regionų patiria struktūrinių sunkumų, taigi susiduria su gyventojų skaičiaus mažėjimo ir visuomenės senėjimo reiškiniu, dėl kurio gali sutrikti natūralus kartų ciklas ir pablogėti socialiniai standartai bei gyvenimo kokybė; kadangi dėl to dažnai padidėja nedarbas, socialinė atskirtis ir migracija į miestus; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl ekstremalių sąlygų ir atokumo daugelis kalnuotų regionų patiria struktūrinių sunkumų, taigi susiduria su gyventojų skaičiaus mažėjimo ir visuomenės senėjimo reiškiniu, dėl kurio gali sutrikti natūralus kartų ciklas ir pablogėti socialiniai standartai bei gyvenimo kokybė; kadangi dėl to dažnai padidėja nedarbas, socialinė atskirtis ir migracija į miestus;

| D. | kadangi tausiai naudojant kalnuotų regionų gamtos išteklius galima pasinaudoti didelėmis jų teikiamomis galimybėmis siekiant ES užimtumo, sanglaudos ir aplinkos išsaugojimo tikslų; |
| --- | --- |

D.

kadangi tausiai naudojant kalnuotų regionų gamtos išteklius galima pasinaudoti didelėmis jų teikiamomis galimybėmis siekiant ES užimtumo, sanglaudos ir aplinkos išsaugojimo tikslų;

| E. | kadangi kalnuoti regionai labai skiriasi, todėl būtina koordinuoti politikos sritis ir sektorius tiek skirtinguose (horizontaliai), tiek pavieniuose kalnuotuose regionuose (vertikaliai); |
| --- | --- |

E.

kadangi kalnuoti regionai labai skiriasi, todėl būtina koordinuoti politikos sritis ir sektorius tiek skirtinguose (horizontaliai), tiek pavieniuose kalnuotuose regionuose (vertikaliai);

| F. | kadangi siekiant geresnio ir įtraukesnio vystymosi parama kalnuotiems regionams turėtų būti papildyta pasitelkiant skirtingas ES priemones, pvz., EŽŪFKP ir Europos struktūrinius ir investicijų fondus (ESI fondus), nes taip būtų sukurtas sinergijos efektas; |
| --- | --- |

F.

kadangi siekiant geresnio ir įtraukesnio vystymosi parama kalnuotiems regionams turėtų būti papildyta pasitelkiant skirtingas ES priemones, pvz., EŽŪFKP ir Europos struktūrinius ir investicijų fondus (ESI fondus), nes taip būtų sukurtas sinergijos efektas;

| G. | kadangi kalnuoti regionai atlieka svarbų vaidmenį valstybių narių ekonominio, socialinio ir tvaraus vystymosi srityje ir teikia daug ekosistemos paslaugų; kadangi lyčių lygybė turi didelį poveikį ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai Europoje; kadangi kalnuotų regionų tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimas yra tvarus būdas skatinti ekonominę ir socialinę šių regionų plėtrą; |
| --- | --- |

G.

kadangi kalnuoti regionai atlieka svarbų vaidmenį valstybių narių ekonominio, socialinio ir tvaraus vystymosi srityje ir teikia daug ekosistemos paslaugų; kadangi lyčių lygybė turi didelį poveikį ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai Europoje; kadangi kalnuotų regionų tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimas yra tvarus būdas skatinti ekonominę ir socialinę šių regionų plėtrą;

| H. | kadangi dėl savo specifikos, ypač dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių gausos bei įvairovės ir dėl priklausomybės nuo efektyvaus išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumo, kalnuoti regionai gali prisidėti prie naujų technologijų ir apskritai inovacijų vystymo; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl savo specifikos, ypač dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių gausos bei įvairovės ir dėl priklausomybės nuo efektyvaus išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumo, kalnuoti regionai gali prisidėti prie naujų technologijų ir apskritai inovacijų vystymo;

| I. | kadangi kalnuotos vietovės svariai prisideda prie tvaraus vystymosi, kovos su klimato kaita, regioninių ekosistemų ir biologinės įvairovės išsaugojimo ir apsaugos; kadangi didelė kalnuotų vietovių dalis saugoma pagal ekologinio tinklo „Natura 2000“ nuostatas ir pagal kitų tipų gamtos apsaugos susitarimus; dėl to, viena vertus, ribojama ekonominė veikla, tačiau tai taip pat padeda skatinti tvaresnes ūkininkavimo formas ir labiau susieti ūkininkavimą su kita ekonomine veikla; kadangi ūkininkavimas ir žemės valdymas kalnuotose vietovėse yra labai svarbus tų vietovių hidrogeologiniam stabilumui užtikrinti; |
| --- | --- |

I.

kadangi kalnuotos vietovės svariai prisideda prie tvaraus vystymosi, kovos su klimato kaita, regioninių ekosistemų ir biologinės įvairovės išsaugojimo ir apsaugos; kadangi didelė kalnuotų vietovių dalis saugoma pagal ekologinio tinklo „Natura 2000“ nuostatas ir pagal kitų tipų gamtos apsaugos susitarimus; dėl to, viena vertus, ribojama ekonominė veikla, tačiau tai taip pat padeda skatinti tvaresnes ūkininkavimo formas ir labiau susieti ūkininkavimą su kita ekonomine veikla; kadangi ūkininkavimas ir žemės valdymas kalnuotose vietovėse yra labai svarbus tų vietovių hidrogeologiniam stabilumui užtikrinti;

| J. | kadangi kalnuoti regionai susiduria su dideliais socialinio ir ekonominio vystymosi, klimato kaitos, transporto ir demografijos iššūkiais, kuriuos reikia įveikti kuriant deramas jungtis su miestų ir lygumų teritorijomis ir užtikrinant galimybes naudotis skaitmeninėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi kalnuoti regionai susiduria su dideliais socialinio ir ekonominio vystymosi, klimato kaitos, transporto ir demografijos iššūkiais, kuriuos reikia įveikti kuriant deramas jungtis su miestų ir lygumų teritorijomis ir užtikrinant galimybes naudotis skaitmeninėmis paslaugomis;

| K. | kadangi kalnuotose vietovėse, kur išsaugotos ekosistemos ir jų paslaugos, gali būti plėtojama įvairių rūšių ekonominė veikla, ypatingą dėmesį skiriant žemės ūkiui, miškininkystei, turizmui ir energetikai, atsižvelgiant į šių vietovių kultūros ir gamtos paveldą ir įvairinant žemės ūkio įmones; kadangi tai gali būti skatinama imantis koordinuojamų veiksmų ir (arba) vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir kadangi kalnuotose vietovėse išlaikomos unikalios tradicijos ir tradicinė praktinė patirtis, o jos suteikia daug galimybių pereiti prie kokybiškų žemės ūkio sistemų; |
| --- | --- |

K.

kadangi kalnuotose vietovėse, kur išsaugotos ekosistemos ir jų paslaugos, gali būti plėtojama įvairių rūšių ekonominė veikla, ypatingą dėmesį skiriant žemės ūkiui, miškininkystei, turizmui ir energetikai, atsižvelgiant į šių vietovių kultūros ir gamtos paveldą ir įvairinant žemės ūkio įmones; kadangi tai gali būti skatinama imantis koordinuojamų veiksmų ir (arba) vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir kadangi kalnuotose vietovėse išlaikomos unikalios tradicijos ir tradicinė praktinė patirtis, o jos suteikia daug galimybių pereiti prie kokybiškų žemės ūkio sistemų;

| L. | kadangi Europos kalnus paprastai dengia ledynai, kurie labai svarbūs tiek ekosistemoms, tiek kalnų vandens sistemoms, o nuo XIX a. vidurio ledynų masė ir apimamas plotas sumažėjo tiek, kad tai kelia nerimą, ir kadangi daug Europos ledynų jau išnyko arba kyla grėsmė, kad jie išnyks iki 2050 m.; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos kalnus paprastai dengia ledynai, kurie labai svarbūs tiek ekosistemoms, tiek kalnų vandens sistemoms, o nuo XIX a. vidurio ledynų masė ir apimamas plotas sumažėjo tiek, kad tai kelia nerimą, ir kadangi daug Europos ledynų jau išnyko arba kyla grėsmė, kad jie išnyks iki 2050 m.;

| M. | kadangi papildomos sąnaudos, susijusios su klimato ir topografinėmis sąlygomis, atokumu nuo ekonominių centrų ir izoliacija, trukdo kalnuotų vietovių ekonomikos, socialiniam ir kultūriniam vystymuisi; kadangi dėl pakankamos infrastruktūros, įskaitant plačiajuosčio ryšio aprėptį, nebuvimo ir investicijų į kalnuotas vietoves trūkumo didėja jų atskirtis nuo kitų regionų; kadangi pastangos išsaugoti žemės ūkio ekonominę veiklą ES kalnuotose vietovėse turi būti remiamos užtikrinant fizinę ir skaitmeninę prieigą ir infrastruktūrą, taip pat ir galimybę šių regionų gyventojams naudotis viešosiomis paslaugomis ir visuotinės svarbos paslaugomis, tokiomis kaip švietimo, socialinės, sveikatos priežiūros, transporto ir pašto paslaugos; |
| --- | --- |

M.

kadangi papildomos sąnaudos, susijusios su klimato ir topografinėmis sąlygomis, atokumu nuo ekonominių centrų ir izoliacija, trukdo kalnuotų vietovių ekonomikos, socialiniam ir kultūriniam vystymuisi; kadangi dėl pakankamos infrastruktūros, įskaitant plačiajuosčio ryšio aprėptį, nebuvimo ir investicijų į kalnuotas vietoves trūkumo didėja jų atskirtis nuo kitų regionų; kadangi pastangos išsaugoti žemės ūkio ekonominę veiklą ES kalnuotose vietovėse turi būti remiamos užtikrinant fizinę ir skaitmeninę prieigą ir infrastruktūrą, taip pat ir galimybę šių regionų gyventojams naudotis viešosiomis paslaugomis ir visuotinės svarbos paslaugomis, tokiomis kaip švietimo, socialinės, sveikatos priežiūros, transporto ir pašto paslaugos;

| N. | kadangi Europoje esama įvairių tipų kalnuotų regionų, tačiau jie visi susiduria su esminiais iššūkiais, pvz., dėl blogo prieinamumo, nedidelių įsidarbinimo galimybių, senėjančios visuomenės ir nepakankamo sujungiamumo, taip pat patiria klimato kaitos ir intensyvesnės žmonių gamybos veiklos poveikį; šios problemos turi būti aktyviai sprendžiamos; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europoje esama įvairių tipų kalnuotų regionų, tačiau jie visi susiduria su esminiais iššūkiais, pvz., dėl blogo prieinamumo, nedidelių įsidarbinimo galimybių, senėjančios visuomenės ir nepakankamo sujungiamumo, taip pat patiria klimato kaitos ir intensyvesnės žmonių gamybos veiklos poveikį; šios problemos turi būti aktyviai sprendžiamos;

| O. | kadangi atsižvelgiant į rinkų ir kainų svyravimą, didėjančias gamybos sąnaudas, stiprėjančią konkurenciją, pieno kvotų taikymo pabaigą ir aplinkosaugos iššūkius labai svarbu kalnuotose teritorijose užtikrinti maisto produktų gamybą ir daugiafunkcį žemės ūkio vaidmenį, kad būtų galima šiuose regionuose išlaikyti pridėtinę vertę, skatinti tvarų užimtumą ir suteikti galimybių pasinaudoti kitais pajamų šaltiniais; |
| --- | --- |

O.

kadangi atsižvelgiant į rinkų ir kainų svyravimą, didėjančias gamybos sąnaudas, stiprėjančią konkurenciją, pieno kvotų taikymo pabaigą ir aplinkosaugos iššūkius labai svarbu kalnuotose teritorijose užtikrinti maisto produktų gamybą ir daugiafunkcį žemės ūkio vaidmenį, kad būtų galima šiuose regionuose išlaikyti pridėtinę vertę, skatinti tvarų užimtumą ir suteikti galimybių pasinaudoti kitais pajamų šaltiniais;

| P. | kadangi kalnuoti regionai, kurie yra ES išorės sienų dalis, susiduria su papildomais sunkumais ir juos dažniau veikia visiems kalnuotiems regionams būdingos neigiamos tendencijos; |
| --- | --- |

P.

kadangi kalnuoti regionai, kurie yra ES išorės sienų dalis, susiduria su papildomais sunkumais ir juos dažniau veikia visiems kalnuotiems regionams būdingos neigiamos tendencijos;

| Q. | kadangi Europoje esama per kelias valstybes nares einančių kalnų grandinių, nusidriekiančių ir į ES nepriklausančias valstybes, pvz., Karpatų kalnų grandinė, kuri po paskutinio ES plėtros etapo tapo rytine ES siena ir šiandien yra labai svarbi geopolitinė sritis, kur susiduria labai svarbūs strateginiai politiniai interesai, susiję su Sąjungos stabilumu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europoje esama per kelias valstybes nares einančių kalnų grandinių, nusidriekiančių ir į ES nepriklausančias valstybes, pvz., Karpatų kalnų grandinė, kuri po paskutinio ES plėtros etapo tapo rytine ES siena ir šiandien yra labai svarbi geopolitinė sritis, kur susiduria labai svarbūs strateginiai politiniai interesai, susiję su Sąjungos stabilumu;

| R. | kadangi daugelis kalnuotų regionų neturi būtiniausios infrastruktūros, viešųjų paslaugų, o visuotinės svarbos paslaugos jiems ne visada yra prieinamos, – tai visų pirma pasakytina apie vietoves, kuriose vykdoma sezoninė veikla; |
| --- | --- |

R.

kadangi daugelis kalnuotų regionų neturi būtiniausios infrastruktūros, viešųjų paslaugų, o visuotinės svarbos paslaugos jiems ne visada yra prieinamos, – tai visų pirma pasakytina apie vietoves, kuriose vykdoma sezoninė veikla;

| S. | kadangi kalnų žemės ūkis yra svarbus kalnuotų regionų tapatumui ir kultūrai ir toliau prisideda prie užimtumo ir tam tikrų ekonomikos sektorių skatinimo tuose regionuose, kaip antai miškų išteklių ir turizmo, nepamirštant to, kad turi būti toliau vykdoma šių regionų ekonomikos ir užimtumo diversifikacija ir kad jie atlieka esminį vaidmenį skatinant žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

S.

kadangi kalnų žemės ūkis yra svarbus kalnuotų regionų tapatumui ir kultūrai ir toliau prisideda prie užimtumo ir tam tikrų ekonomikos sektorių skatinimo tuose regionuose, kaip antai miškų išteklių ir turizmo, nepamirštant to, kad turi būti toliau vykdoma šių regionų ekonomikos ir užimtumo diversifikacija ir kad jie atlieka esminį vaidmenį skatinant žiedinę ekonomiką;

| T. | kadangi tam tikri atokiausi regionai taip pat yra kalnuoti vulkaniniai regionai (veikiantys arba snaudžiantys ugnikalniai, ugnikalnių masyvai arba grandinės ir ugnikalnių salos), kurių viena dalis yra povandeninė, o kita – viršvandeninė, ir kurie patiria su teritorijos topologija susijusių sunkumų; |
| --- | --- |

T.

kadangi tam tikri atokiausi regionai taip pat yra kalnuoti vulkaniniai regionai (veikiantys arba snaudžiantys ugnikalniai, ugnikalnių masyvai arba grandinės ir ugnikalnių salos), kurių viena dalis yra povandeninė, o kita – viršvandeninė, ir kurie patiria su teritorijos topologija susijusių sunkumų;

| U. | kadangi kalnuotuose regionuose, ypač mažiau palankiuose ūkininkauti regionuose, gyvenančios moterys dažnai susiduria su problemomis, susijusiomis su galimybėmis įgyti geresnį išsilavinimą ir gauti deramą darbą; |
| --- | --- |

U.

kadangi kalnuotuose regionuose, ypač mažiau palankiuose ūkininkauti regionuose, gyvenančios moterys dažnai susiduria su problemomis, susijusiomis su galimybėmis įgyti geresnį išsilavinimą ir gauti deramą darbą;

| V. | kadangi reikėtų rasti būdą, kaip išspręsti įvairias problemas, kylančias dėl gyventojų skaičiaus mažėjimo, klimato kaitos poveikio, žemės naudmenų trūkumo, jų apleidimo ir su tuo susijusio žemės apaugimo krūmais ir medžiais, ir būtinybės išsaugoti ganyklas kalnuotose vietovėse; |
| --- | --- |

V.

kadangi reikėtų rasti būdą, kaip išspręsti įvairias problemas, kylančias dėl gyventojų skaičiaus mažėjimo, klimato kaitos poveikio, žemės naudmenų trūkumo, jų apleidimo ir su tuo susijusio žemės apaugimo krūmais ir medžiais, ir būtinybės išsaugoti ganyklas kalnuotose vietovėse;

| W. | kadangi daugelio ES šalių kalnuotose vietovėse svarbus vaidmuo tenka ūkinių gyvūnų veislininkystei (pieno produktų gamybai ir ekstensyviai mėsos gamybai); kadangi sudėtingos rinkos sąlygos ir itin nepalanki padėtis, susijusi su gamybos sąnaudomis, daro didelį poveikį mažiems ūkiams, kurie vykdo veiklą šiose vietovėse; |
| --- | --- |

W.

kadangi daugelio ES šalių kalnuotose vietovėse svarbus vaidmuo tenka ūkinių gyvūnų veislininkystei (pieno produktų gamybai ir ekstensyviai mėsos gamybai); kadangi sudėtingos rinkos sąlygos ir itin nepalanki padėtis, susijusi su gamybos sąnaudomis, daro didelį poveikį mažiems ūkiams, kurie vykdo veiklą šiose vietovėse;

| X. | kadangi SESV 174 straipsnio 3 dalyje konkrečiai paminėta, jog ypatingas dėmesys, be kita ko, turėtų būti skiriamas kalnuotiems regionams; kadangi nemažai ES politikos priemonių, programų ir strategijų turi netiesioginį poveikį kalnuotiems regionams; |
| --- | --- |

X.

kadangi SESV 174 straipsnio 3 dalyje konkrečiai paminėta, jog ypatingas dėmesys, be kita ko, turėtų būti skiriamas kalnuotiems regionams; kadangi nemažai ES politikos priemonių, programų ir strategijų turi netiesioginį poveikį kalnuotiems regionams;

Koordinuota koncepcija ir bendrosios aplinkybės

| 1. | ragina Komisiją pradėti kurti sanglaudos politikos srityje taikomą funkcinių kalnuotų regionų darbinę apibrėžtį, kuria būtų papildyta Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai vartojama kalnuotų regionų apibrėžtis, siekiant pagerinti atitinkamos politikos ir priemonių koordinavimą; mano, kad tokia apibrėžtis turi būti plati ir įtrauki, joje turi būti atsižvelgiama į įvairius veiksnius, pvz., aukštį, prieinamumą ir statumą; ragina Komisiją taip pat pateikti išsamią salose ir atokiausiuose regionuose esančių vulkaninių regionų apibrėžtį, taip pat vietovių, kurios, nors nėra kalnų vietovės, yra labai su jomis susijusios; šiuo klausimu pažymi ES strategijoje dėl Alpių regiono atspindėtą gerą iniciatyvą – idėją į strategiją įtraukti nekalnuotas vietoves; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją pradėti kurti sanglaudos politikos srityje taikomą funkcinių kalnuotų regionų darbinę apibrėžtį, kuria būtų papildyta Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai vartojama kalnuotų regionų apibrėžtis, siekiant pagerinti atitinkamos politikos ir priemonių koordinavimą; mano, kad tokia apibrėžtis turi būti plati ir įtrauki, joje turi būti atsižvelgiama į įvairius veiksnius, pvz., aukštį, prieinamumą ir statumą; ragina Komisiją taip pat pateikti išsamią salose ir atokiausiuose regionuose esančių vulkaninių regionų apibrėžtį, taip pat vietovių, kurios, nors nėra kalnų vietovės, yra labai su jomis susijusios; šiuo klausimu pažymi ES strategijoje dėl Alpių regiono atspindėtą gerą iniciatyvą – idėją į strategiją įtraukti nekalnuotas vietoves;

| 2. | mano, kad ES politikos priemonėse kalnuotų regionų atžvilgiu turėtų būti laikomasi ypatingos koncepcijos, nes šie regionai susiduria su akivaizdžiais struktūriniais sunkumais; šiems regionams reikia papildomos paramos, kad jie įveiktų klimato kaitos iššūkius, galėtų teikti įsidarbinimo galimybes visą laiką, o ne vien sezono metu, vystyti ekonomiką, užkirsti kelią gaivalinėms nelaimėms ir jas valdyti, taip pat saugotų aplinką, ir jiems turėtų būti padedama pasiekti ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslus; mano, kad dėl šių priežasčių kalnuoti regionai turėtų būti įtraukti į visus ES politikos priemonių aspektus, įskaitant sanglaudos politiką, nustatant teritorinio poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad ES politikos priemonėse kalnuotų regionų atžvilgiu turėtų būti laikomasi ypatingos koncepcijos, nes šie regionai susiduria su akivaizdžiais struktūriniais sunkumais; šiems regionams reikia papildomos paramos, kad jie įveiktų klimato kaitos iššūkius, galėtų teikti įsidarbinimo galimybes visą laiką, o ne vien sezono metu, vystyti ekonomiką, užkirsti kelią gaivalinėms nelaimėms ir jas valdyti, taip pat saugotų aplinką, ir jiems turėtų būti padedama pasiekti ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslus; mano, kad dėl šių priežasčių kalnuoti regionai turėtų būti įtraukti į visus ES politikos priemonių aspektus, įskaitant sanglaudos politiką, nustatant teritorinio poveikio vertinimą;

| 3. | pripažįsta, kad ES neturi konkrečios politikos kalnuotiems regionams, ir pažymi, kad esamos politikos priemonės, programos ir strategijos, turinčios netiesioginį poveikį tokiems regionams, yra pagrindas sudaryti „ES kalnuotų regionų darbotvarkę“, pagal kurią turėtų būti parengta ES strategija, orientuota į ilgalaikį kalnuotų regionų ir nuo jų priklausomų teritorijų vystymąsi; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad ES neturi konkrečios politikos kalnuotiems regionams, ir pažymi, kad esamos politikos priemonės, programos ir strategijos, turinčios netiesioginį poveikį tokiems regionams, yra pagrindas sudaryti „ES kalnuotų regionų darbotvarkę“, pagal kurią turėtų būti parengta ES strategija, orientuota į ilgalaikį kalnuotų regionų ir nuo jų priklausomų teritorijų vystymąsi;

| 4. | ragina Komisiją rengti ES kalnuotų regionų darbotvarkę, kuri turėtų būti sistema, prisidedanti prie tarptautinės, tarpvalstybinės ir tarpregioninės politikos priemonių; mano, kad būsimoje darbotvarkėje turėtų būti nurodyti šių regionų vystymo prioritetai, kad būtų galima geriau su jais suderinti sektorių politikos priemones ir galimybes jas finansuoti iš ES fondų ir kad būtų galima įtvirtinti ilgalaikes tvarias įtraukties politikos priemones; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją rengti ES kalnuotų regionų darbotvarkę, kuri turėtų būti sistema, prisidedanti prie tarptautinės, tarpvalstybinės ir tarpregioninės politikos priemonių; mano, kad būsimoje darbotvarkėje turėtų būti nurodyti šių regionų vystymo prioritetai, kad būtų galima geriau su jais suderinti sektorių politikos priemones ir galimybes jas finansuoti iš ES fondų ir kad būtų galima įtvirtinti ilgalaikes tvarias įtraukties politikos priemones;

| 5. | ragina Europos Komisiją pagal šią programą parengti konkrečią ir išsamią Europos ledynų, kurie, kaip manoma, išnyks iki 2050 m., apsaugos programą; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos Komisiją pagal šią programą parengti konkrečią ir išsamią Europos ledynų, kurie, kaip manoma, išnyks iki 2050 m., apsaugos programą;

| 6. | ragina didinti sinergiją koordinuojant ES politikos priemones, strategijas ir programas, turinčias netiesioginį poveikį kalnuotiems regionams, pvz., programą „Horizontas 2020“, Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą, programą LIFE, „Natura 2000“, ES plačiajuosčio ryšio strategiją, ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, ES aplinkosaugos veiksmų programą, Europos infrastruktūros tinklų priemonę, Europos teritorinį bendradarbiavimą, ESI fondus ir Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), taip pat makroregioninės strategijos iniciatyvas; ragina Komisiją apsvarstyti specifinį šių programų taikymą ir jų įgyvendinimą kalnuotuose regionuose; |
| --- | --- |

6.

ragina didinti sinergiją koordinuojant ES politikos priemones, strategijas ir programas, turinčias netiesioginį poveikį kalnuotiems regionams, pvz., programą „Horizontas 2020“, Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą, programą LIFE, „Natura 2000“, ES plačiajuosčio ryšio strategiją, ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, ES aplinkosaugos veiksmų programą, Europos infrastruktūros tinklų priemonę, Europos teritorinį bendradarbiavimą, ESI fondus ir Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), taip pat makroregioninės strategijos iniciatyvas; ragina Komisiją apsvarstyti specifinį šių programų taikymą ir jų įgyvendinimą kalnuotuose regionuose;

| 7. | pabrėžia, kaip svarbu pasiekti visų politikos sričių, priemonių ir sektorių sąveiką, o kad tai būtų galima padaryti, reikia taikyti integruotą požiūrį; pabrėžia vertingą patirtį, įgytą įgyvendinant Alpių konvenciją, kuria derinami ekonominiai, socialiniai ir aplinkosaugos interesai; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kaip svarbu pasiekti visų politikos sričių, priemonių ir sektorių sąveiką, o kad tai būtų galima padaryti, reikia taikyti integruotą požiūrį; pabrėžia vertingą patirtį, įgytą įgyvendinant Alpių konvenciją, kuria derinami ekonominiai, socialiniai ir aplinkosaugos interesai;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad kalnuotuose regionuose trūksta žemės, kuri būtų tinkama naudoti, o tai yra galima konfliktų priežastis, kylanti dėl skirtingų ar sutampančių interesų žemės klasifikavimo ir naudojimo; todėl ragina valstybes nares rengti ir taikyti teritorijų planavimo priemones, kuriomis būtų sudaromos palankesnės sąlygos koordinavimui, o visuomenė būtų skatinama dalyvauti teritorinėje plėtroje; mano, kad Alpių konvencijos protokolas dėl teritorijų planavimo ir darnaus vystymosi yra svarbus pavyzdys, kuriuo turėtų būti toliau remiamasi; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad kalnuotuose regionuose trūksta žemės, kuri būtų tinkama naudoti, o tai yra galima konfliktų priežastis, kylanti dėl skirtingų ar sutampančių interesų žemės klasifikavimo ir naudojimo; todėl ragina valstybes nares rengti ir taikyti teritorijų planavimo priemones, kuriomis būtų sudaromos palankesnės sąlygos koordinavimui, o visuomenė būtų skatinama dalyvauti teritorinėje plėtroje; mano, kad Alpių konvencijos protokolas dėl teritorijų planavimo ir darnaus vystymosi yra svarbus pavyzdys, kuriuo turėtų būti toliau remiamasi;

| 9. | ragina valstybes nares, besiribojančias su viena ar keliomis kitomis valstybėmis, taikyti bendrus gamtos parkų valdymo, plėtros ir apsaugos metodus; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares, besiribojančias su viena ar keliomis kitomis valstybėmis, taikyti bendrus gamtos parkų valdymo, plėtros ir apsaugos metodus;

| 10. | pažymi, kad neseniai įvykdytos bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir regioninės politikos reformos sudaro sąlygas valdyti ES sanglaudos lėšas regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad neseniai įvykdytos bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir regioninės politikos reformos sudaro sąlygas valdyti ES sanglaudos lėšas regionų lygmeniu;

| 11. | ragina valdymo institucijas apsvarstyti ESI fondų nacionalinio lygmens asignavimų padidinimą siekiant paremti neišvystytas kalnuotas vietoves, kai įmanoma, pasitelkiant daugiasektorinės politikos koncepciją; ragina valstybes nares skatinti investuoti į kalnuotas vietoves palaikant tokioms vietovėms skirtų veiksmų programų finansavimą; |
| --- | --- |

11.

ragina valdymo institucijas apsvarstyti ESI fondų nacionalinio lygmens asignavimų padidinimą siekiant paremti neišvystytas kalnuotas vietoves, kai įmanoma, pasitelkiant daugiasektorinės politikos koncepciją; ragina valstybes nares skatinti investuoti į kalnuotas vietoves palaikant tokioms vietovėms skirtų veiksmų programų finansavimą;

| 12. | pabrėžia, kad prioritetas turi būti teikiamas teritorinei sanglaudos politikos dimensijai – turi būti vykdomos tikslinės teritorinės plėtros iniciatyvos ir teikiama papildoma parama Europos lygmens teritoriniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad prioritetas turi būti teikiamas teritorinei sanglaudos politikos dimensijai – turi būti vykdomos tikslinės teritorinės plėtros iniciatyvos ir teikiama papildoma parama Europos lygmens teritoriniam bendradarbiavimui;

| 13. | pabrėžia, kad valstybės narės ir regionai pagal Kaimo plėtros reglamentą turi galimybę kurti teminius paprogramius, kuriuose dėmesys būtų sutelkiamas į kalnuotų vietovių, kurios teikiant viešąjį finansavimą atitinka didesnės paramos kriterijus, reikmes; ragina juos pasinaudoti šiomis galimybėmis; pažymi, kad iki šiol nė viena kompetentinga institucija nepasirinko šios galimybės; vis dėlto mano, kad tai nebūtinai reiškia, jog šiems regionams nenumatyta speciali parama; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad valstybės narės ir regionai pagal Kaimo plėtros reglamentą turi galimybę kurti teminius paprogramius, kuriuose dėmesys būtų sutelkiamas į kalnuotų vietovių, kurios teikiant viešąjį finansavimą atitinka didesnės paramos kriterijus, reikmes; ragina juos pasinaudoti šiomis galimybėmis; pažymi, kad iki šiol nė viena kompetentinga institucija nepasirinko šios galimybės; vis dėlto mano, kad tai nebūtinai reiškia, jog šiems regionams nenumatyta speciali parama;

| 14. | skatina valstybes nares kalnuotų vietovių vystymąsi remti naudojantis tokiomis priemonėmis, kaip integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP) priemonės, siekiant remti jų konkrečias vystymosi galimybes ir tikslus; ragina remti vietos veiklos grupes, siekiant skatinti bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą, kad būtų skatinama plėtoti tarpvalstybinius tinklus ir kooperacinius darbo metodus; |
| --- | --- |

14.

skatina valstybes nares kalnuotų vietovių vystymąsi remti naudojantis tokiomis priemonėmis, kaip integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP) priemonės, siekiant remti jų konkrečias vystymosi galimybes ir tikslus; ragina remti vietos veiklos grupes, siekiant skatinti bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą, kad būtų skatinama plėtoti tarpvalstybinius tinklus ir kooperacinius darbo metodus;

| 15. | pabrėžia, kokia svarbi ir kokių galimybių teikia ES kalnuotų regionų darnaus vystymosi makroregioninių strategijų, tam tikrais atvejais apimančių tvirto tarpvalstybinio bendradarbiavimo aspektus, esama ir būsima plėtra; ragina atsižvelgti į kitų ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo patirtį; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kokia svarbi ir kokių galimybių teikia ES kalnuotų regionų darnaus vystymosi makroregioninių strategijų, tam tikrais atvejais apimančių tvirto tarpvalstybinio bendradarbiavimo aspektus, esama ir būsima plėtra; ragina atsižvelgti į kitų ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo patirtį;

| 16. | teigiamai vertina ES strategijoje dėl Dunojaus regiono numatytas dabartines iniciatyvas Karpatų kalnams ir padarytą pažangą, susijusią su ES Alpių makroregionine strategija; pažymi, kad pastaroji strategija yra geras integruotos teritorinės plėtros koncepcijos pavyzdys, kai atsižvelgiama į kalnuotas vietoves ir su jomis susijusius regionus; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina ES strategijoje dėl Dunojaus regiono numatytas dabartines iniciatyvas Karpatų kalnams ir padarytą pažangą, susijusią su ES Alpių makroregionine strategija; pažymi, kad pastaroji strategija yra geras integruotos teritorinės plėtros koncepcijos pavyzdys, kai atsižvelgiama į kalnuotas vietoves ir su jomis susijusius regionus;

| 17. | mano, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo priemonė yra puiki galimybė kalnuotiems regionams, daugeliu atvejų esantiems prie nacionalinių sienų, keistis geriausia patirtimi ir žiniomis; ragina būsimoje Europos teritorinio bendradarbiavimo priemonėje numatyti konkretų kalnų aspektą; teigiamai vertina tokias iniciatyvas, kaip „Kovos su gyventojų skaičiaus mažėjimu kalnuotose vietovėse politika“ (PADIMA), kuriomis siekiama spręsti konkrečias kalnuotų regionų patiriamas problemas; pabrėžia, kokios svarbios yra INTERREG programos ir kitos bendradarbiavimo iniciatyvos, pvz., Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) ir Europos ekonominių interesų grupės (EEIG), kelioms valstybėms priklausančiose kalnuotose vietovėse kartu ir koordinuotai vystant bendras kalnų erdves ir masyvus; |
| --- | --- |

17.

mano, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo priemonė yra puiki galimybė kalnuotiems regionams, daugeliu atvejų esantiems prie nacionalinių sienų, keistis geriausia patirtimi ir žiniomis; ragina būsimoje Europos teritorinio bendradarbiavimo priemonėje numatyti konkretų kalnų aspektą; teigiamai vertina tokias iniciatyvas, kaip „Kovos su gyventojų skaičiaus mažėjimu kalnuotose vietovėse politika“ (PADIMA), kuriomis siekiama spręsti konkrečias kalnuotų regionų patiriamas problemas; pabrėžia, kokios svarbios yra INTERREG programos ir kitos bendradarbiavimo iniciatyvos, pvz., Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) ir Europos ekonominių interesų grupės (EEIG), kelioms valstybėms priklausančiose kalnuotose vietovėse kartu ir koordinuotai vystant bendras kalnų erdves ir masyvus;

| 18. | ragina Komisiją pateikti komunikatą, į kurį būtų įtraukta „ES kalnuotų regionų darbotvarkė“, o tada – Baltąją knygą dėl kalnuotų regionų vystymosi, kuri būtų grindžiama geriausia patirtimi ir apimtų vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijas ir kitus atitinkamus veikėjus, įskaitant ekonominius ir socialinius partnerius bei pilietinės visuomenės atstovus; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją pateikti komunikatą, į kurį būtų įtraukta „ES kalnuotų regionų darbotvarkė“, o tada – Baltąją knygą dėl kalnuotų regionų vystymosi, kuri būtų grindžiama geriausia patirtimi ir apimtų vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijas ir kitus atitinkamus veikėjus, įskaitant ekonominius ir socialinius partnerius bei pilietinės visuomenės atstovus;

| 19. | primygtinai ragina, kad Komisija ir kiti suinteresuotieji subjektai nuolat išsamiai vertintų kalnuotų regionų sąlygas Europos Sąjungoje ir nagrinėtų duomenis, pvz., sanglaudos politikos veiksmų programų įgyvendinimo rezultatus ir gyvenimo kokybės bei demografinių pokyčių rodiklius – tada bus galima tinkamai orientuoti ES finansavimą ir politikos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

19.

primygtinai ragina, kad Komisija ir kiti suinteresuotieji subjektai nuolat išsamiai vertintų kalnuotų regionų sąlygas Europos Sąjungoje ir nagrinėtų duomenis, pvz., sanglaudos politikos veiksmų programų įgyvendinimo rezultatus ir gyvenimo kokybės bei demografinių pokyčių rodiklius – tada bus galima tinkamai orientuoti ES finansavimą ir politikos įgyvendinimą;

| 20. | pabrėžia, kad reikia sugebėti remtis ir politikos iniciatyvas grįsti patikimais išskaidytais statistiniais duomenimis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad reikia sugebėti remtis ir politikos iniciatyvas grįsti patikimais išskaidytais statistiniais duomenimis;

| 21. | ragina įgyvendinant kalnuotiems regionams skirtą politiką bendradarbiauti su ES nepriklausančiomis Europos valstybėmis ir regionų bei vietos valdžia; |
| --- | --- |

21.

ragina įgyvendinant kalnuotiems regionams skirtą politiką bendradarbiauti su ES nepriklausančiomis Europos valstybėmis ir regionų bei vietos valdžia;

| 22. | ragina Komisiją siekiant konkrečių rezultatų skatinti kalnuotuose regionuose naudoti finansines priemones; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją siekiant konkrečių rezultatų skatinti kalnuotuose regionuose naudoti finansines priemones;

| 23. | teigiamai vertina vykstančias diskusijas apie sanglaudos politikos supaprastinimą; tikisi, kad paprastesnė sistema ir priemonių, kurias suinteresuotiesiems subjektams ir naudos gavėjams būtų lengviau naudoti, prieinamumas padės vystyti ES kalnuotus regionus; ragina ypatingą dėmesį skirti paprastinimui ir pastangoms sudaryti geresnes sąlygas investicijoms kalnuotuose regionuose; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina vykstančias diskusijas apie sanglaudos politikos supaprastinimą; tikisi, kad paprastesnė sistema ir priemonių, kurias suinteresuotiesiems subjektams ir naudos gavėjams būtų lengviau naudoti, prieinamumas padės vystyti ES kalnuotus regionus; ragina ypatingą dėmesį skirti paprastinimui ir pastangoms sudaryti geresnes sąlygas investicijoms kalnuotuose regionuose;

| 24. | ragina Komisiją pasiūlyti paskelbti Europos salų ir kalnų metus; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją pasiūlyti paskelbti Europos salų ir kalnų metus;

Darbo vietos ir ekonomikos augimas kalnuotuose regionuose

| 25. | pažymi, kad dėl nepakankamo prieinamumo, infrastruktūros, sujungiamumo ir žmogiškųjų išteklių mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) kalnuotuose regionuose susiduria su dideliais sunkumais; ragina Komisiją ypatingą dėmesį kreipti į MVĮ plėtrą kalnuotuose regionuose, ypač vietovėse, nukentėjusiose nuo gaivalinių ir klimato kaitos paaštrintų nelaimių, ir primygtinai ragina valstybes nares atitinkamai teikti pirmenybę investicijoms į infrastruktūrą ir paslaugas kalnuotose vietovėse; ragina užtikrinti ESI fondų ir kitų ES subsidijuojamų programų ir iniciatyvų sąveiką siekiant suformuoti holistinę veiksmingą koncepciją, kad būtų užtikrinta kuo didesnė MVĮ ir verslumo parama; pabrėžia, kad integruotos kalnuotiems regionams skirtos į vietos lygmenį orientuotos strategijos turėtų būti kuriamos siekiant nustatyti konkrečias plėtros galimybes ir turėtų įtraukti priemones, kuriomis siekiama sustiprinti vietos lygmens MVĮ tarpusavio ryšį, tarpsektorinius ryšius ir ryšius sektorių viduje ir pagerinti koordinavimą; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad dėl nepakankamo prieinamumo, infrastruktūros, sujungiamumo ir žmogiškųjų išteklių mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) kalnuotuose regionuose susiduria su dideliais sunkumais; ragina Komisiją ypatingą dėmesį kreipti į MVĮ plėtrą kalnuotuose regionuose, ypač vietovėse, nukentėjusiose nuo gaivalinių ir klimato kaitos paaštrintų nelaimių, ir primygtinai ragina valstybes nares atitinkamai teikti pirmenybę investicijoms į infrastruktūrą ir paslaugas kalnuotose vietovėse; ragina užtikrinti ESI fondų ir kitų ES subsidijuojamų programų ir iniciatyvų sąveiką siekiant suformuoti holistinę veiksmingą koncepciją, kad būtų užtikrinta kuo didesnė MVĮ ir verslumo parama; pabrėžia, kad integruotos kalnuotiems regionams skirtos į vietos lygmenį orientuotos strategijos turėtų būti kuriamos siekiant nustatyti konkrečias plėtros galimybes ir turėtų įtraukti priemones, kuriomis siekiama sustiprinti vietos lygmens MVĮ tarpusavio ryšį, tarpsektorinius ryšius ir ryšius sektorių viduje ir pagerinti koordinavimą;

| 26. | pabrėžia, kad plėtojant turizmą ir vykdant aplinkosaugos veiklą itin svarbu plėtoti sudėtinę žemės ūkio gamybą ir organizuoti maisto tiekimo grandines kalnuotose vietovėse bendradarbiaujant su gamintojų organizacijų asociacijomis, kurios stiprina ūkininkų derybinę galią, arba kuriant vietos rinkas ir trumpas tiekimo grandines; pabrėžia, kad reikia užtikrinti galimybę patekti į dideles rinkas ir pradėti taikyti produktų kokybės užtikrinimo, skatinimo ir apsaugos priemones, taip gerinant žemės ūkio produktų rinkodarą ir įtraukiant juos į atitinkamos geografinės vietovės bendruosius turizmo produktus; be to, kadangi kalnuotose vietovėse yra daug galimybių gaminti aukštos kokybės maisto produktus, ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti diskusijas dėl specialaus kalnų vietovėse pagamintų produktų ženklinimo ES lygmeniu; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad plėtojant turizmą ir vykdant aplinkosaugos veiklą itin svarbu plėtoti sudėtinę žemės ūkio gamybą ir organizuoti maisto tiekimo grandines kalnuotose vietovėse bendradarbiaujant su gamintojų organizacijų asociacijomis, kurios stiprina ūkininkų derybinę galią, arba kuriant vietos rinkas ir trumpas tiekimo grandines; pabrėžia, kad reikia užtikrinti galimybę patekti į dideles rinkas ir pradėti taikyti produktų kokybės užtikrinimo, skatinimo ir apsaugos priemones, taip gerinant žemės ūkio produktų rinkodarą ir įtraukiant juos į atitinkamos geografinės vietovės bendruosius turizmo produktus; be to, kadangi kalnuotose vietovėse yra daug galimybių gaminti aukštos kokybės maisto produktus, ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti diskusijas dėl specialaus kalnų vietovėse pagamintų produktų ženklinimo ES lygmeniu;

| 27. | šiomis aplinkybėmis pripažįsta, kad, norint užtikrinti teigiamą poveikį kalnuotose vietovėse, žemės ūkio produktams ir pastangoms sukurti pridėtinę vertę pasitelkiant sąveikas su kitais ES fondais ir iniciatyvomis, taip pat privačiomis finansinėmis priemonėmis, reikalinga parama iš EŽŪFKP; |
| --- | --- |

27.

šiomis aplinkybėmis pripažįsta, kad, norint užtikrinti teigiamą poveikį kalnuotose vietovėse, žemės ūkio produktams ir pastangoms sukurti pridėtinę vertę pasitelkiant sąveikas su kitais ES fondais ir iniciatyvomis, taip pat privačiomis finansinėmis priemonėmis, reikalinga parama iš EŽŪFKP;

| 28. | teigiamai vertina ES miškų strategijos klausimais padarytą pažangą; remia darnų miškų vystymąsi Sąjungos lygmeniu, ypač miškų įnašą į aplinkos apsaugą, biologinę įvairovę ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų įgyvendinimą; pažymi, kad strategijoje būtų galima pabrėžti ekonominius miškininkystės aspektus; |
| --- | --- |

28.

teigiamai vertina ES miškų strategijos klausimais padarytą pažangą; remia darnų miškų vystymąsi Sąjungos lygmeniu, ypač miškų įnašą į aplinkos apsaugą, biologinę įvairovę ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų įgyvendinimą; pažymi, kad strategijoje būtų galima pabrėžti ekonominius miškininkystės aspektus;

| 29. | mano, kad miškininkystė gali teikti darbo vietas ir užtikrinti kalnuotų regionų ekonominį vystymąsi, todėl ateityje miškų ištekliai turi būti užtikrinami tausiai juos naudojant; primena, kad miškai yra labai svarbūs ekosistemai ir kalnuotose vietovėse atlieka labai svarbią sniego griūčių, nuošliaužų ir potvynių prevencijos funkciją; ragina remti miškininkystės sektoriuje dirbančias MVĮ, ypač įsikūrusias kalnuotose vietovėse ir visapusiškai besilaikančias aplinkos tvarumo principo; pabrėžia ypatingą ekonominį ir socialinį miškininkystės vaidmenį kalnuotose vietovėse ir investicijų, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą miškininkystės išteklių naudojimą tuose regionuose, svarbą; primena, kad miškai yra labai svarbūs apsirūpinant pirminėmis ir antrinėmis žaliavomis, kurios naudojamos farmacijos, kosmetikos ir maisto pramonėje, vadinasi, ir kuriant darbo vietas; todėl įgyvendinant sanglaudos politiką ragina skirti daugiau dėmesio tvariai miškininkystei; |
| --- | --- |

29.

mano, kad miškininkystė gali teikti darbo vietas ir užtikrinti kalnuotų regionų ekonominį vystymąsi, todėl ateityje miškų ištekliai turi būti užtikrinami tausiai juos naudojant; primena, kad miškai yra labai svarbūs ekosistemai ir kalnuotose vietovėse atlieka labai svarbią sniego griūčių, nuošliaužų ir potvynių prevencijos funkciją; ragina remti miškininkystės sektoriuje dirbančias MVĮ, ypač įsikūrusias kalnuotose vietovėse ir visapusiškai besilaikančias aplinkos tvarumo principo; pabrėžia ypatingą ekonominį ir socialinį miškininkystės vaidmenį kalnuotose vietovėse ir investicijų, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą miškininkystės išteklių naudojimą tuose regionuose, svarbą; primena, kad miškai yra labai svarbūs apsirūpinant pirminėmis ir antrinėmis žaliavomis, kurios naudojamos farmacijos, kosmetikos ir maisto pramonėje, vadinasi, ir kuriant darbo vietas; todėl įgyvendinant sanglaudos politiką ragina skirti daugiau dėmesio tvariai miškininkystei;

| 30. | ragina numatyti papildomų paskatų siekiant išsaugoti mažas perdirbimo įmones ir mažuosius bei vidutinius ūkius kalnuotose vietovėse, nes jie yra svarbus užimtumo šaltinis ir gamina ypatingų kokybės savybių turinčius produktus, tačiau patiria vidutiniškai didesnes išlaidas ir gauna mažesnį pelną nei intensyvia augalininkyste ar gyvulininkyste besiverčiantys ūkiai; ragina Komisiją skatinti bandomąsias iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama atnaujinti tradicinę ekonominę veiklą, įskaitant žemės ūkio veiklą ir amatus, kalnuotose vietovėse, kuriose mažėja gyventojų skaičius; ragina Komisiją ir valstybes nares remti administracinių procedūrų, susijusių su paraiškų paramai gauti tvarkymu ir fondų lėšų valdymu, supaprastinimą, kad mažos bendruomenės turėtų geresnių galimybių pasinaudoti finansavimu ir galėtų skatinti ilgalaikį vystymąsi, rinkų prieinamumą ir gamintojų organizacijų kūrimąsi kalnuotose vietovėse; |
| --- | --- |

30.

ragina numatyti papildomų paskatų siekiant išsaugoti mažas perdirbimo įmones ir mažuosius bei vidutinius ūkius kalnuotose vietovėse, nes jie yra svarbus užimtumo šaltinis ir gamina ypatingų kokybės savybių turinčius produktus, tačiau patiria vidutiniškai didesnes išlaidas ir gauna mažesnį pelną nei intensyvia augalininkyste ar gyvulininkyste besiverčiantys ūkiai; ragina Komisiją skatinti bandomąsias iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama atnaujinti tradicinę ekonominę veiklą, įskaitant žemės ūkio veiklą ir amatus, kalnuotose vietovėse, kuriose mažėja gyventojų skaičius; ragina Komisiją ir valstybes nares remti administracinių procedūrų, susijusių su paraiškų paramai gauti tvarkymu ir fondų lėšų valdymu, supaprastinimą, kad mažos bendruomenės turėtų geresnių galimybių pasinaudoti finansavimu ir galėtų skatinti ilgalaikį vystymąsi, rinkų prieinamumą ir gamintojų organizacijų kūrimąsi kalnuotose vietovėse;

| 31. | ragina ESI fondų naudos gavėjus kalnuotuose regionuose įvertinti vietos mastu įrengiamų technologinių tvarių pramonės parkų teikiamas galimybes bei poreikius ir, atlikus tinkamas galimybių studijas ir sąnaudų ir naudos analizę, apsvarstyti galimybę ES ir nacionalinėmis lėšomis juos įrengti; |
| --- | --- |

31.

ragina ESI fondų naudos gavėjus kalnuotuose regionuose įvertinti vietos mastu įrengiamų technologinių tvarių pramonės parkų teikiamas galimybes bei poreikius ir, atlikus tinkamas galimybių studijas ir sąnaudų ir naudos analizę, apsvarstyti galimybę ES ir nacionalinėmis lėšomis juos įrengti;

| 32. | pabrėžia, kad siekiant pagerinti kalnuotų regionų teikiamas galimybes tam tikrais atvejais reikalingos pažangiosios specializacijos strategijos; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad siekiant pagerinti kalnuotų regionų teikiamas galimybes tam tikrais atvejais reikalingos pažangiosios specializacijos strategijos;

| 33. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kuris, užtikrinant integracinį ir darnų kalnuotų regionų vystymąsi, taip pat siekiant kovoti su marginalizuotų grupių atskirtimi ir lyčių nelygybe, gali tekti socialinėms įmonėms ir alternatyviems verslo modeliams, pvz., kooperatyvams ir savidraudos bendrovėms; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia svarbų vaidmenį, kuris, užtikrinant integracinį ir darnų kalnuotų regionų vystymąsi, taip pat siekiant kovoti su marginalizuotų grupių atskirtimi ir lyčių nelygybe, gali tekti socialinėms įmonėms ir alternatyviems verslo modeliams, pvz., kooperatyvams ir savidraudos bendrovėms;

| 34. | pritaria ESI fondų naudojimui netaršiems į ateitį orientuotiems ekonomikos sektoriams, pvz., darniam turizmui, kultūros paveldui, tvariai miškininkystei, sparčiojo interneto plėtrai, amatams ir atsinaujinančiųjų išteklių energijai; pabrėžia, kaip svarbu kurti naujus novatoriškus turizmo modelius ir skatinti sėkmingus esamus modelius; |
| --- | --- |

34.

pritaria ESI fondų naudojimui netaršiems į ateitį orientuotiems ekonomikos sektoriams, pvz., darniam turizmui, kultūros paveldui, tvariai miškininkystei, sparčiojo interneto plėtrai, amatams ir atsinaujinančiųjų išteklių energijai; pabrėžia, kaip svarbu kurti naujus novatoriškus turizmo modelius ir skatinti sėkmingus esamus modelius;

Kalnuotų regionų socialinis ir ekonominis aspektas

| 35. | pažymi, kad sanglaudos politikoje būtų galima pabrėžti paramą perėjimui prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, atsparios klimato kaitos poveikiui, efektyviai išteklius naudojančios ir ekologiškai tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad sanglaudos politikoje būtų galima pabrėžti paramą perėjimui prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, atsparios klimato kaitos poveikiui, efektyviai išteklius naudojančios ir ekologiškai tvarios ekonomikos;

| 36. | mano, kad darbo jėgos kvalifikacijos kėlimas ir naujų darbo vietų kūrimas žaliojoje ekonomikoje turėtų būti vieni iš ESI fondų investicijų prioritetų, ir pabrėžia, kad ES politikos priemonėmis turėtų būti remiamas mokymas tokiose srityse, kaip kalnų žemės ūkis, darnus turizmas, amatai, tvari miškininkystė ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijos; |
| --- | --- |

36.

mano, kad darbo jėgos kvalifikacijos kėlimas ir naujų darbo vietų kūrimas žaliojoje ekonomikoje turėtų būti vieni iš ESI fondų investicijų prioritetų, ir pabrėžia, kad ES politikos priemonėmis turėtų būti remiamas mokymas tokiose srityse, kaip kalnų žemės ūkis, darnus turizmas, amatai, tvari miškininkystė ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijos;

| 37. | teigiamai vertina iniciatyvas, kuriomis siekiama į žemės ūkio sektorių pritraukti jaunimo, ir ragina Komisiją rengti panašias programas kalnuotoms vietovėms; primygtinai ragina imtis priemonių, kuriomis jauni verslininkai būtų skatinami plėtoti savo veiklą su kultūriniu paveldu susijusiose srityse, o ne apsiriboti tik sezonine veikla; atkreipia dėmesį į mokslo institutų ir kitų švietimo įstaigų, kurių programos apima su žemės ūkio veikla kalnuotose vietovėse susijusius klausimus, vaidmenį; skatina jaunuosius ūkininkus dalyvauti mainų programose ir e. mokymosi platformose; |
| --- | --- |

37.

teigiamai vertina iniciatyvas, kuriomis siekiama į žemės ūkio sektorių pritraukti jaunimo, ir ragina Komisiją rengti panašias programas kalnuotoms vietovėms; primygtinai ragina imtis priemonių, kuriomis jauni verslininkai būtų skatinami plėtoti savo veiklą su kultūriniu paveldu susijusiose srityse, o ne apsiriboti tik sezonine veikla; atkreipia dėmesį į mokslo institutų ir kitų švietimo įstaigų, kurių programos apima su žemės ūkio veikla kalnuotose vietovėse susijusius klausimus, vaidmenį; skatina jaunuosius ūkininkus dalyvauti mainų programose ir e. mokymosi platformose;

| 38. | pabrėžia, koks svarbus moterų ir mergaičių švietimas ir jų įtraukimas į tokias sritis, kaip mokslas, technologijos, inžinerija, matematika ir verslumas, įskaitant žaliosios ekonomikos sektorius; mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas siekiant remti ir skatinti moteris ūkininkes ir tiesioginės rinkodaros, turizmo, amatų srityse bei įgyvendinant projektus savarankiškai dirbančias moteris; pabrėžia moterų aktyvaus dalyvavimo ir vaidmens kalnuotose vietovėse svarbą, visų pirma skatinant inovacijas ir bendradarbiavimo procesus, taip pat išsaugant tinkamą tų vietovių funkcionavimą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares, panaudojant esamus išteklius ir tvarką, imtis moterims pritaikytų mikrofinansavimo ir mikrokreditų iniciatyvų ir užtikrinti karjeros galimybes moterims naudojant tarpvalstybiniams projektams skirtas ir Europos socialiniame fonde numatytas lėšas; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, koks svarbus moterų ir mergaičių švietimas ir jų įtraukimas į tokias sritis, kaip mokslas, technologijos, inžinerija, matematika ir verslumas, įskaitant žaliosios ekonomikos sektorius; mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas siekiant remti ir skatinti moteris ūkininkes ir tiesioginės rinkodaros, turizmo, amatų srityse bei įgyvendinant projektus savarankiškai dirbančias moteris; pabrėžia moterų aktyvaus dalyvavimo ir vaidmens kalnuotose vietovėse svarbą, visų pirma skatinant inovacijas ir bendradarbiavimo procesus, taip pat išsaugant tinkamą tų vietovių funkcionavimą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares, panaudojant esamus išteklius ir tvarką, imtis moterims pritaikytų mikrofinansavimo ir mikrokreditų iniciatyvų ir užtikrinti karjeros galimybes moterims naudojant tarpvalstybiniams projektams skirtas ir Europos socialiniame fonde numatytas lėšas;

| 39. | pabrėžia, kad atliekant naujausią BŽŪP reformą buvo atsižvelgta į kalnuotų vietovių svarbą ir įtrauktos veiksmingos priemonės, kurias numatyta taikyti ES; mano, kad BŽŪP turėtų būti siekiama kompensuoti gamtinius ir ekonominius trūkumus, dėl kurių kenčia ūkininkai, bet kartu reikėtų suteikti jiems priemonių, kaip pasinaudoti turimais privalumais; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad atliekant naujausią BŽŪP reformą buvo atsižvelgta į kalnuotų vietovių svarbą ir įtrauktos veiksmingos priemonės, kurias numatyta taikyti ES; mano, kad BŽŪP turėtų būti siekiama kompensuoti gamtinius ir ekonominius trūkumus, dėl kurių kenčia ūkininkai, bet kartu reikėtų suteikti jiems priemonių, kaip pasinaudoti turimais privalumais;

| 40. | pabrėžia BŽŪP pirmojo ramsčio pagalbos svarbą siekiant išsaugoti žemės ūkio gamybą ir ūkininkų pajamas kalnuotose vietovėse; primena, kad valstybės narės, norėdamos padėti pasiekti šių tikslų, turi galimybę taikyti konkrečią tiesioginę pagalbą ir susietąsias išmokas; primena, kad dėl nepakankamos vidinės konvergencijos tam tikra atsietoji parama pagal pirmąjį ramstį daugelyje valstybių narių yra gerokai mažesnė nei pirminio ūkininkavimo vietovėse, dėl to ūkių konkurencingumas dar labiau ribojamas; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia BŽŪP pirmojo ramsčio pagalbos svarbą siekiant išsaugoti žemės ūkio gamybą ir ūkininkų pajamas kalnuotose vietovėse; primena, kad valstybės narės, norėdamos padėti pasiekti šių tikslų, turi galimybę taikyti konkrečią tiesioginę pagalbą ir susietąsias išmokas; primena, kad dėl nepakankamos vidinės konvergencijos tam tikra atsietoji parama pagal pirmąjį ramstį daugelyje valstybių narių yra gerokai mažesnė nei pirminio ūkininkavimo vietovėse, dėl to ūkių konkurencingumas dar labiau ribojamas;

| 41. | mano, kad BŽŪP antrojo ramsčio priemonėmis turi būti užtikrinamas žemės ūkio gamybos ir perdirbimo pramonės tvarumas, konkurencingumas ir įvairinimas kalnuotose vietovėse; be to, mano, kad tokiomis priemonėmis galėtų būti prisidedama prie kaimo gaivinimo, šiuo tikslu padedant kurti daugiafunkcių žemės ūkio įmonių plėtojimo projektus, kuriais būtų sukuriama pridėtinė vertė ir diegiamos inovacijos, taip pat skatinant investuoti į žemės ūkį (pastatus, specialią įrangą, modernizavimą ir kt.) ir išsaugoti vietines veisles; |
| --- | --- |

41.

mano, kad BŽŪP antrojo ramsčio priemonėmis turi būti užtikrinamas žemės ūkio gamybos ir perdirbimo pramonės tvarumas, konkurencingumas ir įvairinimas kalnuotose vietovėse; be to, mano, kad tokiomis priemonėmis galėtų būti prisidedama prie kaimo gaivinimo, šiuo tikslu padedant kurti daugiafunkcių žemės ūkio įmonių plėtojimo projektus, kuriais būtų sukuriama pridėtinė vertė ir diegiamos inovacijos, taip pat skatinant investuoti į žemės ūkį (pastatus, specialią įrangą, modernizavimą ir kt.) ir išsaugoti vietines veisles;

| 42. | mano, kad taikant pieno produktų gamybos sektoriui pritaikytą sektorinį požiūrį turėtų būti siekiama užtikrinti tvarią pieno gamybą kalnuotose vietovėse, ir ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines valdžios institucijas pasinaudojant BŽŪP antrojo ramsčio priemonėmis numatyti papildomas kompensacines priemones, skirtas nepalankioje padėtyje esančioms pieno produktų gamybos įmonėms, kad būtų galima išsaugoti ir sustiprinti ūkininkavimo veiklą ir užtikrinti veiksmingą ūkių, visų pirma mažų ūkių, veikimą tuose regionuose; |
| --- | --- |

42.

mano, kad taikant pieno produktų gamybos sektoriui pritaikytą sektorinį požiūrį turėtų būti siekiama užtikrinti tvarią pieno gamybą kalnuotose vietovėse, ir ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines valdžios institucijas pasinaudojant BŽŪP antrojo ramsčio priemonėmis numatyti papildomas kompensacines priemones, skirtas nepalankioje padėtyje esančioms pieno produktų gamybos įmonėms, kad būtų galima išsaugoti ir sustiprinti ūkininkavimo veiklą ir užtikrinti veiksmingą ūkių, visų pirma mažų ūkių, veikimą tuose regionuose;

| 43. | pabrėžia dualinio mokymo teikiamas galimybes kalnuotuose regionuose; atkreipia dėmesį į vilčių teikiančius rezultatus, pasiektus keliose valstybėse narėse; palankiai vertina visoje Sąjungoje vykdomus dualinio mokymo projektus; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia dualinio mokymo teikiamas galimybes kalnuotuose regionuose; atkreipia dėmesį į vilčių teikiančius rezultatus, pasiektus keliose valstybėse narėse; palankiai vertina visoje Sąjungoje vykdomus dualinio mokymo projektus;

| 44. | mano, kad tinkama fizinė ir IRT infrastruktūra suteikia galimybių vykdyti ekonominę, švietimo, socialinę ir kultūrinę veiklą ir mažina atokumo ir izoliacijos poveikį; ragina Komisiją parengti konkrečias rekomendacijas, kaip sumažinti kvalifikuotos darbo jėgos turizmo pramonėje trūkumą ir konkrečiai spręsti problemas, susijusias su nepatraukliomis darbo vietomis ir nepakankamu atlyginimu, taip pat didinti profesinės karjeros kėlimo galimybes; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skirti investicijų iš ESI fondų infrastruktūrai kalnuotose vietovėse plėtoti, kad būtų galima padidinti ekonominės veiklos šiose vietovėse patrauklumą; |
| --- | --- |

44.

mano, kad tinkama fizinė ir IRT infrastruktūra suteikia galimybių vykdyti ekonominę, švietimo, socialinę ir kultūrinę veiklą ir mažina atokumo ir izoliacijos poveikį; ragina Komisiją parengti konkrečias rekomendacijas, kaip sumažinti kvalifikuotos darbo jėgos turizmo pramonėje trūkumą ir konkrečiai spręsti problemas, susijusias su nepatraukliomis darbo vietomis ir nepakankamu atlyginimu, taip pat didinti profesinės karjeros kėlimo galimybes; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skirti investicijų iš ESI fondų infrastruktūrai kalnuotose vietovėse plėtoti, kad būtų galima padidinti ekonominės veiklos šiose vietovėse patrauklumą;

| 45. | remia novatoriškus būtinojo kokybiško išsilavinimo, formaliojo švietimo, savišvietos ir mokymosi visą gyvenimą galimybių prieinamumo atokiose kalnuotose vietovėse sprendimus, įskaitant IT pagrįstus sprendimus, pvz., pasitelkiant kalnuotų regionų ir miestų tarpusavio bendradarbiavimą; pabrėžia aukštos kokybės tretinio išsilavinimo būtinybę ir atkreipia dėmesį į nuotolinio mokymo sistemų, kuriomis siūlomos galimybės mokyti ir mokytis esant atokiose vietovėse, galimybes; atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant šiuose regionuose užkirsti kelią neigiamoms demografinėms tendencijoms reikia spręsti svarbias problemas – ir užtikrinti vienodas galimybes nemokamai siekti išsilavinimo ir naudotis vaikų priežiūros paslaugomis, ir vyresnio amžiaus žmonėms suteikti tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo galimybių, kad jiems būtų lengviau aktyviai integruotis į darbo rinką; |
| --- | --- |

45.

remia novatoriškus būtinojo kokybiško išsilavinimo, formaliojo švietimo, savišvietos ir mokymosi visą gyvenimą galimybių prieinamumo atokiose kalnuotose vietovėse sprendimus, įskaitant IT pagrįstus sprendimus, pvz., pasitelkiant kalnuotų regionų ir miestų tarpusavio bendradarbiavimą; pabrėžia aukštos kokybės tretinio išsilavinimo būtinybę ir atkreipia dėmesį į nuotolinio mokymo sistemų, kuriomis siūlomos galimybės mokyti ir mokytis esant atokiose vietovėse, galimybes; atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant šiuose regionuose užkirsti kelią neigiamoms demografinėms tendencijoms reikia spręsti svarbias problemas – ir užtikrinti vienodas galimybes nemokamai siekti išsilavinimo ir naudotis vaikų priežiūros paslaugomis, ir vyresnio amžiaus žmonėms suteikti tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo galimybių, kad jiems būtų lengviau aktyviai integruotis į darbo rinką;

| 46. | ragina kalnuotuose regionuose plėtoti ir gerinti sveikatos apsaugos infrastruktūrą ir paslaugas, be kita ko, pasitelkiant tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas, o prireikus steigiant tarpvalstybines sveikatos priežiūros įstaigas; pasisako už savanoriškos veiklos siekiant teikti viešąsias paslaugas kūrimą, atsižvelgiant į geriausią tam tikrų valstybių narių patirtį; |
| --- | --- |

46.

ragina kalnuotuose regionuose plėtoti ir gerinti sveikatos apsaugos infrastruktūrą ir paslaugas, be kita ko, pasitelkiant tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas, o prireikus steigiant tarpvalstybines sveikatos priežiūros įstaigas; pasisako už savanoriškos veiklos siekiant teikti viešąsias paslaugas kūrimą, atsižvelgiant į geriausią tam tikrų valstybių narių patirtį;

| 47. | primena, kad visose ES teritorijose reikia užtikrinti visuotinės galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis principą, ir pabrėžia, kad valstybės narės ir regionai turi skatinti alternatyvius ir novatoriškus kalnuotoms vietovėms skirtus sprendimus, taip pat prireikus prie vietos ir regionų poreikių specialiai pritaikytus sprendimus; |
| --- | --- |

47.

primena, kad visose ES teritorijose reikia užtikrinti visuotinės galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis principą, ir pabrėžia, kad valstybės narės ir regionai turi skatinti alternatyvius ir novatoriškus kalnuotoms vietovėms skirtus sprendimus, taip pat prireikus prie vietos ir regionų poreikių specialiai pritaikytus sprendimus;

| 48. | pabrėžia, kokia svarbi Jaunimo užimtumo iniciatyva ir veiksmingesnis iniciatyvos „Jaunimo garantija“ įgyvendinimas, nes tai gera galimybė nutraukti jaunimo emigraciją iš kalnuotų regionų reaguojant į demografinę krizę ir senėjančios visuomenės problemą; ragina jaunimo užimtumo iniciatyvas konkrečiai orientuoti į nepakankamai išsivysčiusių kalnuotų regionų poreikius; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kokia svarbi Jaunimo užimtumo iniciatyva ir veiksmingesnis iniciatyvos „Jaunimo garantija“ įgyvendinimas, nes tai gera galimybė nutraukti jaunimo emigraciją iš kalnuotų regionų reaguojant į demografinę krizę ir senėjančios visuomenės problemą; ragina jaunimo užimtumo iniciatyvas konkrečiai orientuoti į nepakankamai išsivysčiusių kalnuotų regionų poreikius;

| 49. | pabrėžia, kad kalnų bendruomenėse vis dar labai paplitusi lyčių nelygybė, ypač socialiai atskirtose bendruomenėse ir pažeidžiamose grupėse; primygtinai ragina Komisiją horizontaliuoju ir vertikaliuoju lygmenimis visose politikos srityse imtis lyčių aspekto integravimo veiksmų ir visų pirma finansuoti susisiekimo veiklą šiuose regionuose; ragina atlikti lyginamąją moterų sąlygų kalnuotuose regionuose, ypač mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, ypatumų analizę; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad kalnų bendruomenėse vis dar labai paplitusi lyčių nelygybė, ypač socialiai atskirtose bendruomenėse ir pažeidžiamose grupėse; primygtinai ragina Komisiją horizontaliuoju ir vertikaliuoju lygmenimis visose politikos srityse imtis lyčių aspekto integravimo veiksmų ir visų pirma finansuoti susisiekimo veiklą šiuose regionuose; ragina atlikti lyginamąją moterų sąlygų kalnuotuose regionuose, ypač mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, ypatumų analizę;

| 50. | skatina iniciatyvas, kuriomis siekiama gerinti kalnų bendruomenių socialinę ir kultūrinę sanglaudą bei įtrauktį į šias bendruomenes, įveikti fizinę izoliaciją ir sumažinti kultūrinės įvairovės trūkumą, visų pirma naudojantis galimybėmis tiesiogiai dalyvauti meno ir kultūros gyvenime, ir ragina jas remti, be kita ko, naudojantis ESI lėšomis; |
| --- | --- |

50.

skatina iniciatyvas, kuriomis siekiama gerinti kalnų bendruomenių socialinę ir kultūrinę sanglaudą bei įtrauktį į šias bendruomenes, įveikti fizinę izoliaciją ir sumažinti kultūrinės įvairovės trūkumą, visų pirma naudojantis galimybėmis tiesiogiai dalyvauti meno ir kultūros gyvenime, ir ragina jas remti, be kita ko, naudojantis ESI lėšomis;

| 51. | pabrėžia integruotų bendradarbiaujančių teritorijų iniciatyvų, skirtų migrantų integracijai, svarbą vykdant demografinio, socialinio ir ekonominio augimo procesus kalnuotose vietovėse, įskaitant ir tas, kuriose mažėja gyventojų skaičius; ragina Komisiją skatinti tokias iniciatyvas ir sudaryti palankias sąlygas joms įgyvendinti; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia integruotų bendradarbiaujančių teritorijų iniciatyvų, skirtų migrantų integracijai, svarbą vykdant demografinio, socialinio ir ekonominio augimo procesus kalnuotose vietovėse, įskaitant ir tas, kuriose mažėja gyventojų skaičius; ragina Komisiją skatinti tokias iniciatyvas ir sudaryti palankias sąlygas joms įgyvendinti;

Aplinkos apsauga ir kova su klimato kaita kalnuotuose regionuose

| 52. | primena didžiulį atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekį ir įvairovę kalnuotose vietovėse; mano, kad šios vietovės turėtų pirmauti siekiant ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų; ragina Komisiją didžiausią dėmesį skirti politikos priemonėms, kuriomis skatinama ir sudaromos geresnės sąlygos kalnuotuose regionuose naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

52.

primena didžiulį atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekį ir įvairovę kalnuotose vietovėse; mano, kad šios vietovės turėtų pirmauti siekiant ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų; ragina Komisiją didžiausią dėmesį skirti politikos priemonėms, kuriomis skatinama ir sudaromos geresnės sąlygos kalnuotuose regionuose naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius;

| 53. | pabrėžia, kad Europos lygmeniu būtina apsaugoti simbolinę reikšmę turinčias kalnynų gyvūnų rūšis, kurių gali būti tarpvalstybiniuose kalnynuose, kaip antai gemzes, kalnų ožkas, stambius plėšriuosius paukščius, lokius, vilkus, lūšis; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti kalnynuose esančių rūšių, kurios turi simbolinę reikšmę, apsaugos ir reintrodukcijos planą; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad Europos lygmeniu būtina apsaugoti simbolinę reikšmę turinčias kalnynų gyvūnų rūšis, kurių gali būti tarpvalstybiniuose kalnynuose, kaip antai gemzes, kalnų ožkas, stambius plėšriuosius paukščius, lokius, vilkus, lūšis; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti kalnynuose esančių rūšių, kurios turi simbolinę reikšmę, apsaugos ir reintrodukcijos planą;

| 54. | taip pat pabrėžia kalnuotų vulkaninių regionų ir ugnikalnių teikiamas galimybes, ypač atsižvelgiant į vulkanologijos indėlį įgyvendinant atsinaujinančiosios energijos tikslus ir į šių sričių indėlį užkertant kelią gaivalinėms nelaimėms (tokioms kaip ugnikalnių išsiveržimas) ir valdant šias nelaimes; |
| --- | --- |

54.

taip pat pabrėžia kalnuotų vulkaninių regionų ir ugnikalnių teikiamas galimybes, ypač atsižvelgiant į vulkanologijos indėlį įgyvendinant atsinaujinančiosios energijos tikslus ir į šių sričių indėlį užkertant kelią gaivalinėms nelaimėms (tokioms kaip ugnikalnių išsiveržimas) ir valdant šias nelaimes;

| 55. | ragina valstybes nares ir Komisiją nustatyti visas kalnynų vietas, kuriose uždraudus automobilių eismą būtų padaryta teigiama įtaka vietos mastu siekiant užkirsti kelią ledynų tirpimui; |
| --- | --- |

55.

ragina valstybes nares ir Komisiją nustatyti visas kalnynų vietas, kuriose uždraudus automobilių eismą būtų padaryta teigiama įtaka vietos mastu siekiant užkirsti kelią ledynų tirpimui;

| 56. | primygtinai teigia, kad ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo turi būti siekiama atsižvelgiant į gamtos ir aplinkos pusiausvyrą, taip pat ir kalnuotose vietovėse; primena, kad kai kuriais atvejais vandens energija ir biomasės gavyba gali daryti poveikį ekosistemoms, o vėjo ir saulės energijos elektrinės gali sugadinti kraštovaizdį, tačiau kartu tai vietos plėtros šaltinis; |
| --- | --- |

56.

primygtinai teigia, kad ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo turi būti siekiama atsižvelgiant į gamtos ir aplinkos pusiausvyrą, taip pat ir kalnuotose vietovėse; primena, kad kai kuriais atvejais vandens energija ir biomasės gavyba gali daryti poveikį ekosistemoms, o vėjo ir saulės energijos elektrinės gali sugadinti kraštovaizdį, tačiau kartu tai vietos plėtros šaltinis;

| 57. | pažymi, kad kalnuoti regionai, įskaitant vulkaninius regionus ir jų ekosistemas, dėl klimato kaitos ir hidrogeologinių pavojų yra itin pažeidžiami, todėl tuose regionuose atsiranda ypač svarbių padarinių, įskaitant tai, kad vis daugėja gamtinių pavojų, galinčių turėti pasekmių aplinkai bei aplinkinėms vietovėms ir neigiamai paveikti ekonomikos ir turizmo plėtrą; atsižvelgdamas į tai mano, kad aplinkos išsaugojimui, kovai su klimato kaita ir tinkamoms prisitaikymo prie klimato kaitos priemonėms turi būti skiriamas pagrindinis dėmesys rengiant būsimą „ES kalnuotų regionų darbotvarkę“, taip pat turi būti parengtas klimato kaitos veiksmų planas; be to, pabrėžia, kad reikia sukurti analizės ir keitimosi gerąja patirtimi tinklą šiose vietovėse; |
| --- | --- |

57.

pažymi, kad kalnuoti regionai, įskaitant vulkaninius regionus ir jų ekosistemas, dėl klimato kaitos ir hidrogeologinių pavojų yra itin pažeidžiami, todėl tuose regionuose atsiranda ypač svarbių padarinių, įskaitant tai, kad vis daugėja gamtinių pavojų, galinčių turėti pasekmių aplinkai bei aplinkinėms vietovėms ir neigiamai paveikti ekonomikos ir turizmo plėtrą; atsižvelgdamas į tai mano, kad aplinkos išsaugojimui, kovai su klimato kaita ir tinkamoms prisitaikymo prie klimato kaitos priemonėms turi būti skiriamas pagrindinis dėmesys rengiant būsimą „ES kalnuotų regionų darbotvarkę“, taip pat turi būti parengtas klimato kaitos veiksmų planas; be to, pabrėžia, kad reikia sukurti analizės ir keitimosi gerąja patirtimi tinklą šiose vietovėse;

| 58. | pabrėžia, kaip svarbu išsaugoti ir apsaugoti unikalias buveines kalnuotuose regionuose ir tvariai jas plėtoti atkuriant biologinę įvairovę ir dirvožemį, skatinant gamtos paveldą ir ekosistemos paslaugas ir kuriant žaliąją infrastruktūrą, taip suteikiant galimybių įsidarbinti tuose sektoriuose; primena, kad ūkininkavimas, tvarus žemės valdymas ir tvari miškininkystė kalnuotose vietovėse yra labai svarbūs siekiant išsaugoti biologinę įvairovę ir išvengti poveikio aplinkai ir kraštovaizdžiui; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kaip svarbu išsaugoti ir apsaugoti unikalias buveines kalnuotuose regionuose ir tvariai jas plėtoti atkuriant biologinę įvairovę ir dirvožemį, skatinant gamtos paveldą ir ekosistemos paslaugas ir kuriant žaliąją infrastruktūrą, taip suteikiant galimybių įsidarbinti tuose sektoriuose; primena, kad ūkininkavimas, tvarus žemės valdymas ir tvari miškininkystė kalnuotose vietovėse yra labai svarbūs siekiant išsaugoti biologinę įvairovę ir išvengti poveikio aplinkai ir kraštovaizdžiui;

| 59. | pabrėžia, kad kalnuoti regionai yra svarbus vandens išteklių šaltinis, kuris privalo būti saugomas ir tvariai valdomas; pažymi, kad kai kurios miestų teritorijos yra priklausomos nuo kalnuotų regionų ekosistemos paslaugų ir kad šie regionai dažnai negauna teisingo atlygio; ragina vietines valdžios institucijas nagrinėti partnerystės galimybę kuriant bendradarbiavimo projektus, skirtus vandens, tiekiamo netoli kalnuotų vietovių esančioms miesto bendruomenėms, atsargoms kaupti ir saugoti; pritaria vandens kaupimo priemonių finansavimui siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio paskirties teritorijos būtų tvariai ir veiksmingai laistomos ir kad būtų išlaikytas minimalus upių vandens lygis; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad kalnuoti regionai yra svarbus vandens išteklių šaltinis, kuris privalo būti saugomas ir tvariai valdomas; pažymi, kad kai kurios miestų teritorijos yra priklausomos nuo kalnuotų regionų ekosistemos paslaugų ir kad šie regionai dažnai negauna teisingo atlygio; ragina vietines valdžios institucijas nagrinėti partnerystės galimybę kuriant bendradarbiavimo projektus, skirtus vandens, tiekiamo netoli kalnuotų vietovių esančioms miesto bendruomenėms, atsargoms kaupti ir saugoti; pritaria vandens kaupimo priemonių finansavimui siekiant užtikrinti, kad žemės ūkio paskirties teritorijos būtų tvariai ir veiksmingai laistomos ir kad būtų išlaikytas minimalus upių vandens lygis;

| 60. | remia darnaus turizmo plėtrą kaip konstruktyvią galimybę kurti darbo vietas ir skatinti darnų šių vietovių vystymąsi; pabrėžia, kad reikia plėtoti plačiajuostį interneto ryšį, nes tai – vienas iš darnaus turizmo pagrindų; |
| --- | --- |

60.

remia darnaus turizmo plėtrą kaip konstruktyvią galimybę kurti darbo vietas ir skatinti darnų šių vietovių vystymąsi; pabrėžia, kad reikia plėtoti plačiajuostį interneto ryšį, nes tai – vienas iš darnaus turizmo pagrindų;

| 61. | pabrėžia aktyvaus sąveika pagrįsto bendradarbiavimo ūkininkavimo ir kitos ekonominės veiklos srityse būtinybę tinklo „Natura 2000“ teritorijose ir kitose saugomose teritorijose (nacionaliniuose parkuose, kaimo parkuose ir kt.), esančiose kalnuotuose regionuose; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia aktyvaus sąveika pagrįsto bendradarbiavimo ūkininkavimo ir kitos ekonominės veiklos srityse būtinybę tinklo „Natura 2000“ teritorijose ir kitose saugomose teritorijose (nacionaliniuose parkuose, kaimo parkuose ir kt.), esančiose kalnuotuose regionuose;

Prieinamumas ir sujungiamumas kalnuotuose regionuose

| 62. | mano, kad internetas ir, konkrečiai, naujos kartos prieigos (NKP) technologijos atlieka itin svarbų vaidmenį siekiant susidoroti su kalnuotiems regionams kylančiais iššūkiais; primena, kad internetas yra susijęs su visuotinės svarbos paslaugomis (VSP) ir kad nepakankamas tokių paslaugų prieinamumas gali lemti gyventojų skaičiaus mažėjimą; |
| --- | --- |

62.

mano, kad internetas ir, konkrečiai, naujos kartos prieigos (NKP) technologijos atlieka itin svarbų vaidmenį siekiant susidoroti su kalnuotiems regionams kylančiais iššūkiais; primena, kad internetas yra susijęs su visuotinės svarbos paslaugomis (VSP) ir kad nepakankamas tokių paslaugų prieinamumas gali lemti gyventojų skaičiaus mažėjimą;

| 63. | ragina valstybes nares skatinti aktyviau kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes kalnuotuose regionuose transporto, ryšių ir energetikos infrastruktūros srityse, nes dėl nepakankamos masto ekonomijos šios paslaugos komerciniu požiūriu tampa nepatrauklios; pabrėžia, kad tik teikiant geros kokybės transporto ir kitos infrastruktūros paslaugas galima užtikrinti ekonomikos augimą ir naujų darbo vietų kūrimą kalnuotose vietovėse; |
| --- | --- |

63.

ragina valstybes nares skatinti aktyviau kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes kalnuotuose regionuose transporto, ryšių ir energetikos infrastruktūros srityse, nes dėl nepakankamos masto ekonomijos šios paslaugos komerciniu požiūriu tampa nepatrauklios; pabrėžia, kad tik teikiant geros kokybės transporto ir kitos infrastruktūros paslaugas galima užtikrinti ekonomikos augimą ir naujų darbo vietų kūrimą kalnuotose vietovėse;

| 64. | pažymi, kad turizmui didelę įtaką turi infrastruktūros buvimas ir galimybė naudotis visuotinės svarbos paslaugomis; ragina Komisiją svarstyti galimybes kurti infrastruktūrą, kuria būtų remiamas turizmas kalnuotuose regionuose; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad turizmui didelę įtaką turi infrastruktūros buvimas ir galimybė naudotis visuotinės svarbos paslaugomis; ragina Komisiją svarstyti galimybes kurti infrastruktūrą, kuria būtų remiamas turizmas kalnuotuose regionuose;

| 65. | pažymi, kad naudojant naujas informacines ir ryšių technologijas siūloma įvairių užimtumo, socialinės įtraukties ir įgalinimo galimybių besiformuojančios skaitmeninės rinkos ekonomikos šalyse; todėl mano, kad siekiant skatinti tokias galimybes reikia konkrečios paramos iš ESI fondų; ragina valstybes nares šiose vietovėse skatinti nuotolinį darbą, elektroninę prekybą ir skaitmeninių rinkodaros kanalų naudojimą siekiant pagerinti įmonių išlaidų valdymą; mano, kad jei būtų lengviau naudotis naujomis informacinėmis technologijomis, tai galėtų padėti vietovėse, kuriose trūksta mokytojų, kurti nuotolinio mokymo programas, taip pat teikti e. sveikatos paslaugas ir kartu išvengti gyventojų skaičiaus mažėjimo kalnuotose vietovėse; ragina siūlyti gerosios praktikos pavyzdžių ir jais dalytis ir tokiu būdu prisidėti prie kalnuotų regionų ekonomikos įvairinimo; |
| --- | --- |

65.

pažymi, kad naudojant naujas informacines ir ryšių technologijas siūloma įvairių užimtumo, socialinės įtraukties ir įgalinimo galimybių besiformuojančios skaitmeninės rinkos ekonomikos šalyse; todėl mano, kad siekiant skatinti tokias galimybes reikia konkrečios paramos iš ESI fondų; ragina valstybes nares šiose vietovėse skatinti nuotolinį darbą, elektroninę prekybą ir skaitmeninių rinkodaros kanalų naudojimą siekiant pagerinti įmonių išlaidų valdymą; mano, kad jei būtų lengviau naudotis naujomis informacinėmis technologijomis, tai galėtų padėti vietovėse, kuriose trūksta mokytojų, kurti nuotolinio mokymo programas, taip pat teikti e. sveikatos paslaugas ir kartu išvengti gyventojų skaičiaus mažėjimo kalnuotose vietovėse; ragina siūlyti gerosios praktikos pavyzdžių ir jais dalytis ir tokiu būdu prisidėti prie kalnuotų regionų ekonomikos įvairinimo;

| 66. | teigiamai vertina ES palydovinių kuponų sistemą, kurioje palydovinio ryšio jungtys yra naudinga alternatyva nepakankamą infrastruktūrą turinčioms arba investuotojams nepakankamai įdomioms vietovėms; |
| --- | --- |

66.

teigiamai vertina ES palydovinių kuponų sistemą, kurioje palydovinio ryšio jungtys yra naudinga alternatyva nepakankamą infrastruktūrą turinčioms arba investuotojams nepakankamai įdomioms vietovėms;

| 67. | ragina Komisiją rengiant plačiajuosčio ryšio prieigos politikos priemones atsižvelgti į nepakankamą infrastruktūrą ir nepakankamą dalies investuotojų susidomėjimą dėl menko kalnuotų regionų gyventojų skaičiaus ir jų atokumo; ragina Komisiją parengti konkrečias politikos priemones skaitmeninei atskirčiai šiuose regionuose įveikti, įskaitant reikiamas viešąsias investicijas; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją rengiant plačiajuosčio ryšio prieigos politikos priemones atsižvelgti į nepakankamą infrastruktūrą ir nepakankamą dalies investuotojų susidomėjimą dėl menko kalnuotų regionų gyventojų skaičiaus ir jų atokumo; ragina Komisiją parengti konkrečias politikos priemones skaitmeninei atskirčiai šiuose regionuose įveikti, įskaitant reikiamas viešąsias investicijas;

| 68. | primena, kad socialinė ir ekonominė kalnuotų regionų, kurie kai kuriose valstybėse narėse taip pat yra atokūs regionai, plėtra priklauso nuo šių ir kitų konkrečios valstybės narės regionų arba tarpvalstybinių regionų transporto ryšių; ragina nacionalinės valdžios institucijas bendradarbiaujant su Komisija sudaryti palankesnes sąlygas naudojant įvairias ES lėšas ir taikant finansines priemones, įskaitant EIB investicijas, įgyvendinti transporto ryšių projektus, skirtus kalnuotiems regionams, per kuriuos eina pagrindiniai nacionaliniai ir transeuropiniai keliai ir transporto koridoriai, visų pirma kurti transeuropinį transporto tinklą – TEN-T; |
| --- | --- |

68.

primena, kad socialinė ir ekonominė kalnuotų regionų, kurie kai kuriose valstybėse narėse taip pat yra atokūs regionai, plėtra priklauso nuo šių ir kitų konkrečios valstybės narės regionų arba tarpvalstybinių regionų transporto ryšių; ragina nacionalinės valdžios institucijas bendradarbiaujant su Komisija sudaryti palankesnes sąlygas naudojant įvairias ES lėšas ir taikant finansines priemones, įskaitant EIB investicijas, įgyvendinti transporto ryšių projektus, skirtus kalnuotiems regionams, per kuriuos eina pagrindiniai nacionaliniai ir transeuropiniai keliai ir transporto koridoriai, visų pirma kurti transeuropinį transporto tinklą – TEN-T;

| 69. | ragina kalnuotus Europos regionus investuoti į veiksmingesnių ir geriau tarpusavyje sujungtų geležinkelių ir tramvajų tinklų plėtrą, naudojantis ERPF lėšomis; |
| --- | --- |

69.

ragina kalnuotus Europos regionus investuoti į veiksmingesnių ir geriau tarpusavyje sujungtų geležinkelių ir tramvajų tinklų plėtrą, naudojantis ERPF lėšomis;

o

o o

| 70. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir valstybių narių vyriausybėms bei nacionaliniams ir regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

70.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir valstybių narių vyriausybėms bei nacionaliniams ir regioniniams parlamentams.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 289.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 608.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

(7)  OL L 317, 2014 11 4, p. 56.

(8)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(9)  OL L 347, 2013 12 20, p. 303.

(10)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0109.

(12)  OL C 50 E, 2012 2 21, p. 55.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0577.

(14)  OL C 55, 2016 2 12, p. 117.

(15)  OL C 19, 2015 1 21, p. 32.

(16)  OL C 188 E, 2012 6 28, p. 30.

(17)  OL C 305 E, 2010 11 11, p. 14.

(18)  OL C 248, 2011 8 25, p. 81.

(19)  OL C 166, 2011 6 7, p. 23.

---

2016 m. gegužės 11 d., trečiadienis

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/23

---

P8_TA(2016)0217

Spartesnis sanglaudos politikos įgyvendinimas

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl spartesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (2016/2550(RSP))

(2018/C 076/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 162, 174–178 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 162, 174–178 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: vystymosi ir gero valdymo ES regionuose ir miestuose skatinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: vystymosi ir gero valdymo ES regionuose ir miestuose skatinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (COM(2015)0639),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai. Naujos Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir ESIF finansavimo derinimo gairės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai. Naujos Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir ESIF finansavimo derinimo gairės“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl vėlavimo pradėti įgyvendinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl vėlavimo pradėti įgyvendinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ peržiūros (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ peržiūros (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (6),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl greitesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (O-000070/2016 – B8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl greitesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (O-000070/2016 – B8-0364/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi sanglaudos politika, kuriai iki 2020 m. skirtas daugiau kaip 350 mlrd. EUR biudžetas, yra priemonė, kuri padeda priartinti ES prie žmonių ir yra pagrindinė visus ES regionus apimanti investicijų ir vystymosi politika; kadangi kai kuriose valstybėse narėse sanglaudos politika yra pagrindinis viešųjų investicijų šaltinis; |
| --- | --- |

A.

kadangi sanglaudos politika, kuriai iki 2020 m. skirtas daugiau kaip 350 mlrd. EUR biudžetas, yra priemonė, kuri padeda priartinti ES prie žmonių ir yra pagrindinė visus ES regionus apimanti investicijų ir vystymosi politika; kadangi kai kuriose valstybėse narėse sanglaudos politika yra pagrindinis viešųjų investicijų šaltinis;

| B. | kadangi strategijos „Europa 2020“ tikslai gali būti pasiekti užtikrinant nuoseklią augimo ir vystymosi politikos sričių sąveiką ir, prireikus, struktūrines reformas, taip pat aktyviai įtraukiant regionus ir miestus į jų įgyvendinimą; kadangi šioje srityje sanglaudos politika atlieka esminį vaidmenį; |
| --- | --- |

B.

kadangi strategijos „Europa 2020“ tikslai gali būti pasiekti užtikrinant nuoseklią augimo ir vystymosi politikos sričių sąveiką ir, prireikus, struktūrines reformas, taip pat aktyviai įtraukiant regionus ir miestus į jų įgyvendinimą; kadangi šioje srityje sanglaudos politika atlieka esminį vaidmenį;

| C. | kadangi 2014–2020 m. reglamentuose numatyta keletas esminių sanglaudos politikos reformų, pvz., paramos telkimas pagal temas, dėl kurio susidaro lankstumas, reikalingas siekiant labiau atsižvelgti į vietos poreikius, didesnis orientavimasis į rezultatus, geresnis koordinavimas su ekonomine ir socialine politika, geresnis ES prioritetų susiejimas su regioninėmis reikmėmis ir labiau koordinuotas naudojimasis Europos struktūriniais ir investicijų (ESI) fondais pagal bendrą strateginę programą; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2014–2020 m. reglamentuose numatyta keletas esminių sanglaudos politikos reformų, pvz., paramos telkimas pagal temas, dėl kurio susidaro lankstumas, reikalingas siekiant labiau atsižvelgti į vietos poreikius, didesnis orientavimasis į rezultatus, geresnis koordinavimas su ekonomine ir socialine politika, geresnis ES prioritetų susiejimas su regioninėmis reikmėmis ir labiau koordinuotas naudojimasis Europos struktūriniais ir investicijų (ESI) fondais pagal bendrą strateginę programą;

| D. | kadangi sanglaudos politikos investicijos turėtų būti koordinuojamos ir derinamos atsižvelgiant į kitų sričių ES politiką, pvz., į bendrąją skaitmeninę rinką, energetikos sąjungą, socialinę politiką, makroregionines strategijas, miestų darbotvarkę, mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat transporto politiką, kad būtų labiau prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų siekimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi sanglaudos politikos investicijos turėtų būti koordinuojamos ir derinamos atsižvelgiant į kitų sričių ES politiką, pvz., į bendrąją skaitmeninę rinką, energetikos sąjungą, socialinę politiką, makroregionines strategijas, miestų darbotvarkę, mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat transporto politiką, kad būtų labiau prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų siekimo;

| E. | kadangi Bendrųjų nuostatų reglamento 136 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas Komisijai panaikinti visas veiksmų programai numatytų įsipareigojimų dalis, kurios iki trečiųjų finansinių metų po tų metų, kuriais veiksmų programai prisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, gruodžio 31 d. nebuvo panaudotos pradiniam ir metiniam išankstiniam finansavimui ir tarpiniams mokėjimams; |
| --- | --- |

E.

kadangi Bendrųjų nuostatų reglamento 136 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas Komisijai panaikinti visas veiksmų programai numatytų įsipareigojimų dalis, kurios iki trečiųjų finansinių metų po tų metų, kuriais veiksmų programai prisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, gruodžio 31 d. nebuvo panaudotos pradiniam ir metiniam išankstiniam finansavimui ir tarpiniams mokėjimams;

| F. | kadangi nuo naujojo programavimo laikotarpio pradžios praėjo dveji metai, o sanglaudos politiką įgyvendinti vėluojama; kadangi dauguma veiksmų programų buvo patvirtintos 2014 m. pabaigoje ir 2015 m. pradžioje, tačiau iki šiol neįvykdyta daug ex ante sąlygų; |
| --- | --- |

F.

kadangi nuo naujojo programavimo laikotarpio pradžios praėjo dveji metai, o sanglaudos politiką įgyvendinti vėluojama; kadangi dauguma veiksmų programų buvo patvirtintos 2014 m. pabaigoje ir 2015 m. pradžioje, tačiau iki šiol neįvykdyta daug ex ante sąlygų;

| G. | kadangi Bendrųjų nuostatų reglamento 53 straipsnyje nustatytas reikalavimas, kad nuo 2016 m. Komisija Parlamentui kasmet pateiktų suvestinę ataskaitą, susijusią su ESI fondų programomis ir pagrįstą valstybių narių metinio įgyvendinimo ataskaitomis, kurios teikiamos pagal 50 straipsnį, o 2017 ir 2019 m. Komisija turi parengti strateginę ataskaitą, kurioje būtų apibendrintos valstybių narių pažangos ataskaitos; |
| --- | --- |

G.

kadangi Bendrųjų nuostatų reglamento 53 straipsnyje nustatytas reikalavimas, kad nuo 2016 m. Komisija Parlamentui kasmet pateiktų suvestinę ataskaitą, susijusią su ESI fondų programomis ir pagrįstą valstybių narių metinio įgyvendinimo ataskaitomis, kurios teikiamos pagal 50 straipsnį, o 2017 ir 2019 m. Komisija turi parengti strateginę ataskaitą, kurioje būtų apibendrintos valstybių narių pažangos ataskaitos;

| 1. | ragina Komisiją įvertinti ESI fondų panaudojimą 2014–2020 m. laikotarpiu ir parengti išsamią įsipareigojimų panaikinimo rizikos analizę nurodant sumas kiekvienos valstybės narės atveju ir kuo greičiau po BNR nurodyto sausio 31 d. ir liepos 31 d. termino atlikti valstybių narių pateiktų mokėjimo prognozių analizę; taip pat ragina Komisiją nurodyti, kokių priemonių numatyta imtis siekiant kiek įmanoma išvengti ESI fondų įsipareigojimų panaikinimo; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją įvertinti ESI fondų panaudojimą 2014–2020 m. laikotarpiu ir parengti išsamią įsipareigojimų panaikinimo rizikos analizę nurodant sumas kiekvienos valstybės narės atveju ir kuo greičiau po BNR nurodyto sausio 31 d. ir liepos 31 d. termino atlikti valstybių narių pateiktų mokėjimo prognozių analizę; taip pat ragina Komisiją nurodyti, kokių priemonių numatyta imtis siekiant kiek įmanoma išvengti ESI fondų įsipareigojimų panaikinimo;

| 2. | ragina Komisiją ir valstybes nares vadovaujantis strategija „Europa 2020“ panaudoti visas ESI fondų galimybes siekiant sustiprinti socialinę bei ekonominę sanglaudą ir sumažinti teritorinius skirtumus sudarant galimybes visiems regionams tapti konkurencingesniems ir sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms, be kita ko, iš privačių šaltinių; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją ir valstybes nares vadovaujantis strategija „Europa 2020“ panaudoti visas ESI fondų galimybes siekiant sustiprinti socialinę bei ekonominę sanglaudą ir sumažinti teritorinius skirtumus sudarant galimybes visiems regionams tapti konkurencingesniems ir sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms, be kita ko, iš privačių šaltinių;

| 3. | pažymi, kad, apžvelgiant 2007–2013 m. programavimo laikotarpį, pagrindinės kliūtys ir problemos, daugelyje valstybių narių ir regionų trukdžiusios įgyvendinti sanglaudos politiką, buvo nepakankama informacija galimiems naudos gavėjams, dėl to pasireiškė tokios problemos: tinkamų projektų trūkumas, lėtas ir ilgas stambių projektų tvirtinimas, taip pat sudėtingos ir daug laiko trunkančios pirkimų procedūros, sudėtingos valstybės pagalbos taisyklės, sudėtingos leidimų suteikimo procedūros, neišspręsti turtiniai santykiai, pernelyg ilgai trunkanti leidimo suteikimo procedūra ir sunkumai gauti finansavimą; taip pat pripažįsta, kad valstybės narės ir vietos valdžios institucijos kartais susidurdavo su sunkumais, siekdamos laikytis reikalavimų, susijusių su Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimu viduje ir išorėje; ragina Komisiją 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, viena vertus, pateikti informaciją apie kliūtis, su kuriomis susiduria valstybės narės įgyvendindamos sanglaudos politiką, ir, kita vertus – įvertinti ex ante sąlygų įgyvendinimo poveikį veiksmingam politikos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad, apžvelgiant 2007–2013 m. programavimo laikotarpį, pagrindinės kliūtys ir problemos, daugelyje valstybių narių ir regionų trukdžiusios įgyvendinti sanglaudos politiką, buvo nepakankama informacija galimiems naudos gavėjams, dėl to pasireiškė tokios problemos: tinkamų projektų trūkumas, lėtas ir ilgas stambių projektų tvirtinimas, taip pat sudėtingos ir daug laiko trunkančios pirkimų procedūros, sudėtingos valstybės pagalbos taisyklės, sudėtingos leidimų suteikimo procedūros, neišspręsti turtiniai santykiai, pernelyg ilgai trunkanti leidimo suteikimo procedūra ir sunkumai gauti finansavimą; taip pat pripažįsta, kad valstybės narės ir vietos valdžios institucijos kartais susidurdavo su sunkumais, siekdamos laikytis reikalavimų, susijusių su Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimu viduje ir išorėje; ragina Komisiją 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, viena vertus, pateikti informaciją apie kliūtis, su kuriomis susiduria valstybės narės įgyvendindamos sanglaudos politiką, ir, kita vertus – įvertinti ex ante sąlygų įgyvendinimo poveikį veiksmingam politikos įgyvendinimui;

| 4. | teigiamai vertina tai, kad aštuoniose valstybėse narėse sukurta darbo grupė siekiant geriau įgyvendinti 2007–2013 m. programas, ir ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie pasiektus rezultatus; prašo Komisijos tęsti šios darbo grupės veiklą, siekiant paremti ir pagreitinti 2014–2020 m. programų įgyvendinimą visose valstybėse narėse, ir pateikti Parlamentui darbo grupės veiksmų planą; ragina Komisiją visapusiškai įtraukti ESI fondus į ES geresnio reglamentavimo strategiją; |
| --- | --- |

4.

teigiamai vertina tai, kad aštuoniose valstybėse narėse sukurta darbo grupė siekiant geriau įgyvendinti 2007–2013 m. programas, ir ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie pasiektus rezultatus; prašo Komisijos tęsti šios darbo grupės veiklą, siekiant paremti ir pagreitinti 2014–2020 m. programų įgyvendinimą visose valstybėse narėse, ir pateikti Parlamentui darbo grupės veiksmų planą; ragina Komisiją visapusiškai įtraukti ESI fondus į ES geresnio reglamentavimo strategiją;

| 5. | pabrėžia, kad administraciniai pajėgumai, tiek nacionaliniu, tiek regiono ir vietos lygiu, yra esminė prielaida norint laiku ir sėkmingai įgyvendinti sanglaudos politiką; šiomis aplinkybėmis atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamų projektų trūkumas dažnai siejamas su išteklių, reikalingų vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, kad galėtų parengti projekto dokumentus, trūkumu; todėl prašo Komisijos paremti administracinių pajėgumų stiprinimą įgyvendinimo ir vertinimo etapais ir informuoti Parlamentą apie šiuo klausimu numatytus veiksmus; ragina valdymo institucijas visapusiškai ir veiksmingai taikyti 11 teminio tikslo – Valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų gebėjimų stiprinimo – nuostatas ir naudotis esamomis Komisijos gairėmis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad administraciniai pajėgumai, tiek nacionaliniu, tiek regiono ir vietos lygiu, yra esminė prielaida norint laiku ir sėkmingai įgyvendinti sanglaudos politiką; šiomis aplinkybėmis atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamų projektų trūkumas dažnai siejamas su išteklių, reikalingų vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, kad galėtų parengti projekto dokumentus, trūkumu; todėl prašo Komisijos paremti administracinių pajėgumų stiprinimą įgyvendinimo ir vertinimo etapais ir informuoti Parlamentą apie šiuo klausimu numatytus veiksmus; ragina valdymo institucijas visapusiškai ir veiksmingai taikyti 11 teminio tikslo – Valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų gebėjimų stiprinimo – nuostatas ir naudotis esamomis Komisijos gairėmis;

| 6. | atsižvelgdamas į tai, kad geras valdymas gali padėti padidinti įsisavinimo pajėgumus, pabrėžia, kad būtina skatinti atitinkamas struktūrines reformas atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos, tvaraus augimo ir užimtumo tikslus, taip pat į investicijoms palankią politiką ir kovą su sukčiavimu; laukia Komisijos pranešimo dėl „atsiliekančių regionų“ išvadų ir tolesnės informacijos apie tai, kaip minėtomis išvadomis būtų galima pasinaudoti siekiant išspręsti ilgalaikes problemas, kurios daro įtaką greitam ESI fondų įgyvendinimui ir įsisavinimui; taip pat ragina Komisiją patikslinti rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo koncepciją siekiant padidinti lėšų naudojimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į tai, kad geras valdymas gali padėti padidinti įsisavinimo pajėgumus, pabrėžia, kad būtina skatinti atitinkamas struktūrines reformas atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos, tvaraus augimo ir užimtumo tikslus, taip pat į investicijoms palankią politiką ir kovą su sukčiavimu; laukia Komisijos pranešimo dėl „atsiliekančių regionų“ išvadų ir tolesnės informacijos apie tai, kaip minėtomis išvadomis būtų galima pasinaudoti siekiant išspręsti ilgalaikes problemas, kurios daro įtaką greitam ESI fondų įgyvendinimui ir įsisavinimui; taip pat ragina Komisiją patikslinti rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo koncepciją siekiant padidinti lėšų naudojimo veiksmingumą;

| 7. | palankiai vertina tai, kad Komisija sukūrė aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupę supaprastinimo ESI fondų paramos gavėjams stebėsenos klausimais; pabrėžia, kad supaprastinimas yra viena iš greitesnio įgyvendinimo sąlygų; todėl ragina Komisiją paspartinti veiklą, susijusią su tuo, kad ir dabartiniu programavimo laikotarpiu būtų pradėtos taikyti supaprastintos procedūros, ir išlaikyti aukštą skaidrumo lygį įgyvendinant sanglaudos politiką; šiomis aplinkybėmis mano, kad reikia nedelsiant atsižvelgti į aukšto lygio grupės pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad Komisija sukūrė aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupę supaprastinimo ESI fondų paramos gavėjams stebėsenos klausimais; pabrėžia, kad supaprastinimas yra viena iš greitesnio įgyvendinimo sąlygų; todėl ragina Komisiją paspartinti veiklą, susijusią su tuo, kad ir dabartiniu programavimo laikotarpiu būtų pradėtos taikyti supaprastintos procedūros, ir išlaikyti aukštą skaidrumo lygį įgyvendinant sanglaudos politiką; šiomis aplinkybėmis mano, kad reikia nedelsiant atsižvelgti į aukšto lygio grupės pateiktas rekomendacijas;

| 8. | atsižvelgdamas į tai, kad daugelyje valstybių narių dėl ekonominės krizės susidurta su nepakankamu likvidumu ir viešųjų lėšų, kurias būtų galima panaudoti viešosioms investicijoms, trūkumu, ir kad sanglaudos politikos ištekliai tampa pagrindiniu viešųjų investicijų šaltiniu, ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai pasinaudoti lankstumu, kurį suteikia stabilumo ir augimo paktas; taip pat ragina Komisiją palaikyti nuolatinį dialogą su valstybėmis narėmis, kurios prašė leisti taikyti galiojančią investavimo sąlygą, kad būtų galima maksimaliai pasinaudoti lankstumu vykdant investicijas į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; taip pat ragina Komisiją skatinti EIB dalyvavimą ir raginti jį bet kurioms valstybėms narėms, kurioms to reikia, teikti didesnę techninę ir finansinę paramą, reikalingą projektams rengti ir įgyvendinti; mano, kad veiksmingai įgyvendinamos tinkamu ex ante vertinimu pagrįstos finansinės priemonės, strategiškai suderintos su dotacijomis, gali gerokai padidinti finansavimo poveikį ir tokiu būdu padėti susidoroti su neigiamomis mažėjančių viešųjų biudžetų pasekmėmis ir plėtoti pajamų duodančius projektus; pabrėžia, kad šį siekį galėtų padėti įgyvendinti aiškios, nuoseklios ir kryptingos taisyklės dėl finansinių priemonių, kurios padėtų fondų valdytojams ir lėšų gavėjams supaprastinti rengimo ir įgyvendinimo procesą ir kuriose būtų atsižvelgiama į skirtingus finansų rinkų ES valstybėse narėse vystymosi lygius; mano, kad visas susijusias taisykles dėl finansinių priemonių sujungus į vieną, lengvai prieinamą ir suprantamą dokumentą, ir vengiant nebūtinos pakartotinos gairių dalies peržiūros finansavimo laikotarpiais, nebent to reikėtų dėl teisinių priežasčių, taip pat padėtų įgyvendinti šį procesą; |
| --- | --- |

8.

atsižvelgdamas į tai, kad daugelyje valstybių narių dėl ekonominės krizės susidurta su nepakankamu likvidumu ir viešųjų lėšų, kurias būtų galima panaudoti viešosioms investicijoms, trūkumu, ir kad sanglaudos politikos ištekliai tampa pagrindiniu viešųjų investicijų šaltiniu, ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai pasinaudoti lankstumu, kurį suteikia stabilumo ir augimo paktas; taip pat ragina Komisiją palaikyti nuolatinį dialogą su valstybėmis narėmis, kurios prašė leisti taikyti galiojančią investavimo sąlygą, kad būtų galima maksimaliai pasinaudoti lankstumu vykdant investicijas į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; taip pat ragina Komisiją skatinti EIB dalyvavimą ir raginti jį bet kurioms valstybėms narėms, kurioms to reikia, teikti didesnę techninę ir finansinę paramą, reikalingą projektams rengti ir įgyvendinti; mano, kad veiksmingai įgyvendinamos tinkamu ex ante vertinimu pagrįstos finansinės priemonės, strategiškai suderintos su dotacijomis, gali gerokai padidinti finansavimo poveikį ir tokiu būdu padėti susidoroti su neigiamomis mažėjančių viešųjų biudžetų pasekmėmis ir plėtoti pajamų duodančius projektus; pabrėžia, kad šį siekį galėtų padėti įgyvendinti aiškios, nuoseklios ir kryptingos taisyklės dėl finansinių priemonių, kurios padėtų fondų valdytojams ir lėšų gavėjams supaprastinti rengimo ir įgyvendinimo procesą ir kuriose būtų atsižvelgiama į skirtingus finansų rinkų ES valstybėse narėse vystymosi lygius; mano, kad visas susijusias taisykles dėl finansinių priemonių sujungus į vieną, lengvai prieinamą ir suprantamą dokumentą, ir vengiant nebūtinos pakartotinos gairių dalies peržiūros finansavimo laikotarpiais, nebent to reikėtų dėl teisinių priežasčių, taip pat padėtų įgyvendinti šį procesą;

| 9. | pripažįsta, kad ESIF investicijos papildo sanglaudos politiką, ir atkreipia dėmesį į 2016 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai. Naujos Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir ESIF finansavimo derinimo gairės“; ragina Komisiją ir vietos bei regionines valdžios institucijas tinkamai atsižvelgti į galimybes suderinti ESI ir ESIF finansavimą atsižvelgiant į tai, kad nors šios dvi priemonės yra skirtingos, jos gali viena kitą papildyti, padidindamos investicijų sukuriamą sverto poveikį; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad ESIF investicijos papildo sanglaudos politiką, ir atkreipia dėmesį į 2016 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai. Naujos Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir ESIF finansavimo derinimo gairės“; ragina Komisiją ir vietos bei regionines valdžios institucijas tinkamai atsižvelgti į galimybes suderinti ESI ir ESIF finansavimą atsižvelgiant į tai, kad nors šios dvi priemonės yra skirtingos, jos gali viena kitą papildyti, padidindamos investicijų sukuriamą sverto poveikį;

| 10. | yra susirūpinęs dėl vėlavimo, su kuriuo susiduria valstybės narės, paskiriant programas ir tvirtinančiąsias institucijas, nes dėl to savo ruožtu valstybės narės vėluoja pateikti mokėjimo prašymus ir tokiu būdu užkerta kelią sklandžiam programų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

10.

yra susirūpinęs dėl vėlavimo, su kuriuo susiduria valstybės narės, paskiriant programas ir tvirtinančiąsias institucijas, nes dėl to savo ruožtu valstybės narės vėluoja pateikti mokėjimo prašymus ir tokiu būdu užkerta kelią sklandžiam programų įgyvendinimui;

| 11. | mano, kad per didelė centralizacija ir pasitikėjimo trūkumas taip pat gali būti ESI fondų įgyvendinimo vėlavimo priežastis, o kai kurios valstybės narės ir valdymo institucijos yra mažiau linkusios daugiau atsakomybės už ES lėšų valdymą skirti vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, įskaitant naujų vystymosi priemonių, pvz., integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP), taikymą; nors ir pripažindamas ES reguliavimo sistemos vaidmenį skatinant šį požiūrį, ragina Komisiją padėti dar labiau palengvinti valstybių narių ir regionų keitimąsi gerąja patirtimi sėkmingo perįgaliojimo srityje; |
| --- | --- |

11.

mano, kad per didelė centralizacija ir pasitikėjimo trūkumas taip pat gali būti ESI fondų įgyvendinimo vėlavimo priežastis, o kai kurios valstybės narės ir valdymo institucijos yra mažiau linkusios daugiau atsakomybės už ES lėšų valdymą skirti vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, įskaitant naujų vystymosi priemonių, pvz., integruotos teritorinės investicijos (ITI) ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP), taikymą; nors ir pripažindamas ES reguliavimo sistemos vaidmenį skatinant šį požiūrį, ragina Komisiją padėti dar labiau palengvinti valstybių narių ir regionų keitimąsi gerąja patirtimi sėkmingo perįgaliojimo srityje;

| 12. | pabrėžia, kad, norint tinkamai ir veiksmingai įgyvendinti sanglaudos politiką ir užtikrinti jos patikimumą, svarbu laiku atlikti mokėjimus; todėl ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie priemones, numatytas siekiant užtikrinti visapusišką mokėjimų plano vykdymą įgyvendinant 2016 m. ir ateinančių metų biudžetus; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad, norint tinkamai ir veiksmingai įgyvendinti sanglaudos politiką ir užtikrinti jos patikimumą, svarbu laiku atlikti mokėjimus; todėl ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie priemones, numatytas siekiant užtikrinti visapusišką mokėjimų plano vykdymą įgyvendinant 2016 m. ir ateinančių metų biudžetus;

| 13. | pabrėžia, kad dabar, vertindamas sanglaudos politikos (greitesnį) įgyvendinimą, Parlamentas galėtų pateikti Komisijai keletą svarbių klausimų, iš kurių reikėtų pasimokyti prieš pradedant diskusijas dėl būsimos sanglaudos politikos po 2020 m.; ragina Komisiją kuo greičiau parengti pagrindinius klausimus ir pradėti bendradarbiauti su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir kitais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais dėl ESI fondų po 2020 m. ateities, siekiant pagerinti jų kryptingą panaudojimą ir greitą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad dabar, vertindamas sanglaudos politikos (greitesnį) įgyvendinimą, Parlamentas galėtų pateikti Komisijai keletą svarbių klausimų, iš kurių reikėtų pasimokyti prieš pradedant diskusijas dėl būsimos sanglaudos politikos po 2020 m.; ragina Komisiją kuo greičiau parengti pagrindinius klausimus ir pradėti bendradarbiauti su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir kitais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais dėl ESI fondų po 2020 m. ateities, siekiant pagerinti jų kryptingą panaudojimą ir greitą įgyvendinimą;

| 14. | pažymi, kad norint užtikrinti sklandų programų įgyvendinimą ir išvengti galimo tarpinių mokėjimų sustabdymo labai svarbu, jog iki 2016 m. pabaigos valstybės narės įvykdytų su ex ante sąlygomis susijusius veiksmus; primygtinai ragina Komisiją paskelbti išsamias viešųjų pirkimų ir prevencinių priemonių gaires siekiant išvengti klaidų ir pažeidimų viešųjų pirkimų procese ir paskelbti standartines gavėjams skirtas pirkimo procedūras siekiant išvengti finansinių koregavimų ir galimo ES įnašo panaikinimo; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad norint užtikrinti sklandų programų įgyvendinimą ir išvengti galimo tarpinių mokėjimų sustabdymo labai svarbu, jog iki 2016 m. pabaigos valstybės narės įvykdytų su ex ante sąlygomis susijusius veiksmus; primygtinai ragina Komisiją paskelbti išsamias viešųjų pirkimų ir prevencinių priemonių gaires siekiant išvengti klaidų ir pažeidimų viešųjų pirkimų procese ir paskelbti standartines gavėjams skirtas pirkimo procedūras siekiant išvengti finansinių koregavimų ir galimo ES įnašo panaikinimo;

| 15. | ragina Komisiją, valstybes nares ir visus suinteresuotuosius subjektus geriau koordinuoti ir vykdyti veiksmingas komunikacijos politikos iniciatyvas siekiant padidinti visuomenės informuotumą apie sanglaudos politikos įgyvendinimą suteikti jai didesnį prestižą, taip pat suteikti galimybę plačiajai visuomenei geriau suprasti sanglaudos politikos rezultatus ir poveikį; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją, valstybes nares ir visus suinteresuotuosius subjektus geriau koordinuoti ir vykdyti veiksmingas komunikacijos politikos iniciatyvas siekiant padidinti visuomenės informuotumą apie sanglaudos politikos įgyvendinimą suteikti jai didesnį prestižą, taip pat suteikti galimybę plačiajai visuomenei geriau suprasti sanglaudos politikos rezultatus ir poveikį;

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Regionų komitetui, taip pat valstybėms narėms ir jų nacionaliniams bei regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

16.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Regionų komitetui, taip pat valstybėms narėms ir jų nacionaliniams bei regioniniams parlamentams.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0015.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0068.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0384.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0419.

---

2016 m. gegužės 12 d., ketvirtadienis

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/27

---

P8_TA(2016)0218

Krymo totoriai

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Krymo totorių (2016/2692(RSP))

(2018/C 076/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rytų partnerystės, Ukrainos ir Rusijos Federacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rytų partnerystės, Ukrainos ir Rusijos Federacijos,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) ir ESBO vyriausiojo tautinių mažumų reikalų komisaro pranešimus apie žmogaus teisių vertinimo misijas Kryme, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) ir ESBO vyriausiojo tautinių mažumų reikalų komisaro pranešimus apie žmogaus teisių vertinimo misijas Kryme,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (angl. UNDRIP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (angl. UNDRIP),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 21 d., birželio 27 d. ir liepos 16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriomis nustatomos sankcijos Rusijos Federacijai neteisėtai aneksavus Krymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 21 d., birželio 27 d. ir liepos 16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriomis nustatomos sankcijos Rusijos Federacijai neteisėtai aneksavus Krymą,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2014 m. kovo 27 d. rezoliuciją 68/262, pavadintą „Ukrainos teritorinis vientisumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2014 m. kovo 27 d. rezoliuciją 68/262, pavadintą „Ukrainos teritorinis vientisumas“,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Freedom House“ ataskaitą „Laisvė pasaulyje 2016 m.“, kurioje neteisėtai aneksuotame Kryme politinės ir pilietinės laisvės įvertintos kaip „ne laisvos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Freedom House“ ataskaitą „Laisvė pasaulyje 2016 m.“, kurioje neteisėtai aneksuotame Kryme politinės ir pilietinės laisvės įvertintos kaip „ne laisvos“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 26 d. vadinamojo Krymo Aukščiausiojo teismo sprendimą, pagal kurį Krymo totorių tautinis parlamentas (Medžlisas) paskelbtas ekstremistų organizacija ir jo veikla uždrausta Krymo pusiasalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 26 d. vadinamojo Krymo Aukščiausiojo teismo sprendimą, pagal kurį Krymo totorių tautinis parlamentas (Medžlisas) paskelbtas ekstremistų organizacija ir jo veikla uždrausta Krymo pusiasalyje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 14 d. ir 2016 m. balandžio 26 d. Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimus dėl Krymo totorių Medžliso veiklos sustabdymo ir dėl vadinamojo Krymo Aukščiausiojo Teismo sprendimo uždrausti Medžliso veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 14 d. ir 2016 m. balandžio 26 d. Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimus dėl Krymo totorių Medžliso veiklos sustabdymo ir dėl vadinamojo Krymo Aukščiausiojo Teismo sprendimo uždrausti Medžliso veiklą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 26 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro pareiškimą, kuriame raginama atšaukti Medžliso veiklos uždraudimą, ir į 2016 m. balandžio 26 d. Europos Tarybos generalinio sekretoriaus pareiškimą, kuriame išreiškiamas susirūpinimas, kad Medžliso uždraudimas gali būti nukreiptas prieš visą Krymo totorių bendruomenę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 26 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro pareiškimą, kuriame raginama atšaukti Medžliso veiklos uždraudimą, ir į 2016 m. balandžio 26 d. Europos Tarybos generalinio sekretoriaus pareiškimą, kuriame išreiškiamas susirūpinimas, kad Medžliso uždraudimas gali būti nukreiptas prieš visą Krymo totorių bendruomenę,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 5 d. Minsko protokolą ir 2014 m. rugsėjo 19 d. Minsko memorandumą dėl 12-os punktų taikos plano įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 5 d. Minsko protokolą ir 2014 m. rugsėjo 19 d. Minsko memorandumą dėl 12-os punktų taikos plano įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Rusijos Federacija neteisėtai aneksavo Krymą ir Sevastopolį ir todėl yra okupacinė valstybė, kuri pažeidė tarptautinę teisę, įskaitant JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą, 1994 m. Budapešto memorandumą ir 1997 m. Ukrainos ir Rusijos Federacijos draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rusijos Federacija neteisėtai aneksavo Krymą ir Sevastopolį ir todėl yra okupacinė valstybė, kuri pažeidė tarptautinę teisę, įskaitant JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą, 1994 m. Budapešto memorandumą ir 1997 m. Ukrainos ir Rusijos Federacijos draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį;

| B. | kadangi Europos Sąjunga ir tarptautinė bendruomenė ne kartą išreiškė savo susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties okupuotose teritorijose ir sistemingą asmenų, kurie nepripažįsta naujų institucijų, persekiojamą; kadangi šios vadinamosios valdžios institucijos nusitaikė į vietinių Krymo totorių bendruomenę, kurios didžioji dalis prieštarauja pusiasalio Rusijos perėmimui ir boikotavo vadinamąjį 2014 m. kovo 16 d. referendumą; kadangi Krymo totorių institucijos ir organizacijos vis dažniau paskelbiamos „ekstremistų organizacijomis“ ir garsūs Krymo totorių bendruomenės nariai gali būti arba jiems iškyla grėsmė būti sulaikytiems kaip „teroristai“; kadangi išpuoliai prieš totorius apimą: smurtą, grobimą, priverstinį dingimą, kankinimus ir neteismines egzekucijas, kad de facto valdžios institucijos nesugebėjo jų ištirti ir kaltuosius patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat iškyla sisteminių teisinių problemų dėl nuosavybės teisių ir registracijos; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga ir tarptautinė bendruomenė ne kartą išreiškė savo susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties okupuotose teritorijose ir sistemingą asmenų, kurie nepripažįsta naujų institucijų, persekiojamą; kadangi šios vadinamosios valdžios institucijos nusitaikė į vietinių Krymo totorių bendruomenę, kurios didžioji dalis prieštarauja pusiasalio Rusijos perėmimui ir boikotavo vadinamąjį 2014 m. kovo 16 d. referendumą; kadangi Krymo totorių institucijos ir organizacijos vis dažniau paskelbiamos „ekstremistų organizacijomis“ ir garsūs Krymo totorių bendruomenės nariai gali būti arba jiems iškyla grėsmė būti sulaikytiems kaip „teroristai“; kadangi išpuoliai prieš totorius apimą: smurtą, grobimą, priverstinį dingimą, kankinimus ir neteismines egzekucijas, kad de facto valdžios institucijos nesugebėjo jų ištirti ir kaltuosius patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat iškyla sisteminių teisinių problemų dėl nuosavybės teisių ir registracijos;

| C. | kadangi Krymo totorių lyderiams, įskaitant Mustafą Džemilevą ir Rafatą Čubarovą, jau anksčiau buvo uždrausta patekti į Krymą, o dabar tai yra leidžiama, tačiau kyla suėmimo grėsmė; todėl juos gali ištikti panašus likimas, kaip ir daugelį kitų Medžliso narių ir Krymo totorių aktyvistų ir perkeltųjų asmenų; kadangi pagal duomenis, gautus iš Ukrainos vyriausybės, daugiau kaip 20 000 Krymo totorių turėjo palikti okupuotą Krymą ir persikelti į žemyninę Ukrainą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Krymo totorių lyderiams, įskaitant Mustafą Džemilevą ir Rafatą Čubarovą, jau anksčiau buvo uždrausta patekti į Krymą, o dabar tai yra leidžiama, tačiau kyla suėmimo grėsmė; todėl juos gali ištikti panašus likimas, kaip ir daugelį kitų Medžliso narių ir Krymo totorių aktyvistų ir perkeltųjų asmenų; kadangi pagal duomenis, gautus iš Ukrainos vyriausybės, daugiau kaip 20 000 Krymo totorių turėjo palikti okupuotą Krymą ir persikelti į žemyninę Ukrainą;

| D. | kadangi Krymo totorių lyderis Mustafa Džemilevas, kurie anksčiau sovietų kalėjimuose praleido15 metų, paskelbė 14 Krymo totorių politinių kalinių, kurie yra politiniai kaliniai vadinamosiose Rusijos valdžios institucijose Kryme, įskaitant Ahtemą Çiygozą, pirmąjį Medžliso pirmininko pavaduotoją, kuris yra sulaikytas Simferopolyje ir ten laukia teismo; ragina atkreipti ypatingą dėmesį į jo sveikatos būklę ir pabrėžia, kaip svarbu, kad jo teismo procesas būtų viešas ir jį stebėtų Europos Taryba ir kitos tarptautinės organizacijos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Krymo totorių lyderis Mustafa Džemilevas, kurie anksčiau sovietų kalėjimuose praleido15 metų, paskelbė 14 Krymo totorių politinių kalinių, kurie yra politiniai kaliniai vadinamosiose Rusijos valdžios institucijose Kryme, įskaitant Ahtemą Çiygozą, pirmąjį Medžliso pirmininko pavaduotoją, kuris yra sulaikytas Simferopolyje ir ten laukia teismo; ragina atkreipti ypatingą dėmesį į jo sveikatos būklę ir pabrėžia, kaip svarbu, kad jo teismo procesas būtų viešas ir jį stebėtų Europos Taryba ir kitos tarptautinės organizacijos;

| E. | kadangi Rusijos Federacija Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO), Jungtinėms Tautoms ir Europos Tarybai, jau nekalbant apie žmogaus teisių NVO atstovus ir nepriklausomus žurnalistus, ir riboja galimybę patekti į Krymą; kadangi dėl patekimo į Krymą apribojimų labai sunku stebėti žmogaus teisių padėtį Kryme ir apie ją informuoti; |
| --- | --- |

E.

kadangi Rusijos Federacija Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO), Jungtinėms Tautoms ir Europos Tarybai, jau nekalbant apie žmogaus teisių NVO atstovus ir nepriklausomus žurnalistus, ir riboja galimybę patekti į Krymą; kadangi dėl patekimo į Krymą apribojimų labai sunku stebėti žmogaus teisių padėtį Kryme ir apie ją informuoti;

| F. | kadangi visi Krymo totoriai, kurie yra Krymo vietiniai gyventojai, 1944 m. buvo prievarta išvežti į kitas buvusios TSRS dalis ir iki 1989 m. neturėjo teisės grįžti; kadangi 2015 m. lapkričio 12 d. Ukrainos Aukščiausia Rada patvirtino rezoliuciją, kurioje pripažino 1944 m. Krymo totorių deportavimą genocidu ir paskelbė gegužės 18 d. atminimo diena; |
| --- | --- |

F.

kadangi visi Krymo totoriai, kurie yra Krymo vietiniai gyventojai, 1944 m. buvo prievarta išvežti į kitas buvusios TSRS dalis ir iki 1989 m. neturėjo teisės grįžti; kadangi 2015 m. lapkričio 12 d. Ukrainos Aukščiausia Rada patvirtino rezoliuciją, kurioje pripažino 1944 m. Krymo totorių deportavimą genocidu ir paskelbė gegužės 18 d. atminimo diena;

| G. | kadangi 2016 m. balandžio 26 d. vadinamais Krymo Aukščiausiosios instancijos teismas patenkino vadinamosios Krymo generalinės prokurorės, Natalijos Poklonskajos, prašymą, kuriame Medžlisas, Krymo totorių atstovaujamasis organas, sukurtas 1991 m., ir turintis visišką teisinę galią nuo 1999 m. gegužės mėn., kaltindamas ekstremizmu, terorizmu, žmogaus teisių pažeidimais ir neteisėtais veiksmais, sabotažo veiksmais, vykdomais prieš institucijas; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2016 m. balandžio 26 d. vadinamais Krymo Aukščiausiosios instancijos teismas patenkino vadinamosios Krymo generalinės prokurorės, Natalijos Poklonskajos, prašymą, kuriame Medžlisas, Krymo totorių atstovaujamasis organas, sukurtas 1991 m., ir turintis visišką teisinę galią nuo 1999 m. gegužės mėn., kaltindamas ekstremizmu, terorizmu, žmogaus teisių pažeidimais ir neteisėtais veiksmais, sabotažo veiksmais, vykdomais prieš institucijas;

| H. | kadangi dabar Medžlisas paskelbtas ekstremistų organizacija ir įtrauktas į Rusijos teisingumo ministerijos NVO, kurių veikla turi būti sustabdyta, sąrašą; kadangi Medžliso veikla yra atitinkamai uždrausta Kryme ir Rusijoje; kadangi šis draudimas gali būti taikomas daugiau kaip 2 500 narių, gyvenančių 250 Medžlisui priklausančiuose kaimuose ir miesteliuose Kryme; |
| --- | --- |

H.

kadangi dabar Medžlisas paskelbtas ekstremistų organizacija ir įtrauktas į Rusijos teisingumo ministerijos NVO, kurių veikla turi būti sustabdyta, sąrašą; kadangi Medžliso veikla yra atitinkamai uždrausta Kryme ir Rusijoje; kadangi šis draudimas gali būti taikomas daugiau kaip 2 500 narių, gyvenančių 250 Medžlisui priklausančiuose kaimuose ir miesteliuose Kryme;

| I. | kadangi vadinamųjų generalinio prokuroro ir Krymo Aukščiausiojo Teismo sprendimai yra sudedamoji represijų ir bauginimo politikos, kurią vykdo Rusijos Federacija, dalis, ir kuria yra baudžiamos šios mažumos dėl jų lojalumo Ukrainos valstybei per neteisėtą Krymo pusiasalio aneksavimą, įvykdytą prieš dvejus metus; |
| --- | --- |

I.

kadangi vadinamųjų generalinio prokuroro ir Krymo Aukščiausiojo Teismo sprendimai yra sudedamoji represijų ir bauginimo politikos, kurią vykdo Rusijos Federacija, dalis, ir kuria yra baudžiamos šios mažumos dėl jų lojalumo Ukrainos valstybei per neteisėtą Krymo pusiasalio aneksavimą, įvykdytą prieš dvejus metus;

| J. | kadangi akivaizdžiai pažeidžiama tarptautinė humanitarinė teisė, įskaitant 1907 m. IV-ąją Hagos konvenciją, 1949 m. Ketvirtosios Ženevos konvenciją ir 1977 m. I papildomą jos protokolą), pagal kurią okupuojančios valstybės negali vykdyti civilių gyventojų baudžiamojo persekiojimo už nusikaltimus prieš okupaciją ir okupuotosios teritorijos baudžiamosios teisės aktai turi likti galiojančiais; |
| --- | --- |

J.

kadangi akivaizdžiai pažeidžiama tarptautinė humanitarinė teisė, įskaitant 1907 m. IV-ąją Hagos konvenciją, 1949 m. Ketvirtosios Ženevos konvenciją ir 1977 m. I papildomą jos protokolą), pagal kurią okupuojančios valstybės negali vykdyti civilių gyventojų baudžiamojo persekiojimo už nusikaltimus prieš okupaciją ir okupuotosios teritorijos baudžiamosios teisės aktai turi likti galiojančiais;

| 1. | griežtai smerkia vadinamojo Aukščiausiojo teismo sprendimą uždrausti Krymo totorių Medžlisą, ir reikalauja jį nedelsiant atšaukti; mano, kad šis sprendimas yra sisteminis, prieš Krymo totorius nukreiptas persekiojimas, ir laikomas politiškai motyvuotais bauginimo veiksmais, kuriais siekiama įbauginti kitų teisėtus totorių bendruomenės atstovus; pabrėžia demokratiškai išrinktos institucijos, kuri atstovauja Krymo totorius, svarbą; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia vadinamojo Aukščiausiojo teismo sprendimą uždrausti Krymo totorių Medžlisą, ir reikalauja jį nedelsiant atšaukti; mano, kad šis sprendimas yra sisteminis, prieš Krymo totorius nukreiptas persekiojimas, ir laikomas politiškai motyvuotais bauginimo veiksmais, kuriais siekiama įbauginti kitų teisėtus totorių bendruomenės atstovus; pabrėžia demokratiškai išrinktos institucijos, kuri atstovauja Krymo totorius, svarbą;

| 2. | pažymi, kad Krymo totorių Medžliso, kuris yra teisėtas ir vietinius Krymo gyventojus atstovaujantis organas, uždraudimas paskatins Krymo totorių stigmatizaciją, taip pat juos diskriminuos ir pažeis jų žmogaus teises ir pagrindines pilietines laisves ir taip bandoma juos išsiųsti iš Krymo, kuris yra jų istorinė tėvynė; yra susirūpinęs dėl to, kad Medžliso paskelbimas ekstremistų organizacija gali nulemti papildomus kaltinimus pagal Rusijos Federacijos Baudžiamojo kodekso nuostatas; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Krymo totorių Medžliso, kuris yra teisėtas ir vietinius Krymo gyventojus atstovaujantis organas, uždraudimas paskatins Krymo totorių stigmatizaciją, taip pat juos diskriminuos ir pažeis jų žmogaus teises ir pagrindines pilietines laisves ir taip bandoma juos išsiųsti iš Krymo, kuris yra jų istorinė tėvynė; yra susirūpinęs dėl to, kad Medžliso paskelbimas ekstremistų organizacija gali nulemti papildomus kaltinimus pagal Rusijos Federacijos Baudžiamojo kodekso nuostatas;

| 3. | primena, kad Medžliso draudimas reiškia, kad jis negalės būti sušauktas, jam draudžiama skelbti savo poziciją žiniasklaidoje, rengti viešuosius renginius arba naudotis banko sąskaitomis; ragina ES teikti finansinę paramą Medžliso veiklai tremtyje; ragina padidinti finansavimą žmogaus teisių organizacijoms, kurios veikia Kryme; |
| --- | --- |

3.

primena, kad Medžliso draudimas reiškia, kad jis negalės būti sušauktas, jam draudžiama skelbti savo poziciją žiniasklaidoje, rengti viešuosius renginius arba naudotis banko sąskaitomis; ragina ES teikti finansinę paramą Medžliso veiklai tremtyje; ragina padidinti finansavimą žmogaus teisių organizacijoms, kurios veikia Kryme;

| 4. | primena apie antrąsias neteisėto Krymo pusiasalio aneksijos, kurią įvykdė Rusijos Federacija 2014 m. vasario 20 d., metines; primena savo griežtą šio akto, kuriuo pažeidžiama tarptautinė teisė, pasmerkimą; išreiškia savo tvirtą įsipareigojimą nepripažinti neteisėtos Krymo aneksijos ir po jos taikyti sankcijas, ir taip pat ragina apsvarstyti galimybę išplėsti sąrašą asmenų, kuriems taikomos ES sankcijos, atsižvelgiant į Medžliso uždraudimą; ragina visas valstybes nares griežtai laikytis minėto sąrašo; apgailestauja dėl ai kurių politikų, įskaitant nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento narius, iš ES valstybių narių apsilankymų Kryme, kurie buvo surengti be Ukrainos valdžios institucijų sutikimo ir ragina parlamentarus susilaikyti nuo tokių vizitų ateityje; |
| --- | --- |

4.

primena apie antrąsias neteisėto Krymo pusiasalio aneksijos, kurią įvykdė Rusijos Federacija 2014 m. vasario 20 d., metines; primena savo griežtą šio akto, kuriuo pažeidžiama tarptautinė teisė, pasmerkimą; išreiškia savo tvirtą įsipareigojimą nepripažinti neteisėtos Krymo aneksijos ir po jos taikyti sankcijas, ir taip pat ragina apsvarstyti galimybę išplėsti sąrašą asmenų, kuriems taikomos ES sankcijos, atsižvelgiant į Medžliso uždraudimą; ragina visas valstybes nares griežtai laikytis minėto sąrašo; apgailestauja dėl ai kurių politikų, įskaitant nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento narius, iš ES valstybių narių apsilankymų Kryme, kurie buvo surengti be Ukrainos valdžios institucijų sutikimo ir ragina parlamentarus susilaikyti nuo tokių vizitų ateityje;

| 5. | pakartoja, kad yra tvirtai įsipareigojęs Ukrainos suverenitetui, politinei nepriklausomybei ir jos teritoriniam vientisumui, tarptautiniu mastu pripažintoms sienų riboms ir jos laisvam ir suvereniam pasirinkimui eiti Europos keliu; ragina visas šalis nedelsiant įgyvendinti taikią okupuotos Krymo pusiasalio reintegraciją į Ukrainos teisės sistemą, palaikant politinį dialogą bei visapusiškai laikantis tarptautinės teisės nuostatų; mano, kad Ukrainos kontrolės atkūrimas Kryme yra viena iš bendradarbiavimo ryšių su Rusijos Federacija atnaujinimo, įskaitant susijusių su Krymu sankcijų panaikinimą, sąlygų; |
| --- | --- |

5.

pakartoja, kad yra tvirtai įsipareigojęs Ukrainos suverenitetui, politinei nepriklausomybei ir jos teritoriniam vientisumui, tarptautiniu mastu pripažintoms sienų riboms ir jos laisvam ir suvereniam pasirinkimui eiti Europos keliu; ragina visas šalis nedelsiant įgyvendinti taikią okupuotos Krymo pusiasalio reintegraciją į Ukrainos teisės sistemą, palaikant politinį dialogą bei visapusiškai laikantis tarptautinės teisės nuostatų; mano, kad Ukrainos kontrolės atkūrimas Kryme yra viena iš bendradarbiavimo ryšių su Rusijos Federacija atnaujinimo, įskaitant susijusių su Krymu sankcijų panaikinimą, sąlygų;

| 6. | smerkia griežtus saviraiškos, asociacijos ir taikių susirinkimų laisvės apribojimus, įskaitant per tradicinius minėjimo renginius, pvz., per Krymo totorių deportacijos, kurią Tarybų Sąjungoje vykdė totalitarinis J. Stalino režimas, metines ir Krymo totorių kultūros renginius; |
| --- | --- |

6.

smerkia griežtus saviraiškos, asociacijos ir taikių susirinkimų laisvės apribojimus, įskaitant per tradicinius minėjimo renginius, pvz., per Krymo totorių deportacijos, kurią Tarybų Sąjungoje vykdė totalitarinis J. Stalino režimas, metines ir Krymo totorių kultūros renginius;

| 7. | smerkia laisvosios žiniasklaidos suvaržymą Kryme, visų pirma licencijų panaikinimą didžiausiam Krymo totorių televizijos kanalui „ATR; ragina atnaujinti tą kanalą ir vaikams skirtą televizijos kanalą Lale ir radijo stotį Meydan; mano, kad šie veiksmai iš Krymo totorių atima galimybę išlaikyti jų kultūrinę ir kalbinę tapatybę; pažymi apie naujai įsteigtą televizijos stotį TV Millet ir ragina visapusiškai užtikrinti jos redakcijos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

7.

smerkia laisvosios žiniasklaidos suvaržymą Kryme, visų pirma licencijų panaikinimą didžiausiam Krymo totorių televizijos kanalui „ATR; ragina atnaujinti tą kanalą ir vaikams skirtą televizijos kanalą Lale ir radijo stotį Meydan; mano, kad šie veiksmai iš Krymo totorių atima galimybę išlaikyti jų kultūrinę ir kalbinę tapatybę; pažymi apie naujai įsteigtą televizijos stotį TV Millet ir ragina visapusiškai užtikrinti jos redakcijos nepriklausomumą;

| 8. | labai apgailestauja dėl to, kad sistemingai apribojama saviraiškos laisvė, motyvuojant ekstremizmu, ir dėl to, kad kontroliuojama socialinė žiniasklaida siekiant nustatyti aktyvistus, kurie nepripažįsta naujos valdžios ir kurie kritikuoja „referendumą“, kuris vyko 2014 m. kovo 16 d.; primena, kad daugybė JT Generalinės asamblėjos valstybių narių laikėsi tokio paties požiūrio, priimdamos rezoliuciją Nr. 68/262; |
| --- | --- |

8.

labai apgailestauja dėl to, kad sistemingai apribojama saviraiškos laisvė, motyvuojant ekstremizmu, ir dėl to, kad kontroliuojama socialinė žiniasklaida siekiant nustatyti aktyvistus, kurie nepripažįsta naujos valdžios ir kurie kritikuoja „referendumą“, kuris vyko 2014 m. kovo 16 d.; primena, kad daugybė JT Generalinės asamblėjos valstybių narių laikėsi tokio paties požiūrio, priimdamos rezoliuciją Nr. 68/262;

| 9. | primena, kad vietos Krymo totoriai patyrė istorinę neteisybę, kuri nulėmė jų masinį deportavimą, įvykdytą Sovietų Sąjungos institucijų, ir apie jų žemių ir išteklių pasisavinimą; apgailestauja dėl to, kad diskriminacinė politika, kurią taiko vadinamosios valdžios institucijos, nesudaro galimybių sugrąžinti minėtą turtą ir išteklius, arba tuo yra naudojamasi, siekiant įsigyti palankumą; |
| --- | --- |

9.

primena, kad vietos Krymo totoriai patyrė istorinę neteisybę, kuri nulėmė jų masinį deportavimą, įvykdytą Sovietų Sąjungos institucijų, ir apie jų žemių ir išteklių pasisavinimą; apgailestauja dėl to, kad diskriminacinė politika, kurią taiko vadinamosios valdžios institucijos, nesudaro galimybių sugrąžinti minėtą turtą ir išteklius, arba tuo yra naudojamasi, siekiant įsigyti palankumą;

| 10. | ragina Rusijos Federaciją, kuriai pagal tarptautinę humanitarinę teisę tenka galutinė atsakomybė, kaip okupuojančiai valstybei Kryme, laikytis teisinės tvarkos Kryme ir piliečius apsaugoti nuo savavališkų teisminių ar administracinių priemonių ir sprendimus, tokiu būdu vykdyti savo įsipareigojimus kaip Europos Tarybos narės, ir taip pat atlikti nepriklausomus tarptautinius tarptautinės teisės arba žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos įvykdė okupacinės pajėgos ir vadinamos vietos valdžios institucijos, tyrimus; ragina atnaujinti kontaktinę grupę, skirtą dingusių asmenų šeimų nariams; |
| --- | --- |

10.

ragina Rusijos Federaciją, kuriai pagal tarptautinę humanitarinę teisę tenka galutinė atsakomybė, kaip okupuojančiai valstybei Kryme, laikytis teisinės tvarkos Kryme ir piliečius apsaugoti nuo savavališkų teisminių ar administracinių priemonių ir sprendimus, tokiu būdu vykdyti savo įsipareigojimus kaip Europos Tarybos narės, ir taip pat atlikti nepriklausomus tarptautinius tarptautinės teisės arba žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos įvykdė okupacinės pajėgos ir vadinamos vietos valdžios institucijos, tyrimus; ragina atnaujinti kontaktinę grupę, skirtą dingusių asmenų šeimų nariams;

| 11. | ragina atitinkamoms tarptautinėms žmogaus teisių organizacijoms, kurių tikslas stebėti žmogaus teisių padėtį, nuolat ir netrukdomai suteikti galimybę patekti į Krymą,; |
| --- | --- |

11.

ragina atitinkamoms tarptautinėms žmogaus teisių organizacijoms, kurių tikslas stebėti žmogaus teisių padėtį, nuolat ir netrukdomai suteikti galimybę patekti į Krymą,;

| 12. | teigiamai vertina Ukrainos iniciatyvą sukurti tarptautinį derybų mechanizmą, kuriuo siekiama atkurti Ukrainos suverenitetą Kryme panaudojant formatą „Ženeva plius“, kuriame turėtų tiesiogiai dalyvauti ES; ragina Rusijos Federaciją pradėti derybas su Ukraina ir kitomis šalimis dėl Krymo okupacijos nutraukimo, prekybos ir energetinio embargo panaikinimo ir atšaukti nepaprastosios padėties statusą Kryme; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina Ukrainos iniciatyvą sukurti tarptautinį derybų mechanizmą, kuriuo siekiama atkurti Ukrainos suverenitetą Kryme panaudojant formatą „Ženeva plius“, kuriame turėtų tiesiogiai dalyvauti ES; ragina Rusijos Federaciją pradėti derybas su Ukraina ir kitomis šalimis dėl Krymo okupacijos nutraukimo, prekybos ir energetinio embargo panaikinimo ir atšaukti nepaprastosios padėties statusą Kryme;

| 13. | ragina išsaugoti istorinę ir tradicinę daugiakultūrinę Krymo aplinką ir visapusiškai gerbti ukrainiečių, totorių ir kitas mažumų kalbas bei savitas kultūras; smerkia spaudimą, taikomą Krymo totorių kultūros ir švietimo įstaigoms, įskaitant tas, kurios palaiko ryšius su Krymo totorių vaikais; |
| --- | --- |

13.

ragina išsaugoti istorinę ir tradicinę daugiakultūrinę Krymo aplinką ir visapusiškai gerbti ukrainiečių, totorių ir kitas mažumų kalbas bei savitas kultūras; smerkia spaudimą, taikomą Krymo totorių kultūros ir švietimo įstaigoms, įskaitant tas, kurios palaiko ryšius su Krymo totorių vaikais;

| 14. | ragina Rusijos Federaciją ištirti visus Kryme neteisėtai sulaikytų kalinių kankinimo atvejus, kaip antai, Medžliso pirmininko pavaduotojo Ahtemo Chiigozo, Mustafos Degermendzhi ir Ali Asanovo, kurie vadinamų vietos valdžios institucijų buvo suimti Kryme per taikią protesto prieš okupaciją demonstraciją ir užtikrinti jų saugų grįžimą į Ukrainą; pakartoja savo raginimą paleisti Olegą Sencovą ir Oleksandrą Kolchenko; primygtinai ragina Rusijos Federaciją nutraukti politiškai motyvuotą disidentų ir visuomenės aktyvistų persekiojimą; smerkia tai, kad jie vėliau perduodami Rusijos Federacijai ir jiems priverstinai suteikiama Rusijos pilietybė; ragina Rusijos Federaciją glaudžiai bendradarbiauti su Europos Taryba ir ESBO dėl pirmiau minėtų atvejų; |
| --- | --- |

14.

ragina Rusijos Federaciją ištirti visus Kryme neteisėtai sulaikytų kalinių kankinimo atvejus, kaip antai, Medžliso pirmininko pavaduotojo Ahtemo Chiigozo, Mustafos Degermendzhi ir Ali Asanovo, kurie vadinamų vietos valdžios institucijų buvo suimti Kryme per taikią protesto prieš okupaciją demonstraciją ir užtikrinti jų saugų grįžimą į Ukrainą; pakartoja savo raginimą paleisti Olegą Sencovą ir Oleksandrą Kolchenko; primygtinai ragina Rusijos Federaciją nutraukti politiškai motyvuotą disidentų ir visuomenės aktyvistų persekiojimą; smerkia tai, kad jie vėliau perduodami Rusijos Federacijai ir jiems priverstinai suteikiama Rusijos pilietybė; ragina Rusijos Federaciją glaudžiai bendradarbiauti su Europos Taryba ir ESBO dėl pirmiau minėtų atvejų;

| 15. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ir Tarybą didinti spaudimą Rusijos Federaciją, kad pastaroji leistų tarptautinėms organizacijoms patekti į Krymą, siekiant stebėti žmogaus teisių padėtį, atsižvelgiant į vykstančius rimtus pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių pažeidimus pusiasalyje, ir įsteigti nuolatinę tarptautinę stebėjimo misiją ir taikyti konvencijomis pagrįstus mechanizmus; pabrėžia, kad bet kuri tarptautinė veikla turėtų būti glaudžiai koordinuojama, suderinta su Ukraina ir kuriai pritartų pagrindinės tarptautinė žmogaus teisių organizacijos; |
| --- | --- |

15.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ir Tarybą didinti spaudimą Rusijos Federaciją, kad pastaroji leistų tarptautinėms organizacijoms patekti į Krymą, siekiant stebėti žmogaus teisių padėtį, atsižvelgiant į vykstančius rimtus pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių pažeidimus pusiasalyje, ir įsteigti nuolatinę tarptautinę stebėjimo misiją ir taikyti konvencijomis pagrįstus mechanizmus; pabrėžia, kad bet kuri tarptautinė veikla turėtų būti glaudžiai koordinuojama, suderinta su Ukraina ir kuriai pritartų pagrindinės tarptautinė žmogaus teisių organizacijos;

| 16. | pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl LGBTI asmenų padėties Kryme, kuri ypač pablogėjo po Rusijos aneksijos; |
| --- | --- |

16.

pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl LGBTI asmenų padėties Kryme, kuri ypač pablogėjo po Rusijos aneksijos;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Ukrainos Prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai Rusijos Federacijos Prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Krymo totorių Medžliui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Ukrainos Prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai Rusijos Federacijos Prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Krymo totorių Medžliui.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/31

---

P8_TA(2016)0219

Gambija

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Gambijos (2016/2693(RSP))

(2018/C 076/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes EP rezoliucijas dėl Gambijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes EP rezoliucijas dėl Gambijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryboje 2015 m. (1); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryboje 2015 m. (1);

| — | atsižvelgdamas į kelis Parlamento narių klausimus dėl padėties Gambijoje; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kelis Parlamento narių klausimus dėl padėties Gambijoje;

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarybos (EIVT) 2016 m. balandžio 17 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių padėties Gambijoje; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarybos (EIVT) 2016 m. balandžio 17 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių padėties Gambijoje;

| — | atsižvelgdamas į keletą ES delegacijos Gambijoje pareiškimų; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į keletą ES delegacijos Gambijoje pareiškimų;

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos komisijos 2015 m. vasario 28 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Gambijos Respublikoje; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos komisijos 2015 m. vasario 28 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Gambijos Respublikoje;

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki Moono 2016 m. balandžio 17 d. pareiškimą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki Moono 2016 m. balandžio 17 d. pareiškimą;

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ir baudimo klausimais parengtą ataskaitą (Priedas. Misija Gambijoje, 2015 m. kovo 2 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ir baudimo klausimais parengtą ataskaitą (Priedas. Misija Gambijoje, 2015 m. kovo 2 d.),

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais 2015 m. gegužės 11 d. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais 2015 m. gegužės 11 d. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų visuotinio periodinio vertinimo darbo grupės 2014 m. gruodžio 24 d. ataskaitą dėl Gambijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų visuotinio periodinio vertinimo darbo grupės 2014 m. gruodžio 24 d. ataskaitą dėl Gambijos,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio mėn. pasirašytą Kotonu partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio mėn. pasirašytą Kotonu partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Gambijos Konstituciją; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Gambijos Konstituciją;

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar įsitikinimų pagrindu panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar įsitikinimų pagrindu panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 1994 m. karinio perversmo metu valdžią Gambijoje perėmė Yahya Jammeh; kadangi 1996 m. jis buvo išrinktas prezidentu ir po to dar tris kartus perrinktas abejotinomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

A.

kadangi 1994 m. karinio perversmo metu valdžią Gambijoje perėmė Yahya Jammeh; kadangi 1996 m. jis buvo išrinktas prezidentu ir po to dar tris kartus perrinktas abejotinomis aplinkybėmis;

| B. | kadangi prezidento rinkimus numatoma surengti 2016 m. gruodžio 1 d., o įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimus – 2017 m. balandžio 6 d.; kadangi pastaruosius prezidento rinkimus, kurie įvyko 2011 m., pasmerkė Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija (ECOWAS), nes jiems trūko teisėtumo ir per juos vyko opozicinių partijų ir jų rinkėjų represijos ir bauginimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi prezidento rinkimus numatoma surengti 2016 m. gruodžio 1 d., o įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimus – 2017 m. balandžio 6 d.; kadangi pastaruosius prezidento rinkimus, kurie įvyko 2011 m., pasmerkė Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija (ECOWAS), nes jiems trūko teisėtumo ir per juos vyko opozicinių partijų ir jų rinkėjų represijos ir bauginimas;

| C. | kadangi 2016 m. balandžio 14 d. sostinės Bandžulio priemiestyje Serekundoje taikus protestas, kuriame buvo raginama imtis rinkimų reformos, iššaukė smurtinį Gambijos saugumo pajėgų atsaką ir savavalį protestuotojų, iš kurių keli buvo Suvienytosios demokratinės partijos (UDP) nariai, sulaikymą; kadangi opozicijos lyderis ir UDP partijos narys Solo Sandeng netrukus po jo sulaikymo mirė areštinėje įtartinomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2016 m. balandžio 14 d. sostinės Bandžulio priemiestyje Serekundoje taikus protestas, kuriame buvo raginama imtis rinkimų reformos, iššaukė smurtinį Gambijos saugumo pajėgų atsaką ir savavalį protestuotojų, iš kurių keli buvo Suvienytosios demokratinės partijos (UDP) nariai, sulaikymą; kadangi opozicijos lyderis ir UDP partijos narys Solo Sandeng netrukus po jo sulaikymo mirė areštinėje įtartinomis aplinkybėmis;

| D. | kadangi UDP partijos nariai dar kartą susirinko 2016 m. balandžio 16 d., kad pareikalautų nubausti tuos, kurie atsakingi už Sandengo mirtį, ir paleisti kitus jų partijos narius; kadangi policija prieš protestuotojus panaudojo ašarines dujas ir kelis žmones sulaikė; |
| --- | --- |

D.

kadangi UDP partijos nariai dar kartą susirinko 2016 m. balandžio 16 d., kad pareikalautų nubausti tuos, kurie atsakingi už Sandengo mirtį, ir paleisti kitus jų partijos narius; kadangi policija prieš protestuotojus panaudojo ašarines dujas ir kelis žmones sulaikė;

| E. | kadangi kitas opozicijos lyderis Ousainou Darboe ir kiti vyresnieji partijos pareigūnai buvo sulaikyti ir vis dar yra valstybės kalinami bei, pagal turimas žinias, kenčia nuo rimtų sužalojimų; |
| --- | --- |

E.

kadangi kitas opozicijos lyderis Ousainou Darboe ir kiti vyresnieji partijos pareigūnai buvo sulaikyti ir vis dar yra valstybės kalinami bei, pagal turimas žinias, kenčia nuo rimtų sužalojimų;

| F. | kadangi nepriklausomos radijo stoties „Teranga FM“ valdantįjį direktorių Alagie Abdoulie Ceesay, kurį 2015 m. liepos 2 d. sulaikė Nacionalinė žvalgybos agentūra (NŽA), tris kartus buvo atsisakyta paleisti už užstatą nepaisant prastos jo sveikatos būklės; |
| --- | --- |

F.

kadangi nepriklausomos radijo stoties „Teranga FM“ valdantįjį direktorių Alagie Abdoulie Ceesay, kurį 2015 m. liepos 2 d. sulaikė Nacionalinė žvalgybos agentūra (NŽA), tris kartus buvo atsisakyta paleisti už užstatą nepaisant prastos jo sveikatos būklės;

| G. | kadangi 2016 m. kovo mėn. Jungtinių Tautų darbo grupė savavališko sulaikymo klausimais paskelbė per paskutinę 2015 m. gruodžio mėn. vykusią sesiją patvirtintą nuomonę, kurioje pabrėžta, kad A. A. Ceesay buvo savavališkai atimta laisvė, ir Gambija paraginta jį paleisti ir panaikinti jam pareikštus kaltinimus; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2016 m. kovo mėn. Jungtinių Tautų darbo grupė savavališko sulaikymo klausimais paskelbė per paskutinę 2015 m. gruodžio mėn. vykusią sesiją patvirtintą nuomonę, kurioje pabrėžta, kad A. A. Ceesay buvo savavališkai atimta laisvė, ir Gambija paraginta jį paleisti ir panaikinti jam pareikštus kaltinimus;

| H. | kadangi Gambijos žmogaus teisių gynėjai ir žurnalistai kenčia nuo smurtinių veiksmų ir represinių įstatymų ir yra nuolat persekiojami, bauginami, suimami ir sulaikomi, prievarta dingsta be žinios arba yra priversti išvykti iš šalies; |
| --- | --- |

H.

kadangi Gambijos žmogaus teisių gynėjai ir žurnalistai kenčia nuo smurtinių veiksmų ir represinių įstatymų ir yra nuolat persekiojami, bauginami, suimami ir sulaikomi, prievarta dingsta be žinios arba yra priversti išvykti iš šalies;

| I. | kadangi Gambijoje nuolat imamasi kankinimo ir kitų formų netinkamo elgesio; kadangi pranešama, kad žmonės nuolat žiauriai kankinami arba su jais kitaip netinkamai elgiamasi siekiant iš jų išgauti „prisipažinimus“, kurie vėliau naudojami teisme, kaip patvirtinama ataskaitoje, parengtoje po JT specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio ar baudimo klausimais vizito Gambijoje 2014 m.; |
| --- | --- |

I.

kadangi Gambijoje nuolat imamasi kankinimo ir kitų formų netinkamo elgesio; kadangi pranešama, kad žmonės nuolat žiauriai kankinami arba su jais kitaip netinkamai elgiamasi siekiant iš jų išgauti „prisipažinimus“, kurie vėliau naudojami teisme, kaip patvirtinama ataskaitoje, parengtoje po JT specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio ar baudimo klausimais vizito Gambijoje 2014 m.;

| J. | kadangi NŽA ir policija nuolat vykdo savavališkus sulaikymus, pavyzdžiui, taip buvo sulaikytas buvęs žemės ūkio ministro pavaduotojas Ousman Jammeh, islamo žinovai Sheikh Omar Colley, Imam Ousman Sawaneh ir Imam Cherno Gassama; pažeidžiant konstituciją sulaikytieji asmenys dažnai kalinami jiems nepateikus kaltinimų ir viršijant nustatytą 72 valandų terminą, per kurį įtariamasis turi stoti prieš teismą; |
| --- | --- |

J.

kadangi NŽA ir policija nuolat vykdo savavališkus sulaikymus, pavyzdžiui, taip buvo sulaikytas buvęs žemės ūkio ministro pavaduotojas Ousman Jammeh, islamo žinovai Sheikh Omar Colley, Imam Ousman Sawaneh ir Imam Cherno Gassama; pažeidžiant konstituciją sulaikytieji asmenys dažnai kalinami jiems nepateikus kaltinimų ir viršijant nustatytą 72 valandų terminą, per kurį įtariamasis turi stoti prieš teismą;

| K. | kadangi šiuo metu galiojančiuose homoseksualumą draudžiančiuose Gambijos įstatymuose numatomas ilga laisvės atėmimo trukmė ir didelės baudos už „homoseksualumą sunkinančiomis aplinkybėmis“; kadangi LGBTI asmenys dažnai tampa išpuolių, grasinimų arba saugumo pajėgų vykdomo savavališko sulaikymo aukomis ir kai kurie iš jų buvo priversti palikti šalį dėl savo pačių saugumo; |
| --- | --- |

K.

kadangi šiuo metu galiojančiuose homoseksualumą draudžiančiuose Gambijos įstatymuose numatomas ilga laisvės atėmimo trukmė ir didelės baudos už „homoseksualumą sunkinančiomis aplinkybėmis“; kadangi LGBTI asmenys dažnai tampa išpuolių, grasinimų arba saugumo pajėgų vykdomo savavališko sulaikymo aukomis ir kai kurie iš jų buvo priversti palikti šalį dėl savo pačių saugumo;

| L. | kadangi Gambija yra viena iš penkiolikos skurdžiausių pasaulio šalių, kurioje beveik ketvirtadalis gyventojų patiria nuolatinį maisto nepriteklių; kadangi šalis yra labai priklausoma nuo tarptautinės pagalbos; kadangi nuo 2015 m. 14 475 Gambijos piliečiai paprašė prieglobsčio ES; |
| --- | --- |

L.

kadangi Gambija yra viena iš penkiolikos skurdžiausių pasaulio šalių, kurioje beveik ketvirtadalis gyventojų patiria nuolatinį maisto nepriteklių; kadangi šalis yra labai priklausoma nuo tarptautinės pagalbos; kadangi nuo 2015 m. 14 475 Gambijos piliečiai paprašė prieglobsčio ES;

| M. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės padėtis Gambijoje kelia rimtą susirūpinimą; kadangi nuo 2009 m. pabaigos ES kelia šiuos klausimus vesdama dialogą pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį, bet pasiekė mažai konkrečių rezultatų; |
| --- | --- |

M.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės padėtis Gambijoje kelia rimtą susirūpinimą; kadangi nuo 2009 m. pabaigos ES kelia šiuos klausimus vesdama dialogą pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį, bet pasiekė mažai konkrečių rezultatų;

| N. | kadangi, išreiškusi susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties, ES drastiškai sumažino pagalbą Gambijai, nors ji išlieka didžiausia pagalbos šiai šaliai teikėja – pagal 2015–2016 m. nacionalinę orientacinę programą ji iš viso skyrė 33 mln. EUR; kadangi, sumažinus pagalbą, 2015 m. birželio mėn. Gambijos prezidentas Y. Jammeh skubiai išsiuntė ES patikėtinę Gambijos klausimais Agnes Guillard; |
| --- | --- |

N.

kadangi, išreiškusi susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties, ES drastiškai sumažino pagalbą Gambijai, nors ji išlieka didžiausia pagalbos šiai šaliai teikėja – pagal 2015–2016 m. nacionalinę orientacinę programą ji iš viso skyrė 33 mln. EUR; kadangi, sumažinus pagalbą, 2015 m. birželio mėn. Gambijos prezidentas Y. Jammeh skubiai išsiuntė ES patikėtinę Gambijos klausimais Agnes Guillard;

| O. | kadangi Gambijai skirtoje 2015–2016 m. nacionalinėje orientacinėje programoje numatytos investicijos į žemės ūkį ir aprūpinimo maistu saugumą, taip pat į transporto sektorių, bet jokių lėšų nenumatyta pilietinės visuomenės ugdymui, demokratiniam valdymui arba žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo skatinimui; |
| --- | --- |

O.

kadangi Gambijai skirtoje 2015–2016 m. nacionalinėje orientacinėje programoje numatytos investicijos į žemės ūkį ir aprūpinimo maistu saugumą, taip pat į transporto sektorių, bet jokių lėšų nenumatyta pilietinės visuomenės ugdymui, demokratiniam valdymui arba žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo skatinimui;

| P. | kadangi Gambija yra ECOWAS narė; kadangi 2014 m. liepos mėn. ES ir ECOWAS sudarė ekonominės partnerystės susitarimą, kuris bus ratifikuotas 2016 m.; kadangi šis susitarimas turi sustiprinti ne tik sąžiningą prekybą, bet ir žmogaus teises bei padėti siekti darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

P.

kadangi Gambija yra ECOWAS narė; kadangi 2014 m. liepos mėn. ES ir ECOWAS sudarė ekonominės partnerystės susitarimą, kuris bus ratifikuotas 2016 m.; kadangi šis susitarimas turi sustiprinti ne tik sąžiningą prekybą, bet ir žmogaus teises bei padėti siekti darnaus vystymosi tikslų;

| Q. | kadangi Gambija yra Afrikos Sąjungos narė, pasirašiusi Afrikos chartiją ir Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Gambija yra Afrikos Sąjungos narė, pasirašiusi Afrikos chartiją ir Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją;

| R. | kadangi 2015 m. Rinkimų įstatymo pakeitimų akte nustatytas užstatas išstumia opozicines partijas – dėl to akto Gambija tapo viena iš šalių, kuriose varžytis dėl valstybinių pareigų kainuoja brangiausiai, ir yra apribojamos piliečių teisės procese, ir šiame procese kartu ribojamos piliečių teisės; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2015 m. Rinkimų įstatymo pakeitimų akte nustatytas užstatas išstumia opozicines partijas – dėl to akto Gambija tapo viena iš šalių, kuriose varžytis dėl valstybinių pareigų kainuoja brangiausiai, ir yra apribojamos piliečių teisės procese, ir šiame procese kartu ribojamos piliečių teisės;

| 1. | išreiškia labai gilų susirūpinimą dėl sparčiai blogėjančios saugumo ir žmogaus teisių padėties Gambijoje ir smerkia 2016 m. balandžio 14 ir 16 d. išpuolius prieš taikius protestuotojus; |
| --- | --- |

1.

išreiškia labai gilų susirūpinimą dėl sparčiai blogėjančios saugumo ir žmogaus teisių padėties Gambijoje ir smerkia 2016 m. balandžio 14 ir 16 d. išpuolius prieš taikius protestuotojus;

| 2. | ragina nedelsiant paleisti visus sulaikytus 2016 m. balandžio 14 ir 16 d. protestų dalyvius; prašo Gambijos Respublikos vyriausybės užtikrinti tinkamą teismo procesą visiems įtariamiesiems, sulaikytiems už įtariamą dalyvavimą mėginimuose pakeisti vyriausybę nekonstituciniu būdu; ragina Gambijos valdžios institucijas užtikrinti fizinį ir psichologinį tų įtariamųjų neliečiamumą visomis aplinkybėmis ir nedelsiant suteikti medicininę pagalbą sužeistiesiems; išreiškia susirūpinimą dėl liudijimų apie kitų kalinamųjų kankinimą ir netinkamą elgesį su jais; |
| --- | --- |

2.

ragina nedelsiant paleisti visus sulaikytus 2016 m. balandžio 14 ir 16 d. protestų dalyvius; prašo Gambijos Respublikos vyriausybės užtikrinti tinkamą teismo procesą visiems įtariamiesiems, sulaikytiems už įtariamą dalyvavimą mėginimuose pakeisti vyriausybę nekonstituciniu būdu; ragina Gambijos valdžios institucijas užtikrinti fizinį ir psichologinį tų įtariamųjų neliečiamumą visomis aplinkybėmis ir nedelsiant suteikti medicininę pagalbą sužeistiesiems; išreiškia susirūpinimą dėl liudijimų apie kitų kalinamųjų kankinimą ir netinkamą elgesį su jais;

| 3. | ragina Gambijos valdžios institucijas atlikti skubų ir nepriklausomą šių įvykių tyrimą ir visų pirma išreiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie opozicijos aktyvisto Solo Sandengo mirtį areštinėje; |
| --- | --- |

3.

ragina Gambijos valdžios institucijas atlikti skubų ir nepriklausomą šių įvykių tyrimą ir visų pirma išreiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie opozicijos aktyvisto Solo Sandengo mirtį areštinėje;

| 4. | griežtai smerkia disidentų, įskaitant žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus, politinius oponentus ir kritikus, taip pat lesbietes, gėjus, biseksualus ir transeksualus, prievartinį dingimą, savavališką sulaikymą, kankinimą ir kitus žmogaus teisių pažeidimus valdant prezidentui Yahya Jammehui; ragina visus kalinamuosius, kurie neturi teisės susisiekti su išoriniu pasauliu, atiduoti teismui arba paleisti; |
| --- | --- |

4.

griežtai smerkia disidentų, įskaitant žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus, politinius oponentus ir kritikus, taip pat lesbietes, gėjus, biseksualus ir transeksualus, prievartinį dingimą, savavališką sulaikymą, kankinimą ir kitus žmogaus teisių pažeidimus valdant prezidentui Yahya Jammehui; ragina visus kalinamuosius, kurie neturi teisės susisiekti su išoriniu pasauliu, atiduoti teismui arba paleisti;

| 5. | ragina ES ir Afrikos Sąjungą bendradarbiauti su Gambija siekiant nustatyti apsaugos priemones prieš kankinimą, užtikrinti nepriklausomą galimybę susisiekti su kaliniais ir pertvarkyti visus teisės aktus, kurie prieštarauja žodžio laisvei, teisei jungtis į asociacijas ir teisei laisvai rinktis į taikius susirinkimus, įskaitant tokius Baudžiamajame kodekse numatytus nusikaltimus kaip kurstymas maištauti, nusikalstamas šmeižimas ir neteisingos informacijos skleidimas, ir pakeisti 2013 m. Informacijos ir komunikacijos įstatymą, kuriame numatyta žodžio laisvės internete cenzūra; |
| --- | --- |

5.

ragina ES ir Afrikos Sąjungą bendradarbiauti su Gambija siekiant nustatyti apsaugos priemones prieš kankinimą, užtikrinti nepriklausomą galimybę susisiekti su kaliniais ir pertvarkyti visus teisės aktus, kurie prieštarauja žodžio laisvei, teisei jungtis į asociacijas ir teisei laisvai rinktis į taikius susirinkimus, įskaitant tokius Baudžiamajame kodekse numatytus nusikaltimus kaip kurstymas maištauti, nusikalstamas šmeižimas ir neteisingos informacijos skleidimas, ir pakeisti 2013 m. Informacijos ir komunikacijos įstatymą, kuriame numatyta žodžio laisvės internete cenzūra;

| 6. | ragina Gambiją ratifikuoti JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą; |
| --- | --- |

6.

ragina Gambiją ratifikuoti JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą;

| 7. | ragina Gambijos vyriausybę ištirti NŽA padarytų žmogaus teisių pažeidimo įrodymus, parengti teisės aktus, kuriuose numatomos lygios teisės piliečiams ir aptariami nelygybės klausimai, ir toliau įgyvendinti planus įsteigti Nacionalinę žmogaus teisių komisiją pagal Paryžiaus principus, taikomus žmogaus teisių institucijoms, tirti ir stebėti tariamus žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

7.

ragina Gambijos vyriausybę ištirti NŽA padarytų žmogaus teisių pažeidimo įrodymus, parengti teisės aktus, kuriuose numatomos lygios teisės piliečiams ir aptariami nelygybės klausimai, ir toliau įgyvendinti planus įsteigti Nacionalinę žmogaus teisių komisiją pagal Paryžiaus principus, taikomus žmogaus teisių institucijoms, tirti ir stebėti tariamus žmogaus teisių pažeidimus;

| 8. | ragina Gambijos vyriausybę ir regionines institucijas imtis visų būtinų priemonių, kad būtų nutraukta LGBTI asmenų diskriminacija, išpuoliai prieš juos ir jų laikymas nusikaltėliais ir būtų garantuota teisė į žodžio laisvę ir kad iš Gambijos baudžiamojo kodekso būtų išbrauktos nuostatos, pagal kurias LGBTI asmenys laikomi nusikaltėliais; |
| --- | --- |

8.

ragina Gambijos vyriausybę ir regionines institucijas imtis visų būtinų priemonių, kad būtų nutraukta LGBTI asmenų diskriminacija, išpuoliai prieš juos ir jų laikymas nusikaltėliais ir būtų garantuota teisė į žodžio laisvę ir kad iš Gambijos baudžiamojo kodekso būtų išbrauktos nuostatos, pagal kurias LGBTI asmenys laikomi nusikaltėliais;

| 9. | ragina Gambijos valdžios institucijas užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai dėl religijos ir skatinti bei remti taikų ir įtraukų visų bendruomenių dialogą; |
| --- | --- |

9.

ragina Gambijos valdžios institucijas užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai dėl religijos ir skatinti bei remti taikų ir įtraukų visų bendruomenių dialogą;

| 10. | ragina ECOWAS ir Afrikos Sąjungą ir toliau kovoti su Gambijos režimo vykdomais žmogaus teisių pažeidimais; primena, kad Vakarų Afrikos regione saugumas ir stabilumas vis dar yra dideli iššūkiai, ir pabrėžia būtinybę, kad Afrikos Sąjunga ir ECOWAS atidžiai stebėtų padėtį Gambijoje ir palaikytų nuolatinį politinį dialogą su Gambijos valdžios institucijomis dėl demokratijos ir teisinės valstybės stiprinimo; |
| --- | --- |

10.

ragina ECOWAS ir Afrikos Sąjungą ir toliau kovoti su Gambijos režimo vykdomais žmogaus teisių pažeidimais; primena, kad Vakarų Afrikos regione saugumas ir stabilumas vis dar yra dideli iššūkiai, ir pabrėžia būtinybę, kad Afrikos Sąjunga ir ECOWAS atidžiai stebėtų padėtį Gambijoje ir palaikytų nuolatinį politinį dialogą su Gambijos valdžios institucijomis dėl demokratijos ir teisinės valstybės stiprinimo;

| 11. | ragina Gambijos Respublikos vyriausybę prieš 2016 m. gruodžio mėn. numatytus prezidento rinkimus ratifikuoti Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją; |
| --- | --- |

11.

ragina Gambijos Respublikos vyriausybę prieš 2016 m. gruodžio mėn. numatytus prezidento rinkimus ratifikuoti Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją;

| 12. | ragina Gambijos vyriausybę, laikantis Gambijos tarptautinių įsipareigojimų, užmegzti tikrą dialogą su visomis opozicinėmis politinėmis partijomis dėl teisėkūros ir politikos reformų, kuriomis bus užtikrinti laisvi ir sąžiningi rinkimai ir garantuotas asociacijų ir susirinkimų laisvės paisymas; primena, kad visateisis opozicijos ir nepriklausomos pilietinės visuomenės dalyvavimas nepriklausomuose ir laisvuose nacionaliniuose rinkimuose yra svarbus šių rinkimų sėkmės veiksnys; |
| --- | --- |

12.

ragina Gambijos vyriausybę, laikantis Gambijos tarptautinių įsipareigojimų, užmegzti tikrą dialogą su visomis opozicinėmis politinėmis partijomis dėl teisėkūros ir politikos reformų, kuriomis bus užtikrinti laisvi ir sąžiningi rinkimai ir garantuotas asociacijų ir susirinkimų laisvės paisymas; primena, kad visateisis opozicijos ir nepriklausomos pilietinės visuomenės dalyvavimas nepriklausomuose ir laisvuose nacionaliniuose rinkimuose yra svarbus šių rinkimų sėkmės veiksnys;

| 13. | ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant vietos žmogaus teisių organizacijas ir NVO, taip pat ES delegaciją Gambijoje ir kitas atitinkamas tarptautines institucijas, aktyviai stebėti rinkimų procedūrą, ypatingą dėmesį skiriant tam, kaip viešosios institucijos paiso asociacijų ir susirinkimų laisvės; |
| --- | --- |

13.

ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant vietos žmogaus teisių organizacijas ir NVO, taip pat ES delegaciją Gambijoje ir kitas atitinkamas tarptautines institucijas, aktyviai stebėti rinkimų procedūrą, ypatingą dėmesį skiriant tam, kaip viešosios institucijos paiso asociacijų ir susirinkimų laisvės;

| 14. | ragina Gambijos vyriausybę imtis visų būtinų priemonių siekiant visomis aplinkybėmis užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma žodžio ir spaudos laisvės; šiuo atžvilgiu ragina pertvarkyti Informacijos ir komunikacijos įstatymo nuostatas, kad nacionalinės teisės aktai būtų suderinti su tarptautiniais standartais; |
| --- | --- |

14.

ragina Gambijos vyriausybę imtis visų būtinų priemonių siekiant visomis aplinkybėmis užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma žodžio ir spaudos laisvės; šiuo atžvilgiu ragina pertvarkyti Informacijos ir komunikacijos įstatymo nuostatas, kad nacionalinės teisės aktai būtų suderinti su tarptautiniais standartais;

| 15. | yra susirūpinęs, kad Gambijai skirtoje 2015–2016 m. nacionalinėje orientacinėje programoje nenumatyta jokios paramos ar finansavimo pilietinei visuomenei, demokratiniam valdymui, skatinimui laikytis teisinės valstybės principo ir žmogaus teisių apsaugai; ragina Komisiją užtikrinti, kad demokratinis valdymas, teisinė valstybė ir žmogaus teisių apsauga būtų pagrindinės bet kokių būsimų vystomojo bendradarbiavimo susitarimų, kuriuos svarstys ES ir Gambija, sritys; |
| --- | --- |

15.

yra susirūpinęs, kad Gambijai skirtoje 2015–2016 m. nacionalinėje orientacinėje programoje nenumatyta jokios paramos ar finansavimo pilietinei visuomenei, demokratiniam valdymui, skatinimui laikytis teisinės valstybės principo ir žmogaus teisių apsaugai; ragina Komisiją užtikrinti, kad demokratinis valdymas, teisinė valstybė ir žmogaus teisių apsauga būtų pagrindinės bet kokių būsimų vystomojo bendradarbiavimo susitarimų, kuriuos svarstys ES ir Gambija, sritys;

| 16. | ragina ES delegaciją Gambijoje pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, siekiant aktyviai stebėti sulaikymo sąlygas Gambijoje ir dalyvauti tyrimuose, susijusiuose su vyriausybės užgniaužtais 2016 m. balandžio 14 ir 16 d. protestais ir su tuo, kaip elgiamasi su sulaikytaisiais protestuotojais, ir juos stebėti, taip pat dėti daugiau pastangų siekiant užmegzti ryšius su politinės opozicijos nariais, studentų lyderiais, žurnalistais, žmogaus teisių gynėjais, profesinių sąjungų atstovais ir LGBTI asmenų lyderiais; |
| --- | --- |

16.

ragina ES delegaciją Gambijoje pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, siekiant aktyviai stebėti sulaikymo sąlygas Gambijoje ir dalyvauti tyrimuose, susijusiuose su vyriausybės užgniaužtais 2016 m. balandžio 14 ir 16 d. protestais ir su tuo, kaip elgiamasi su sulaikytaisiais protestuotojais, ir juos stebėti, taip pat dėti daugiau pastangų siekiant užmegzti ryšius su politinės opozicijos nariais, studentų lyderiais, žurnalistais, žmogaus teisių gynėjais, profesinių sąjungų atstovais ir LGBTI asmenų lyderiais;

| 17. | ragina ES ir jos valstybes nares surengti viešąsias konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį ir apsvarstyti galimybę įšaldyti visą nehumanitarinę pagalbą Gambijos vyriausybei bei nustatyti draudimą keliauti arba kitas tikslines sankcijas pareigūnams, atsakingiems už rimtus žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

17.

ragina ES ir jos valstybes nares surengti viešąsias konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį ir apsvarstyti galimybę įšaldyti visą nehumanitarinę pagalbą Gambijos vyriausybei bei nustatyti draudimą keliauti arba kitas tikslines sankcijas pareigūnams, atsakingiems už rimtus žmogaus teisių pažeidimus;

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungai, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės sąjungos valstybių narių vyriausybėms, Gambijos vyriausybei ir parlamentui, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, JT Žmogaus teisių tarybai ir AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai. |
| --- | --- |

18.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungai, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės sąjungos valstybių narių vyriausybėms, Gambijos vyriausybei ir parlamentui, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, JT Žmogaus teisių tarybai ir AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0079.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/35

---

P8_TA(2016)0220

Džibutis

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Džibučio (2016/2694(RSP))

(2018/C 076/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Džibučio, įskaitant 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl padėties Džibutyje (1) ir 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Afrikos Kyšulyje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Džibučio, įskaitant 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl padėties Džibutyje (1) ir 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Afrikos Kyšulyje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 19 d. patvirtintą Džibučiui skirtą nacionalinę orientacinę programą, finansuojamą 11-ojo Europos plėtros fondo lėšomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 19 d. patvirtintą Džibučiui skirtą nacionalinę orientacinę programą, finansuojamą 11-ojo Europos plėtros fondo lėšomis,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo 2016 m. balandžio 12 d. ir 2015 m. gruodžio 23 d. pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo 2016 m. balandžio 12 d. ir 2015 m. gruodžio 23 d. pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini deklaraciją Europos Sąjungos vardu, paskelbtą 2016 m. gegužės 3 d. Pasaulinės spaudos laisvės dienos proga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini deklaraciją Europos Sąjungos vardu, paskelbtą 2016 m. gegužės 3 d. Pasaulinės spaudos laisvės dienos proga,

| — | atsižvelgdamas į ES regioninės politikos partnerystę vardan taikos, saugumo ir vystymosi Afrikos Kyšulyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES regioninės politikos partnerystę vardan taikos, saugumo ir vystymosi Afrikos Kyšulyje,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Džibutis ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Džibutis ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) veiksmus ir pranešimus dėl Džibučio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) veiksmus ir pranešimus dėl Džibučio,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 10 d. Afrikos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijos, stebėjusios prezidento rinkimus, preliminarias išvadas; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 10 d. Afrikos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijos, stebėjusios prezidento rinkimus, preliminarias išvadas;

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, kurio šalimi jis yra nuo 2003 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, kurio šalimi jis yra nuo 2003 m.,

| — | atsižvelgdamas į pagrindų susitarimą, kurį 2014 m. gruodžio 30 d. pasirašė valdančioji koalicija Sąjunga už prezidentinę daugumą (UMP) ir opozicinių partijų koalicija Nacionalinio gelbėjimo sąjunga (USN), kurio tikslas – remti taikią ir demokratišką nacionalinę politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindų susitarimą, kurį 2014 m. gruodžio 30 d. pasirašė valdančioji koalicija Sąjunga už prezidentinę daugumą (UMP) ir opozicinių partijų koalicija Nacionalinio gelbėjimo sąjunga (USN), kurio tikslas – remti taikią ir demokratišką nacionalinę politiką,

| — | atsižvelgdamas į Džibučio Ministrų Tarybos 2015 m. lapkričio 24 d. priimtą dekretą Nr. 2015-3016 PR/PM, kuriuo nustatomos ypatingos saugumo priemonės po 2015 m. lapkričio 13 d. Paryžiuje įvykdytų išpuolių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Džibučio Ministrų Tarybos 2015 m. lapkričio 24 d. priimtą dekretą Nr. 2015-3016 PR/PM, kuriuo nustatomos ypatingos saugumo priemonės po 2015 m. lapkričio 13 d. Paryžiuje įvykdytų išpuolių,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos protokolą dėl moterų teisių Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos protokolą dėl moterų teisių Afrikoje,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. pasirašytą ir 2010 m. birželio 22 d. peržiūrėtą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. pasirašytą ir 2010 m. birželio 22 d. peržiūrėtą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. Džibučio Respublikos konstituciją, kurioje pripažįstamos pagrindinės laisvės ir pagrindiniai gero valdymo principai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. Džibučio Respublikos konstituciją, kurioje pripažįstamos pagrindinės laisvės ir pagrindiniai gero valdymo principai,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos rinkimų stebėjimo ir stebėsenos misijų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos rinkimų stebėjimo ir stebėsenos misijų gaires,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi nuo 1999 m. Ismail Omar Guelleh buvo Džibučio prezidentas ir 2016 m. balandžio mėn. triuškinančiai laimėjus rinkimus, surinkęs 87,1 proc. balsų – šią pergalę kritikavo opozicijos partijos ir teisių gynimo grupės dėl to, kad ji buvo pasiekta politinėmis represijomis; kadangi kai kurie opozicijos kandidatai boikotavo rinkimus 2005, 2011 ir 2016 m.; kadangi Prezidentas Guelleh įtikino Nacionalinę Asamblėją 2010 m. pakeisti Konstituciją, paskelbęs, kad jis nebus kandidatas 2016 m. rinkimuose, kad galėtų būti kandidatu trečiajai kadencijai 2011 m.; kadangi po to surengti pilietinės visuomenės protestai buvo užgniaužti; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 1999 m. Ismail Omar Guelleh buvo Džibučio prezidentas ir 2016 m. balandžio mėn. triuškinančiai laimėjus rinkimus, surinkęs 87,1 proc. balsų – šią pergalę kritikavo opozicijos partijos ir teisių gynimo grupės dėl to, kad ji buvo pasiekta politinėmis represijomis; kadangi kai kurie opozicijos kandidatai boikotavo rinkimus 2005, 2011 ir 2016 m.; kadangi Prezidentas Guelleh įtikino Nacionalinę Asamblėją 2010 m. pakeisti Konstituciją, paskelbęs, kad jis nebus kandidatas 2016 m. rinkimuose, kad galėtų būti kandidatu trečiajai kadencijai 2011 m.; kadangi po to surengti pilietinės visuomenės protestai buvo užgniaužti;

| B. | kadangi dėl savo išskirtinės padėties Adeno įlankoje Džibutis tapo strategiškai svarbiu užsienio karinėms bazėms ir yra laikomas kovos su piratavimu ir terorizmu centru; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl savo išskirtinės padėties Adeno įlankoje Džibutis tapo strategiškai svarbiu užsienio karinėms bazėms ir yra laikomas kovos su piratavimu ir terorizmu centru;

| C. | kadangi dešimt Džibučio moterų Paryžiuje paskelbė bado streiką reikalaudamos atlikti tarptautinį Džibučio moterų žaginimo tyrimą, keturios iš streikuojančiųjų teigė pačios buvusios išprievartautos, o kita 30 metų moteris Fatou Ambassa badavo minėdama jos pusseserės Halimos, kuri 2003 m. būdama 16 metų buvo grupės asmenų žaginama iki mirties, atminimą; kadangi aštuonios iš šių moterų tęsė protestą devyniolika dienų – nuo 2016 m. kovo 25 d. iki balandžio 12 d., o kitos dešimt moterų Briuselyje pasekė jų pavyzdžiu; kadangi Džibučio valdžios institucijos jų kaltinimus atmeta; kadangi moterys tapo Džibučio kariuomenės ir Vienybės ir demokratijos atkūrimo fronto (FRUD-armé) konflikto įkaitėmis; kadangi 1993 m. įsteigtas Džibučio moterų komitetas (pranc. Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)) iš maždaug 20 pateiktų skundų užregistravo 246 kareivių vykdyto išžaginimo atvejus; |
| --- | --- |

C.

kadangi dešimt Džibučio moterų Paryžiuje paskelbė bado streiką reikalaudamos atlikti tarptautinį Džibučio moterų žaginimo tyrimą, keturios iš streikuojančiųjų teigė pačios buvusios išprievartautos, o kita 30 metų moteris Fatou Ambassa badavo minėdama jos pusseserės Halimos, kuri 2003 m. būdama 16 metų buvo grupės asmenų žaginama iki mirties, atminimą; kadangi aštuonios iš šių moterų tęsė protestą devyniolika dienų – nuo 2016 m. kovo 25 d. iki balandžio 12 d., o kitos dešimt moterų Briuselyje pasekė jų pavyzdžiu; kadangi Džibučio valdžios institucijos jų kaltinimus atmeta; kadangi moterys tapo Džibučio kariuomenės ir Vienybės ir demokratijos atkūrimo fronto (FRUD-armé) konflikto įkaitėmis; kadangi 1993 m. įsteigtas Džibučio moterų komitetas (pranc. Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)) iš maždaug 20 pateiktų skundų užregistravo 246 kareivių vykdyto išžaginimo atvejus;

| D. | kadangi jokia ES rinkimų stebėjimo misija nebuvo pakviesta stebėti rinkimų, o ES pasiūlymą dėl rinkimų ekspertų misijos Džibučio valdžios institucijos atmetė; kadangi Afrikos Sąjungos rinkimų stebėjimo misija rekomenduoja įsteigti nepriklausomą rinkimų komisiją, kuri būtų atsakinga už rinkimų eigą, įskaitant preliminarių rezultatų paskelbimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi jokia ES rinkimų stebėjimo misija nebuvo pakviesta stebėti rinkimų, o ES pasiūlymą dėl rinkimų ekspertų misijos Džibučio valdžios institucijos atmetė; kadangi Afrikos Sąjungos rinkimų stebėjimo misija rekomenduoja įsteigti nepriklausomą rinkimų komisiją, kuri būtų atsakinga už rinkimų eigą, įskaitant preliminarių rezultatų paskelbimą;

| E. | kadangi trys opozicijos kandidatai – Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali ir Djama Abdourahman Djama užginčijo 2016 m. balandžio mėn. rinkimų rezultatus dėl to, kad jie buvo neskaidrūs ir neatspindėjo Džibučio žmonių valios; kadangi vietos žmogaus teisių gynimo organizacijos rinkimų rezultatų nepripažino; kadangi opozicijos politinė erdvė tebėra labai siaura, o jos saviraiškos laisvė ribojama; kadangi policijos pajėgos ir saugumo tarnybos griežtai kontroliuoja šalį, teismai yra silpni ir palankūs vyriausybei; kadangi opozicijos lyderiai buvo nuolat kalinami ir bauginami, taip pat įtariama, kad jie buvo ir kankinami; kadangi įtariama, jog kariuomenei buvo nurodyta pašalinti opozicijos atstovus iš kai kurių balsavimo vietų, kad į balsavimo urnas būtų pridėta suklastotų balsavimo biuletenių, o kiti rajonai, kaip antai Ali-Sabieh, buvo kontroliuojami karinės valdžios; kadangi dar prieš oficialiai paskelbiant rinkimų rezultatus Prezidentas Guelleh surengė kariuomenės apdovanojimo už jos indėlį į rinkimus šventę; kadangi Afrikos Sąjunga išreiškė apgailestavimą dėl daugelio pažeidimų (įrašų nebuvimo, rezultatų nepaskelbimo ir to, kad balsai nebuvo skaičiuojami viešai); |
| --- | --- |

E.

kadangi trys opozicijos kandidatai – Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali ir Djama Abdourahman Djama užginčijo 2016 m. balandžio mėn. rinkimų rezultatus dėl to, kad jie buvo neskaidrūs ir neatspindėjo Džibučio žmonių valios; kadangi vietos žmogaus teisių gynimo organizacijos rinkimų rezultatų nepripažino; kadangi opozicijos politinė erdvė tebėra labai siaura, o jos saviraiškos laisvė ribojama; kadangi policijos pajėgos ir saugumo tarnybos griežtai kontroliuoja šalį, teismai yra silpni ir palankūs vyriausybei; kadangi opozicijos lyderiai buvo nuolat kalinami ir bauginami, taip pat įtariama, kad jie buvo ir kankinami; kadangi įtariama, jog kariuomenei buvo nurodyta pašalinti opozicijos atstovus iš kai kurių balsavimo vietų, kad į balsavimo urnas būtų pridėta suklastotų balsavimo biuletenių, o kiti rajonai, kaip antai Ali-Sabieh, buvo kontroliuojami karinės valdžios; kadangi dar prieš oficialiai paskelbiant rinkimų rezultatus Prezidentas Guelleh surengė kariuomenės apdovanojimo už jos indėlį į rinkimus šventę; kadangi Afrikos Sąjunga išreiškė apgailestavimą dėl daugelio pažeidimų (įrašų nebuvimo, rezultatų nepaskelbimo ir to, kad balsai nebuvo skaičiuojami viešai);

| F. | kadangi 2015 m. gruodžio 31 d., iš Parlamento pašalinus opozicijos narius, įstatymas, kuriuo 2015 m. lapkričio mėn. įvesta nepaprastoji padėtis, buvo panaudotas apriboti asmens laisves ir malšinti opozicijos aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus, profesinių sąjungų veikėjus ir žurnalistus; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. gruodžio 31 d., iš Parlamento pašalinus opozicijos narius, įstatymas, kuriuo 2015 m. lapkričio mėn. įvesta nepaprastoji padėtis, buvo panaudotas apriboti asmens laisves ir malšinti opozicijos aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus, profesinių sąjungų veikėjus ir žurnalistus;

| G. | kadangi 2014 m. gruodžio 30 d. valdančioji koalicija UMP pasirašė pagrindų susitarimą su opozicijos koalicija USN, kuriame numatyta atlikti Nepriklausomos nacionalinės rinkimų komisijos (pranc. Commission Électorale Nationale Indépendante) reformą, įsteigti jungtinį parlamentinį komitetą, padaryto trumpojo ir vidutinės trukmės laikotarpio reformas; kadangi Jungtinis parlamentinis komitetas įsteigtas 2015 m. vasario mėn., tačiau nepateiktas nė vienas iš svarbiausių teisės aktų projektų (pvz., įstatymo dėl nepriklausomos bendros rinkimų komisijos sukūrimo ir įstatymo dėl politinių partijų teisių ir pareigų); kadangi 2015 m. rugpjūčio 26 d. Džibučio valdžios institucijos pranešė, kad rinkimų komisijos reforma nebus atlikta; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2014 m. gruodžio 30 d. valdančioji koalicija UMP pasirašė pagrindų susitarimą su opozicijos koalicija USN, kuriame numatyta atlikti Nepriklausomos nacionalinės rinkimų komisijos (pranc. Commission Électorale Nationale Indépendante) reformą, įsteigti jungtinį parlamentinį komitetą, padaryto trumpojo ir vidutinės trukmės laikotarpio reformas; kadangi Jungtinis parlamentinis komitetas įsteigtas 2015 m. vasario mėn., tačiau nepateiktas nė vienas iš svarbiausių teisės aktų projektų (pvz., įstatymo dėl nepriklausomos bendros rinkimų komisijos sukūrimo ir įstatymo dėl politinių partijų teisių ir pareigų); kadangi 2015 m. rugpjūčio 26 d. Džibučio valdžios institucijos pranešė, kad rinkimų komisijos reforma nebus atlikta;

| H. | kadangi Džibutyje nėra privačių televizijos ar radijo stočių, o valdžios institucijos atidžiai stebi opozicijos interneto svetaines ir nuolat blokuoja žmogaus teisių organizacijų interneto svetaines ir socialinės žiniasklaidos priemones; kadangi vyriausybei priklauso pagrindinis dienraštis „La Nation“ ir nacionalinis transliuotojas „Radiodiffusion-Télévision de Djibouti“, kurie taiko vidinę cenzūrą; kadangi 2015 m. organizacija „Freedom House“ paskelbė, kad Džibučio spauda nėra laisva; kadangi Džibutis užima 170 vietą (iš 180 šalių) pasauliniame 2015 m. spaudos laisvės sąvade, sudarytame organizacijos „Žurnalistai be sienų“; kadangi per visą UMP koalicijos valdymo laiką buvo nuolat varžomos opozicijos partijos ir aktyvistai, daug partijų aktyvistų ir žurnalistų, įskaitant BBC reporterį per 2016 m. prezidento rinkimų kampaniją, buvo paduoti į teismus; kadangi 2016 m. sausio 19 d. teismo sprendimu buvo uždarytas pagrindinis opozicijos laikraštis „L’Aurore“; kadangi vis dar nesukurta Nacionalinė ryšių komisija, turėjusi būti įsteigta 1993 m.; |
| --- | --- |

H.

kadangi Džibutyje nėra privačių televizijos ar radijo stočių, o valdžios institucijos atidžiai stebi opozicijos interneto svetaines ir nuolat blokuoja žmogaus teisių organizacijų interneto svetaines ir socialinės žiniasklaidos priemones; kadangi vyriausybei priklauso pagrindinis dienraštis „La Nation“ ir nacionalinis transliuotojas „Radiodiffusion-Télévision de Djibouti“, kurie taiko vidinę cenzūrą; kadangi 2015 m. organizacija „Freedom House“ paskelbė, kad Džibučio spauda nėra laisva; kadangi Džibutis užima 170 vietą (iš 180 šalių) pasauliniame 2015 m. spaudos laisvės sąvade, sudarytame organizacijos „Žurnalistai be sienų“; kadangi per visą UMP koalicijos valdymo laiką buvo nuolat varžomos opozicijos partijos ir aktyvistai, daug partijų aktyvistų ir žurnalistų, įskaitant BBC reporterį per 2016 m. prezidento rinkimų kampaniją, buvo paduoti į teismus; kadangi 2016 m. sausio 19 d. teismo sprendimu buvo uždarytas pagrindinis opozicijos laikraštis „L’Aurore“; kadangi vis dar nesukurta Nacionalinė ryšių komisija, turėjusi būti įsteigta 1993 m.;

| I. | kadangi ypač 2012 m. Mablas regione nusirito savavališkų įtariamų FRUD-arménarių suėmimų banga; |
| --- | --- |

I.

kadangi ypač 2012 m. Mablas regione nusirito savavališkų įtariamų FRUD-arménarių suėmimų banga;

| J. | kadangi įtariama, jog Buldugo vietovėje 2015 m. gruodžio 21 d. valdžia nužudė mažiausiai 27 žmones ir daugiau kaip 150 sužeidė per kultūros renginį, nors Džibučio vyriausybė pabrėžia, kad žuvusiųjų buvo vos septyni; kadangi policija taip pat vėliau įsiveržė į patalpas, kuriose rinkosi opozicijos lyderiai, nemažai opozicijos lyderių sužeidė, o du žymius opozicijos lyderius (USN generalinį sekretorių Abdourahmaną Mohammedą Guelleh ir Hamoudą Abdi Souldaną) įkalino nepateikusi jiems jokių kaltinimų; kadangi abu buvo išlaisvinti likus vos kelioms dienoms iki prezidento rinkimų, o pirmajam iš jų pateikti baudžiamieji kaltinimai; kadangi profesinės sąjungos lyderis ir žmogaus teisių gynėjas Omar Ali Ewado buvo sulaikytas ir nuo 2015 m. gruodžio 29 d. iki 2016 m. vasario 14 d. kalintas vienutėje už žudynių aukų ir vis dar laikomų dingusiais asmenų sąrašo paskelbimą; kadangi jo advokatas taip pat buvo suimtas oro uoste; kadangi opozicijos narį ir Džibučio žmogaus teisių lygos (LDDH) generalinį sekretorių Saidą Housseiną Roblehą sužalojo Džibučio policijos kulkos ir šiuo metu jis yra tremtyje Europoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi įtariama, jog Buldugo vietovėje 2015 m. gruodžio 21 d. valdžia nužudė mažiausiai 27 žmones ir daugiau kaip 150 sužeidė per kultūros renginį, nors Džibučio vyriausybė pabrėžia, kad žuvusiųjų buvo vos septyni; kadangi policija taip pat vėliau įsiveržė į patalpas, kuriose rinkosi opozicijos lyderiai, nemažai opozicijos lyderių sužeidė, o du žymius opozicijos lyderius (USN generalinį sekretorių Abdourahmaną Mohammedą Guelleh ir Hamoudą Abdi Souldaną) įkalino nepateikusi jiems jokių kaltinimų; kadangi abu buvo išlaisvinti likus vos kelioms dienoms iki prezidento rinkimų, o pirmajam iš jų pateikti baudžiamieji kaltinimai; kadangi profesinės sąjungos lyderis ir žmogaus teisių gynėjas Omar Ali Ewado buvo sulaikytas ir nuo 2015 m. gruodžio 29 d. iki 2016 m. vasario 14 d. kalintas vienutėje už žudynių aukų ir vis dar laikomų dingusiais asmenų sąrašo paskelbimą; kadangi jo advokatas taip pat buvo suimtas oro uoste; kadangi opozicijos narį ir Džibučio žmogaus teisių lygos (LDDH) generalinį sekretorių Saidą Housseiną Roblehą sužalojo Džibučio policijos kulkos ir šiuo metu jis yra tremtyje Europoje;

| K. | kadangi kalinimo sąlygas Džibučio kalėjimuose kelia didžiulį nerimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi kalinimo sąlygas Džibučio kalėjimuose kelia didžiulį nerimą;

| L. | kadangi po 2015 m. lapkričio 13 d. teroro išpuolių Paryžiuje Džibučio ministrų taryba 2015 m. lapkričio 24 d. priėmė dekretą Nr. 2015-3016 PR/PM, kuriuo, kaip kovos su terorizmu priemonė, viešosiose vietose uždrausti susirinkimai ir susibūrimai; |
| --- | --- |

L.

kadangi po 2015 m. lapkričio 13 d. teroro išpuolių Paryžiuje Džibučio ministrų taryba 2015 m. lapkričio 24 d. priėmė dekretą Nr. 2015-3016 PR/PM, kuriuo, kaip kovos su terorizmu priemonė, viešosiose vietose uždrausti susirinkimai ir susibūrimai;

| M. | kadangi Džibutyje netaikomi teisės aktai dėl kovos su smurtu šeimoje ir sutuoktinio prievarta; kadangi valdžios institucijos informavo JT Moterų diskriminacijos panaikinimo komitetą, kad suvokia savo mėginimų kovoti su smurtu dėl lyties spragas; kadangi 98 proc. moterų Džibutyje yra patyrusios įvairaus pobūdžio moterų lyties organų žalojimą, nors jis neteisėtas nuo 2005 m.; |
| --- | --- |

M.

kadangi Džibutyje netaikomi teisės aktai dėl kovos su smurtu šeimoje ir sutuoktinio prievarta; kadangi valdžios institucijos informavo JT Moterų diskriminacijos panaikinimo komitetą, kad suvokia savo mėginimų kovoti su smurtu dėl lyties spragas; kadangi 98 proc. moterų Džibutyje yra patyrusios įvairaus pobūdžio moterų lyties organų žalojimą, nors jis neteisėtas nuo 2005 m.;

| N. | kadangi, Pasaulio banko duomenimis, per 23 proc. Džibučio žmonių gyvena ypač dideliame skurde, o 74 proc. jų gyvena už mažiau nei 3 USD per dieną; kadangi dėl aukštų maisto kainų, vandens trūkumo, klimato kaitos ir sumažėjusių ganyklų plotų Džibutyje išaugo maisto stygiaus problema; kadangi Džibutis gauna dalį 79 mln. EUR dydžio ES pagalbos paketo Somalio pusiasalio regiono valstybėms, nukentėjusioms nuo reiškinio „El Niño“, paramos; |
| --- | --- |

N.

kadangi, Pasaulio banko duomenimis, per 23 proc. Džibučio žmonių gyvena ypač dideliame skurde, o 74 proc. jų gyvena už mažiau nei 3 USD per dieną; kadangi dėl aukštų maisto kainų, vandens trūkumo, klimato kaitos ir sumažėjusių ganyklų plotų Džibutyje išaugo maisto stygiaus problema; kadangi Džibutis gauna dalį 79 mln. EUR dydžio ES pagalbos paketo Somalio pusiasalio regiono valstybėms, nukentėjusioms nuo reiškinio „El Niño“, paramos;

| O. | kadangi pagarba žmogaus teisėms, demokratiniams principams ir teisinei valstybei yra pats AKR ir ES partnerystės pagrindas ir esminis Kotonu susitarimo elementas; kadangi ES turėtų nedelsdama įsitraukti į aktyvesnį politinį dialogą su Džibučiu pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagarba žmogaus teisėms, demokratiniams principams ir teisinei valstybei yra pats AKR ir ES partnerystės pagrindas ir esminis Kotonu susitarimo elementas; kadangi ES turėtų nedelsdama įsitraukti į aktyvesnį politinį dialogą su Džibučiu pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį;

| P. | kadangi šiuo metu pagal ES nacionalinę orientacinę programą Džibučiui iš 11-ojo Europos plėtros fondo skirtas 105 mln. EUR dydžio ES dvišalis finansavimas – daugiausia vandens ir sanitarinių sąlygų, taip pat maisto ir mitybos saugumo reikmėms; kadangi 2013–2017 m. Džibučiui numatyta skirti 14 mln. EUR pagal ES paramos Somalio pusiasalio regionui iniciatyvą, kad bendruomenės būtų pajėgios atsilaikyti prieš sausras; |
| --- | --- |

P.

kadangi šiuo metu pagal ES nacionalinę orientacinę programą Džibučiui iš 11-ojo Europos plėtros fondo skirtas 105 mln. EUR dydžio ES dvišalis finansavimas – daugiausia vandens ir sanitarinių sąlygų, taip pat maisto ir mitybos saugumo reikmėms; kadangi 2013–2017 m. Džibučiui numatyta skirti 14 mln. EUR pagal ES paramos Somalio pusiasalio regionui iniciatyvą, kad bendruomenės būtų pajėgios atsilaikyti prieš sausras;

| Q. | kadangi šiuo metu Džibutyje glaudžiasi daugiau nei 15 000 pabėgėlių iš Somalio ir Eritrėjos bei dar apie 8 000 pabėgėlių iš Jemeno; kadangi moterims ir mergaitėms pabėgėlių stovyklose gresia smurtas dėl lyties; kadangi Komisija teikia pagalbą, pvz., gyvybės gelbėjimo paslaugas, ir finansinę pagalbą bendruomenėms, kurios rūpinasi pabėgėlių stovyklomis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi šiuo metu Džibutyje glaudžiasi daugiau nei 15 000 pabėgėlių iš Somalio ir Eritrėjos bei dar apie 8 000 pabėgėlių iš Jemeno; kadangi moterims ir mergaitėms pabėgėlių stovyklose gresia smurtas dėl lyties; kadangi Komisija teikia pagalbą, pvz., gyvybės gelbėjimo paslaugas, ir finansinę pagalbą bendruomenėms, kurios rūpinasi pabėgėlių stovyklomis;

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl sulėtėjusio demokratizacijos proceso Džibutyje – padėtis pablogėjo parlamentui parengus Džibučio konstitucijos nuostatų dėl prezidento kadencijos apribojimų pakeitimus – taip pat dėl pranešimų apie opozicijos narių persekiojimą ir neprileidimą prie balsavimo vietų; pabrėžia, jog svarbu, kad rinkimai būtų teisingi ir kad jų metu nebūtų bauginama; |
| --- | --- |

1.

reiškia susirūpinimą dėl sulėtėjusio demokratizacijos proceso Džibutyje – padėtis pablogėjo parlamentui parengus Džibučio konstitucijos nuostatų dėl prezidento kadencijos apribojimų pakeitimus – taip pat dėl pranešimų apie opozicijos narių persekiojimą ir neprileidimą prie balsavimo vietų; pabrėžia, jog svarbu, kad rinkimai būtų teisingi ir kad jų metu nebūtų bauginama;

| 2. | ragina nuodugniai ištirti rinkimų proceso ir 2016 m. rinkimų Džibutyje skaidrumą; pakartoja ES raginimą paskelbti 2013 m. ir 2016 m. rinkimų rezultatus iš kiekvienos balsavimo vietos; |
| --- | --- |

2.

ragina nuodugniai ištirti rinkimų proceso ir 2016 m. rinkimų Džibutyje skaidrumą; pakartoja ES raginimą paskelbti 2013 m. ir 2016 m. rinkimų rezultatus iš kiekvienos balsavimo vietos;

| 3. | griežtai smerkia, kaip įtariama, Džibučio kareivių vykdytus civilių gyventojų prievartavimus, apie kuriuos pranešė įvairios nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir į kuriuos dėmesys atkreiptas bado streiko akcijomis, ir ragina Džibučio valdžios institucijas nuodugniai ištirti pirmiausia kariškių veiksmus bei užkirsti kelią nebaudžiamumui; ragina Jungtines Tautas atlikti žmogaus teisių padėties Džibutyje – pirmiausia moterų padėties šalyje – tyrimą; pažymi, kad tvirtai solidarizuojasi su bado streiką Prancūzijoje ir Belgijoje šiuo metu paskelbusiomis Džibučio moterimis; |
| --- | --- |

3.

griežtai smerkia, kaip įtariama, Džibučio kareivių vykdytus civilių gyventojų prievartavimus, apie kuriuos pranešė įvairios nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir į kuriuos dėmesys atkreiptas bado streiko akcijomis, ir ragina Džibučio valdžios institucijas nuodugniai ištirti pirmiausia kariškių veiksmus bei užkirsti kelią nebaudžiamumui; ragina Jungtines Tautas atlikti žmogaus teisių padėties Džibutyje – pirmiausia moterų padėties šalyje – tyrimą; pažymi, kad tvirtai solidarizuojasi su bado streiką Prancūzijoje ir Belgijoje šiuo metu paskelbusiomis Džibučio moterimis;

| 4. | smerkia armijos ir policijos kišimąsi į demokratinius procesus ir pakartoja, kad nepaprastai svarbu atlikti nuodugnų ir skaidrų rinkimų proceso tyrimą; reiškia susirūpinimą dėl to, jog panašu, kad Prezidentas ketina pirma laiko švęsti savo pergalę 2016 m. balandžio mėn. rinkimuose; primena, kad Džibutis yra Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą šalis, taip pat kad Džibučio konstitucijos 16 straipsnyje pažymima, jog nė vienas asmuo negali būti kankinamas arba patirti netinkamo ar žiauraus, nežmoniško, menkinamo ar žeminamo elgesio; ragina Džibutį nuodugniai ištirti įtarimus kankinimu ir netinkamu elgesiu bei užtikrinti, kad kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybė ir, jei būtų nuteisti, jiems būtų skirta tinkama bausmė, o aukos gautų deramą kompensaciją, taip pat parengti nepriklausomą įtarimų netinkamu elgesiu tyrimo mechanizmą; |
| --- | --- |

4.

smerkia armijos ir policijos kišimąsi į demokratinius procesus ir pakartoja, kad nepaprastai svarbu atlikti nuodugnų ir skaidrų rinkimų proceso tyrimą; reiškia susirūpinimą dėl to, jog panašu, kad Prezidentas ketina pirma laiko švęsti savo pergalę 2016 m. balandžio mėn. rinkimuose; primena, kad Džibutis yra Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą šalis, taip pat kad Džibučio konstitucijos 16 straipsnyje pažymima, jog nė vienas asmuo negali būti kankinamas arba patirti netinkamo ar žiauraus, nežmoniško, menkinamo ar žeminamo elgesio; ragina Džibutį nuodugniai ištirti įtarimus kankinimu ir netinkamu elgesiu bei užtikrinti, kad kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybė ir, jei būtų nuteisti, jiems būtų skirta tinkama bausmė, o aukos gautų deramą kompensaciją, taip pat parengti nepriklausomą įtarimų netinkamu elgesiu tyrimo mechanizmą;

| 5. | apgailestauja dėl Džibučio valdžios institucijų sprendimo nereformuoti Nacionalinės rinkimų komisijos, kurios reforma numatyta 2014 m. gruodžio 30 d. pasirašytame pagrindų susitarime, ir ragina jas glaudžiai bendradarbiauti su opozicija, siekiant užtikrinti teisingesnį ir skaidresnį rinkimų procesą; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja dėl Džibučio valdžios institucijų sprendimo nereformuoti Nacionalinės rinkimų komisijos, kurios reforma numatyta 2014 m. gruodžio 30 d. pasirašytame pagrindų susitarime, ir ragina jas glaudžiai bendradarbiauti su opozicija, siekiant užtikrinti teisingesnį ir skaidresnį rinkimų procesą;

| 6. | primena Džibučio valdžios institucijoms, kad pagal Afrikos Sąjungos rinkimų stebėjimo ir monitoringo misijų gaires jos yra įsipareigojusios apsaugoti žurnalistus, smerkia elgesį su žurnalistais ir primena Džibučio valdžios institucijoms spaudos laisvės ir teisės į teisingą bylos nagrinėjimą svarbą; ragina Džibučio valdžios institucijas pateikti pagrįstą elgesio su žurnalistais paaiškinimą; griežtai smerkia opozicijos lyderių, žurnalistų ir nepriklausomų žmogaus teisių aktyvistų persekiojimą ir kalinimą nepateikus kaltinimų, kuris buvo vykdomas rengiantis prezidento rinkimams; ragina Džibučio valdžios institucijas nutraukti politinių oponentų ir žurnalistų represijas ir išlaisvinti visus, kurie buvo sulaikyti dėl politinių priežasčių arba už tai, kad naudojosi žiniasklaidos laisve; ragina Džibučio valdžios institucijas peržiūrėti šalies teisės aktus dėl nepaprastosios padėties, kad jie visapusiškai atitiktų tarptautinės teisės nuostatas; |
| --- | --- |

6.

primena Džibučio valdžios institucijoms, kad pagal Afrikos Sąjungos rinkimų stebėjimo ir monitoringo misijų gaires jos yra įsipareigojusios apsaugoti žurnalistus, smerkia elgesį su žurnalistais ir primena Džibučio valdžios institucijoms spaudos laisvės ir teisės į teisingą bylos nagrinėjimą svarbą; ragina Džibučio valdžios institucijas pateikti pagrįstą elgesio su žurnalistais paaiškinimą; griežtai smerkia opozicijos lyderių, žurnalistų ir nepriklausomų žmogaus teisių aktyvistų persekiojimą ir kalinimą nepateikus kaltinimų, kuris buvo vykdomas rengiantis prezidento rinkimams; ragina Džibučio valdžios institucijas nutraukti politinių oponentų ir žurnalistų represijas ir išlaisvinti visus, kurie buvo sulaikyti dėl politinių priežasčių arba už tai, kad naudojosi žiniasklaidos laisve; ragina Džibučio valdžios institucijas peržiūrėti šalies teisės aktus dėl nepaprastosios padėties, kad jie visapusiškai atitiktų tarptautinės teisės nuostatas;

| 7. | smerkia tai, kad Džibutyje stokojama nepriklausomos spaudos, taip pat vyriausybę kritikuojančių interneto svetainių stebėseną ir cenzūrą; apgailestauja, kad valstybės valdoma žiniasklaida taiko savicenzūrą; ragina Džibučio vyriausybę suteikti FM bangų transliacijos licencijas visoms nepriklausomoms žiniasklaidos tarnyboms, kurios dėl jų kreipiasi; ragina vyriausybę leisti užsienio žurnalistams nevaržomai atvykti į šalį, kad jie galėtų saugiai ir objektyviai dirbti savo darbą; ragina Džibučio vyriausybę įkurti nacionalinę komunikacijos komisiją ir leisti vykdyti nepriklausomas privačias transliacijas; |
| --- | --- |

7.

smerkia tai, kad Džibutyje stokojama nepriklausomos spaudos, taip pat vyriausybę kritikuojančių interneto svetainių stebėseną ir cenzūrą; apgailestauja, kad valstybės valdoma žiniasklaida taiko savicenzūrą; ragina Džibučio vyriausybę suteikti FM bangų transliacijos licencijas visoms nepriklausomoms žiniasklaidos tarnyboms, kurios dėl jų kreipiasi; ragina vyriausybę leisti užsienio žurnalistams nevaržomai atvykti į šalį, kad jie galėtų saugiai ir objektyviai dirbti savo darbą; ragina Džibučio vyriausybę įkurti nacionalinę komunikacijos komisiją ir leisti vykdyti nepriklausomas privačias transliacijas;

| 8. | apgailestauja dėl žuvusiųjų per 2015 m. gruodžio 21 d. įvykusią kultūrinę ceremoniją, taip pat dėl po to vykdyto žmogaus teisių gynėjų ir opozicijos narių sulaikymo ir persekiojimo; reiškia užuojautą aukų šeimoms ir ragina atlikti visapusišką nepriklausomą tyrimą, siekiant nustatyti ir baudžiamojon atsakomybėn patraukti atsakinguosius; pakartoja, kad smerkia savavališkus sulaikymus ir ragina gerbti ginamųjų teises; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja dėl žuvusiųjų per 2015 m. gruodžio 21 d. įvykusią kultūrinę ceremoniją, taip pat dėl po to vykdyto žmogaus teisių gynėjų ir opozicijos narių sulaikymo ir persekiojimo; reiškia užuojautą aukų šeimoms ir ragina atlikti visapusišką nepriklausomą tyrimą, siekiant nustatyti ir baudžiamojon atsakomybėn patraukti atsakinguosius; pakartoja, kad smerkia savavališkus sulaikymus ir ragina gerbti ginamųjų teises;

| 9. | ragina Džibučio valdžios institucijas užtikrinti nacionaliniais ir tarptautiniais susitarimais, kuriuos yra pasirašęs Džibutis, pripažintą pagarbą žmogaus teisėms, taip pat saugoti pilietines ir politines teises bei laisves, įskaitant teisę į taikias demonstracijas ir žiniasklaidos laisvę; |
| --- | --- |

9.

ragina Džibučio valdžios institucijas užtikrinti nacionaliniais ir tarptautiniais susitarimais, kuriuos yra pasirašęs Džibutis, pripažintą pagarbą žmogaus teisėms, taip pat saugoti pilietines ir politines teises bei laisves, įskaitant teisę į taikias demonstracijas ir žiniasklaidos laisvę;

| 10. | ragina vyriausybę toliau rengti mokymus policijos ir kitų tarnybų pareigūnams, siekiant taikyti Prekybos žmonėmis prevencijos aktą, dėti daugiau pastangų, kad prekiautojai žmonėmis stotų prieš teismą, ir apie prekybos žmonėmis problemą išsamiau informuoti teismines, teisėkūros ir administracines valdžios institucijas, pilietinę visuomenę ir šalyje veikiančias NVO bei visuomenę; |
| --- | --- |

10.

ragina vyriausybę toliau rengti mokymus policijos ir kitų tarnybų pareigūnams, siekiant taikyti Prekybos žmonėmis prevencijos aktą, dėti daugiau pastangų, kad prekiautojai žmonėmis stotų prieš teismą, ir apie prekybos žmonėmis problemą išsamiau informuoti teismines, teisėkūros ir administracines valdžios institucijas, pilietinę visuomenę ir šalyje veikiančias NVO bei visuomenę;

| 11. | ragina užtikrinti, kad moterys ir vyrai Džibutyje būtų lygūs prieš įstatymą, ir primena valdžios institucijoms, kad jos yra pasirašiusios Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; |
| --- | --- |

11.

ragina užtikrinti, kad moterys ir vyrai Džibutyje būtų lygūs prieš įstatymą, ir primena valdžios institucijoms, kad jos yra pasirašiusios Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims;

| 12. | teigiamai vertina Džibučio vyriausybės veiksmus siekiant užkirsti kelią paplitusiai moterų lyties organų žalojimo praktikai, tačiau norėtų matyti didesnę pažangą; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina Džibučio vyriausybės veiksmus siekiant užkirsti kelią paplitusiai moterų lyties organų žalojimo praktikai, tačiau norėtų matyti didesnę pažangą;

| 13. | ragina valdžios institucijas suteikti NVO atstovams galimybę patekti į Oboko (Obock), Tadžuralo (Tadjoural) ir Dichilo (Dikhil) rajonus; |
| --- | --- |

13.

ragina valdžios institucijas suteikti NVO atstovams galimybę patekti į Oboko (Obock), Tadžuralo (Tadjoural) ir Dichilo (Dikhil) rajonus;

| 14. | prašo civilinių ir karinių institucijų per policijos ir kariuomenės operacijas šiaurinėje šalies dalyje elgtis kuo nuosaikiau ir nenaudoti jokio smurto prieš civilius gyventojus ir civilių gyventojų nenaudoti kaip karinių stovyklų apsaugos; |
| --- | --- |

14.

prašo civilinių ir karinių institucijų per policijos ir kariuomenės operacijas šiaurinėje šalies dalyje elgtis kuo nuosaikiau ir nenaudoti jokio smurto prieš civilius gyventojus ir civilių gyventojų nenaudoti kaip karinių stovyklų apsaugos;

| 15. | pažymi, kad ketina atidžiai stebėti padėtį Džibutyje ir siūlyti ribojamąsias priemones, jei būtų pažeistas 2000 m. Kotonu susitarimas, ypač jo 8 ir 9 straipsniai; ragina Komisiją taip pat atidžiai stebėti padėtį; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad ketina atidžiai stebėti padėtį Džibutyje ir siūlyti ribojamąsias priemones, jei būtų pažeistas 2000 m. Kotonu susitarimas, ypač jo 8 ir 9 straipsniai; ragina Komisiją taip pat atidžiai stebėti padėtį;

| 16. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, Komisiją ir jų partnerius bendradarbiauti su Džibučio atstovais rengiant ilgalaikę politinę reformą, kurią turėtų ypač paskatinti jau anksčiau užsimezgęs stiprus ryšys, nes Džibutis atlieka ypač svarbų vaidmenį kovojant su terorizmu ir piratavimu regione, taip pat leisdamas savo teritorijoje veikti karinei bazei ir prisidėdamas prie stabilumo regione; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, Komisiją ir jų partnerius bendradarbiauti su Džibučio atstovais rengiant ilgalaikę politinę reformą, kurią turėtų ypač paskatinti jau anksčiau užsimezgęs stiprus ryšys, nes Džibutis atlieka ypač svarbų vaidmenį kovojant su terorizmu ir piratavimu regione, taip pat leisdamas savo teritorijoje veikti karinei bazei ir prisidėdamas prie stabilumo regione;

| 17. | ragina Komisiją toliau remti nepriklausomas organizacijas ir pilietinę visuomenę, pirmiausia kuo greičiau paskelbiant konkursą vadovaujantis Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją toliau remti nepriklausomas organizacijas ir pilietinę visuomenę, pirmiausia kuo greičiau paskelbiant konkursą vadovaujantis Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone;

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Džibučio vyriausybei, Afrikos Sąjungos institucijoms, Tarpvyriausybinei vystymo institucijai, Arabų lygai, Islamo bendradarbiavimo organizacijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, taip pat ES valstybėms narėms ir AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams. |
| --- | --- |

18.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Džibučio vyriausybei, Afrikos Sąjungos institucijoms, Tarpvyriausybinei vystymo institucijai, Arabų lygai, Islamo bendradarbiavimo organizacijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, taip pat ES valstybėms narėms ir AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams.

---

(1)  OL C 75, 2016 2 26, p. 160.

(2)  OL C 46 E, 2010 2 24, p. 102.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/40

---

P8_TA(2016)0222

Žuvininkystės produktų atsekamumas viešojo maitinimo ir mažmeninės prekybos sektoriuose

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų atsekamumo restoranuose ir mažmeninėje prekyboje (2016/2532(RSP))

(2018/C 076/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl maisto krizės, sukčiavimo maisto grandinėje ir jų kontrolės (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl maisto krizės, sukčiavimo maisto grandinėje ir jų kontrolės (6),

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl žuvininkystės ir akvakultūros gaminių atsekamumo restoranuose ir mažmeninėje prekyboje (O-000052/2016 – B8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl žuvininkystės ir akvakultūros gaminių atsekamumo restoranuose ir mažmeninėje prekyboje (O-000052/2016 – B8-0365/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES yra didžiausia jūrų produktų rinka pasaulyje, kuriai produktai tiekiami iš ES žuvininkystės sektoriaus ir importuojami iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra didžiausia jūrų produktų rinka pasaulyje, kuriai produktai tiekiami iš ES žuvininkystės sektoriaus ir importuojami iš trečiųjų šalių;

| B. | kadangi vartotojai turi teisę gauti suprantamai pateiktą informaciją, įskaitant sugavimo zonų pakrančių ir geografinę informaciją, ir turėtų galėti visiškai pasitikėti visa grandine, kuria ES rinkai tiekiami žuvininkystės produktai; kadangi ES ir valstybės narės privalo apsaugoti ES piliečius nuo nesąžiningos veiklos; kadangi visi importuojami gaminiai turi atitikti ES taisykles ir standartus; |
| --- | --- |

B.

kadangi vartotojai turi teisę gauti suprantamai pateiktą informaciją, įskaitant sugavimo zonų pakrančių ir geografinę informaciją, ir turėtų galėti visiškai pasitikėti visa grandine, kuria ES rinkai tiekiami žuvininkystės produktai; kadangi ES ir valstybės narės privalo apsaugoti ES piliečius nuo nesąžiningos veiklos; kadangi visi importuojami gaminiai turi atitikti ES taisykles ir standartus;

| C. | kadangi Komisija rengia detalų ir išsamų savanoriškų teiginių, susijusių su žuvininkystės ir akvakultūros produktais, kuriais prekiaujama ES, sąrašą; kadangi remiantis Komisijos išvadomis gali būti nustatyta išorinė teiginių, susijusių su žuvininkystės ir akvakultūros produktais ES rinkoje, sertifikavimo struktūra; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija rengia detalų ir išsamų savanoriškų teiginių, susijusių su žuvininkystės ir akvakultūros produktais, kuriais prekiaujama ES, sąrašą; kadangi remiantis Komisijos išvadomis gali būti nustatyta išorinė teiginių, susijusių su žuvininkystės ir akvakultūros produktais ES rinkoje, sertifikavimo struktūra;

| D. | kadangi Komisijos 2015 m. ES kontrolės plane (7), kuriame įvertinta, kad rinkoje paplitusi balta žuvis, kuri paženklinta netinkamai atsižvelgiant į deklaruotas rūšis, nustatyta, jog deklaruotos rūšys buvo patvirtintos 94 proc. paimtų mėginių; kadangi, vis dėlto, kai kurių rūšių neatitikimo lygis buvo labai aukštas, o 6 proc. rodiklis laikomas santykinai žemu, palyginti su kitomis studijomis labiau specializuotose srityse, kurios buvo atliktos valstybėse narėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisijos 2015 m. ES kontrolės plane (7), kuriame įvertinta, kad rinkoje paplitusi balta žuvis, kuri paženklinta netinkamai atsižvelgiant į deklaruotas rūšis, nustatyta, jog deklaruotos rūšys buvo patvirtintos 94 proc. paimtų mėginių; kadangi, vis dėlto, kai kurių rūšių neatitikimo lygis buvo labai aukštas, o 6 proc. rodiklis laikomas santykinai žemu, palyginti su kitomis studijomis labiau specializuotose srityse, kurios buvo atliktos valstybėse narėse;

| E. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 36 straipsnyje iš Komisijos buvo pareikalauta iki 2015 m. sausio 1 d. Parlamentui ir Tarybai pateikti žuvininkystės ir akvakultūros produktų ekologinio ženklinimo sistemos alternatyvų įvykdomumo ataskaitą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 36 straipsnyje iš Komisijos buvo pareikalauta iki 2015 m. sausio 1 d. Parlamentui ir Tarybai pateikti žuvininkystės ir akvakultūros produktų ekologinio ženklinimo sistemos alternatyvų įvykdomumo ataskaitą;

| F. | kadangi bendras rinkų organizavimas turėtų užtikrinti žuvininkystės produktų, kurie yra parduodami ir įsigyjami ES, gamintojų sąžiningą konkurenciją ir pajamas; |
| --- | --- |

F.

kadangi bendras rinkų organizavimas turėtų užtikrinti žuvininkystės produktų, kurie yra parduodami ir įsigyjami ES, gamintojų sąžiningą konkurenciją ir pajamas;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą ir nepasitenkinimą dėl įvairių studijų rezultatų, iš kurių matyti didelis netinkamo ES rinkoje, įskaitant ir ES institucijų restoranus, parduodamų žuvininkystės produktų ženklinimo mastas; dar kartą patvirtina, kad tyčinis sukčiavimas ženklinant žuvų rūšis yra ES reglamentų, įskaitant bendrą žuvininkystės politiką, pažeidimas, ir pagal nacionalinę teisę gali būti laikomas nusikalstama veika; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą ir nepasitenkinimą dėl įvairių studijų rezultatų, iš kurių matyti didelis netinkamo ES rinkoje, įskaitant ir ES institucijų restoranus, parduodamų žuvininkystės produktų ženklinimo mastas; dar kartą patvirtina, kad tyčinis sukčiavimas ženklinant žuvų rūšis yra ES reglamentų, įskaitant bendrą žuvininkystės politiką, pažeidimas, ir pagal nacionalinę teisę gali būti laikomas nusikalstama veika;

| 2. | ragina valstybes nares stiprinti nacionalinę kontrolę, įskaitant restoranams ir viešojo maitinimo sektoriui skirtos neapdorotos žuvies kontrolę, siekiant išspręsti sukčiavimo problemą ir nustatyti tą tiekimo grandinės etapą, kuriame žuvis buvo netinkamai paženklinta; yra susirūpinęs dėl aukštos kokybės rūšių pakeitimo žemesnės kokybės atitikmenimis; ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti, kokių priemonių būtų galima imtis siekiant pagerinti žuvininkystės ir akvakultūros produktų atsekamumą; remia pastangas sukurti darbo grupę, kuri suderintų atsekamumo užtikrinimą valstybėse narėse, ir nustatyti išorinę teiginių, susijusių su žuvininkystės ir akvakultūros produktais ES rinkoje, sertifikavimo struktūrą; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares stiprinti nacionalinę kontrolę, įskaitant restoranams ir viešojo maitinimo sektoriui skirtos neapdorotos žuvies kontrolę, siekiant išspręsti sukčiavimo problemą ir nustatyti tą tiekimo grandinės etapą, kuriame žuvis buvo netinkamai paženklinta; yra susirūpinęs dėl aukštos kokybės rūšių pakeitimo žemesnės kokybės atitikmenimis; ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti, kokių priemonių būtų galima imtis siekiant pagerinti žuvininkystės ir akvakultūros produktų atsekamumą; remia pastangas sukurti darbo grupę, kuri suderintų atsekamumo užtikrinimą valstybėse narėse, ir nustatyti išorinę teiginių, susijusių su žuvininkystės ir akvakultūros produktais ES rinkoje, sertifikavimo struktūrą;

| 3. | remia stiprią atsekamumo nuo iškrovimo iki vartotojų sistemą, kuri užtikrintų, kad vartotojai įgytų pasitikėjimą ja, ir, savo ruožtu, sumažėtų komercinė priklausomybė nuo žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo, taigi būtų stiprinama ES rinka; ragina Komisiją išnaudoti DNR ženklinimo brūkšniniais kodais potencialą, nes tai gali padėti nustatyti rūšis pagal DNR sekos nustatymą, todėl pagerėtų atsekamumas; |
| --- | --- |

3.

remia stiprią atsekamumo nuo iškrovimo iki vartotojų sistemą, kuri užtikrintų, kad vartotojai įgytų pasitikėjimą ja, ir, savo ruožtu, sumažėtų komercinė priklausomybė nuo žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo, taigi būtų stiprinama ES rinka; ragina Komisiją išnaudoti DNR ženklinimo brūkšniniais kodais potencialą, nes tai gali padėti nustatyti rūšis pagal DNR sekos nustatymą, todėl pagerėtų atsekamumas;

| 4. | palankiai vertina naująją bendro rinkų organizavimo sistemą ir ragina Komisiją, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 36 straipsnio, pateikti žuvininkystės ir akvakultūros produktų ekologinio ženklinimo sistemos alternatyvų įvykdomumo ataskaitą; pabrėžia, kad reikia nustatyti būtiniausius ekologinio ženklinimo standartus; laikosi nuomonės, kad pagrindiniai ženklinimo sistemos elementai turi užtikrinti sertifikavimo proceso skaidrumą, nepriklausomumą ir patikimumą; prašo atlikti nuodugnią ES lygmens ženklinimo sistemos įvedimo naudos analizę; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina naująją bendro rinkų organizavimo sistemą ir ragina Komisiją, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 36 straipsnio, pateikti žuvininkystės ir akvakultūros produktų ekologinio ženklinimo sistemos alternatyvų įvykdomumo ataskaitą; pabrėžia, kad reikia nustatyti būtiniausius ekologinio ženklinimo standartus; laikosi nuomonės, kad pagrindiniai ženklinimo sistemos elementai turi užtikrinti sertifikavimo proceso skaidrumą, nepriklausomumą ir patikimumą; prašo atlikti nuodugnią ES lygmens ženklinimo sistemos įvedimo naudos analizę;

| 5. | ragina Komisiją reguliariai stebėti, kokiu mastu etiketėse pateikiama reikalinga informacija; pabrėžia, jog etiketėse turi būti pateikta suprantama, patikrinama ir tiksli informacija; kalbėdamas apie savanorišką ženklinimą, skatina valstybes nares pateikti visą turimą informaciją, kad vartotojai galėtų rinktis turėdami pakankamai informacijos; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti informuotumo žuvininkystės ir akvakultūros produktų ženklinimo reikalavimų klausimais didinimo kampanijas; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją reguliariai stebėti, kokiu mastu etiketėse pateikiama reikalinga informacija; pabrėžia, jog etiketėse turi būti pateikta suprantama, patikrinama ir tiksli informacija; kalbėdamas apie savanorišką ženklinimą, skatina valstybes nares pateikti visą turimą informaciją, kad vartotojai galėtų rinktis turėdami pakankamai informacijos; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti informuotumo žuvininkystės ir akvakultūros produktų ženklinimo reikalavimų klausimais didinimo kampanijas;

| 6. | pabrėžia, kad patikima Europos ženklinimo politika žuvininkystės sektoriuje būtų pagrindinis veiksnys, skatinantis pakrančių bendruomenių ekonominį vystymąsi, pripažįstant geriausias žvejų praktikas ir pabrėžiant gaminių, kuriuos jie tiekia vartotojams, kokybę; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad patikima Europos ženklinimo politika žuvininkystės sektoriuje būtų pagrindinis veiksnys, skatinantis pakrančių bendruomenių ekonominį vystymąsi, pripažįstant geriausias žvejų praktikas ir pabrėžiant gaminių, kuriuos jie tiekia vartotojams, kokybę;

| 7. | ragina Komisiją, siekiant vartotojams užtikrinti teisę į tikslią, patikimą ir suprantamą informaciją, priimti priemones, kad būtų pašalinta painiava, kurią kelia dabartiniai Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) rajonais ir parajoniais grindžiami ženklinimo reikalavimai, kurie yra itin griežti kai kuriuose 27 rajono parajoniuose sugautam laimikiui, kai, inter alia, Galisija ir Kadiso įlanka yra ženklinami kaip „Portugalijos vandenys“, Velsas – kaip „Airijos jūra“, o Bretanė – kaip „Biskajos įlanka“; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją, siekiant vartotojams užtikrinti teisę į tikslią, patikimą ir suprantamą informaciją, priimti priemones, kad būtų pašalinta painiava, kurią kelia dabartiniai Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) rajonais ir parajoniais grindžiami ženklinimo reikalavimai, kurie yra itin griežti kai kuriuose 27 rajono parajoniuose sugautam laimikiui, kai, inter alia, Galisija ir Kadiso įlanka yra ženklinami kaip „Portugalijos vandenys“, Velsas – kaip „Airijos jūra“, o Bretanė – kaip „Biskajos įlanka“;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad informacija apie žuvininkystės produktų kilmę turi būti pateikiama skaidriai ir aiškiai; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad informacija apie žuvininkystės produktų kilmę turi būti pateikiama skaidriai ir aiškiai;

| 9. | pabrėžia būtinybę užtikrinti, jog bet koks būsimas Sąjungos masto ekologinis ženklinimas bei trečiųjų šalių jūrų produktų ekologinis ženklinimas ir sertifikavimo schemos atitiktų FAO ekologinio jūros žūklės žuvų ir žuvininkystės produktų ženklinimo gaires; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia būtinybę užtikrinti, jog bet koks būsimas Sąjungos masto ekologinis ženklinimas bei trečiųjų šalių jūrų produktų ekologinis ženklinimas ir sertifikavimo schemos atitiktų FAO ekologinio jūros žūklės žuvų ir žuvininkystės produktų ženklinimo gaires;

| 10. | mano, kad ES masto žuvininkystės ir akvakultūros produktų ekologinis ženklinimas, dėl kurio kriterijų reikėtų toliau diskutuoti ES lygmeniu, galėtų padėti didinti atsekamumą ir teikti vartotojams skaidrią informaciją; mano, kad tokį ženklą gali finansuoti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF); |
| --- | --- |

10.

mano, kad ES masto žuvininkystės ir akvakultūros produktų ekologinis ženklinimas, dėl kurio kriterijų reikėtų toliau diskutuoti ES lygmeniu, galėtų padėti didinti atsekamumą ir teikti vartotojams skaidrią informaciją; mano, kad tokį ženklą gali finansuoti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF);

| 11. | pažymi, kad šiuo metu valstybėse narėse galiojantys kai kurie komerciniai žuvų pavadinimai yra skirtingi dėl taikomos nacionalinės praktikos, dėl kurios gali kilti painiavos; palankiai vertina darbą, kurį atliko Komisija siekdama pradėti bandomąjį projektą, kurį patvirtino Parlamentas ir kuriuo siekiama sukurti viešą duomenų bazę su informacija apie komercinius pavadinimus visomis ES oficialiomis kalbomis; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad šiuo metu valstybėse narėse galiojantys kai kurie komerciniai žuvų pavadinimai yra skirtingi dėl taikomos nacionalinės praktikos, dėl kurios gali kilti painiavos; palankiai vertina darbą, kurį atliko Komisija siekdama pradėti bandomąjį projektą, kurį patvirtino Parlamentas ir kuriuo siekiama sukurti viešą duomenų bazę su informacija apie komercinius pavadinimus visomis ES oficialiomis kalbomis;

| 12. | ragina Komisiją veiksmingiau viešinti savo veiklą, skirtą apsaugoti jūrų išteklius ir kovoti su neteisėta žvejyba; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją veiksmingiau viešinti savo veiklą, skirtą apsaugoti jūrų išteklius ir kovoti su neteisėta žvejyba;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai.

---

(1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 1

(2)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

(3)  OL L 304, 2011 11 22, р. 18.

(4)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

(5)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0011.

(7)  http://ec.europa.eu/food/safety/ official_controls/food_fraud/fish_substitution/index_en.htm?subweb=343&lang=en

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/43

---

P8_TA(2016)0223

Kinijos rinkos ekonomikos statusas

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kinijos rinkos ekonomikos statuso (2016/2667(RSP))

(2018/C 076/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES antidempingo teisės aktus (2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES antidempingo teisės aktus (2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1)),

| — | atsižvelgdamas į Kinijos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją (WTO) protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją (WTO) protokolą,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ES ir Kinijos prekybos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ES ir Kinijos prekybos santykių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir Kinija yra dvi iš šalių, vykdančių didžiausios pasaulyje apimties prekybą, Kinija yra antra pagal prekybos apimtį ES prekybos partnerė, ES yra pirma pagal prekybos apimtį Kinijos prekybos partnerė ir jų tarpusavio prekybos srautų apimtis gerokai viršija 1 mlrd. EUR per dieną; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir Kinija yra dvi iš šalių, vykdančių didžiausios pasaulyje apimties prekybą, Kinija yra antra pagal prekybos apimtį ES prekybos partnerė, ES yra pirma pagal prekybos apimtį Kinijos prekybos partnerė ir jų tarpusavio prekybos srautų apimtis gerokai viršija 1 mlrd. EUR per dieną;

| B. | kadangi 2015 m. Kinijos investicijų mastas ES pirmą kartą viršijo ES investicijų mastą Kinijoje; kadangi Kinijos rinka yra pagrindinis įvairių ES pramonės sektorių ir prekių ženklų pelningumo variklis; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. Kinijos investicijų mastas ES pirmą kartą viršijo ES investicijų mastą Kinijoje; kadangi Kinijos rinka yra pagrindinis įvairių ES pramonės sektorių ir prekių ženklų pelningumo variklis;

| C. | kadangi, Kinijai prisijungus prie WTO, šio stojimo susitarimo nuostatos sudarė sąlygas taikyti specifinius dempingo apskaičiavimo metodus, kurie buvo įtraukti į Kinijos stojimo į WTO protokolo 15 skirsnį ir kuriais remiantis importas iš Kinijos vertinamas skirtingai; |
| --- | --- |

C.

kadangi, Kinijai prisijungus prie WTO, šio stojimo susitarimo nuostatos sudarė sąlygas taikyti specifinius dempingo apskaičiavimo metodus, kurie buvo įtraukti į Kinijos stojimo į WTO protokolo 15 skirsnį ir kuriais remiantis importas iš Kinijos vertinamas skirtingai;

| D. | kadangi, priimant bet kokį sprendimą dėl importui iš Kinijos taikomos tvarkos po 2016 m. gruodžio mėn., reikia užtikrinti, kad ES teisė atitiktų WTO taisykles; |
| --- | --- |

D.

kadangi, priimant bet kokį sprendimą dėl importui iš Kinijos taikomos tvarkos po 2016 m. gruodžio mėn., reikia užtikrinti, kad ES teisė atitiktų WTO taisykles;

| E. | kadangi po 2016 m. tebegaliosiančiomis Kinijos stojimo į WTO protokolo 15 skirsnio nuostatomis ir toliau bus remiamasi po 2016 m. taikant nestandartinius metodus importui iš Kinijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi po 2016 m. tebegaliosiančiomis Kinijos stojimo į WTO protokolo 15 skirsnio nuostatomis ir toliau bus remiamasi po 2016 m. taikant nestandartinius metodus importui iš Kinijos;

| F. | kadangi, atsižvelgiant į dabartinį Kinijos ekonomikai daromos valstybės įtakos mastą, įmonių sprendimai dėl kainų, kaštų, produkcijos ir sąnaudų neatitinka rinkos signalų, rodančių pasiūlą ir paklausą; |
| --- | --- |

F.

kadangi, atsižvelgiant į dabartinį Kinijos ekonomikai daromos valstybės įtakos mastą, įmonių sprendimai dėl kainų, kaštų, produkcijos ir sąnaudų neatitinka rinkos signalų, rodančių pasiūlą ir paklausą;

| G. | kadangi Kinijos stojimo į WTO protokole Kinija įsipareigojo, be kita ko, leisti, kad visas jos kainas nulemtų rinkos veiksniai, ir kadangi ES turi užtikrinti, kad Kinija visapusiškai laikytųsi įsipareigojimų WTO; |
| --- | --- |

G.

kadangi Kinijos stojimo į WTO protokole Kinija įsipareigojo, be kita ko, leisti, kad visas jos kainas nulemtų rinkos veiksniai, ir kadangi ES turi užtikrinti, kad Kinija visapusiškai laikytųsi įsipareigojimų WTO;

| H. | kadangi perteklinis Kinijos gamybos pajėgumas jau turi didelių socialinių, ekonominių ir aplinkosauginių pasekmių ES, kaip rodo pastaruoju metu daromas labai neigiamas poveikis ES plieno sektoriui, ypač Jungtinėje Karalystėje, ir kadangi rinkos ekonomikos valstybės statuso suteikimo Kinijai socialinis poveikis ES darbo vietoms gali būti labai didelis; |
| --- | --- |

H.

kadangi perteklinis Kinijos gamybos pajėgumas jau turi didelių socialinių, ekonominių ir aplinkosauginių pasekmių ES, kaip rodo pastaruoju metu daromas labai neigiamas poveikis ES plieno sektoriui, ypač Jungtinėje Karalystėje, ir kadangi rinkos ekonomikos valstybės statuso suteikimo Kinijai socialinis poveikis ES darbo vietoms gali būti labai didelis;

| I. | kadangi ES šiuo metu importui iš Kinijos taikomos 56 iš 73 antidempingo priemonių; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES šiuo metu importui iš Kinijos taikomos 56 iš 73 antidempingo priemonių;

| J. | kadangi neseniai užbaigtos viešosios konsultacijos dėl galimo rinkos ekonomikos valstybės statuso suteikimo Kinijai galėtų suteikti papildomos informacijos, kuri gali praversti sprendžiant šį klausimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi neseniai užbaigtos viešosios konsultacijos dėl galimo rinkos ekonomikos valstybės statuso suteikimo Kinijai galėtų suteikti papildomos informacijos, kuri gali praversti sprendžiant šį klausimą;

| K. | kadangi 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikate „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582) nustatytas tikslas iki 2020 m. ES BVP pramonės dalį padidinti 20 proc., |
| --- | --- |

K.

kadangi 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikate „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582) nustatytas tikslas iki 2020 m. ES BVP pramonės dalį padidinti 20 proc.,

| 1. | pakartoja, kad ES ir Kinijos partnerystė, kurioje didelis vaidmuo tenka laisvai ir sąžiningai prekybai ir investicijoms, yra labai svarbi; |
| --- | --- |

1.

pakartoja, kad ES ir Kinijos partnerystė, kurioje didelis vaidmuo tenka laisvai ir sąžiningai prekybai ir investicijoms, yra labai svarbi;

| 2. | pabrėžia, jog Kinija nėra rinkos ekonomikos valstybė ir kad dar netenkinami penki ES nustatyti kriterijai, apibūdinantys rinkos ekonomikos valstybę; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, jog Kinija nėra rinkos ekonomikos valstybė ir kad dar netenkinami penki ES nustatyti kriterijai, apibūdinantys rinkos ekonomikos valstybę;

| 3. | primygtinai ragina Komisiją koordinuoti savo veiklą su svarbiausiomis ES prekybos partnerėmis, taip pat vykstant būsimiems G7 ir G20 aukščiausiojo lygio susitikimams, ir susitarti, kaip būtų geriausia užtikrinti, kad visos po 2016 m. tebegaliosiančios Kinijos stojimo į WTO protokolo 15 skirsnio nuostatos teisiniu požiūriu visapusiškai galiotų pagal atitinkamas šalių procedūras, taip pat nepritarti, kad Kinijai būtų vienašališkai suteiktas rinkos ekonomikos valstybės statusas; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina Komisiją koordinuoti savo veiklą su svarbiausiomis ES prekybos partnerėmis, taip pat vykstant būsimiems G7 ir G20 aukščiausiojo lygio susitikimams, ir susitarti, kaip būtų geriausia užtikrinti, kad visos po 2016 m. tebegaliosiančios Kinijos stojimo į WTO protokolo 15 skirsnio nuostatos teisiniu požiūriu visapusiškai galiotų pagal atitinkamas šalių procedūras, taip pat nepritarti, kad Kinijai būtų vienašališkai suteiktas rinkos ekonomikos valstybės statusas;

| 4. | pabrėžia, kad būsimame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime reikėtų aptarti su rinkos ekonomikos valstybe susijusius klausimus; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad būsimame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime reikėtų aptarti su rinkos ekonomikos valstybe susijusius klausimus;

| 5. | ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į ES pramonės, profesinių sąjungų ir kitų suinteresuotųjų subjektų reiškiamą susirūpinimą dėl pasekmių ES darbo vietoms, aplinkai, standartams ir tvariam ekonomikos augimui visuose paveiktuose gamybos sektoriuose ir visai ES pramonei ir užtikrinti, kad šiuo atveju būtų apsaugotos darbo vietos ES; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į ES pramonės, profesinių sąjungų ir kitų suinteresuotųjų subjektų reiškiamą susirūpinimą dėl pasekmių ES darbo vietoms, aplinkai, standartams ir tvariam ekonomikos augimui visuose paveiktuose gamybos sektoriuose ir visai ES pramonei ir užtikrinti, kad šiuo atveju būtų apsaugotos darbo vietos ES;

| 6. | yra įsitikinęs, kad tol, kol Kinija neatitiks visų penkių ES kriterijų, kurių reikalaujama laikytis esant rinkos ekonomikos valstybe, ES, atlikdama antidempingo ir prieš subsidijas nukreiptus tyrimus dėl importo iš Kinijos ir siekdama palyginti kainas, laikydamasi visų Kinijos stojimo į WTO protokolo 15 skirsnio dalių nuostatų, kurios suteikia laisvės taikyti nestandartinius metodus, ir užtikrindama visapusišką jų galiojimą, turėtų taikyti nestandartinius metodus; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, atitinkantį šį principą; |
| --- | --- |

6.

yra įsitikinęs, kad tol, kol Kinija neatitiks visų penkių ES kriterijų, kurių reikalaujama laikytis esant rinkos ekonomikos valstybe, ES, atlikdama antidempingo ir prieš subsidijas nukreiptus tyrimus dėl importo iš Kinijos ir siekdama palyginti kainas, laikydamasi visų Kinijos stojimo į WTO protokolo 15 skirsnio dalių nuostatų, kurios suteikia laisvės taikyti nestandartinius metodus, ir užtikrindama visapusišką jų galiojimą, turėtų taikyti nestandartinius metodus; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, atitinkantį šį principą;

| 7. | taip pat atkreipia dėmesį į neišvengiamą būtinybę vykdyti visuotinę ES prekybos apsaugos priemonių reformą, taip siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ES pramonei ir Kinijai, taip pat kitoms prekybos partnerėms, visapusiškai laikantis WTO taisyklių; ragina Tarybą greitai siekti susitarimo su Parlamentu dėl Sąjungos prekybos apsaugos priemonių modernizavimo; |
| --- | --- |

7.

taip pat atkreipia dėmesį į neišvengiamą būtinybę vykdyti visuotinę ES prekybos apsaugos priemonių reformą, taip siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ES pramonei ir Kinijai, taip pat kitoms prekybos partnerėms, visapusiškai laikantis WTO taisyklių; ragina Tarybą greitai siekti susitarimo su Parlamentu dėl Sąjungos prekybos apsaugos priemonių modernizavimo;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/45

---

P8_TA(2016)0224

Tolesni veiksmai dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslų ir esama padėtis

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (2016/2696(RSP))

(2018/C 076/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje vykusią Trečiąją tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje vykusią Trečiąją tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 17 d. paskelbtą ir 2016 m. kovo mėn. 47-ojoje Jungtinių Tautų Statistikos komisijos sesijoje priimtą Tarpagentūrinės ekspertų grupės darnaus vystymosi tikslų rodiklių klausimais ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 17 d. paskelbtą ir 2016 m. kovo mėn. 47-ojoje Jungtinių Tautų Statistikos komisijos sesijoje priimtą Tarpagentūrinės ekspertų grupės darnaus vystymosi tikslų rodiklių klausimais ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Ekonominės ir Socialinės Tarybos (ECOSOC) aukšto lygio posėdį tema „Laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės įgyvendinimas. Nuo įsipareigojimų iki rezultatų“, kuris vyks 2016 m. liepos 18–22 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Ekonominės ir Socialinės Tarybos (ECOSOC) aukšto lygio posėdį tema „Laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės įgyvendinimas. Nuo įsipareigojimų iki rezultatų“, kuris vyks 2016 m. liepos 18–22 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. 21-oje JTBKKK šalių konferencijoje (COP 21) priimtą Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. 21-oje JTBKKK šalių konferencijoje (COP 21) priimtą Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES „užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES „užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus“,

| — | atsižvelgdamas į rengiamą ES visuotinę užsienio ir saugumo politikos strategiją, kuria bus grindžiami Europos Sąjungos visuotiniai veiksmai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į rengiamą ES visuotinę užsienio ir saugumo politikos strategiją, kuria bus grindžiami Europos Sąjungos visuotiniai veiksmai,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją „ES vaidmuo JT. Kaip geriau pasiekti ES užsienio politikos tikslus“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją „ES vaidmuo JT. Kaip geriau pasiekti ES užsienio politikos tikslus“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl politikos suderinamumo vystymosi labui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl politikos suderinamumo vystymosi labui,

| — | atsižvelgdamas į strategijos „Europa 2020“ persvarstymą „Naujas požiūris po 2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į strategijos „Europa 2020“ persvarstymą „Naujas požiūris po 2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, Akros veiksmų darbotvarkę ir deklaraciją bei veiksmų planą, priimtus 2011 m. gruodžio mėn. Pusane, Pietų Korėjoje, vykusiame aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, Akros veiksmų darbotvarkę ir deklaraciją bei veiksmų planą, priimtus 2011 m. gruodžio mėn. Pusane, Pietų Korėjoje, vykusiame aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi ir būsimą jo peržiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi ir būsimą jo peržiūrą,

| — | atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnį, kuriame reikalaujama, jog visų krypčių ES išorės politikoje reikia atsižvelgti į politikos suderinamumo vystymosi labui principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnį, kuriame reikalaujama, jog visų krypčių ES išorės politikoje reikia atsižvelgti į politikos suderinamumo vystymosi labui principą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23–24 d. Stambule, Turkijoje, vyksiančio pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23–24 d. Stambule, Turkijoje, vyksiančio pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 29 d. Vystymosi komiteto laišką už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingam Komisijos nariui tolesnių veiksmų dėl darnaus vystymosi tikslų ir jų peržiūros klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 29 d. Vystymosi komiteto laišką už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingam Komisijos nariui tolesnių veiksmų dėl darnaus vystymosi tikslų ir jų peržiūros klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Nr. 70/1 raginama naudojantis visuotiniais rodikliais imtis tolesnių veiksmų dėl tikslų ir uždavinių ir juos peržiūrėti; kadangi Jungtinių Tautų generalinis sekretorius buvo įgaliotas pateikti metinę darnaus vystymosi tikslų (DVT) pažangos ataskaitą siekiant paremti tolesnius veiksmus ir peržiūrą Aukšto lygio politiniame forume darnaus vystymosi srityje; kadangi DVT pažangos ataskaita turi būti grindžiama nacionalinių statistikos sistemų pateiktais duomenimis ir skirtingais lygmenimis surinkta informacija; |
| --- | --- |

A.

kadangi JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Nr. 70/1 raginama naudojantis visuotiniais rodikliais imtis tolesnių veiksmų dėl tikslų ir uždavinių ir juos peržiūrėti; kadangi Jungtinių Tautų generalinis sekretorius buvo įgaliotas pateikti metinę darnaus vystymosi tikslų (DVT) pažangos ataskaitą siekiant paremti tolesnius veiksmus ir peržiūrą Aukšto lygio politiniame forume darnaus vystymosi srityje; kadangi DVT pažangos ataskaita turi būti grindžiama nacionalinių statistikos sistemų pateiktais duomenimis ir skirtingais lygmenimis surinkta informacija;

| B. | kadangi JT Statistikos komisija savo 46-ojoje sesijoje (2015 m. kovo 3–6 d.) pritarė visuotinė rodiklių sistemos sukūrimo ir įgyvendinimo planui; |
| --- | --- |

B.

kadangi JT Statistikos komisija savo 46-ojoje sesijoje (2015 m. kovo 3–6 d.) pritarė visuotinė rodiklių sistemos sukūrimo ir įgyvendinimo planui;

| C. | kadangi Tarpagentūrinė ekspertų grupė darnaus vystymosi tikslų rodiklių klausimais, kuriai buvo patikėta parengti visapusišką pasiūlymą dėl rodiklių sistemos, skirtos stebėti laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės tikslus ir uždavinius, pasiūlė 2030 m. darbotvarkės peržiūros rodiklius, dėl kurių susitarta 2016 m. kovo mėn. vykusioje 47-ojoje JT Statistikos komisijos sesijoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi Tarpagentūrinė ekspertų grupė darnaus vystymosi tikslų rodiklių klausimais, kuriai buvo patikėta parengti visapusišką pasiūlymą dėl rodiklių sistemos, skirtos stebėti laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės tikslus ir uždavinius, pasiūlė 2030 m. darbotvarkės peržiūros rodiklius, dėl kurių susitarta 2016 m. kovo mėn. vykusioje 47-ojoje JT Statistikos komisijos sesijoje;

| D. | kadangi pasiūlyti 230 darnaus vystymosi tikslų rodiklių rinkinys yra tolesnių veiksmų dėl 17 darnaus vystymosi tikslų ir pažangos jų siekiant peržiūros tinkamas atskaitos taškas ir tvirtas pagrindas; |
| --- | --- |

D.

kadangi pasiūlyti 230 darnaus vystymosi tikslų rodiklių rinkinys yra tolesnių veiksmų dėl 17 darnaus vystymosi tikslų ir pažangos jų siekiant peržiūros tinkamas atskaitos taškas ir tvirtas pagrindas;

| E. | kadangi keli rodikliai dar nėra galutinai parengti, tuo tarpu susitarimą pasirašiusios valstybės narės turės parengti savo nacionalinius rodiklius vadovaudamosi visuotiniais rodikliais ir atsižvelgdamos į savo nacionalines aplinkybes; |
| --- | --- |

E.

kadangi keli rodikliai dar nėra galutinai parengti, tuo tarpu susitarimą pasirašiusios valstybės narės turės parengti savo nacionalinius rodiklius vadovaudamosi visuotiniais rodikliais ir atsižvelgdamos į savo nacionalines aplinkybes;

| F. | kadangi visuotinei rodiklių sistemai turėtų pritarti Ekonominė ir Socialinė Taryba (ECOSOC) 2016 m. liepos mėn. ir Generalinė Asamblėja 2016 m. rugsėjo mėn.; |
| --- | --- |

F.

kadangi visuotinei rodiklių sistemai turėtų pritarti Ekonominė ir Socialinė Taryba (ECOSOC) 2016 m. liepos mėn. ir Generalinė Asamblėja 2016 m. rugsėjo mėn.;

| G. | kadangi 2016 m. gegužės 12 d. susitiksianti už vystymosi klausimus atsakinga Užsienio reikalų tarybos dalis turėtų parengti ES poziciją 2016 m. liepos mėn. vyksiančiam Aukšto lygio politinio forumo susitikimui ir nustatyti, kokiame kontekste vyks teminė diskusija prekybos ir vystymosi klausimais, kurioje dėmesys bus skirtas ES indėliui į privatų sektorių įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m.; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2016 m. gegužės 12 d. susitiksianti už vystymosi klausimus atsakinga Užsienio reikalų tarybos dalis turėtų parengti ES poziciją 2016 m. liepos mėn. vyksiančiam Aukšto lygio politinio forumo susitikimui ir nustatyti, kokiame kontekste vyks teminė diskusija prekybos ir vystymosi klausimais, kurioje dėmesys bus skirtas ES indėliui į privatų sektorių įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m.;

| H. | kadangi, siekiant užtikrinti nuoseklią ir integruotą JT vystymosi sistemos pagalbą naujosios darbotvarkės įgyvendinimui, reikia visą sistemą apimančio strateginio planavimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant užtikrinti nuoseklią ir integruotą JT vystymosi sistemos pagalbą naujosios darbotvarkės įgyvendinimui, reikia visą sistemą apimančio strateginio planavimo;

| I. | kadangi, siekiant užtikrinti naują visuotinę darnaus vystymosi sistemą, reikia užtikrinti didesnį skirtingų politikos sričių ir ES veikėjų darnumą – tam būtinas tolesnis ES institucijų ir jų tarpusavio veiksmų koordinavimas, dialogas ir bendradarbiavimas visais lygmenimis, kad trys darnaus vystymosi ramsčiai (aplinkos, ekonomikos ir socialinis) būtų integruoti į ES vidaus ir išorės politiką; |
| --- | --- |

I.

kadangi, siekiant užtikrinti naują visuotinę darnaus vystymosi sistemą, reikia užtikrinti didesnį skirtingų politikos sričių ir ES veikėjų darnumą – tam būtinas tolesnis ES institucijų ir jų tarpusavio veiksmų koordinavimas, dialogas ir bendradarbiavimas visais lygmenimis, kad trys darnaus vystymosi ramsčiai (aplinkos, ekonomikos ir socialinis) būtų integruoti į ES vidaus ir išorės politiką;

| J. | kadangi 2016 m. liepos mėn. vyksiančiame Aukšto lygio politinio forumo susitikime bus pateiktos savanoriškos 22 šalių, įskaitant keturias ES šalis – Estiją, Suomiją, Prancūziją ir Vokietiją, peržiūros ir teminės darnaus vystymosi tikslų pažangos peržiūros, įskaitant kompleksinius klausimus, kurias papildys ECOSOC funkcinių komisijų ir kitų tarpvyriausybinių organų ir forumų peržiūros; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2016 m. liepos mėn. vyksiančiame Aukšto lygio politinio forumo susitikime bus pateiktos savanoriškos 22 šalių, įskaitant keturias ES šalis – Estiją, Suomiją, Prancūziją ir Vokietiją, peržiūros ir teminės darnaus vystymosi tikslų pažangos peržiūros, įskaitant kompleksinius klausimus, kurias papildys ECOSOC funkcinių komisijų ir kitų tarpvyriausybinių organų ir forumų peržiūros;

| 1. | ragina už vystymosi klausimus atsakingą Užsienio reikalų tarybos dalį prieš 2016 m. liepos mėn. vyksiantį Aukšto lygio politinio forumo susitikimą priimti suderintą bendrą ES poziciją atsižvelgiant į šioje rezoliucijoje išreikštą Parlamento poziciją; mano, jog, siekiant užtikrinti ES patikimumą ir pirmavimą, labai svarbu pateikti bendrą poziciją; yra susirūpinęs dėl to, kad Komisija prieš Aukšto lygio politinio forumo susitikimą nepaskelbė komunikatą dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros, kurį paskelbti prašė Vystymosi komiteto nariai ir kuris sudarytų pagrindą bendrai ES pozicijai; |
| --- | --- |

1.

ragina už vystymosi klausimus atsakingą Užsienio reikalų tarybos dalį prieš 2016 m. liepos mėn. vyksiantį Aukšto lygio politinio forumo susitikimą priimti suderintą bendrą ES poziciją atsižvelgiant į šioje rezoliucijoje išreikštą Parlamento poziciją; mano, jog, siekiant užtikrinti ES patikimumą ir pirmavimą, labai svarbu pateikti bendrą poziciją; yra susirūpinęs dėl to, kad Komisija prieš Aukšto lygio politinio forumo susitikimą nepaskelbė komunikatą dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros, kurį paskelbti prašė Vystymosi komiteto nariai ir kuris sudarytų pagrindą bendrai ES pozicijai;

| 2. | teigiamai vertina Tarpagentūrinės ekspertų grupės darnaus vystymosi tikslų rodiklių klausimais ataskaitą; mano, kad ši ataskaita – puikus pasiekimas ir tinkamas derybų pagrindas, nes pasiūlyti rodikliai atkreipia dėmesį į gerokai įvairesnių struktūrinių klausimų rinkinį; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina Tarpagentūrinės ekspertų grupės darnaus vystymosi tikslų rodiklių klausimais ataskaitą; mano, kad ši ataskaita – puikus pasiekimas ir tinkamas derybų pagrindas, nes pasiūlyti rodikliai atkreipia dėmesį į gerokai įvairesnių struktūrinių klausimų rinkinį;

| 3. | teigiamai vertina atskirą skyrių dėl duomenų išskaidymo ir tai, kad teikiama reikšmė nacionalinių statistinių pajėgumų stiprinimui; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina atskirą skyrių dėl duomenų išskaidymo ir tai, kad teikiama reikšmė nacionalinių statistinių pajėgumų stiprinimui;

| 4. | pripažįsta itin svarbų Aukšto lygio politinio forumo vaidmenį peržiūrint darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimą; pabrėžia, kad šis organas turi užtikrinti koordinuotą ir veiksmingą poreikių įvertinimą ir veiksmų planų, kurių reikia įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m., priėmimą; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta itin svarbų Aukšto lygio politinio forumo vaidmenį peržiūrint darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimą; pabrėžia, kad šis organas turi užtikrinti koordinuotą ir veiksmingą poreikių įvertinimą ir veiksmų planų, kurių reikia įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m., priėmimą;

| 5. | pabrėžia, kad Darbotvarkė iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslai yra persvartytas tarptautinis įsipareigojimas panaikinti skurdą, iš naujo apibrėžti ir atnaujinti mūsų būsimų 15 metų vystymosi strategijas bei užtikrinti, kad mes jas įgyvendinsime; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad Darbotvarkė iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslai yra persvartytas tarptautinis įsipareigojimas panaikinti skurdą, iš naujo apibrėžti ir atnaujinti mūsų būsimų 15 metų vystymosi strategijas bei užtikrinti, kad mes jas įgyvendinsime;

| 6. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl visa apimančios tvaraus vystymosi strategijos, kuri apimtų visas vidaus ir išorės politikos sritis, ir jos išsamaus tvarkaraščio iki 2030 m., laikotarpio vidurio peržiūros ir konkrečios visapusišką Parlamento dalyvavimą užtikrinančios procedūros, įskaitant konkretų įgyvendinimo planą, pagal kurį būtų koordinuojami veiksmai siekiant įgyvendinti 17 tikslų, 169 uždavinius ir 230 visuotinių rodiklių ir užtikrinamas įgyvendinimas ir atitiktis Paryžiaus susitarimo tikslams; atkreipia dėmesį į tikslų visuotinumo svarbą ir į tai, kad ES ir jos valstybės narės įsipareigojo praktiškai ir entuziastingai visapusiškai įgyvendinti visus tikslus ir uždavinius; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl visa apimančios tvaraus vystymosi strategijos, kuri apimtų visas vidaus ir išorės politikos sritis, ir jos išsamaus tvarkaraščio iki 2030 m., laikotarpio vidurio peržiūros ir konkrečios visapusišką Parlamento dalyvavimą užtikrinančios procedūros, įskaitant konkretų įgyvendinimo planą, pagal kurį būtų koordinuojami veiksmai siekiant įgyvendinti 17 tikslų, 169 uždavinius ir 230 visuotinių rodiklių ir užtikrinamas įgyvendinimas ir atitiktis Paryžiaus susitarimo tikslams; atkreipia dėmesį į tikslų visuotinumo svarbą ir į tai, kad ES ir jos valstybės narės įsipareigojo praktiškai ir entuziastingai visapusiškai įgyvendinti visus tikslus ir uždavinius;

| 7. | tvirtina, kad dėl ES darnaus vystymosi strategijos ir susijusių įgyvendinimo politikos krypčių turėtų būti plačiai konsultuojamasi su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant nacionalinius parlamentus, vietos valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę, vykdant įtraukų procesą; |
| --- | --- |

7.

tvirtina, kad dėl ES darnaus vystymosi strategijos ir susijusių įgyvendinimo politikos krypčių turėtų būti plačiai konsultuojamasi su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant nacionalinius parlamentus, vietos valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę, vykdant įtraukų procesą;

| 8. | ragina Komisiją parengti komunikatą dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros įtraukiant į jį aiškią informaciją apie ES ir valstybių narių lygmens Darbotvarkės įgyvendinimo struktūrą; atkreipia dėmesį į tai, kad visi susiję Komisijos generaliniai direktoratai ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų visapusiškai dalyvauti integruojant Darbotvarkę iki 2030 m. į būsimą strategijos „Europa 2020“ peržiūrą ir būsimą ES visuotinę užsienio ir saugumo politikos strategiją ir užtikrinti tvirtą politikos suderinamumą darnaus vystymosi labui; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją parengti komunikatą dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros įtraukiant į jį aiškią informaciją apie ES ir valstybių narių lygmens Darbotvarkės įgyvendinimo struktūrą; atkreipia dėmesį į tai, kad visi susiję Komisijos generaliniai direktoratai ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų visapusiškai dalyvauti integruojant Darbotvarkę iki 2030 m. į būsimą strategijos „Europa 2020“ peržiūrą ir būsimą ES visuotinę užsienio ir saugumo politikos strategiją ir užtikrinti tvirtą politikos suderinamumą darnaus vystymosi labui;

| 9. | pabrėžia, kad Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūra turi visapusiškai atspindėti Darbotvarkę iki 2030 m., kurią sudaro esminiai pokyčiai ir visapusiška ES vystymosi politikos pertvarka; primena, kad, siekiant įgyvendinti tikslus ir susijusius uždavinius, itin svarbūs yra tinkamas ir tikslingas pagalbos programavimas ir vystomasis bendradarbiavimas deramai laikantis pagalbos veiksmingumo principų; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūra turi visapusiškai atspindėti Darbotvarkę iki 2030 m., kurią sudaro esminiai pokyčiai ir visapusiška ES vystymosi politikos pertvarka; primena, kad, siekiant įgyvendinti tikslus ir susijusius uždavinius, itin svarbūs yra tinkamas ir tikslingas pagalbos programavimas ir vystomasis bendradarbiavimas deramai laikantis pagalbos veiksmingumo principų;

| 10. | pabrėžia, kad ES, siekdama užtikrinti, jog finansavimo mechanizmai ir biudžeto eilutės atitiktų visus Darbotvarkės iki 2030 m. įsipareigojimus, dėl kurių susitarta ES, turi visapusiškai pasinaudoti būsima daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūra; ragina ES ir valstybes nares nedelsiant iš naujo įsipareigoti oficialiai paramai vystymuisi skirti 0,7 proc. BNP ir pateikti tvarkaraštį, pagal kurį bus palaipsniui didinama oficiali parama vystymuisi, kol sudarys 0,7 proc.; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad ES, siekdama užtikrinti, jog finansavimo mechanizmai ir biudžeto eilutės atitiktų visus Darbotvarkės iki 2030 m. įsipareigojimus, dėl kurių susitarta ES, turi visapusiškai pasinaudoti būsima daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūra; ragina ES ir valstybes nares nedelsiant iš naujo įsipareigoti oficialiai paramai vystymuisi skirti 0,7 proc. BNP ir pateikti tvarkaraštį, pagal kurį bus palaipsniui didinama oficiali parama vystymuisi, kol sudarys 0,7 proc.;

| 11. | ragina, laikantis skaidrumo ir tarpusavio atskaitomybės principų, pradėti nuolatinį Aukšto lygio politinio forumo ir Komisijos dialogą apie padarytą pažangą ir reguliariai teikti ataskaitas Parlamentui; tvirtina, kad būtina užtikrinti glaudesnį Komisijos ir Parlamento dialogą Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo klausimais, ypač turint mintyje vystymosi politiką ir politiko suderinamumą vystymosi labui; |
| --- | --- |

11.

ragina, laikantis skaidrumo ir tarpusavio atskaitomybės principų, pradėti nuolatinį Aukšto lygio politinio forumo ir Komisijos dialogą apie padarytą pažangą ir reguliariai teikti ataskaitas Parlamentui; tvirtina, kad būtina užtikrinti glaudesnį Komisijos ir Parlamento dialogą Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo klausimais, ypač turint mintyje vystymosi politiką ir politiko suderinamumą vystymosi labui;

| 12. | prašo Komisijos ir EIVT, aktyviai konsultuojantis su kitais partneriais, pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip geriau integruoti politikos suderinamumą vystymosi labui į Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimą, ir ragina šį naują požiūrį integruoti visose ES institucijose siekiant užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą ir atsisakyti atskirų izoliuotų požiūrių; |
| --- | --- |

12.

prašo Komisijos ir EIVT, aktyviai konsultuojantis su kitais partneriais, pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip geriau integruoti politikos suderinamumą vystymosi labui į Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimą, ir ragina šį naują požiūrį integruoti visose ES institucijose siekiant užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą ir atsisakyti atskirų izoliuotų požiūrių;

| 13. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti politikos suderinamumo vystymosi labui požiūrį; prašo Komisijos ir EIVT, aktyviai konsultuojantis su kitais partneriais, pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip veiksmingiau integruoti politikos suderinamumą vystymosi labui į ES požiūrį siekiant įgyvendinti 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkę, ir ragina šį naują požiūrį integruoti visose ES institucijose; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad svarbu įtraukti politikos suderinamumo vystymosi labui požiūrį; prašo Komisijos ir EIVT, aktyviai konsultuojantis su kitais partneriais, pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip veiksmingiau integruoti politikos suderinamumą vystymosi labui į ES požiūrį siekiant įgyvendinti 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkę, ir ragina šį naują požiūrį integruoti visose ES institucijose;

| 14. | ragina Komisiją parengti veiksmingas Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo stebėsenos, peržiūros ir atskaitomybės priemones ir reguliariai teikti Parlamentui ataskaitas; todėl primena, kad būtina sustiprinti Parlamento vykdomą demokratinę kontrolę, galbūt sudarius privalomą tarpinstitucinį susitarimą pagal SESV 295 straipsnį; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją parengti veiksmingas Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo stebėsenos, peržiūros ir atskaitomybės priemones ir reguliariai teikti Parlamentui ataskaitas; todėl primena, kad būtina sustiprinti Parlamento vykdomą demokratinę kontrolę, galbūt sudarius privalomą tarpinstitucinį susitarimą pagal SESV 295 straipsnį;

| 15. | ragina Komisiją ir JT specializuotąsias agentūras, fondus ir programas užmegzti aukšto lygio dialogą darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo klausimu ir siekti suderinti ES, JT ir kitų paramos teikėjų politiką, programas ir veiksmus; atkreipia dėmesį į suskaidytų ir prieinamų duomenų svarbą stebint pažangą ir vertinant rezultatus; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir JT specializuotąsias agentūras, fondus ir programas užmegzti aukšto lygio dialogą darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo klausimu ir siekti suderinti ES, JT ir kitų paramos teikėjų politiką, programas ir veiksmus; atkreipia dėmesį į suskaidytų ir prieinamų duomenų svarbą stebint pažangą ir vertinant rezultatus;

| 16. | ragina JT agentūras ir organus, siekiant veiksmingai integruoti visus tvaraus vystymosi aspektus, JT darbo struktūrose stiprinti politikos suderinamumą vystymosi labui; |
| --- | --- |

16.

ragina JT agentūras ir organus, siekiant veiksmingai integruoti visus tvaraus vystymosi aspektus, JT darbo struktūrose stiprinti politikos suderinamumą vystymosi labui;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0196.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0059.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0403.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/49

---

P8_TA(2016)0225

Privaloma tam tikrų maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nuoroda

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl privalomos tam tikrų maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nuorodos (2016/2583(RSP))

(2018/C 076/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (1) (Reglamentas dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams), ypač jo 26 straipsnio 5 ir 7 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (1) (Reglamentas dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams), ypač jo 26 straipsnio 5 ir 7 dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Komisijos ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai – ataskaitą dėl pieno, kuris naudojamas kaip sudedamoji pieno produktų dalis, ir kitokios mėsos nei jautiena, kiauliena, aviena, ožkiena ir paukštiena kilmės šalies ar kilmės vietos privalomo nurodymo (COM(2015)0205) ir ataskaitą dėl neperdirbtų maisto produktų, produktų, sudarytų iš vienos sudedamosios dalies, taip pat dėl sudedamųjų dalių, sudarančių daugiau nei 50 proc. maisto produkto, privalomo kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymo (COM(2015)0204), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Komisijos ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai – ataskaitą dėl pieno, kuris naudojamas kaip sudedamoji pieno produktų dalis, ir kitokios mėsos nei jautiena, kiauliena, aviena, ožkiena ir paukštiena kilmės šalies ar kilmės vietos privalomo nurodymo (COM(2015)0205) ir ataskaitą dėl neperdirbtų maisto produktų, produktų, sudarytų iš vienos sudedamosios dalies, taip pat dėl sudedamųjų dalių, sudarančių daugiau nei 50 proc. maisto produkto, privalomo kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymo (COM(2015)0204),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktą Komisijos ataskaitą dėl privalomo mėsos, kuri naudojama kaip sudedamoji dalis, kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymo (COM(2013)0755) ir pridedamą 2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Mėsos, kuri naudojama kaip sudedamoji dalis, kilmės ženklinimas: vartotojų įpročiai, galimų scenarijų įgyvendinimo galimybės ir poveikis“ (SWD(2013)0437), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktą Komisijos ataskaitą dėl privalomo mėsos, kuri naudojama kaip sudedamoji dalis, kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymo (COM(2013)0755) ir pridedamą 2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Mėsos, kuri naudojama kaip sudedamoji dalis, kilmės ženklinimas: vartotojų įpročiai, galimų scenarijų įgyvendinimo galimybės ir poveikis“ (SWD(2013)0437),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl perdirbtų maisto produktų sudėtyje esančios mėsos kilmės šalies ženklinimo (2) ir į 2015 m. gegužės 6 d. priimtą oficialų Komisijos atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl perdirbtų maisto produktų sudėtyje esančios mėsos kilmės šalies ženklinimo (2) ir į 2015 m. gegužės 6 d. priimtą oficialų Komisijos atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1337/2013, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1169/2011 taikymo taisyklės, susijusios su šviežios, atšaldytos ir užšaldytos kiaulienos, avienos, ožkienos ir paukštienos kilmės šalies arba kilmės vietos nuorodomis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1337/2013, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1169/2011 taikymo taisyklės, susijusios su šviežios, atšaldytos ir užšaldytos kiaulienos, avienos, ožkienos ir paukštienos kilmės šalies arba kilmės vietos nuorodomis (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl minėto 2013 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1337/2013 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl minėto 2013 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1337/2013 (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją (5) dėl maisto krizės, sukčiavimo maisto grandinėje ir jų kontrolės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją (5) dėl maisto krizės, sukčiavimo maisto grandinėje ir jų kontrolės,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl privalomo tam tikrų maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nurodymo (O-000031/2016 – B8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl privalomo tam tikrų maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nurodymo (O-000031/2016 – B8-0363/2016),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 26 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 13 d. Komisija pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitas dėl privalomos šių maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nuorodos: kitų rūšių mėsos nei jautiena, kiauliena, aviena, ožkiena ir paukštiena, pieno, pieno, kuris naudojamas kaip sudedamoji pieno gaminių dalis, neperdirbtų maisto produktų, produktų, sudarytų iš vienos sudedamosios dalies, ir sudedamųjų dalių, sudarančių daugiau nei 50 proc. maisto produkto; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 26 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 13 d. Komisija pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitas dėl privalomos šių maisto produktų kilmės šalies ar kilmės vietos nuorodos: kitų rūšių mėsos nei jautiena, kiauliena, aviena, ožkiena ir paukštiena, pieno, pieno, kuris naudojamas kaip sudedamoji pieno gaminių dalis, neperdirbtų maisto produktų, produktų, sudarytų iš vienos sudedamosios dalies, ir sudedamųjų dalių, sudarančių daugiau nei 50 proc. maisto produkto;

| B. | kadangi Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 26 straipsnio 8 dalyje reikalaujama, kad ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 13 d. Komisija priimtų įgyvendinimo aktus dėl šio straipsnio 3 dalies taikymo; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 26 straipsnio 8 dalyje reikalaujama, kad ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 13 d. Komisija priimtų įgyvendinimo aktus dėl šio straipsnio 3 dalies taikymo;

| C. | kadangi jau nustatytos kilmės ženklinimo taisyklės ir jos veiksmingai taikomos daugeliui kitų maisto produktų, įskaitant neperdirbtą mėsą, kiaušinius, vaisius ir daržoves, žuvį, medų, ypač gryną alyvuogių aliejų, gryną alyvuogių aliejų, vyną ir spiritinius gėrimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi jau nustatytos kilmės ženklinimo taisyklės ir jos veiksmingai taikomos daugeliui kitų maisto produktų, įskaitant neperdirbtą mėsą, kiaušinius, vaisius ir daržoves, žuvį, medų, ypač gryną alyvuogių aliejų, gryną alyvuogių aliejų, vyną ir spiritinius gėrimus;

| D. | kadangi Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 26 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad šiose ataskaitose turi būti atsižvelgiama į, inter alia, vartotojo poreikį būti informuotam, privalomos kilmės šalies ar kilmės vietos nuorodos pateikimo įgyvendinamumą ir tokių priemonių nustatymo sąnaudų ir naudos analizę; kadangi toliau numatyta, kad kartu su ataskaitomis gali būti pateikti pasiūlymai iš dalies pakeisti atitinkamas ES teisės aktų nuostatas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 26 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad šiose ataskaitose turi būti atsižvelgiama į, inter alia, vartotojo poreikį būti informuotam, privalomos kilmės šalies ar kilmės vietos nuorodos pateikimo įgyvendinamumą ir tokių priemonių nustatymo sąnaudų ir naudos analizę; kadangi toliau numatyta, kad kartu su ataskaitomis gali būti pateikti pasiūlymai iš dalies pakeisti atitinkamas ES teisės aktų nuostatas;

| E. | kadangi Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 26 straipsnio 2 dalyje pabrėžta, kad kilmės šalį ar kilmės vietą nurodyti privaloma, jei nepateikus tokių duomenų vartotojas būtų klaidinamas dėl tikrosios maisto produkto kilmės šalies ar kilmės vietos, ypač tuo atveju, jeigu visa su maisto produktu pateikta informacija arba simbolis leistų daryti prielaidą, kad šio maisto produkto kilmės šalis ar kilmės vieta yra kita; |
| --- | --- |

E.

kadangi Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 26 straipsnio 2 dalyje pabrėžta, kad kilmės šalį ar kilmės vietą nurodyti privaloma, jei nepateikus tokių duomenų vartotojas būtų klaidinamas dėl tikrosios maisto produkto kilmės šalies ar kilmės vietos, ypač tuo atveju, jeigu visa su maisto produktu pateikta informacija arba simbolis leistų daryti prielaidą, kad šio maisto produkto kilmės šalis ar kilmės vieta yra kita;

| F. | kadangi 2015 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė ataskaitą dėl pieno, pieno, kuris naudojamas kaip sudedamoji pieno produktų dalis, ir kitokios mėsos nei jautiena, kiauliena, aviena, ožkiena ir paukštiena kilmės šalies privalomo nurodymo (ataskaita dėl pieno ir kitų mėsos rūšių) ir ataskaitą dėl neperdirbtų maisto produktų, produktų, sudarytų iš vienos sudedamosios dalies, taip pat dėl sudedamųjų dalių, sudarančių daugiau nei 50 proc. maisto produkto, privalomo kilmės šalies nurodymo; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė ataskaitą dėl pieno, pieno, kuris naudojamas kaip sudedamoji pieno produktų dalis, ir kitokios mėsos nei jautiena, kiauliena, aviena, ožkiena ir paukštiena kilmės šalies privalomo nurodymo (ataskaita dėl pieno ir kitų mėsos rūšių) ir ataskaitą dėl neperdirbtų maisto produktų, produktų, sudarytų iš vienos sudedamosios dalies, taip pat dėl sudedamųjų dalių, sudarančių daugiau nei 50 proc. maisto produkto, privalomo kilmės šalies nurodymo;

| G. | kadangi, remiantis Komisijos ataskaita (COM(2013)0755), kuo sudėtingesni mėsos išpjaustymo ir perdirbimo etapai mėsos sektoriuje ir pažangesnis perdirbimo lygis, tuo sudėtingesnis tampa kilmės ženklinimui svarbus atsekamumas; |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis Komisijos ataskaita (COM(2013)0755), kuo sudėtingesni mėsos išpjaustymo ir perdirbimo etapai mėsos sektoriuje ir pažangesnis perdirbimo lygis, tuo sudėtingesnis tampa kilmės ženklinimui svarbus atsekamumas;

| H. | kadangi maisto tiekimo grandinė dažnai yra ilga ir sudėtinga, apimanti daugybę maisto tvarkymo subjektų ir kitų šalių; kadangi vartotojai vis mažiau žino, kaip gaminamas jų maistas, o atskiri maisto tvarkymo subjektai ne visada turi susidarę bendrą visos produkto grandinės vaizdą; |
| --- | --- |

H.

kadangi maisto tiekimo grandinė dažnai yra ilga ir sudėtinga, apimanti daugybę maisto tvarkymo subjektų ir kitų šalių; kadangi vartotojai vis mažiau žino, kaip gaminamas jų maistas, o atskiri maisto tvarkymo subjektai ne visada turi susidarę bendrą visos produkto grandinės vaizdą;

| I. | kadangi atrodo, jog, apskritai, vartotojų noras mokėti už informaciją apie kilmę nėra didelis, tačiau vartotojų apklausos (6) noro mokėti klausimu rodo, kad dauguma vartotojų už informaciją apie kilmę sutiktų mokėti daugiau; |
| --- | --- |

I.

kadangi atrodo, jog, apskritai, vartotojų noras mokėti už informaciją apie kilmę nėra didelis, tačiau vartotojų apklausos (6) noro mokėti klausimu rodo, kad dauguma vartotojų už informaciją apie kilmę sutiktų mokėti daugiau;

| J. | kadangi Parlamentas 2015 m. vasario 11 d. rezoliucijoje primygtinai ragino Komisiją pateikti su 2013 m. gruodžio 17 d. ataskaita susijusius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, pagal kuriuos būtų privaloma nurodyti perdirbtų produktų sudėtyje esančios mėsos kilmę, kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas visoje maisto grandinėje ir būtų geriau informuojami Europos Sąjungos vartotojai, tuo pat metu atsižvelgiant į poveikio vertinimus ir vengiant pernelyg didelių sąnaudų ir administracinės naštos; kadangi Komisija vis dar nepateikė susijusių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamentas 2015 m. vasario 11 d. rezoliucijoje primygtinai ragino Komisiją pateikti su 2013 m. gruodžio 17 d. ataskaita susijusius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, pagal kuriuos būtų privaloma nurodyti perdirbtų produktų sudėtyje esančios mėsos kilmę, kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas visoje maisto grandinėje ir būtų geriau informuojami Europos Sąjungos vartotojai, tuo pat metu atsižvelgiant į poveikio vertinimus ir vengiant pernelyg didelių sąnaudų ir administracinės naštos; kadangi Komisija vis dar nepateikė susijusių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| K. | kadangi griežtos specifikacijos taikomos tik savanoriško ženklinimo sistemoms, pvz., saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN), saugomos geografinės nuorodos (SGN) ar garantuoto tradicinio gaminio (GTG) sistemoms, o kriterijai, naudojami maisto produktams, kuriems taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1169/2011, savanoriškose ženklinimo sistemose gali žymiai skirtis; |
| --- | --- |

K.

kadangi griežtos specifikacijos taikomos tik savanoriško ženklinimo sistemoms, pvz., saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN), saugomos geografinės nuorodos (SGN) ar garantuoto tradicinio gaminio (GTG) sistemoms, o kriterijai, naudojami maisto produktams, kuriems taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1169/2011, savanoriškose ženklinimo sistemose gali žymiai skirtis;

Geriamas pienas ir pienas, kuris naudojamas kaip pieno produktų sudedamoji dalis

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, jog Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 32 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad pienas yra vienas iš produktų, kurių kilmės nuoroda yra ypač svarbi; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, jog Reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams 32 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad pienas yra vienas iš produktų, kurių kilmės nuoroda yra ypač svarbi;

| 2. | pabrėžia, jog, remiantis 2013 m. „Eurobarometro“ tyrimo duomenimis, 84 proc. ES piliečių mano, kad būtina nurodyti pieno kilmės vietą, nesvarbu, ar jis parduodamas kaip grynas pienas, ar kaip pieno produktų sudedamoji dalis; pažymi, kad tai vienas iš kelių veiksnių, galinčių turėti įtakos vartotojų elgesiui; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, jog, remiantis 2013 m. „Eurobarometro“ tyrimo duomenimis, 84 proc. ES piliečių mano, kad būtina nurodyti pieno kilmės vietą, nesvarbu, ar jis parduodamas kaip grynas pienas, ar kaip pieno produktų sudedamoji dalis; pažymi, kad tai vienas iš kelių veiksnių, galinčių turėti įtakos vartotojų elgesiui;

| 3. | pabrėžia, kad privalomas pieno, kuris parduodamas grynas arba naudojamas kaip sudedamoji pieno produktų dalis, kilmės ženklinimas yra naudinga priemonė siekiant apsaugoti pieno produktų kokybę ir apsaugoti darbo vietas sektoriuje, kuris patiria didelę krizę; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad privalomas pieno, kuris parduodamas grynas arba naudojamas kaip sudedamoji pieno produktų dalis, kilmės ženklinimas yra naudinga priemonė siekiant apsaugoti pieno produktų kokybę ir apsaugoti darbo vietas sektoriuje, kuris patiria didelę krizę;

| 4. | pažymi, kad, remiantis prie Komisijos ataskaitos dėl pieno ir kitų rūšių mėsos pridedamo tyrimo duomenimis, pieno ir kaip sudedamosios pieno produktų dalies naudojamo pieno privalomo kilmės ženklinimo sąnaudos kyla didėjant gamybos proceso sudėtingumui; atkreipia dėmesį į tai, jog tame pačiame tyrime nurodoma, kad įmonės tam tikrose valstybėse narėse pervertino privalomo kilmės ženklinimo poveikį savo konkurencingumui, nes atliekant tyrimą nebuvo rasta akivaizdžių paaiškinimų, kodėl šios įmonės deklaravo dideles numatomas sąnaudas, tačiau pažymima, jog tokia padėtis gali rodyti stiprų pasipriešinimą kilmės ženklinimui iš principo; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad, remiantis prie Komisijos ataskaitos dėl pieno ir kitų rūšių mėsos pridedamo tyrimo duomenimis, pieno ir kaip sudedamosios pieno produktų dalies naudojamo pieno privalomo kilmės ženklinimo sąnaudos kyla didėjant gamybos proceso sudėtingumui; atkreipia dėmesį į tai, jog tame pačiame tyrime nurodoma, kad įmonės tam tikrose valstybėse narėse pervertino privalomo kilmės ženklinimo poveikį savo konkurencingumui, nes atliekant tyrimą nebuvo rasta akivaizdžių paaiškinimų, kodėl šios įmonės deklaravo dideles numatomas sąnaudas, tačiau pažymima, jog tokia padėtis gali rodyti stiprų pasipriešinimą kilmės ženklinimui iš principo;

| 5. | ragina įsteigti Komisijos darbo grupę siekiant išsamiau įvertinti 2015 m. gegužės 20 d. paskelbtą Komisijos ataskaitą, norint nustatyti, kurias sąnaudas galima sumažinti priimtinu mastu, jei kituose privalomo kilmės šalies ženklinimo pasiūlymuose bus apsiribojama pieno produktais ir lengvai perdirbtais pieno produktais; |
| --- | --- |

5.

ragina įsteigti Komisijos darbo grupę siekiant išsamiau įvertinti 2015 m. gegužės 20 d. paskelbtą Komisijos ataskaitą, norint nustatyti, kurias sąnaudas galima sumažinti priimtinu mastu, jei kituose privalomo kilmės šalies ženklinimo pasiūlymuose bus apsiribojama pieno produktais ir lengvai perdirbtais pieno produktais;

| 6. | pritaria tyrime pateiktai sąnaudų ir naudos, susijusių su pieno ir kaip pieno produktų sudedamoji dalis naudojamo pieno privalomo kilmės ženklinimo nustatymu, analizei, tačiau mano, kad Komisija, pateikdama išvadas, nepakankamai atsižvelgia į teigiamus tokių produktų kilmės šalies ženklinimo aspektus, pvz., didesnį vartotojų informuotumą; pažymi, kad vartotojai gali jaustis klaidinami, jei nepateikiama informacija apie privalomą kilmės ženklinimą ir naudojami kiti maisto produktų simboliai, pvz., nacionalinės vėliavos; |
| --- | --- |

6.

pritaria tyrime pateiktai sąnaudų ir naudos, susijusių su pieno ir kaip pieno produktų sudedamoji dalis naudojamo pieno privalomo kilmės ženklinimo nustatymu, analizei, tačiau mano, kad Komisija, pateikdama išvadas, nepakankamai atsižvelgia į teigiamus tokių produktų kilmės šalies ženklinimo aspektus, pvz., didesnį vartotojų informuotumą; pažymi, kad vartotojai gali jaustis klaidinami, jei nepateikiama informacija apie privalomą kilmės ženklinimą ir naudojami kiti maisto produktų simboliai, pvz., nacionalinės vėliavos;

| 7. | atkreipia dėmesį į mažųjų ir vidutinių įmonių svarbą perdirbimo grandinėje; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į mažųjų ir vidutinių įmonių svarbą perdirbimo grandinėje;

| 8. | mano, kad Komisija turėtų atsižvelgti į privalomo kilmės ženklinimo ekonominį poveikį MVĮ atitinkamuose žemės ūkio ir maisto gamybos sektoriuose ir jį ištirti; |
| --- | --- |

8.

mano, kad Komisija turėtų atsižvelgti į privalomo kilmės ženklinimo ekonominį poveikį MVĮ atitinkamuose žemės ūkio ir maisto gamybos sektoriuose ir jį ištirti;

| 9. | mano, kad Komisijos išvadose dėl pieno ir kaip pieno produktų sudedamoji dalis naudojamo pieno galbūt pervertinamos įmonėms tenkančios kilmės šalies ženklinimo sąnaudos, nes vertinami visi pieno produktai bendrai; |
| --- | --- |

9.

mano, kad Komisijos išvadose dėl pieno ir kaip pieno produktų sudedamoji dalis naudojamo pieno galbūt pervertinamos įmonėms tenkančios kilmės šalies ženklinimo sąnaudos, nes vertinami visi pieno produktai bendrai;

| 10. | pažymi, jog Komisija daro išvadą, kad pieno kilmės šalies ženklinimo sąnaudos būtų nedidelės; |
| --- | --- |

10.

pažymi, jog Komisija daro išvadą, kad pieno kilmės šalies ženklinimo sąnaudos būtų nedidelės;

Kitų rūšių mėsa

| 11. | pabrėžia, jog, remiantis 2013 m. „Eurobarometro“ tyrimo duomenimis, 88 proc. ES piliečių mano, kad reikia nurodyti kitų rūšių mėsos nei jautiena, kiauliena, aviena, ožkiena ir paukštiena kilmės vietą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, jog, remiantis 2013 m. „Eurobarometro“ tyrimo duomenimis, 88 proc. ES piliečių mano, kad reikia nurodyti kitų rūšių mėsos nei jautiena, kiauliena, aviena, ožkiena ir paukštiena kilmės vietą;

| 12. | pažymi, kad arklienos skandalas atskleidė, jog reikia daugiau skaidrumo arklienos tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad arklienos skandalas atskleidė, jog reikia daugiau skaidrumo arklienos tiekimo grandinėje;

| 13. | pažymi, kad Komisijos ataskaitoje nustatyta, jog privalomo mėsos, kuriai skirta ataskaita, kilmės šalies ženklinimo veiklos sąnaudos yra palyginti nedidelės; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad Komisijos ataskaitoje nustatyta, jog privalomo mėsos, kuriai skirta ataskaita, kilmės šalies ženklinimo veiklos sąnaudos yra palyginti nedidelės;

Perdirbta mėsa

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos 2013 m. gruodžio 17 d. ataskaitoje dėl privalomo mėsos, kuri naudojama kaip sudedamoji dalis, kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymo pripažįstama, jog daugiau nei 90 proc. tyrime dalyvavusių vartotojų svarbu, kad būtų nurodoma perdirbtų maisto produktų sudėtyje esančios mėsos kilmė; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos 2013 m. gruodžio 17 d. ataskaitoje dėl privalomo mėsos, kuri naudojama kaip sudedamoji dalis, kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymo pripažįstama, jog daugiau nei 90 proc. tyrime dalyvavusių vartotojų svarbu, kad būtų nurodoma perdirbtų maisto produktų sudėtyje esančios mėsos kilmė;

| 15. | mano, kad vartotojai ir daug specialistų pritaria privalomam perdirbtų maisto produktų sudėtyje esančios mėsos ženklinimui, ir kad tokia priemonė padėtų išsaugoti vartotojų pasitikėjimą maisto produktais, nes būtų užtikrinta daugiau skaidrumo tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

15.

mano, kad vartotojai ir daug specialistų pritaria privalomam perdirbtų maisto produktų sudėtyje esančios mėsos ženklinimui, ir kad tokia priemonė padėtų išsaugoti vartotojų pasitikėjimą maisto produktais, nes būtų užtikrinta daugiau skaidrumo tiekimo grandinėje;

| 16. | pabrėžia, jog Europos vartotojai yra suinteresuoti tuo, kad privaloma tvarka būtų nurodoma visų maisto produktų kilmė; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, jog Europos vartotojai yra suinteresuoti tuo, kad privaloma tvarka būtų nurodoma visų maisto produktų kilmė;

| 17. | pabrėžia, kad pats ženklinimas nėra garantija nuo sukčiavimo, ir pažymi, kad, siekiant užtikrinti vartotojų pasitikėjimą, reikia sąnaudų veiksmingumo kontrolės sistemos; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad pats ženklinimas nėra garantija nuo sukčiavimo, ir pažymi, kad, siekiant užtikrinti vartotojų pasitikėjimą, reikia sąnaudų veiksmingumo kontrolės sistemos;

| 18. | primena, kad savarankiškos ženklinimo sistemos, jei deramai įgyvendinamos įvairiose valstybėse narėse, naudingos tiek vartotojų informavimo tikslais, tiek gamintojams; |
| --- | --- |

18.

primena, kad savarankiškos ženklinimo sistemos, jei deramai įgyvendinamos įvairiose valstybėse narėse, naudingos tiek vartotojų informavimo tikslais, tiek gamintojams;

| 19. | mano, kad nepriėmus įgyvendinimo aktų pagal Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 26 straipsnio 3 dalį negalima tinkamai įgyvendinti šio straipsnio; |
| --- | --- |

19.

mano, kad nepriėmus įgyvendinimo aktų pagal Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 26 straipsnio 3 dalį negalima tinkamai įgyvendinti šio straipsnio;

| 20. | pažymi, kad jau egzistuoja daugelio perdirbtų mėsos ir pieno produktų (pvz., kumpio ir sūrio) saugomos kilmės nuorodos, pagal kurias naudojamos mėsos kilmė apibrėžta gamybos kriterijuose ir taikomi didesnio atsekamumo principai; todėl ragina Komisiją skatinti kurti produktus su saugoma kilmės vietos nuoroda, saugoma geografine nuoroda arba garantuotus tradicinius gaminius, kaip nustatyta pagal Reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 (7), ir taip užtikrinti vartotojams galimybę įsigyti neabejotinos kilmės kokybiškų produktų; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad jau egzistuoja daugelio perdirbtų mėsos ir pieno produktų (pvz., kumpio ir sūrio) saugomos kilmės nuorodos, pagal kurias naudojamos mėsos kilmė apibrėžta gamybos kriterijuose ir taikomi didesnio atsekamumo principai; todėl ragina Komisiją skatinti kurti produktus su saugoma kilmės vietos nuoroda, saugoma geografine nuoroda arba garantuotus tradicinius gaminius, kaip nustatyta pagal Reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 (7), ir taip užtikrinti vartotojams galimybę įsigyti neabejotinos kilmės kokybiškų produktų;

| 21. | ragina Komisiją užtikrinti, kad bet kokiose vykdomose prekybos derybose, pvz., dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės, nebūtų švelninamos dabartinės ES kilmės šalies ženklinimo nuostatos ir kad nebūtų ribojama teisė ateityje siūlyti kitas papildomas kitų maisto produktų kilmės šalies ženklinimo nuostatas; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją užtikrinti, kad bet kokiose vykdomose prekybos derybose, pvz., dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės, nebūtų švelninamos dabartinės ES kilmės šalies ženklinimo nuostatos ir kad nebūtų ribojama teisė ateityje siūlyti kitas papildomas kitų maisto produktų kilmės šalies ženklinimo nuostatas;

Išvados

| 22. | ragina Komisiją, rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų šios srities aktų, įgyvendinti privalomą kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymą visų rūšių geriamam pienui, pieno produktams ir mėsos produktams ir įvertinti galimybę taikyti privalomą kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymą kitiems vienos sudedamosios dalies maisto produktams ar produktams, turintiems vieną dominuojančią sudedamąją dalį; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją, rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų šios srities aktų, įgyvendinti privalomą kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymą visų rūšių geriamam pienui, pieno produktams ir mėsos produktams ir įvertinti galimybę taikyti privalomą kilmės šalies arba kilmės vietos nurodymą kitiems vienos sudedamosios dalies maisto produktams ar produktams, turintiems vieną dominuojančią sudedamąją dalį;

| 23. | primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, pagal kuriuos kilmės nuoroda būtų privaloma perdirbtiems maisto produktams, kurių sudėtyje yra mėsos, siekiant visoje maisto grandinėje užtikrinti daugiau skaidrumo ir po arklienos skandalo ir kitų su maistu susijusio sukčiavimo atvejų geriau informuoti Europos vartotojus; taip pat pažymi, kad nustatant privalomus ženklinimo reikalavimus turėtų būti atsižvelgiama į proporcingumo principą ir maisto tvarkymo subjektams ir vykdymą užtikrinančioms institucijoms tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, pagal kuriuos kilmės nuoroda būtų privaloma perdirbtiems maisto produktams, kurių sudėtyje yra mėsos, siekiant visoje maisto grandinėje užtikrinti daugiau skaidrumo ir po arklienos skandalo ir kitų su maistu susijusio sukčiavimo atvejų geriau informuoti Europos vartotojus; taip pat pažymi, kad nustatant privalomus ženklinimo reikalavimus turėtų būti atsižvelgiama į proporcingumo principą ir maisto tvarkymo subjektams ir vykdymą užtikrinančioms institucijoms tenkančią administracinę naštą;

| 24. | mano, kad privalomo maisto produktų kilmės ženklinimo tikslas yra atkurti vartotojų pasitikėjimą maisto produktais; ragina Komisiją, atsižvelgiant į informacijos skaidrumą ir suprantamumą vartotojams, Europos įmonių ekonominį gyvybingumą ir vartotojų perkamąją galią, pateikti pasiūlymą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

24.

mano, kad privalomo maisto produktų kilmės ženklinimo tikslas yra atkurti vartotojų pasitikėjimą maisto produktais; ragina Komisiją, atsižvelgiant į informacijos skaidrumą ir suprantamumą vartotojams, Europos įmonių ekonominį gyvybingumą ir vartotojų perkamąją galią, pateikti pasiūlymą šiuo klausimu;

| 25. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti vienodas sąlygas vidaus rinkoje, ir prašo Komisijos į tai atsižvelgti aptariant taisykles dėl privalomo kilmės ženklinimo; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti vienodas sąlygas vidaus rinkoje, ir prašo Komisijos į tai atsižvelgti aptariant taisykles dėl privalomo kilmės ženklinimo;

| 26. | ragina Komisiją pritarti su gyvūnų gerove susijusioms auginimo, pervežimo ir skerdimo metu naudojamoms ženklinimo sistemoms; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją pritarti su gyvūnų gerove susijusioms auginimo, pervežimo ir skerdimo metu naudojamoms ženklinimo sistemoms;

| 27. | apgailestauja dėl to, kad Komisija iki šiol nedėjo pastangų į maisto produktų, kurių kilmės šalį ar kilmės vietą privaloma nurodyti, sąrašą įtraukti kiaušinių ir kiaušinių produktų, nors itin pigūs iš žalių kiaušinių arba kiaušinių miltelių gaunami ir pirmiausiai perdirbtuose maisto produktuose naudojami kiaušinių produktai į ES rinką importuojami iš trečiųjų šalių, aiškiai pažeidžiant ES taikomą auginimo narvuose draudimą; todėl laikosi nuomonės, kad nustačius privalomą kiaušinių produktų ir maisto produktų, kuriuose yra kiaušinių, ženklinimą, nurodant kilmę ir augimo būdą, galima būtų padidinti skaidrumą ir saugą, ir ragina Komisiją pateikti rinkos sąlygų analizę ir, esant reikalui, parengti atitinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja dėl to, kad Komisija iki šiol nedėjo pastangų į maisto produktų, kurių kilmės šalį ar kilmės vietą privaloma nurodyti, sąrašą įtraukti kiaušinių ir kiaušinių produktų, nors itin pigūs iš žalių kiaušinių arba kiaušinių miltelių gaunami ir pirmiausiai perdirbtuose maisto produktuose naudojami kiaušinių produktai į ES rinką importuojami iš trečiųjų šalių, aiškiai pažeidžiant ES taikomą auginimo narvuose draudimą; todėl laikosi nuomonės, kad nustačius privalomą kiaušinių produktų ir maisto produktų, kuriuose yra kiaušinių, ženklinimą, nurodant kilmę ir augimo būdą, galima būtų padidinti skaidrumą ir saugą, ir ragina Komisiją pateikti rinkos sąlygų analizę ir, esant reikalui, parengti atitinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| 28. | mano, kad geriamo pieno, lengvai perdirbtų pieno produktų (pvz., sūrio ir grietinėlės) ir lengvai perdirbtų mėsos produktų (pvz., dešrelių ir kumpio) kilmės šalies ženklinimo sąnaudos būtų gerokai mažesnės, todėl šis klausimas dėl ženklinimo turėtų būti apsvarstytas prioriteto tvarka; |
| --- | --- |

28.

mano, kad geriamo pieno, lengvai perdirbtų pieno produktų (pvz., sūrio ir grietinėlės) ir lengvai perdirbtų mėsos produktų (pvz., dešrelių ir kumpio) kilmės šalies ženklinimo sąnaudos būtų gerokai mažesnės, todėl šis klausimas dėl ženklinimo turėtų būti apsvarstytas prioriteto tvarka;

| 29. | mano, kad pats kilmės ženklinimas neužkerta kelio sukčiavimui; atsižvelgdamas į tai prašo toliau ryžtingai siekti užtikrinti griežtą stebėjimą, geresnį esamų teisės aktų įgyvendinimą ir griežtesnių sankcijų taikymą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad pats kilmės ženklinimas neužkerta kelio sukčiavimui; atsižvelgdamas į tai prašo toliau ryžtingai siekti užtikrinti griežtą stebėjimą, geresnį esamų teisės aktų įgyvendinimą ir griežtesnių sankcijų taikymą;

| 30. | ragina Komisiją imtis reikalingų veiksmų kovojant su sukčiavimu taisyklių, taikomų savanoriškam maisto produktų kilmės ženklinimui, srityje; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją imtis reikalingų veiksmų kovojant su sukčiavimu taisyklių, taikomų savanoriškam maisto produktų kilmės ženklinimui, srityje;

| 31. | ragina Komisiją pritarti dabartinei žemės ūkio ir maisto produktų, reglamentuotų Reglamente (ES) Nr. 1151/2012, kokybės užtikrinimo sistemai ir prašo sparčiau vykdyti šių produktų populiarinimo Europos kampanijas; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją pritarti dabartinei žemės ūkio ir maisto produktų, reglamentuotų Reglamente (ES) Nr. 1151/2012, kokybės užtikrinimo sistemai ir prašo sparčiau vykdyti šių produktų populiarinimo Europos kampanijas;

| 32. | dar kartą ragina Komisiją įvykdyti jos teisinę prievolę iki 2013 m. gruodžio 13 d. priimti įgyvendinimo aktus, kurių reikia siekiant tinkamai taikyti Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 26 straipsnio 3 dalį, kad nacionalinės valdžios institucijos galėtų taikyti atitinkamas sankcijas; |
| --- | --- |

32.

dar kartą ragina Komisiją įvykdyti jos teisinę prievolę iki 2013 m. gruodžio 13 d. priimti įgyvendinimo aktus, kurių reikia siekiant tinkamai taikyti Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 26 straipsnio 3 dalį, kad nacionalinės valdžios institucijos galėtų taikyti atitinkamas sankcijas;

o

o o

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

33.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 304, 2011 11 22, р. 18.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0034.

(3)  OL L 335, 2013 12 14, p. 19.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0096.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0011.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/labelling_legislation_final_report_ew_02_15_284_en.pdf, p. 50.

(7)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/54

---

P8_TA(2016)0226

Bendrasis susitarimas dėl vaiko priežiūros atostogų

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvos 2010/18/ES, įgyvendinančios patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančios Direktyvą 96/34/EB, taikymo (2015/2097(INI))

(2018/C 076/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalį ir 5 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalį ir 5 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 ir 10 straipsnius, 153 straipsnio 1 dalies i punktą ir 157 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 ir 10 straipsnius, 153 straipsnio 1 dalies i punktą ir 157 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 7, 9, 23, 24 ir 33 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 7, 9, 23, 24 ir 33 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvą 2010/18/ES, įgyvendinančią patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančią Direktyvą 96/34/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvą 2010/18/ES, įgyvendinančią patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančią Direktyvą 96/34/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvą 2013/62/ES, kuria dėl Majoto statuso dalinio pakeitimo Europos Sąjungos atžvilgiu iš dalies keičiama Direktyva 2010/18/ES, įgyvendinanti patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvą 2013/62/ES, kuria dėl Majoto statuso dalinio pakeitimo Europos Sąjungos atžvilgiu iš dalies keičiama Direktyva 2010/18/ES, įgyvendinanti patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23–24 d. Briuselyje posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadas (777751/1/06 REV 1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23–24 d. Briuselyje posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadas (777751/1/06 REV 1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: didesnė parama siekiant profesinio, asmeninio ir šeimos gyvenimo suderinimo“ (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: didesnė parama siekiant profesinio, asmeninio ir šeimos gyvenimo suderinimo“ (COM(2008)0635),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (C(2013)0778),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl motinystės atostogų, (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl motinystės atostogų, (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos tyrimą „Lyčių lygybė užimtumo ir profesinės veiklos srityje. Direktyva 2006/54/EB. Europos įgyvendinimo vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos tyrimą „Lyčių lygybė užimtumo ir profesinės veiklos srityje. Direktyva 2006/54/EB. Europos įgyvendinimo vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato Sąjungos mastu atliktą tyrimą „Motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogos. Duomenys apie trukmę ir kompensacijų dydžius Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato Sąjungos mastu atliktą tyrimą „Motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogos. Duomenys apie trukmę ir kompensacijų dydžius Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) tyrimą „Tėvų skatinimas imti vaiko priežiūros ir tėvystės atostogas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) tyrimą „Tėvų skatinimas imti vaiko priežiūros ir tėvystės atostogas“,

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Motinystės atostogų nuostatos ES valstybėse narėse. Trukmė ir išmokos“ (Eurofound, 2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Motinystės atostogų nuostatos ES valstybėse narėse. Trukmė ir išmokos“ (Eurofound, 2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofond tyrimą „Tėvų skatinimas imti tėvystės ir vaiko priežiūros atostogas Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofond tyrimą „Tėvų skatinimas imti tėvystės ir vaiko priežiūros atostogas Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario mėn. Komisijos tyrimą „Vaiko priežiūros atostogų direktyvos 2010/18/ES įgyvendinimas 33 Europos šalyse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario mėn. Komisijos tyrimą „Vaiko priežiūros atostogų direktyvos 2010/18/ES įgyvendinimas 33 Europos šalyse“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0076/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0076/2016),

| A. | kadangi strategijoje „Europa 2020“ nustatytas 75 proc. moterų užimtumo lygio tikslas iki 2020 m. vargu ar bus pasiektas (šiuo metu jis siekia 63,5 proc.); kadangi taip pat būtina vykdyti aktyvią politiką, jog moterys pradėtų dirbti ir liktų darbo rinkoje, taip pat užtikrinti jų teises ir teikti paramą, kad pasibaigus vaiko priežiūros atostogoms jos grįžtų į darbo rinką ir turėtų stabilų ir deramą darbą tokiomis pat sąlygomis, kaip vyrai, ypač būtina vykdyti politiką, skatinančią geresnę darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą visiems mažų vaikų turintiems tėvams; |
| --- | --- |

A.

kadangi strategijoje „Europa 2020“ nustatytas 75 proc. moterų užimtumo lygio tikslas iki 2020 m. vargu ar bus pasiektas (šiuo metu jis siekia 63,5 proc.); kadangi taip pat būtina vykdyti aktyvią politiką, jog moterys pradėtų dirbti ir liktų darbo rinkoje, taip pat užtikrinti jų teises ir teikti paramą, kad pasibaigus vaiko priežiūros atostogoms jos grįžtų į darbo rinką ir turėtų stabilų ir deramą darbą tokiomis pat sąlygomis, kaip vyrai, ypač būtina vykdyti politiką, skatinančią geresnę darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą visiems mažų vaikų turintiems tėvams;

| B. | kadangi tėvų atliekamas darbas šeimoje ir vaiko priežiūra yra apčiuopiamas indėlis į ekonomiką ir jis taip pat labai svarbus atsižvelgiant į demografinę Europos raidą; |
| --- | --- |

B.

kadangi tėvų atliekamas darbas šeimoje ir vaiko priežiūra yra apčiuopiamas indėlis į ekonomiką ir jis taip pat labai svarbus atsižvelgiant į demografinę Europos raidą;

| C. | kadangi Direktyvoje 96/34/EB profesinio ir šeimos gyvenimo suderinimas pripažįstamas kaip atskira tema, o Direktyvoje 2010/18/ES teigiama, jog visi darbuotojai turi teisę į keturių mėnesių trukmės nemokamas tėvystės atostogas, o vienas iš keturių mėnesių turi būti neperleidžiamas; kadangi lyčių lygybės užimtumo srityje principas jau įtvirtintas ES teisės aktuose; kadangi lygybė tarp moterų ir vyrų karjeros galimybių, taip pat pasitelkus vaiko priežiūros atostogas, padėtų pasiekti 75 proc. užimtumo tikslą, numatytą strategijoje „Europa 2020“, leistų išspręsti didelio moterų pažeidžiamumo susidūrus su skurdu problemą, be to, tai būtų apčiuopiamas indėlis į ekonomiką, kuris labai svarbus atsižvelgiant į demografinę Europos raidą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Direktyvoje 96/34/EB profesinio ir šeimos gyvenimo suderinimas pripažįstamas kaip atskira tema, o Direktyvoje 2010/18/ES teigiama, jog visi darbuotojai turi teisę į keturių mėnesių trukmės nemokamas tėvystės atostogas, o vienas iš keturių mėnesių turi būti neperleidžiamas; kadangi lyčių lygybės užimtumo srityje principas jau įtvirtintas ES teisės aktuose; kadangi lygybė tarp moterų ir vyrų karjeros galimybių, taip pat pasitelkus vaiko priežiūros atostogas, padėtų pasiekti 75 proc. užimtumo tikslą, numatytą strategijoje „Europa 2020“, leistų išspręsti didelio moterų pažeidžiamumo susidūrus su skurdu problemą, be to, tai būtų apčiuopiamas indėlis į ekonomiką, kuris labai svarbus atsižvelgiant į demografinę Europos raidą;

| D. | kadangi turimi duomenys patvirtina, jog neapmokamomis arba mažai apmokamomis atostogomis dėl šeiminių priežasčių naudojasi mažai žmonių, o tėvai savo teisėmis į vaiko priežiūros atostogas naudojasi labai mažai; kadangi iš dalies arba visiškai neperleidžiamomis, deramai apmokamomis vaiko priežiūros atostogomis proporcingiau naudojasi abu tėvai, o tai padeda mažinti moterų diskriminaciją darbo rinkoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi turimi duomenys patvirtina, jog neapmokamomis arba mažai apmokamomis atostogomis dėl šeiminių priežasčių naudojasi mažai žmonių, o tėvai savo teisėmis į vaiko priežiūros atostogas naudojasi labai mažai; kadangi iš dalies arba visiškai neperleidžiamomis, deramai apmokamomis vaiko priežiūros atostogomis proporcingiau naudojasi abu tėvai, o tai padeda mažinti moterų diskriminaciją darbo rinkoje;

| E. | kadangi mišrūs modeliai, kuriuos sudaro motinystės ir tėvystės ir bendros vaiko priežiūros atostogos, suteikia galimybę abiem tėvams tinkamai bendrai nuspręsti, kaip tvarkytis su vaiko priežiūros atostogų išmokomis, kad būtų geriausiai patenkinti vaiko interesai ir paisoma tėvų darbo ypatumų; |
| --- | --- |

E.

kadangi mišrūs modeliai, kuriuos sudaro motinystės ir tėvystės ir bendros vaiko priežiūros atostogos, suteikia galimybę abiem tėvams tinkamai bendrai nuspręsti, kaip tvarkytis su vaiko priežiūros atostogų išmokomis, kad būtų geriausiai patenkinti vaiko interesai ir paisoma tėvų darbo ypatumų;

| F. | kadangi tėvystės atostogos duoda ilgalaikę naudą vaiko vystymuisi; kadangi įgyvendinant dabar taikomą šios srities viešąją politiką valstybėse narėse pastebimas aktyvesnis tėvų naudojimasis teisėmis į vaiko priežiūros atostogas, tačiau jis vis tiek išlieka labai mažas – tik 10 proc. tėvų pasiima bent vieną vaiko priežiūros atostogų dieną; kadangi, priešingai, 97 proc. atvejų atostogomis, kurias imti turi teisę abu tėvai, naudojasi moterys; |
| --- | --- |

F.

kadangi tėvystės atostogos duoda ilgalaikę naudą vaiko vystymuisi; kadangi įgyvendinant dabar taikomą šios srities viešąją politiką valstybėse narėse pastebimas aktyvesnis tėvų naudojimasis teisėmis į vaiko priežiūros atostogas, tačiau jis vis tiek išlieka labai mažas – tik 10 proc. tėvų pasiima bent vieną vaiko priežiūros atostogų dieną; kadangi, priešingai, 97 proc. atvejų atostogomis, kurias imti turi teisę abu tėvai, naudojasi moterys;

| G. | kadangi Eurofound tyrimais atskleista, kokie aspektai daro įtaką tėvystės atostogų populiarumui. Šie aspektai, be kita ko, apima kompensavimo lygį, atostogų sistemos lankstumą, informacijos prieinamumą, vaikų priežiūros įstaigų prieinamumą ir lankstumą ir tai, kokiu mastu darbuotojai dėl atostogų bijo būti atskirti nuo darbo rinkos; kadangi daugybė mokslininkų (5) teigia, jog tėvai, kurie ima tėvystės atostogas, sukuria geresnius santykius su vaiku, ir yra didesnė tikimybė, kad jie ateityje aktyviai atliks vaiko priežiūros užduotis; kadangi dėl šios priežasties reikia imtis šių klausimų sprendimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi Eurofound tyrimais atskleista, kokie aspektai daro įtaką tėvystės atostogų populiarumui. Šie aspektai, be kita ko, apima kompensavimo lygį, atostogų sistemos lankstumą, informacijos prieinamumą, vaikų priežiūros įstaigų prieinamumą ir lankstumą ir tai, kokiu mastu darbuotojai dėl atostogų bijo būti atskirti nuo darbo rinkos; kadangi daugybė mokslininkų (5) teigia, jog tėvai, kurie ima tėvystės atostogas, sukuria geresnius santykius su vaiku, ir yra didesnė tikimybė, kad jie ateityje aktyviai atliks vaiko priežiūros užduotis; kadangi dėl šios priežasties reikia imtis šių klausimų sprendimo;

| H. | kadangi visa ES susiduria su dideliais demografiniais iššūkiais, nes daugelyje valstybių narių gimstamumas mažėja, ir kadangi vyrų ir moterų atžvilgiu sąžininga šeimos politika turėtų pagerinti moterų padėtį darbo rinkoje, pagerinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio, pensijų ir viso gyvenimo pajamų skirtumus ir teigiamai paveikti demografinius procesus; |
| --- | --- |

H.

kadangi visa ES susiduria su dideliais demografiniais iššūkiais, nes daugelyje valstybių narių gimstamumas mažėja, ir kadangi vyrų ir moterų atžvilgiu sąžininga šeimos politika turėtų pagerinti moterų padėtį darbo rinkoje, pagerinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio, pensijų ir viso gyvenimo pajamų skirtumus ir teigiamai paveikti demografinius procesus;

| I. | pažymi, kad remiantis Eurostat duomenimis 2010 m. 3 518 600 asmenų naudojosi vaiko priežiūros atostogomis, iš jų tik 94 800 buvo vyrai (2,7 proc.); kadangi, remiantis Eurofound (6) ataskaita, lyčių nelygybė užimtumo srityje Europos ekonomikai sukelia rimtų pasekmių ir nuostolių, kurie 2013 m. siekė maždaug 370 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

I.

pažymi, kad remiantis Eurostat duomenimis 2010 m. 3 518 600 asmenų naudojosi vaiko priežiūros atostogomis, iš jų tik 94 800 buvo vyrai (2,7 proc.); kadangi, remiantis Eurofound (6) ataskaita, lyčių nelygybė užimtumo srityje Europos ekonomikai sukelia rimtų pasekmių ir nuostolių, kurie 2013 m. siekė maždaug 370 mlrd. EUR;

| J. | kadangi Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų skatinamas naujas darbo organizavimas pasitelkiant asmeninio gyvenimo bei darbo derinimo priemones ir lankstesnius modelius, kurie sudarytų galimybę veiksmingai naudotis teise į tėvystę; kadangi šios priemonės galėtų padėti sumažinti moterų diskriminaciją ir padėti joms patekti į darbo rinką, joje išsilaikyti ir į ją sugrįžti nepatiriant jokio ekonominio ar socialinio spaudimo; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų skatinamas naujas darbo organizavimas pasitelkiant asmeninio gyvenimo bei darbo derinimo priemones ir lankstesnius modelius, kurie sudarytų galimybę veiksmingai naudotis teise į tėvystę; kadangi šios priemonės galėtų padėti sumažinti moterų diskriminaciją ir padėti joms patekti į darbo rinką, joje išsilaikyti ir į ją sugrįžti nepatiriant jokio ekonominio ar socialinio spaudimo;

| K. | kadangi vaiko priežiūros atostogos turėtų ne tik užtikrinti lyčių lygybę ir moterų galimybes įsidarbinti, bet ir leistų tėvams tinkamai atlikti savo pareigas vaikų atžvilgiu; |
| --- | --- |

K.

kadangi vaiko priežiūros atostogos turėtų ne tik užtikrinti lyčių lygybę ir moterų galimybes įsidarbinti, bet ir leistų tėvams tinkamai atlikti savo pareigas vaikų atžvilgiu;

| L. | kadangi itin svarbu užtikrinti moterų teisę derinti darbą ir teises, be kita ko, teisę į motinystę, nepatiriant dėl to sunkumų, nes moterys tebėra plačiausiai ir labiausiai diskriminuojamos; kadangi šios diskriminacijos pavyzdžiai yra darbdavių spaudimas moterims, dalyvaujančioms pokalbiuose dėl darbo, kuriuose darbdaviai klausia, ar jos turi vaikų ir kokio jie amžiaus, siekdami paveikti moterų sprendimus ir pasirinkti bevaikius darbuotojus, kurie yra „labiau prieinami“, taip pat didėjantis ekonominis ir su darbu susijęs spaudimas darbuotojoms neišeiti motinystės atostogų; |
| --- | --- |

L.

kadangi itin svarbu užtikrinti moterų teisę derinti darbą ir teises, be kita ko, teisę į motinystę, nepatiriant dėl to sunkumų, nes moterys tebėra plačiausiai ir labiausiai diskriminuojamos; kadangi šios diskriminacijos pavyzdžiai yra darbdavių spaudimas moterims, dalyvaujančioms pokalbiuose dėl darbo, kuriuose darbdaviai klausia, ar jos turi vaikų ir kokio jie amžiaus, siekdami paveikti moterų sprendimus ir pasirinkti bevaikius darbuotojus, kurie yra „labiau prieinami“, taip pat didėjantis ekonominis ir su darbu susijęs spaudimas darbuotojoms neišeiti motinystės atostogų;

| M. | kadangi viena iš kliūčių, trukdančių moterims patekti į darbo rinką ir joje išsilaikyti, yra neįgalių ir nesavarankiškų, priklausomų ir (arba) pažeidžiamoms socialinėms grupėms priklausančių vaikų priežiūra bei atsakomybė už juos; |
| --- | --- |

M.

kadangi viena iš kliūčių, trukdančių moterims patekti į darbo rinką ir joje išsilaikyti, yra neįgalių ir nesavarankiškų, priklausomų ir (arba) pažeidžiamoms socialinėms grupėms priklausančių vaikų priežiūra bei atsakomybė už juos;

| N. | kadangi tais atvejais, kai nėra jokių nuostatų dėl atostogų arba kai esamos nuostatos laikomos nepakankamomis, socialiniai partneriai, pasitelkdami kolektyvines sutartis, gali atlikti svarbų vaidmenį nustatydami naujas arba atnaujindami dabartines motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų nuostatas; |
| --- | --- |

N.

kadangi tais atvejais, kai nėra jokių nuostatų dėl atostogų arba kai esamos nuostatos laikomos nepakankamomis, socialiniai partneriai, pasitelkdami kolektyvines sutartis, gali atlikti svarbų vaidmenį nustatydami naujas arba atnaujindami dabartines motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų nuostatas;

| O. | kadangi asmeninio gyvenimo ir profesinės veiklos pusiausvyra yra pagrindinė teisė, kuri turi būti visapusiškai užtikrinta visais ES dokumentais, kurie gali daryti poveikį šioje srityje; kadangi reikėtų apskritai pabrėžti šeimai palankios darbo aplinkos svarbą; |
| --- | --- |

O.

kadangi asmeninio gyvenimo ir profesinės veiklos pusiausvyra yra pagrindinė teisė, kuri turi būti visapusiškai užtikrinta visais ES dokumentais, kurie gali daryti poveikį šioje srityje; kadangi reikėtų apskritai pabrėžti šeimai palankios darbo aplinkos svarbą;

| P. | kadangi daugelis ES valstybių narių jau laikosi minimalių Direktyvos 2010/18/ES dėl vaiko priežiūros atostogų reikalavimų, o daugelyje valstybių narių nacionalinės nuostatos neapsiriboja šiais reikalavimais; |
| --- | --- |

P.

kadangi daugelis ES valstybių narių jau laikosi minimalių Direktyvos 2010/18/ES dėl vaiko priežiūros atostogų reikalavimų, o daugelyje valstybių narių nacionalinės nuostatos neapsiriboja šiais reikalavimais;

| Q. | kadangi valstybės narės tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuje turėtų skatinti tokius įmonių gerovės modelius, kurie sudarytų galimybę pasinaudoti teise suderinti asmeninį gyvenimą ir profesinę veiklą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi valstybės narės tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuje turėtų skatinti tokius įmonių gerovės modelius, kurie sudarytų galimybę pasinaudoti teise suderinti asmeninį gyvenimą ir profesinę veiklą;

| R. | kadangi skirtingas vyrų ir moterų naudojimasis motinystės, tėvystės ar vaiko priežiūros atostogomis rodo akivaizdžią diskriminaciją dėl lyties, susijusią su vaikų priežiūra ir moterų dalyvavimu darbo rinkoje; kadangi daugelyje valstybių narių priemonėmis, kurių imtasi siekiant paskatinti vyrus vienodai prisidėti prie šeimos pareigų, nepasiekta gerų rezultatų; |
| --- | --- |

R.

kadangi skirtingas vyrų ir moterų naudojimasis motinystės, tėvystės ar vaiko priežiūros atostogomis rodo akivaizdžią diskriminaciją dėl lyties, susijusią su vaikų priežiūra ir moterų dalyvavimu darbo rinkoje; kadangi daugelyje valstybių narių priemonėmis, kurių imtasi siekiant paskatinti vyrus vienodai prisidėti prie šeimos pareigų, nepasiekta gerų rezultatų;

| S. | kadangi deramos, individualios, kompensuojamos vaiko priežiūros atostogos yra labai svarbios tos pačios lyties tėvų poroms, kad jie galėtų suderinti darbą ir asmeninį gyvenimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi deramos, individualios, kompensuojamos vaiko priežiūros atostogos yra labai svarbios tos pačios lyties tėvų poroms, kad jie galėtų suderinti darbą ir asmeninį gyvenimą;

| T. | kadangi moterys, imdamos vaiko priežiūros atostogas, naudojasi savo teise į darbo ir asmeninio gyvenimo derinimą, tačiau grįžusios į darbo rinką susiduria su stigmatizavimu, ir dėl to privalo sutikti su mažiau palankiomis darbo sąlygomis ir mažų garantijų darbo sutartimis; |
| --- | --- |

T.

kadangi moterys, imdamos vaiko priežiūros atostogas, naudojasi savo teise į darbo ir asmeninio gyvenimo derinimą, tačiau grįžusios į darbo rinką susiduria su stigmatizavimu, ir dėl to privalo sutikti su mažiau palankiomis darbo sąlygomis ir mažų garantijų darbo sutartimis;

Direktyvos perkėlimas į nacionalinę teisę

| 1. | pabrėžia, kad įvairiose valstybėse narėse Direktyvos 2010/18/ES perkėlimui į nacionalinę teisę būtinos nuostatos skiriasi; todėl mano, kad atliekant perkėlimą į nacionalinę teisę turi būti visapusiškai laikomasi galiojančių teisės aktų, susijusių su socialinių partnerių kolektyvinėmis derybomis; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad įvairiose valstybėse narėse Direktyvos 2010/18/ES perkėlimui į nacionalinę teisę būtinos nuostatos skiriasi; todėl mano, kad atliekant perkėlimą į nacionalinę teisę turi būti visapusiškai laikomasi galiojančių teisės aktų, susijusių su socialinių partnerių kolektyvinėmis derybomis;

| 2. | kadangi ne visos valstybės narės laikosi ES atskiro ar nuoseklaus požiūrio į motinystės ir vaiko priežiūros atostogas, mano, kad sudėtinga ES lygmeniu klasifikuoti skirtingas atostogų rūšis; |
| --- | --- |

2.

kadangi ne visos valstybės narės laikosi ES atskiro ar nuoseklaus požiūrio į motinystės ir vaiko priežiūros atostogas, mano, kad sudėtinga ES lygmeniu klasifikuoti skirtingas atostogų rūšis;

| 3. | primena, kad valstybių narių perteklinis reglamentavimas gali didinti reglamentavimo sudėtingumą ir savo ruožtu mažinti atitiktį; ragina valstybes nares vengti didinti administracinę naštą perkeliant ES teisės aktus; |
| --- | --- |

3.

primena, kad valstybių narių perteklinis reglamentavimas gali didinti reglamentavimo sudėtingumą ir savo ruožtu mažinti atitiktį; ragina valstybes nares vengti didinti administracinę naštą perkeliant ES teisės aktus;

| 4. | ragina valstybes nares, jei jos dar to nepadarė, per protingą laikotarpį pateikti Komisijai direktyvos nuostatų ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitikties lenteles; mano, kad valstybėms narėms būtina užtikrinti reikiamus patikrinimų išteklius, kad būtų galima patikrinti, ar laikomasi teisės aktų, kuriais saugomos tėvų teisės; rekomenduoja Komisijai nuodugniai patikrinti, kaip ES direktyva taikoma valstybėse narėse, kad būtų galima užtikrinti, jog nepiktnaudžiaujama joje nustatytomis pritaikomumo nuostatomis; mano, kad dalijimosi gerąja patirtimi principas yra viena iš turimų veiksmingų priemonių, skirtų šiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares, jei jos dar to nepadarė, per protingą laikotarpį pateikti Komisijai direktyvos nuostatų ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitikties lenteles; mano, kad valstybėms narėms būtina užtikrinti reikiamus patikrinimų išteklius, kad būtų galima patikrinti, ar laikomasi teisės aktų, kuriais saugomos tėvų teisės; rekomenduoja Komisijai nuodugniai patikrinti, kaip ES direktyva taikoma valstybėse narėse, kad būtų galima užtikrinti, jog nepiktnaudžiaujama joje nustatytomis pritaikomumo nuostatomis; mano, kad dalijimosi gerąja patirtimi principas yra viena iš turimų veiksmingų priemonių, skirtų šiems tikslams pasiekti;

| 5. | apgailestauja, kad esama direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę taikymo srities skirtumų, kuriais sukuriama darbuotojams daugiau ar mažiau palanki tvarka priklausomai, pvz., nuo sektoriaus (viešajame sektoriuje visoje ES teikiama didesnė apsauga nei privačiajame sektoriuje, vadinasi šioje srityje jis užima pirmaujančią poziciją) arba nuo sutarties galiojimo trukmės; todėl rekomenduoja imtis visų įmanomų veiksmų, kuriais būtų sudaryta galimybė tinkamai įgyvendinti šią direktyvą ir vienodai taikyti jos nuostatas tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriui; pabrėžia, kad kiekvienam asmeniui nepaisant jo lyties turėtų būti užtikrinta teisė į vaiko priežiūros atostogas nediskriminuojant, nepriklausomai nuo sektoriaus ir nuo darbo sutarties, pagal kurią dirba tėvas ar motina, rūšies; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad esama direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę taikymo srities skirtumų, kuriais sukuriama darbuotojams daugiau ar mažiau palanki tvarka priklausomai, pvz., nuo sektoriaus (viešajame sektoriuje visoje ES teikiama didesnė apsauga nei privačiajame sektoriuje, vadinasi šioje srityje jis užima pirmaujančią poziciją) arba nuo sutarties galiojimo trukmės; todėl rekomenduoja imtis visų įmanomų veiksmų, kuriais būtų sudaryta galimybė tinkamai įgyvendinti šią direktyvą ir vienodai taikyti jos nuostatas tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriui; pabrėžia, kad kiekvienam asmeniui nepaisant jo lyties turėtų būti užtikrinta teisė į vaiko priežiūros atostogas nediskriminuojant, nepriklausomai nuo sektoriaus ir nuo darbo sutarties, pagal kurią dirba tėvas ar motina, rūšies;

| 6. | džiaugiasi, kad kai kurios valstybės narės į nacionalinę teisę perkėlė daugiau direktyvos nuostatų nei nustatyta pagal jos minimalią taikymo sritį ir suteikė galimybę šiomis nuostatomis pasinaudoti savarankiškai dirbantiems asmenims, gamybinę praktiką atliekantiems asmenims, tos pačios lyties poroms ir vaikus įsivaikinusiems tėvams; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi, kad kai kurios valstybės narės į nacionalinę teisę perkėlė daugiau direktyvos nuostatų nei nustatyta pagal jos minimalią taikymo sritį ir suteikė galimybę šiomis nuostatomis pasinaudoti savarankiškai dirbantiems asmenims, gamybinę praktiką atliekantiems asmenims, tos pačios lyties poroms ir vaikus įsivaikinusiems tėvams;

| 7. | yra tvirtai įsitikinęs, kad socialinės gerovės nuostatos priklauso valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

7.

yra tvirtai įsitikinęs, kad socialinės gerovės nuostatos priklauso valstybių narių kompetencijai;

| 8. | ragina valstybes nares vykdyti šeimai palankią socialinę politiką, pagal kurią tėvams būtų suteikiamos visos direktyvoje numatytos išmokos, kai jie ilgą laiką praleidžia užsienyje, norėdami užbaigti tarptautinio įvaikinimo procedūrą; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares vykdyti šeimai palankią socialinę politiką, pagal kurią tėvams būtų suteikiamos visos direktyvoje numatytos išmokos, kai jie ilgą laiką praleidžia užsienyje, norėdami užbaigti tarptautinio įvaikinimo procedūrą;

| 9. | pažymi, kad praėjus daugiau kaip dešimtmečiui po to, kai valstybės narės perkėlė Direktyvą 96/34/EB į savo nacionalinę teisę, vis dar neužtikrinta lyčių pusiausvyra naudojantis vaiko priežiūros atostogomis; taip pat atkreipia dėmesį į didelius skirtumus valstybėse narėse ilgiausios vaiko priežiūros atostogų trukmės, teisinių nuostatų ir sistemų, susijusių su išmokomis atostogų laikotarpiu, požiūriu; mano, kad išmokų atostogų laikotarpiu klausimas labai svarbus norint užtikrinti, kad mažas pajamas gaunantys ir vieniši tėvai gautų tokią pačią naudą kaip ir kiti tėvai; džiaugiasi, kad nustatyta įvairių priemonių, kuriomis tėvai skatinami naudotis vaiko priežiūros atostogomis; pripažįsta ES, kaip priemonės sutelkti valstybių narių dėmesį į poreikį imtis veiksmų ir tarpininkauti keičiantis patarimais ir teikiant pagalbą toms valstybėms narėms, kurioms jos reikia, ypač socialinės gerovės teisių srityje, vertę; mano, kad Komisija turėtų pasiūlyti priemonių, kuriomis tėvai būtų skatinami aktyviau naudotis vaiko priežiūros atostogomis, o valstybės narės turėtų skatinti veiksmingiau dalytis gerąja patirtimi šioje srityje; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad praėjus daugiau kaip dešimtmečiui po to, kai valstybės narės perkėlė Direktyvą 96/34/EB į savo nacionalinę teisę, vis dar neužtikrinta lyčių pusiausvyra naudojantis vaiko priežiūros atostogomis; taip pat atkreipia dėmesį į didelius skirtumus valstybėse narėse ilgiausios vaiko priežiūros atostogų trukmės, teisinių nuostatų ir sistemų, susijusių su išmokomis atostogų laikotarpiu, požiūriu; mano, kad išmokų atostogų laikotarpiu klausimas labai svarbus norint užtikrinti, kad mažas pajamas gaunantys ir vieniši tėvai gautų tokią pačią naudą kaip ir kiti tėvai; džiaugiasi, kad nustatyta įvairių priemonių, kuriomis tėvai skatinami naudotis vaiko priežiūros atostogomis; pripažįsta ES, kaip priemonės sutelkti valstybių narių dėmesį į poreikį imtis veiksmų ir tarpininkauti keičiantis patarimais ir teikiant pagalbą toms valstybėms narėms, kurioms jos reikia, ypač socialinės gerovės teisių srityje, vertę; mano, kad Komisija turėtų pasiūlyti priemonių, kuriomis tėvai būtų skatinami aktyviau naudotis vaiko priežiūros atostogomis, o valstybės narės turėtų skatinti veiksmingiau dalytis gerąja patirtimi šioje srityje;

| 10. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės pasirinko galimybę nustatyti, jog teisė į socialinę apsaugą būtų suteikta trumpesniam laikotarpiui nei ilgiausias vaiko priežiūros atostogų laikotarpis, todėl sumažėjo tėvų, besinaudojančių atostogomis ilgiausią nustatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad kai kurios valstybės narės pasirinko galimybę nustatyti, jog teisė į socialinę apsaugą būtų suteikta trumpesniam laikotarpiui nei ilgiausias vaiko priežiūros atostogų laikotarpis, todėl sumažėjo tėvų, besinaudojančių atostogomis ilgiausią nustatytą laikotarpį;

| 11. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad su šeima susijusia viešąja politika suteiktos teisės, įskaitant vaiko priežiūros atostogas, būtų vienodos, t. y. kad jos būtų asmeninės ir vienodai prieinamos abiem tėvams, siekiant, kad abu tėvai būtų skatinami geriau derinti asmeninį gyvenimą ir profesinę veiklą ir vadovautis vaiko interesais; pabrėžia, kad tos teisės kiek įmanoma turėtų būti asmeninės, siekiant 75 proc. moterų ir vyrų užimtumo tikslo, nustatyto strategijoje „Europa 2020“, ir siekiant skatinti lyčių lygybę; mano, kad tėvams naudojantis vaiko priežiūros atostogomis turėtų būti suteikiama šiek tiek lankstumo, tačiau jis jokiu būdu neturėtų kliudyti pasiekti 75 proc. moterų ir vyrų užimtumo lygio tikslo, kaip nustatyta 2020 m. strategijoje; mano, kad socialinių partnerių patvirtinta sistema turėtų būti propaguojamas sprendimas, pagal kurį didžioji dalis atostogų būtų neperleidžiama; pabrėžia, kad abiem tėvams turi būti taikomos vienodos sąlygos teisių į pajamas ir vaiko priežiūros atostogų trukmės požiūriu; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad su šeima susijusia viešąja politika suteiktos teisės, įskaitant vaiko priežiūros atostogas, būtų vienodos, t. y. kad jos būtų asmeninės ir vienodai prieinamos abiem tėvams, siekiant, kad abu tėvai būtų skatinami geriau derinti asmeninį gyvenimą ir profesinę veiklą ir vadovautis vaiko interesais; pabrėžia, kad tos teisės kiek įmanoma turėtų būti asmeninės, siekiant 75 proc. moterų ir vyrų užimtumo tikslo, nustatyto strategijoje „Europa 2020“, ir siekiant skatinti lyčių lygybę; mano, kad tėvams naudojantis vaiko priežiūros atostogomis turėtų būti suteikiama šiek tiek lankstumo, tačiau jis jokiu būdu neturėtų kliudyti pasiekti 75 proc. moterų ir vyrų užimtumo lygio tikslo, kaip nustatyta 2020 m. strategijoje; mano, kad socialinių partnerių patvirtinta sistema turėtų būti propaguojamas sprendimas, pagal kurį didžioji dalis atostogų būtų neperleidžiama; pabrėžia, kad abiem tėvams turi būti taikomos vienodos sąlygos teisių į pajamas ir vaiko priežiūros atostogų trukmės požiūriu;

| 12. | pabrėžia, kad vaikus auginančios šeimos ir dėl vaikų karjeros pertrauką darantys tėvai ne tik netenka dalies pajamų, bet ir patiria papildomą naštą – padidėja jų išlaidos, o tėvų vaidmuo per mažai vertinamas; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad vaikus auginančios šeimos ir dėl vaikų karjeros pertrauką darantys tėvai ne tik netenka dalies pajamų, bet ir patiria papildomą naštą – padidėja jų išlaidos, o tėvų vaidmuo per mažai vertinamas;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvoje valstybėms narėms suteikta galimybė lanksčiai nustatyti vaiko priežiūros atostogų tvarką: pasirinkti atostogas visą ar ne visą darbo dieną ar nustatyti darbo arba išankstinių pranešimų pateikimo laikotarpius kaip sąlygas, pagal kurias suteikiamos vaiko priežiūros atostogos; pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse į šias priemones ne visada būna įtraukiamos nestandartinės darbo sutartys, pvz., terminuotosios darbo sutartys (7) ir nefiksuoto darbo laiko sutartys (8), ir yra susirūpinęs dėl piktnaudžiavimo tokiomis darbo sutartimis; atkreipia dėmesį į valstybių narių iniciatyvas suteikti kuo daugiau lankstumo darbuotojams šioje srityje, kad vaiko priežiūros atostogos būtų tinkamos jų profesinėmis ar asmeninėmis aplinkybėmis, tačiau mano, kad visomis nuostatomis iš esmės turėtų būti siekiama skatinti imti vaiko priežiūros atostogas; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvoje valstybėms narėms suteikta galimybė lanksčiai nustatyti vaiko priežiūros atostogų tvarką: pasirinkti atostogas visą ar ne visą darbo dieną ar nustatyti darbo arba išankstinių pranešimų pateikimo laikotarpius kaip sąlygas, pagal kurias suteikiamos vaiko priežiūros atostogos; pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse į šias priemones ne visada būna įtraukiamos nestandartinės darbo sutartys, pvz., terminuotosios darbo sutartys (7) ir nefiksuoto darbo laiko sutartys (8), ir yra susirūpinęs dėl piktnaudžiavimo tokiomis darbo sutartimis; atkreipia dėmesį į valstybių narių iniciatyvas suteikti kuo daugiau lankstumo darbuotojams šioje srityje, kad vaiko priežiūros atostogos būtų tinkamos jų profesinėmis ar asmeninėmis aplinkybėmis, tačiau mano, kad visomis nuostatomis iš esmės turėtų būti siekiama skatinti imti vaiko priežiūros atostogas;

| 14. | pažymi, kad gali būti sudėtinga po vaiko priežiūros atostogų grįžti į darbą, ir tai gali sukelti stresą tiek tėvui, tiek vaikui; ragina valstybes nares įgyvendinti politiką, kuri palengvintų sklandų palaipsnį grįžimą į darbą ir apskritai pagerintų asmeninio ir profesinio gyvenimo derinimo galimybes, taip pat ragina skatinti nuotolinį darbą, darbą namuose ir išmanųjį darbą tokiu būdu, kuris nesukelia papildomos naštos darbuotojams; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad gali būti sudėtinga po vaiko priežiūros atostogų grįžti į darbą, ir tai gali sukelti stresą tiek tėvui, tiek vaikui; ragina valstybes nares įgyvendinti politiką, kuri palengvintų sklandų palaipsnį grįžimą į darbą ir apskritai pagerintų asmeninio ir profesinio gyvenimo derinimo galimybes, taip pat ragina skatinti nuotolinį darbą, darbą namuose ir išmanųjį darbą tokiu būdu, kuris nesukelia papildomos naštos darbuotojams;

| 15. | ragina valstybes nares, priimant reikalingas nuostatas, užtikrinti planavimo tikrumą įmonėms, visų pirma atsižvelgiant į labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių interesus; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares, priimant reikalingas nuostatas, užtikrinti planavimo tikrumą įmonėms, visų pirma atsižvelgiant į labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių interesus;

| 16. | ragina Komisiją tobulinti ir stiprinti Direktyvos 2010/18/ES nuostatas, susijusias su galimybe išeiti vaiko priežiūros atostogų, ir taisykles, taikomas tėvams, auginantiems neįgalius ar sunkiomis ligomis sergančius vaikus, taip pat atsižvelgiant į geriausius valstybių narių turimus pavyzdžius (pvz., pratęsti vaikų amžiaus ribą, iki kurios tėvai galėtų išeiti vaiko priežiūros atostogų, sudaryti geresnes galimybes grįžus į darbą dirbti ne visą darbo dieną, pratęsti vaiko priežiūros atostogų trukmę ir pan.); |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją tobulinti ir stiprinti Direktyvos 2010/18/ES nuostatas, susijusias su galimybe išeiti vaiko priežiūros atostogų, ir taisykles, taikomas tėvams, auginantiems neįgalius ar sunkiomis ligomis sergančius vaikus, taip pat atsižvelgiant į geriausius valstybių narių turimus pavyzdžius (pvz., pratęsti vaikų amžiaus ribą, iki kurios tėvai galėtų išeiti vaiko priežiūros atostogų, sudaryti geresnes galimybes grįžus į darbą dirbti ne visą darbo dieną, pratęsti vaiko priežiūros atostogų trukmę ir pan.);

| 17. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti palankias sąlygas grįžti į darbo rinką asmenims, buvusiems vaiko priežiūros atostogose, visų pirma užtikrinti sugrįžimą į tą pačią arba lygiavertę darbo vietą, atitinkančią darbo sutartį arba sąlygas, susijusias su darbo laiku ir (arba) darbo pobūdžiu grįžus į darbą (įskaitant darbdavio pareigą pagrįsti atsisakymą taikyti šias sąlygas), su apsauga nuo atleidimo ir nepalankiomis sąlygomis, sudaromomis tais atvejais, kai asmuo pateikia prašymą išeiti vaiko priežiūros atostogų ar jomis pasinaudoja, taip pat nustatyti apsaugos laikotarpį po grįžimo į darbą, kad jie galėtų prisitaikyti prie tvarkos; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti palankias sąlygas grįžti į darbo rinką asmenims, buvusiems vaiko priežiūros atostogose, visų pirma užtikrinti sugrįžimą į tą pačią arba lygiavertę darbo vietą, atitinkančią darbo sutartį arba sąlygas, susijusias su darbo laiku ir (arba) darbo pobūdžiu grįžus į darbą (įskaitant darbdavio pareigą pagrįsti atsisakymą taikyti šias sąlygas), su apsauga nuo atleidimo ir nepalankiomis sąlygomis, sudaromomis tais atvejais, kai asmuo pateikia prašymą išeiti vaiko priežiūros atostogų ar jomis pasinaudoja, taip pat nustatyti apsaugos laikotarpį po grįžimo į darbą, kad jie galėtų prisitaikyti prie tvarkos;

Siekiant efektyvios direktyvos, padėsiančios susidoroti su profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo derinimo iššūkiais

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija atsiėmė pasiūlymą dėl direktyvos dėl motinystės atostogų, ir į tai, kad rengdama veiksmų planą „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“ Komisija šiuo etapu neplanuoja skelbti galutinės direktyvos dėl vaiko priežiūros atostogų įgyvendinimo ataskaitos; ragina Komisiją, laikantis subsidiarumo principo, pateikti plataus užmojo pasiūlymą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos iš tikrųjų geriau suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija atsiėmė pasiūlymą dėl direktyvos dėl motinystės atostogų, ir į tai, kad rengdama veiksmų planą „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“ Komisija šiuo etapu neplanuoja skelbti galutinės direktyvos dėl vaiko priežiūros atostogų įgyvendinimo ataskaitos; ragina Komisiją, laikantis subsidiarumo principo, pateikti plataus užmojo pasiūlymą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos iš tikrųjų geriau suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą;

| 19. | yra įsitikinęs, kad politinės diskusijos turėtų būti sutelktos ir į daugybę ne teisėkūros iniciatyvų, siekiant kartu su valstybėmis narėmis ir pilietine visuomene pabrėžti tėvų atliekamą vaidmenį ir skatinti šeimos ir profesinio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

19.

yra įsitikinęs, kad politinės diskusijos turėtų būti sutelktos ir į daugybę ne teisėkūros iniciatyvų, siekiant kartu su valstybėmis narėmis ir pilietine visuomene pabrėžti tėvų atliekamą vaidmenį ir skatinti šeimos ir profesinio gyvenimo pusiausvyrą;

| 20. | mano, kad reikėtų svarstyti plačią ne teisėkūros iniciatyvą, skatinančią profesinio ir šeimos gyvenimo derinimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikėtų svarstyti plačią ne teisėkūros iniciatyvą, skatinančią profesinio ir šeimos gyvenimo derinimą valstybėse narėse;

| 21. | atsižvelgdamas į tai, kad įvairių rūšių atostogos dėl šeiminių priežasčių yra susijusios tarpusavyje, mano, kad ES lygmens teisės aktuose reikia nuoseklumo, kurį būtų galima pasiekti įtraukiant socialinius partnerius, kad šeimose, kurioms reikia pasinaudoti su gyvenimo ciklu susijusiomis atostogomis, vyrai ir moterys būtų skatinami vienodai dalytis atsakomybe; primygtinai ragina Komisiją šiuo tikslu ES teisės aktuose dėl vaiko priežiūros atostogų pasinaudoti peržiūros nuostata; mano, kad reikia aiškiau suformuluotų teisės aktų, kuriais būtų panaikintas sudėtingumas, pagerinta atitiktis ir apsaugoti darbuotojai; |
| --- | --- |

21.

atsižvelgdamas į tai, kad įvairių rūšių atostogos dėl šeiminių priežasčių yra susijusios tarpusavyje, mano, kad ES lygmens teisės aktuose reikia nuoseklumo, kurį būtų galima pasiekti įtraukiant socialinius partnerius, kad šeimose, kurioms reikia pasinaudoti su gyvenimo ciklu susijusiomis atostogomis, vyrai ir moterys būtų skatinami vienodai dalytis atsakomybe; primygtinai ragina Komisiją šiuo tikslu ES teisės aktuose dėl vaiko priežiūros atostogų pasinaudoti peržiūros nuostata; mano, kad reikia aiškiau suformuluotų teisės aktų, kuriais būtų panaikintas sudėtingumas, pagerinta atitiktis ir apsaugoti darbuotojai;

| 22. | ragina socialinius partnerius remiantis 2015 m. vasario mėn. paskelbtu Komisijos pranešimu spręsti Vaiko priežiūros atostogų direktyvos trūkumus, kad būtų pasiekti visi jos tikslai, susiję su darbo ir asmeninio gyvenimo derinimu, moterų dalyvavimu darbo rinkoje, demografiniais iššūkiais ir vyrų dalyvavimu dalijantis šeimos pareigomis, įskaitant vaikų ir kitų išlaikomų asmenų priežiūrą; mano, kad turėtų būti imamasi veiksmingesnių priemonių siekiant skatinti vienodą šeimos įsipareigojimų pasiskirstymą tarp vyrų ir moterų; |
| --- | --- |

22.

ragina socialinius partnerius remiantis 2015 m. vasario mėn. paskelbtu Komisijos pranešimu spręsti Vaiko priežiūros atostogų direktyvos trūkumus, kad būtų pasiekti visi jos tikslai, susiję su darbo ir asmeninio gyvenimo derinimu, moterų dalyvavimu darbo rinkoje, demografiniais iššūkiais ir vyrų dalyvavimu dalijantis šeimos pareigomis, įskaitant vaikų ir kitų išlaikomų asmenų priežiūrą; mano, kad turėtų būti imamasi veiksmingesnių priemonių siekiant skatinti vienodą šeimos įsipareigojimų pasiskirstymą tarp vyrų ir moterų;

| 23. | pabrėžia, kad galimybė sėkmingai naudotis vaiko priežiūros atostogomis glaudžiai susijusi su tinkamu kompensacijos už jas dydžiu; pažymi, kad tais atvejais, kai nėra jokių nuostatų dėl atostogų arba kai esamos nuostatos laikomos nepakankamomis, socialiniai partneriai, pasitelkdami kolektyvines sutartis, gali atlikti svarbų vaidmenį nustatydami naujas arba atnaujindami dabartines motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų nuostatas; prašo, kad valstybės narės, susitarusios su socialiniais partneriais, persvarstytų savo nustatytas vaiko priežiūros atostogų finansinės kompensacijos sistemas, kad kompensacijos būtų tokio lygio, kuris skatintų tinkamai pakeisti pajamas, o tai savo ruožtu skatintų vyrus naudotis vaiko priežiūros atostogomis ne tik direktyvoje nustatytą minimalų laikotarpį; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad galimybė sėkmingai naudotis vaiko priežiūros atostogomis glaudžiai susijusi su tinkamu kompensacijos už jas dydžiu; pažymi, kad tais atvejais, kai nėra jokių nuostatų dėl atostogų arba kai esamos nuostatos laikomos nepakankamomis, socialiniai partneriai, pasitelkdami kolektyvines sutartis, gali atlikti svarbų vaidmenį nustatydami naujas arba atnaujindami dabartines motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų nuostatas; prašo, kad valstybės narės, susitarusios su socialiniais partneriais, persvarstytų savo nustatytas vaiko priežiūros atostogų finansinės kompensacijos sistemas, kad kompensacijos būtų tokio lygio, kuris skatintų tinkamai pakeisti pajamas, o tai savo ruožtu skatintų vyrus naudotis vaiko priežiūros atostogomis ne tik direktyvoje nustatytą minimalų laikotarpį;

| 24. | mano, kad teisės į atostogas ir teigiamų veiksnių, kuriais siekiama skatinti tėvų vaidmenį, pritaikymo individualiems poreikiams skatinimas būtinas norint siekti lyčių pusiausvyros darbo ir šeimos gyvenimo derinimo srityje; |
| --- | --- |

24.

mano, kad teisės į atostogas ir teigiamų veiksnių, kuriais siekiama skatinti tėvų vaidmenį, pritaikymo individualiems poreikiams skatinimas būtinas norint siekti lyčių pusiausvyros darbo ir šeimos gyvenimo derinimo srityje;

| 25. | prašo Komisijos ir socialinių partnerių išnagrinėti galimybę šį mažiausią vaiko priežiūros atostogų laikotarpį padidinti nuo keturių mėnesių iki bent šešių, siekiant užtikrinti geresnį šeimos gyvenimo ir profesinės veiklos derinimą; |
| --- | --- |

25.

prašo Komisijos ir socialinių partnerių išnagrinėti galimybę šį mažiausią vaiko priežiūros atostogų laikotarpį padidinti nuo keturių mėnesių iki bent šešių, siekiant užtikrinti geresnį šeimos gyvenimo ir profesinės veiklos derinimą;

| 26. | pabrėžia, kad geresnis atostogų (nėštumo ir gimdymo, tėvystės ar vaiko priežiūros atostogų) sistemų koordinavimas, darna ir prieinamumas valstybėse narėse didina naudojimąsi jomis ir bendrą efektyvumą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Europos direktyva dėl mažiausiai dviejų savaičių trukmės tėvystės atostogų yra būtina ir turi būti skubiai priimta; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad geresnis atostogų (nėštumo ir gimdymo, tėvystės ar vaiko priežiūros atostogų) sistemų koordinavimas, darna ir prieinamumas valstybėse narėse didina naudojimąsi jomis ir bendrą efektyvumą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Europos direktyva dėl mažiausiai dviejų savaičių trukmės tėvystės atostogų yra būtina ir turi būti skubiai priimta;

| 27. | pabrėžia, kad būtina pratęsti laikotarpį, per kurį abu tėvai galėtų pasinaudoti savo teise imti vaiko priežiūros atostogas; ragina Komisiją ir socialinius partnerius didinti vaikų, kurių priežiūrai galima pasiimti vaiko priežiūros atostogas, amžių, taip pat atsižvelgti į tai, kad neįgalių ar lėtinėmis ligomis sergančių vaikų tėvams turėtų būti suteikta galimybė pasiimti vyresnio vaiko priežiūros atostogas nei nustatyta direktyvoje; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad būtina pratęsti laikotarpį, per kurį abu tėvai galėtų pasinaudoti savo teise imti vaiko priežiūros atostogas; ragina Komisiją ir socialinius partnerius didinti vaikų, kurių priežiūrai galima pasiimti vaiko priežiūros atostogas, amžių, taip pat atsižvelgti į tai, kad neįgalių ar lėtinėmis ligomis sergančių vaikų tėvams turėtų būti suteikta galimybė pasiimti vyresnio vaiko priežiūros atostogas nei nustatyta direktyvoje;

| 28. | ragina valstybes nares ir socialinius partnerius kovoti su įvairiomis kliūtimis, kylančiomis grįžtant į darbą po ilgų vaiko priežiūros atostogų, kad jos netaptų atskirties nuo darbo rinkos spąstais; šiomis aplinkybėmis primena, kad vyrų ir moterų lygybę galima pasiekti tik sąžiningai perskirsčius mokamą ir nemokamą darbą ir darbo, šeimos ir priežiūros pareigas; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares ir socialinius partnerius kovoti su įvairiomis kliūtimis, kylančiomis grįžtant į darbą po ilgų vaiko priežiūros atostogų, kad jos netaptų atskirties nuo darbo rinkos spąstais; šiomis aplinkybėmis primena, kad vyrų ir moterų lygybę galima pasiekti tik sąžiningai perskirsčius mokamą ir nemokamą darbą ir darbo, šeimos ir priežiūros pareigas;

| 29. | ragina valstybes nares ir toliau dėti pastangas siekiant dalytis geriausia patirtimi profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo derinimo srityje, itin didelį dėmesį skiriant politikai, kuria remiamas motinų dalyvavimas darbo rinkoje, o tėvų – šeimos gyvenime, ir kurią taikant daugėtų tėvų, imančių vaiko priežiūros atostogas; ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis stebėti ir skatinti šiuos veiksmus; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares ir toliau dėti pastangas siekiant dalytis geriausia patirtimi profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo derinimo srityje, itin didelį dėmesį skiriant politikai, kuria remiamas motinų dalyvavimas darbo rinkoje, o tėvų – šeimos gyvenime, ir kurią taikant daugėtų tėvų, imančių vaiko priežiūros atostogas; ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis stebėti ir skatinti šiuos veiksmus;

| 30. | mano, kad siekdamos Barselonos tikslų valstybės narės, įgyvendindamos teisės aktus, kuriais skatinamas geresnis profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo derinimas, ir finansiškai remiamos pagal įvairias Europos priemones, turėtų siekti sukurti kokybiškas ir prieinamas valstybines arba privačias vaikų priežiūros paslaugas, prieinamas nuo to laiko, kai vienas iš tėvų nusprendžia grįžti į darbo rinką, ypač didelį dėmesį skiriant neturtingoms ir socialinę atskirtį rizikuojančioms patirti šeimoms; |
| --- | --- |

30.

mano, kad siekdamos Barselonos tikslų valstybės narės, įgyvendindamos teisės aktus, kuriais skatinamas geresnis profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo derinimas, ir finansiškai remiamos pagal įvairias Europos priemones, turėtų siekti sukurti kokybiškas ir prieinamas valstybines arba privačias vaikų priežiūros paslaugas, prieinamas nuo to laiko, kai vienas iš tėvų nusprendžia grįžti į darbo rinką, ypač didelį dėmesį skiriant neturtingoms ir socialinę atskirtį rizikuojančioms patirti šeimoms;

| 31. | ragina valstybes nares didinti tėvų informuotumą apie dalyvavimo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programose naudą jų vaikams ir jiems patiems; ragina valstybes nares pritaikyti kokybiškų, įtraukių ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų kūrimo ir tinkamumo kriterijus vis įvairesniems darbo modeliams ir taip padėti tėvams laikytis savo darbo įsipareigojimų ar rasti darbą kartu didelį dėmesį skiriant vaiko interesams; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybes nares didinti tėvų informuotumą apie dalyvavimo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programose naudą jų vaikams ir jiems patiems; ragina valstybes nares pritaikyti kokybiškų, įtraukių ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų kūrimo ir tinkamumo kriterijus vis įvairesniems darbo modeliams ir taip padėti tėvams laikytis savo darbo įsipareigojimų ar rasti darbą kartu didelį dėmesį skiriant vaiko interesams;

| 32. | mano, kad laikantis integruoto požiūrio į lyčių lygybę (įskaitant kovai su stereotipiniais lyčių vaidmenimis skirtą politiką) ir darbo bei šeimos gyvenimo suderinimą visose būsimose ES iniciatyvose procesas taptų vientisesnis ir skaidresnis ir būtų padedama užtikrinti lyčių pusiausvyros skatinimą darbo ir šeimos gyvenimo derinimo srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares didinti visuomenės informuotumą teisių ir priemonių, susijusių su profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, srityje; |
| --- | --- |

32.

mano, kad laikantis integruoto požiūrio į lyčių lygybę (įskaitant kovai su stereotipiniais lyčių vaidmenimis skirtą politiką) ir darbo bei šeimos gyvenimo suderinimą visose būsimose ES iniciatyvose procesas taptų vientisesnis ir skaidresnis ir būtų padedama užtikrinti lyčių pusiausvyros skatinimą darbo ir šeimos gyvenimo derinimo srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares didinti visuomenės informuotumą teisių ir priemonių, susijusių su profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, srityje;

| 33. | todėl prašo Komisijos išmatuoti teigiamą iniciatyvų, susijusių su darbo ir asmeninio gyvenimo derinimu ir šeimos bei namų ruošos pareigų pusiausvyra, poveikį, ir išplėsti tam tikrus įgaliojimus neįgaliais, nesavarankiškais, priklausomais ir (arba) pažeidžiamoms socialinėms grupėms priklausančiais vaikais besirūpinantiems tėvams; |
| --- | --- |

33.

todėl prašo Komisijos išmatuoti teigiamą iniciatyvų, susijusių su darbo ir asmeninio gyvenimo derinimu ir šeimos bei namų ruošos pareigų pusiausvyra, poveikį, ir išplėsti tam tikrus įgaliojimus neįgaliais, nesavarankiškais, priklausomais ir (arba) pažeidžiamoms socialinėms grupėms priklausančiais vaikais besirūpinantiems tėvams;

o

o o

| 34. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

34.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0068.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0218.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0207.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0351.

(5)  http://www.oecd.org/gender/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/social-policies/international-womens-day-2016-the-campaign-for-equality-continues

(7)  Peter Moss „10-oji tarptautinė atostogų suteikimo tvarkos apžvalga ir susiję tyrimai 2014 m.“ (angl. The 10th International Review of Leave Policies and Related Research 2014) 2014 m. birželio mėn., p. 39.

(8)  https://www.cipd.co.uk/binaries/zero-hours-contracts_2013-myth-reality.pdf

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/61

---

P8_TA(2016)0227

Prekybos žmonėmis prevencija ir kova su ja

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. balandžio 5 d. Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos įgyvendinimo atsižvelgiant į lyčių aspektą (2015/2118(INI))

(2018/C 076/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrąją pastraipą ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 79 ir 83 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrąją pastraipą ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 79 ir 83 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3, 5 ir 23 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3, 5 ir 23 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, ypač į jos 6 straipsnį, kuriuos siekiama kovoti su visų formų prekyba moterimis ir moterų išnaudojimu prostitucijos tikslais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, ypač į jos 6 straipsnį, kuriuos siekiama kovoti su visų formų prekyba moterimis ir moterų išnaudojimu prostitucijos tikslais,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1949 m. JT konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1949 m. JT konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslams,

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ir į susijusius galutinius dokumentus, priimtus specialiuose Jungtinių Tautų posėdžiuose „Pekinas + 5 (2000)“„Pekinas + 10 (2005)“ ir „Pekinas + 15 (2010)“ ir peržiūros konferencijoje „Pekinas + 20“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ir į susijusius galutinius dokumentus, priimtus specialiuose Jungtinių Tautų posėdžiuose „Pekinas + 5 (2000)“„Pekinas + 10 (2005)“ ir „Pekinas + 15 (2010)“ ir peržiūros konferencijoje „Pekinas + 20“,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. Protokolą dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja, papildantį Jungtinių Tautų Organizacijos konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. Protokolą dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja, papildantį Jungtinių Tautų Organizacijos konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją ir Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos, ir į 2014 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją ir Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos, ir į 2014 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (1),

| — | atsižvelgdamas į Ovjedo žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ovjedo žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Hagos konvenciją dėl įvaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Hagos konvenciją dėl įvaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į bendrą JT komentarą dėl ES direktyvos dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, kuriuo reikalaujama, kad tarptautinė apsauga prekybos žmonėmis aukoms būtų teikiama atsižvelgiant į lyčių aspektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą JT komentarą dėl ES direktyvos dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, kuriuo reikalaujama, kad tarptautinė apsauga prekybos žmonėmis aukoms būtų teikiama atsižvelgiant į lyčių aspektą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 29 dėl priverstinio ar privalomojo darbo, kurios 2 straipsnyje pateikiama priverstinio darbo apibrėžtis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 29 dėl priverstinio ar privalomojo darbo, kurios 2 straipsnyje pateikiama priverstinio darbo apibrėžtis,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis ir į Europos Tarybos rekomendacijas šioje srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis ir į Europos Tarybos rekomendacijas šioje srityje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/2219 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros (CEPOL) ir kuriuo pakeičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/2219 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros (CEPOL) ir kuriuo pakeičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/52/EB, kuria numatomi sankcijų ir priemonių nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams būtiniausi standartai (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/52/EB, kuria numatomi sankcijų ir priemonių nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams būtiniausi standartai (5),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse (6),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 2004/81/EB dėl leidimo gyventi šalyje išdavimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra prekybos žmonėmis aukos arba kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus, bendradarbiaujantiems su kompetentingomis institucijomis (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 2004/81/EB dėl leidimo gyventi šalyje išdavimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra prekybos žmonėmis aukos arba kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus, bendradarbiaujantiems su kompetentingomis institucijomis (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategija 2012–2016 m.“ (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategija 2012–2016 m.“ (COM(2012)0286),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vidurio laikotarpio ataskaita dėl Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategijos įgyvendinimo“ (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vidurio laikotarpio ataskaita dėl Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategijos įgyvendinimo“ (SWD(2014)0318),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos saugumo darbotvarkė“ (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos saugumo darbotvarkė“ (COM(2015)0185),

| — | atsižvelgdamas Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278),

| — | atsižvelgdamas į Europolo padėties vertinimo ataskaitą „Prekyba žmonėmis ES“ (2016 m. vasario mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europolo padėties vertinimo ataskaitą „Prekyba žmonėmis ES“ (2016 m. vasario mėn.),

| — | atsižvelgdamas į Eurostato ataskaitą „Prekyba žmonėmis“ 2015 m. leidinyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurostato ataskaitą „Prekyba žmonėmis“ 2015 m. leidinyje,

| — | atsižvelgdamas į Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinio direktorato atliktą Direktyvos 2011/36/ES įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinio direktorato atliktą Direktyvos 2011/36/ES įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Komisijos užsakymu atliktą tyrimą dėl prekybos žmonėmis lyčių aspekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Komisijos užsakymu atliktą tyrimą dėl prekybos žmonėmis lyčių aspekto,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl kovos su smurtu prieš moteris (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl kovos su smurtu prieš moteris (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl seksualinio išnaudojimo ir prostitucijos ir jų poveikio lyčių lygybei (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl seksualinio išnaudojimo ir prostitucijos ir jų poveikio lyčių lygybei (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0144/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0144/2016),

| A. | kadangi prekyba žmonėmis yra šiurkštus pagrindinių teisių pažeidimas, kaip nurodyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5 straipsnio 3 dalyje, žmogaus orumo pažeidimas ir aukos fizinės bei psichologinės neliečiamybės pažeidimas, sukeliantis didelę žalą, kuri dažnai turi poveikio visą likusį jų gyvenimą, ir sunkus, dažnai organizuotas nusikalstamumas, skatinamas paklausos ir pelno, kuris sudaro apie 150 mlrd. JAV dolerių per metus (11), pakertantis teisinės valstybės principus; kadangi valstybių narių teisės aktų skirtumai labai palengvina prekybos žmonėmis veiklą, yra vis dar per maža baudžiamojo persekiojimo rizika, o sankcijos, palyginti su galimai dideliu pelnu – netinkamos, kad atgrasytų nuo nusikaltimų; |
| --- | --- |

A.

kadangi prekyba žmonėmis yra šiurkštus pagrindinių teisių pažeidimas, kaip nurodyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5 straipsnio 3 dalyje, žmogaus orumo pažeidimas ir aukos fizinės bei psichologinės neliečiamybės pažeidimas, sukeliantis didelę žalą, kuri dažnai turi poveikio visą likusį jų gyvenimą, ir sunkus, dažnai organizuotas nusikalstamumas, skatinamas paklausos ir pelno, kuris sudaro apie 150 mlrd. JAV dolerių per metus (11), pakertantis teisinės valstybės principus; kadangi valstybių narių teisės aktų skirtumai labai palengvina prekybos žmonėmis veiklą, yra vis dar per maža baudžiamojo persekiojimo rizika, o sankcijos, palyginti su galimai dideliu pelnu – netinkamos, kad atgrasytų nuo nusikaltimų;

| B. | kadangi Direktyvos 2011/36/ES 2 straipsnyje prekyba žmonėmis apibrėžiama kaip asmenų verbavimas, vežimas, perdavimas, laikymas ar priėmimas, įskaitant tų asmenų kontrolės perėmimą ar perdavimą, grasinant arba panaudojant jėgą ar kitokią prievartą, pagrobiant, sukčiaujant arba apgaule, piktnaudžiaujant padėtimi arba pasinaudojant asmens pažeidžiamumu, duodant arba gaunant pinigų ar naudos siekiant kitą asmenį kontroliuojančio asmens sutikimo, kai šios veikos tikslas yra išnaudojimas; kadangi išnaudojimas apima bent jau kitų asmenų prostitucijos išnaudojimą ar kitas seksualinio išnaudojimo formas, priverstinį darbą ar paslaugas, įskaitant elgetavimą, vergiją ar į vergiją panašią praktiką, priverstinę tarnystę, išnaudojimą įtraukiant į nusikalstamą veiką, arba organų išėmimą. |
| --- | --- |

B.

kadangi Direktyvos 2011/36/ES 2 straipsnyje prekyba žmonėmis apibrėžiama kaip asmenų verbavimas, vežimas, perdavimas, laikymas ar priėmimas, įskaitant tų asmenų kontrolės perėmimą ar perdavimą, grasinant arba panaudojant jėgą ar kitokią prievartą, pagrobiant, sukčiaujant arba apgaule, piktnaudžiaujant padėtimi arba pasinaudojant asmens pažeidžiamumu, duodant arba gaunant pinigų ar naudos siekiant kitą asmenį kontroliuojančio asmens sutikimo, kai šios veikos tikslas yra išnaudojimas; kadangi išnaudojimas apima bent jau kitų asmenų prostitucijos išnaudojimą ar kitas seksualinio išnaudojimo formas, priverstinį darbą ar paslaugas, įskaitant elgetavimą, vergiją ar į vergiją panašią praktiką, priverstinę tarnystę, išnaudojimą įtraukiant į nusikalstamą veiką, arba organų išėmimą.

| C. | kadangi prekyba žmonėmis pasireiškia pačiomis įvairiausiomis formomis, o prekybos žmonėmis aukų yra įvairiose teisėtos ir neteisėtos veiklos srityse, įskaitant (tačiau ne tik) žemės ūkį, maisto perdirbimą, lytinių paslaugų pramonę, namų ūkio darbus, gamybą, priežiūrą, valymą, kitų rūšių verslą (ypač paslaugų sektoriuose), elgetavimą, priverstinę santuoką, seksualinį vaikų išnaudojimą internete, neteisėtą įvaikinimą ir prekybą žmogaus organais; |
| --- | --- |

C.

kadangi prekyba žmonėmis pasireiškia pačiomis įvairiausiomis formomis, o prekybos žmonėmis aukų yra įvairiose teisėtos ir neteisėtos veiklos srityse, įskaitant (tačiau ne tik) žemės ūkį, maisto perdirbimą, lytinių paslaugų pramonę, namų ūkio darbus, gamybą, priežiūrą, valymą, kitų rūšių verslą (ypač paslaugų sektoriuose), elgetavimą, priverstinę santuoką, seksualinį vaikų išnaudojimą internete, neteisėtą įvaikinimą ir prekybą žmogaus organais;

| D. | kadangi, kaip teigiama bendrame JT komentare dėl ES direktyvos dėl žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio (2011 m.), keletas JT agentūrų primena, kad turėtų būti pripažinta prekyba ir vyrais, ir moterimis, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į moterų ir vyrų patirties panašumus ir skirtumus, susijusius su pažeidžiamumu bei pažeidimais; |
| --- | --- |

D.

kadangi, kaip teigiama bendrame JT komentare dėl ES direktyvos dėl žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio (2011 m.), keletas JT agentūrų primena, kad turėtų būti pripažinta prekyba ir vyrais, ir moterimis, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į moterų ir vyrų patirties panašumus ir skirtumus, susijusius su pažeidžiamumu bei pažeidimais;

| E. | kadangi dabartinė pabėgėlių krizė parodė, kad Europos lygmeniu nėra tinkamų priemonių bendromis jėgomis kovoti su prekyba žmonėmis, ypač tokia, kurios tikslas – seksualiai išnaudoti moteris ir vaikus; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartinė pabėgėlių krizė parodė, kad Europos lygmeniu nėra tinkamų priemonių bendromis jėgomis kovoti su prekyba žmonėmis, ypač tokia, kurios tikslas – seksualiai išnaudoti moteris ir vaikus;

| F. | kadangi „visiems vienodai tinkama“ strategija nėra veiksminga ir kadangi į įvairių formų prekybą žmonėmis, pvz., prekybą seksualiniam išnaudojimui, prekybą išnaudojimui darbe ir prekybą vaikais, turi būti reaguojama konkrečiomis, pritaikytomis politikos priemonėmis; |
| --- | --- |

F.

kadangi „visiems vienodai tinkama“ strategija nėra veiksminga ir kadangi į įvairių formų prekybą žmonėmis, pvz., prekybą seksualiniam išnaudojimui, prekybą išnaudojimui darbe ir prekybą vaikais, turi būti reaguojama konkrečiomis, pritaikytomis politikos priemonėmis;

| G. | kadangi Direktyvą 2011/36/ES (toliau – direktyva) derėtų pagirti už požiūrį, grindžiamą žmogaus teisėmis ir orientuotą į aukas, pagal ją prekybos žmonėmis aukos turi tam tikras teises ir teisę į tam tikras paslaugas pagal tarptautinę teisę, neatsižvelgiant į jų norą ar galimybę dalyvauti baudžiamajame procese (pagal Direktyvos 11 straipsnio 3 dalį); |
| --- | --- |

G.

kadangi Direktyvą 2011/36/ES (toliau – direktyva) derėtų pagirti už požiūrį, grindžiamą žmogaus teisėmis ir orientuotą į aukas, pagal ją prekybos žmonėmis aukos turi tam tikras teises ir teisę į tam tikras paslaugas pagal tarptautinę teisę, neatsižvelgiant į jų norą ar galimybę dalyvauti baudžiamajame procese (pagal Direktyvos 11 straipsnio 3 dalį);

| H. | kadangi visos prekybos žmonėmis aukoms skirtos pagalbos paslaugos turi tapti tikrai besąlyginės ir turi būti užtikrinta, kad nevyktų tolesnė viktimizacija; |
| --- | --- |

H.

kadangi visos prekybos žmonėmis aukoms skirtos pagalbos paslaugos turi tapti tikrai besąlyginės ir turi būti užtikrinta, kad nevyktų tolesnė viktimizacija;

| I. | kadangi prekyba žmonėmis, viena vertus, yra ekonominės ir socialinės nelygybės pasaulyje pasekmė, o kita vertus, dėl ekonominės ir socialinės, išsilavinimo ir mokymo vyrų ir moterų nelygybės ji dar labiau didėja; |
| --- | --- |

I.

kadangi prekyba žmonėmis, viena vertus, yra ekonominės ir socialinės nelygybės pasaulyje pasekmė, o kita vertus, dėl ekonominės ir socialinės, išsilavinimo ir mokymo vyrų ir moterų nelygybės ji dar labiau didėja;

| J. | kadangi atsižvelgiant į naujausius statistikos duomenis akivaizdu, kad dauguma prekybos žmonėmis aukų yra moterys; kadangi pati lytis iš prigimties nesukuria pažeidžiamumo, o moterų ir mergaičių pažeidžiamos padėties susidarymą nulemia daugelis veiksnių, kaip antai skurdas, socialinė atskirtis, seksizmas ir diskriminacija; |
| --- | --- |

J.

kadangi atsižvelgiant į naujausius statistikos duomenis akivaizdu, kad dauguma prekybos žmonėmis aukų yra moterys; kadangi pati lytis iš prigimties nesukuria pažeidžiamumo, o moterų ir mergaičių pažeidžiamos padėties susidarymą nulemia daugelis veiksnių, kaip antai skurdas, socialinė atskirtis, seksizmas ir diskriminacija;

| K. | kadangi moterys ir mergaitės sudaro 80 proc. visų registruotų prekybos žmonėmis aukų (12), ir tai gali būti iš dalies siejama su struktūriniu smurtu prieš moteris ir mergaites bei jų diskriminacija; |
| --- | --- |

K.

kadangi moterys ir mergaitės sudaro 80 proc. visų registruotų prekybos žmonėmis aukų (12), ir tai gali būti iš dalies siejama su struktūriniu smurtu prieš moteris ir mergaites bei jų diskriminacija;

| L. | kadangi moterų, mergaičių, vyrų ir berniukų poreikis prostitucijos versle yra lemiamas skatinamasis prekybos žmonėmis seksualiniais tikslais veiksnys; be to, kadangi pigios darbo jėgos poreikis ir nesugebėjimas užtikrinti darbininkų teisių yra skatinamieji prekybos žmonėmis išnaudojimo darbe tikslais veiksniai; |
| --- | --- |

L.

kadangi moterų, mergaičių, vyrų ir berniukų poreikis prostitucijos versle yra lemiamas skatinamasis prekybos žmonėmis seksualiniais tikslais veiksnys; be to, kadangi pigios darbo jėgos poreikis ir nesugebėjimas užtikrinti darbininkų teisių yra skatinamieji prekybos žmonėmis išnaudojimo darbe tikslais veiksniai;

| M. | kadangi lyčių nelygybės ir smurto prieš moteris ir mergaites visuomeninė tolerancija ir nepakankamas visuomenės informuotumas prekybos žmonėmis klausimais nuolat lemia palankią aplinką prekybai žmonėmis; |
| --- | --- |

M.

kadangi lyčių nelygybės ir smurto prieš moteris ir mergaites visuomeninė tolerancija ir nepakankamas visuomenės informuotumas prekybos žmonėmis klausimais nuolat lemia palankią aplinką prekybai žmonėmis;

| N. | kadangi šalyse, kuriose buvo nustatyta baudžiamoji atsakomybė už seksualinių paslaugų pirkimą ir pasipelnymą išnaudojant kitus asmenis prostitucijos veiklai vykdyti, sumažėjo prostitucijos veiklos, kurioje dažniausiai susiduriama su prekybos žmonėmis aukomis (pvz., prostitucija gatvėse), mastas; |
| --- | --- |

N.

kadangi šalyse, kuriose buvo nustatyta baudžiamoji atsakomybė už seksualinių paslaugų pirkimą ir pasipelnymą išnaudojant kitus asmenis prostitucijos veiklai vykdyti, sumažėjo prostitucijos veiklos, kurioje dažniausiai susiduriama su prekybos žmonėmis aukomis (pvz., prostitucija gatvėse), mastas;

| O. | kadangi prekyba moterimis, mergaitėmis, vyrais ir berniukais seksualiniam išnaudojimui sumažėjo tose šalyse, kurios kriminalizavo paklausą – tiek sąvadavimą, tiek lytinių paslaugų pirkimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi prekyba moterimis, mergaitėmis, vyrais ir berniukais seksualiniam išnaudojimui sumažėjo tose šalyse, kurios kriminalizavo paklausą – tiek sąvadavimą, tiek lytinių paslaugų pirkimą;

| P. | kadangi mažumų ir imigrantų grupės, pvz., romai, dėl jų socialinės ir ekonominės marginalizacijos sudaro neproporcingai didelę prekybos žmonėmis aukų dalį; |
| --- | --- |

P.

kadangi mažumų ir imigrantų grupės, pvz., romai, dėl jų socialinės ir ekonominės marginalizacijos sudaro neproporcingai didelę prekybos žmonėmis aukų dalį;

| Q. | kadangi lytims keliami lūkesčiai ir diskriminacija daro žalą visiems, o vyrai yra mažiau linkę pripažinti, kad jie buvo išnaudojimo aukos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi lytims keliami lūkesčiai ir diskriminacija daro žalą visiems, o vyrai yra mažiau linkę pripažinti, kad jie buvo išnaudojimo aukos;

| R. | kadangi moterims ir mažumų grupėms suteikus daugiau ekonominių ir socialinių galių sumažėtų jų pažeidžiamumas tapti prekybos žmonėmis aukomis; |
| --- | --- |

R.

kadangi moterims ir mažumų grupėms suteikus daugiau ekonominių ir socialinių galių sumažėtų jų pažeidžiamumas tapti prekybos žmonėmis aukomis;

| S. | kadangi vis dar kyla sunkumų nustatant aukų tapatybę ir kadangi siekiant padėti prekybos žmonėmis aukoms ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn bei nuteisti prekiautojus žmonėmis parama aukoms ir jų apsauga turi būti sustiprinta, įskaitant aukos teisę teisėtai gyventi ir dirbti valstybėje narėje, į kurią auka buvo parduota, taip pat gerinti aukų galimybes pasinaudoti teise kreiptis į teismą ir siekti žalos atlyginimo; |
| --- | --- |

S.

kadangi vis dar kyla sunkumų nustatant aukų tapatybę ir kadangi siekiant padėti prekybos žmonėmis aukoms ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn bei nuteisti prekiautojus žmonėmis parama aukoms ir jų apsauga turi būti sustiprinta, įskaitant aukos teisę teisėtai gyventi ir dirbti valstybėje narėje, į kurią auka buvo parduota, taip pat gerinti aukų galimybes pasinaudoti teise kreiptis į teismą ir siekti žalos atlyginimo;

| T. | kadangi vaikai sudaro maždaug 16 proc. (13) visų registruotų prekybos žmonėmis aukų, o mergaitės – iki 13 proc. (14), ir kadangi jie yra ypač pažeidžiami, nes aukomis tapusiems vaikams gali būti padaryta didžiulė ir ilgalaikė fizinė, psichologinė ir emocinė žala; |
| --- | --- |

T.

kadangi vaikai sudaro maždaug 16 proc. (13) visų registruotų prekybos žmonėmis aukų, o mergaitės – iki 13 proc. (14), ir kadangi jie yra ypač pažeidžiami, nes aukomis tapusiems vaikams gali būti padaryta didžiulė ir ilgalaikė fizinė, psichologinė ir emocinė žala;

| U. | kadangi 70 proc. nustatytų prekybos žmonėmis aukų ir 70 proc. įtariamų prekiautojų žmonėmis ES yra ES piliečiai, o seksualinio išnaudojimo aukos, apie kurias dažniausiai pranešama, yra ES pilietės moterys iš Vidurio ir Rytų Europos (15); kadangi rengiant atpažinimo sistemas, kad būtų galima nustatyti visas prekybos žmonėmis aukas, turi būti atsižvelgiama į statistinę informaciją; |
| --- | --- |

U.

kadangi 70 proc. nustatytų prekybos žmonėmis aukų ir 70 proc. įtariamų prekiautojų žmonėmis ES yra ES piliečiai, o seksualinio išnaudojimo aukos, apie kurias dažniausiai pranešama, yra ES pilietės moterys iš Vidurio ir Rytų Europos (15); kadangi rengiant atpažinimo sistemas, kad būtų galima nustatyti visas prekybos žmonėmis aukas, turi būti atsižvelgiama į statistinę informaciją;

| V. | kadangi dauguma registruotų aukų yra moterys ir mergaitės, tapusios prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu aukomis, ir jos kartu sudaro iki 95 proc. visų prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu aukų (16); kadangi prekyba žmonėmis yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; |
| --- | --- |

V.

kadangi dauguma registruotų aukų yra moterys ir mergaitės, tapusios prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu aukomis, ir jos kartu sudaro iki 95 proc. visų prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu aukų (16); kadangi prekyba žmonėmis yra smurto prieš moteris ir mergaites forma;

| W. | kadangi prekyba žmonėmis yra sudėtingas tarpvalstybinis reiškinys, su kuriuo veiksmingai kovoti galima tik tuomet, jeigu ES institucijos ir valstybės narės koordinuotai veiks kartu siekdamos užkirsti kelią nusikalstamoms grupuotėms ir asmenims ieškoti palankesnio teisinio reglamentavimo, tačiau daugiau dėmesio skirdamos galimų ir esamų aukų nustatymui ir apsaugai taikant integruotą tarpsektorinį požiūrį; kadangi prekyba žmonėmis aiškiai skiriasi nuo neteisėto žmonių gabenimo, tačiau ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas prieglobsčio prašytojams, pabėgėliams, migrantams ir kitoms pažeidžiamų asmenų grupėms, visų pirma vaikams, nelydimiems nepilnamečiams ir moterims, kadangi jie susiduria su daugybe pavojų ir yra itin pažeidžiami tapti išnaudojamais ir būti toliau viktimizuojami; |
| --- | --- |

W.

kadangi prekyba žmonėmis yra sudėtingas tarpvalstybinis reiškinys, su kuriuo veiksmingai kovoti galima tik tuomet, jeigu ES institucijos ir valstybės narės koordinuotai veiks kartu siekdamos užkirsti kelią nusikalstamoms grupuotėms ir asmenims ieškoti palankesnio teisinio reglamentavimo, tačiau daugiau dėmesio skirdamos galimų ir esamų aukų nustatymui ir apsaugai taikant integruotą tarpsektorinį požiūrį; kadangi prekyba žmonėmis aiškiai skiriasi nuo neteisėto žmonių gabenimo, tačiau ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas prieglobsčio prašytojams, pabėgėliams, migrantams ir kitoms pažeidžiamų asmenų grupėms, visų pirma vaikams, nelydimiems nepilnamečiams ir moterims, kadangi jie susiduria su daugybe pavojų ir yra itin pažeidžiami tapti išnaudojamais ir būti toliau viktimizuojami;

| X. | kadangi dažnai manoma, kad prekybą žmonėmis vykdo tik organizuotos nusikalstamos grupuotės, tačiau praktiškai ją gali vykdyti ir aukos šeimos nariai, draugai, giminaičiai, gyvenimo draugai ir įprasti darbdaviai; |
| --- | --- |

X.

kadangi dažnai manoma, kad prekybą žmonėmis vykdo tik organizuotos nusikalstamos grupuotės, tačiau praktiškai ją gali vykdyti ir aukos šeimos nariai, draugai, giminaičiai, gyvenimo draugai ir įprasti darbdaviai;

| Y. | kadangi dauguma (70 proc.) prekyba žmonėmis įtariamų asmenų, taip pat tų, kurių atžvilgiu dėl šių nusikaltimų vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir kurie nuteisiami, yra vyrai, tačiau moterys nusikaltėlės sudaro nemenką mažumą (29 proc.) ir prekybos žmonėmis, ypač prekybos vaikais, procese (17) gali atlikti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dauguma (70 proc.) prekyba žmonėmis įtariamų asmenų, taip pat tų, kurių atžvilgiu dėl šių nusikaltimų vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir kurie nuteisiami, yra vyrai, tačiau moterys nusikaltėlės sudaro nemenką mažumą (29 proc.) ir prekybos žmonėmis, ypač prekybos vaikais, procese (17) gali atlikti svarbų vaidmenį;

| Z. | kadangi siekiant, kad kovos su prekyba žmonėmis teisės aktai būtų veiksmingi, turi gerokai pakisti kultūra – nuo nebaudžiamumo kultūros turi būti pereita prie visiško nepakantumo prekybai žmonėmis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi siekiant, kad kovos su prekyba žmonėmis teisės aktai būtų veiksmingi, turi gerokai pakisti kultūra – nuo nebaudžiamumo kultūros turi būti pereita prie visiško nepakantumo prekybai žmonėmis;

| AA. | kadangi aukoms dažnai trūksta informacijos apie savo teises ir apie tai, kaip veiksmingai jomis naudotis; |
| --- | --- |

AA.

kadangi aukoms dažnai trūksta informacijos apie savo teises ir apie tai, kaip veiksmingai jomis naudotis;

| AB. | kadangi prekyba žmonėmis, kaip sąvoka, skiriasi nuo vergijos ir platesnių diskusijų apie išnaudojimą; kadangi ne visų rūšių išnaudojimas būtų laikomas prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

AB.

kadangi prekyba žmonėmis, kaip sąvoka, skiriasi nuo vergijos ir platesnių diskusijų apie išnaudojimą; kadangi ne visų rūšių išnaudojimas būtų laikomas prekyba žmonėmis;

Priemonių, kurių, įgyvendinant direktyvą, imamasi sprendžiant prekybos žmonėmis lyties aspektus, bendras įvertinimas

| 1. | pažymi, kad Direktyva 2011/36/ES turėjo būti perkelta į valstybių narių nacionalinę teisę iki 2013 m. balandžio 6 d., ir kad visos valstybės narės, išskyrus vieną, pranešė Komisijai apie šios direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad Direktyva 2011/36/ES turėjo būti perkelta į valstybių narių nacionalinę teisę iki 2013 m. balandžio 6 d., ir kad visos valstybės narės, išskyrus vieną, pranešė Komisijai apie šios direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę;

| 2. | ragina valstybes nares paspartinti visapusišką ir tinkamą Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares paspartinti visapusišką ir tinkamą Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos vykdymo užtikrinimą;

| 3. | pabrėžia, kad pagal ES teisinę ir politinę sistemą pripažįstama, jog prekyba žmonėmis yra su lyčių aspektu susijęs reiškinys, ir ragina valstybes nares priimti priemones, kuriomis būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą (18); primena, kad šios direktyvos 1 straipsnyje pabrėžiama būtinybė sprendžiant prekybos žmonėmis problemą atsižvelgti į lyčių aspektą; pabrėžia, kad moterys ir vyrai, mergaitės ir berniukai yra pažeidžiami skirtingai ir kad jais yra dažnai prekiaujama skirtingais tikslais, todėl taikant prevencijos, paramos ir pagalbos priemones būtina atsižvelgti į lytį; be to, pažymi, kad ES strategijoje smurtas prieš moteris ir lyčių nelygybė nurodyti kaip viena iš pagrindinių prekybos žmonėmis priežasčių, taip pat nustatyta keletas priemonių, kuriomis siekiama spręsti su prekyba žmonėmis susijusio lyčių aspekto klausimą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad pagal ES teisinę ir politinę sistemą pripažįstama, jog prekyba žmonėmis yra su lyčių aspektu susijęs reiškinys, ir ragina valstybes nares priimti priemones, kuriomis būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą (18); primena, kad šios direktyvos 1 straipsnyje pabrėžiama būtinybė sprendžiant prekybos žmonėmis problemą atsižvelgti į lyčių aspektą; pabrėžia, kad moterys ir vyrai, mergaitės ir berniukai yra pažeidžiami skirtingai ir kad jais yra dažnai prekiaujama skirtingais tikslais, todėl taikant prevencijos, paramos ir pagalbos priemones būtina atsižvelgti į lytį; be to, pažymi, kad ES strategijoje smurtas prieš moteris ir lyčių nelygybė nurodyti kaip viena iš pagrindinių prekybos žmonėmis priežasčių, taip pat nustatyta keletas priemonių, kuriomis siekiama spręsti su prekyba žmonėmis susijusio lyčių aspekto klausimą;

| 4. | pažymi, kad Komisija privalo skelbti su įvairiais direktyvos įgyvendinimo aspektais susijusias ataskaitas; yra labai susirūpinęs dėl to, kad šios ataskaitos bus paskelbtos per vėlai, nes tai verčia nerimauti dėl jų įgyvendinimo užtikrinimo prioritetų; ragina Komisiją laikytis įsipareigojimo teikti ataskaitas ir direktyvoje numatyto tvarkaraščio; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Komisija privalo skelbti su įvairiais direktyvos įgyvendinimo aspektais susijusias ataskaitas; yra labai susirūpinęs dėl to, kad šios ataskaitos bus paskelbtos per vėlai, nes tai verčia nerimauti dėl jų įgyvendinimo užtikrinimo prioritetų; ragina Komisiją laikytis įsipareigojimo teikti ataskaitas ir direktyvoje numatyto tvarkaraščio;

| 5. | primena Komisijos pareigą pagal Direktyvos 2011/36/ES 23 straipsnio 1 dalį 2015 m. balandžio mėn. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą su įvertinimu, kokių reikiamų priemonių valstybės narės ėmėsi direktyvai įgyvendinti; pabrėžia, kad ši užduotis pateikti ataskaitą nebuvo įvykdyta laiku; |
| --- | --- |

5.

primena Komisijos pareigą pagal Direktyvos 2011/36/ES 23 straipsnio 1 dalį 2015 m. balandžio mėn. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą su įvertinimu, kokių reikiamų priemonių valstybės narės ėmėsi direktyvai įgyvendinti; pabrėžia, kad ši užduotis pateikti ataskaitą nebuvo įvykdyta laiku;

| 6. | pabrėžia, kad įgyvendinant ES kovos su prekyba žmonėmis teisės aktus turi būti nuolat stebimas lyčių aspektas, ir primygtinai ragina Komisiją vertinant, kaip valstybės narės laikosi direktyvos ir ją įgyvendina, toliau tai stebėti; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad įgyvendinant ES kovos su prekyba žmonėmis teisės aktus turi būti nuolat stebimas lyčių aspektas, ir primygtinai ragina Komisiją vertinant, kaip valstybės narės laikosi direktyvos ir ją įgyvendina, toliau tai stebėti;

| 7. | teigiamai vertina ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatorių už gerą darbą plėtojant žinias ir faktinius duomenis apie įvairius prekybos žmonėmis aspektus, įskaitant mokslinius tyrimus dėl lyčių aspekto ir ypatingo vaikų pažeidžiamumo; vis dėlto laikosi nuomonės, kad norint, jog ES atsakas į kovą su prekyba žmonėmis būtų spartesnis, ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatoriaus įgaliojimai turėtų būti išplėsti. |
| --- | --- |

7.

teigiamai vertina ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatorių už gerą darbą plėtojant žinias ir faktinius duomenis apie įvairius prekybos žmonėmis aspektus, įskaitant mokslinius tyrimus dėl lyčių aspekto ir ypatingo vaikų pažeidžiamumo; vis dėlto laikosi nuomonės, kad norint, jog ES atsakas į kovą su prekyba žmonėmis būtų spartesnis, ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatoriaus įgaliojimai turėtų būti išplėsti.

| 8. | apgailestauja, jog valstybių narių teisėsaugos institucijos ne iki galo išnaudoja Europolo pajėgumus, kad su juo būtų keičiamasi informacija siekiant susieti įvairiose valstybėse narėse atliekamus tyrimus ir susidaryti platesnį žvalgybinės informacijos apie ES veikiančius ir didžiausią grėsmę keliančius nusikalstamus tinklus vaizdą; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, jog valstybių narių teisėsaugos institucijos ne iki galo išnaudoja Europolo pajėgumus, kad su juo būtų keičiamasi informacija siekiant susieti įvairiose valstybėse narėse atliekamus tyrimus ir susidaryti platesnį žvalgybinės informacijos apie ES veikiančius ir didžiausią grėsmę keliančius nusikalstamus tinklus vaizdą;

| 9. | palankiai vertina tai, kad Komisija sukūrė kovos su prekyba žmonėmis tinklalapį, kuriame yra ES finansuojamų projektų, vykdomų ES ir kitose vietose, duomenų bazė, taip pat atnaujinta informacija apie ES teisines ir politines priemones, kovos su prekyba žmonėmis valstybėse narėse priemones, galimybes gauti finansavimą ir ES iniciatyvas; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad Komisija sukūrė kovos su prekyba žmonėmis tinklalapį, kuriame yra ES finansuojamų projektų, vykdomų ES ir kitose vietose, duomenų bazė, taip pat atnaujinta informacija apie ES teisines ir politines priemones, kovos su prekyba žmonėmis valstybėse narėse priemones, galimybes gauti finansavimą ir ES iniciatyvas;

| 10. | pabrėžia, kad aukoms ir tiesiogiai su jomis dirbantiems pareigūnams, kurie gali užmegzti su jomis ryšius, teisėsaugos institucijoms, teisminėms institucijoms, policijai ir socialinėms tarnyboms svarbu turėti aiškios ir pagrįstos informacijos, įskaitant informaciją apie teisę gauti pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju, teisę į sveikatos priežiūrą, leidimus gyventi šalyje, darbo teises, teisę kreiptis į teismą ir į advokatą, galimybes reikalauti žalos atlyginimo, konkrečias vaiko teises ir kt.; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad aukoms ir tiesiogiai su jomis dirbantiems pareigūnams, kurie gali užmegzti su jomis ryšius, teisėsaugos institucijoms, teisminėms institucijoms, policijai ir socialinėms tarnyboms svarbu turėti aiškios ir pagrįstos informacijos, įskaitant informaciją apie teisę gauti pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju, teisę į sveikatos priežiūrą, leidimus gyventi šalyje, darbo teises, teisę kreiptis į teismą ir į advokatą, galimybes reikalauti žalos atlyginimo, konkrečias vaiko teises ir kt.;

| 11. | pažymi, kad taip pat svarbu daugiau dėmesio skirti darbo rinkos tarpininkams, rangovams, subrangovams ir įdarbinimo agentūroms, visų pirma didelės rizikos sektoriuose, siekiant užkirsti kelią prekybai žmonėmis, ypač prekybai, kurios tikslas – išnaudojimas darbe, taip pat seksualinis išnaudojimas, dangstomas tariamomis restoranų bei viešbučių paslaugų ir asmenų priežiūros paslaugų sutartimis; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad taip pat svarbu daugiau dėmesio skirti darbo rinkos tarpininkams, rangovams, subrangovams ir įdarbinimo agentūroms, visų pirma didelės rizikos sektoriuose, siekiant užkirsti kelią prekybai žmonėmis, ypač prekybai, kurios tikslas – išnaudojimas darbe, taip pat seksualinis išnaudojimas, dangstomas tariamomis restoranų bei viešbučių paslaugų ir asmenų priežiūros paslaugų sutartimis;

| 12. | pažymi, kad ES teisinė ir politinė sistema, susijusi su prekyba žmonėmis, apima vidaus ir išorės aspektus, ir pripažįsta, kad kova su prekyba žmonėmis – sunkiu žmogaus teisių pažeidimu – yra aiškus ES išorės veiksmų tikslas; taip pat pabrėžia, kad Europos Sąjungoje vykdomos prekybos žmonėmis aukų kilmės ir tranzito šalys dažnai būna ES nepriklausančios šalys ir kad ši prekyba, kaip neteisėta tarpvalstybinė veikla, yra svarbi bendradarbiavimo su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis sritis; šiuo klausimu palankiai vertina tai, kad Tarybos prašymu Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) parengė informacijos apie prioritetiniuose regionuose ir šalyse vykdytą kovos su prekyba žmonėmis veiklą rinkinį ir sąrašą, į kurį įtrauktos ES ir valstybių narių priemonės ir dokumentai, įskaitant išorės politiką, kurią vykdant kovojama su prekyba žmonėmis ir šioje srityje įgyvendinami ES ir valstybių narių finansuojami projektai; ragina valstybes nares kovos su prekyba žmonėmis srityje bendradarbiauti su Komisija ir EIVT; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad ES teisinė ir politinė sistema, susijusi su prekyba žmonėmis, apima vidaus ir išorės aspektus, ir pripažįsta, kad kova su prekyba žmonėmis – sunkiu žmogaus teisių pažeidimu – yra aiškus ES išorės veiksmų tikslas; taip pat pabrėžia, kad Europos Sąjungoje vykdomos prekybos žmonėmis aukų kilmės ir tranzito šalys dažnai būna ES nepriklausančios šalys ir kad ši prekyba, kaip neteisėta tarpvalstybinė veikla, yra svarbi bendradarbiavimo su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis sritis; šiuo klausimu palankiai vertina tai, kad Tarybos prašymu Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) parengė informacijos apie prioritetiniuose regionuose ir šalyse vykdytą kovos su prekyba žmonėmis veiklą rinkinį ir sąrašą, į kurį įtrauktos ES ir valstybių narių priemonės ir dokumentai, įskaitant išorės politiką, kurią vykdant kovojama su prekyba žmonėmis ir šioje srityje įgyvendinami ES ir valstybių narių finansuojami projektai; ragina valstybes nares kovos su prekyba žmonėmis srityje bendradarbiauti su Komisija ir EIVT;

| 13. | mano, kad prieglobsčio prašytojai, pabėgėliai ir migrantai yra ypač neapsaugoti nuo prekybos žmonėmis ir kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas prekybai moterimis, vaikais ir kitų pažeidžiamų grupių asmenimis; ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti vis didesnio atvykstančių pabėgėlių skaičiaus ir prekybos žmonėmis sąsają; ragina valstybes nares aktyviau bendradarbiaujant, be kita ko, migrantų antplūdžio valdymo centruose, nustatyti galimas aukas ir visomis priemonėmis kovoti su prekiautojais žmonėmis ir neteisėto žmonių gabenimo tarpininkais, be kita ko, gerinant duomenų rinkimą ir užtikrinant, kad būtų laikomasi esamų apsaugos standartų; primena ES agentūrų ir tinklų vaidmenį ankstyvo aukų nustatymo prie ES sienų ir kovos su prekyba žmonėmis srityse, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikalingas geresnis Europolo, Eurojusto, nacionalinių valdžios institucijų ir trečiųjų šalių bendradarbiavimas, taip pat ir naudojant ECRIS; ragina TVR agentūroms skirti daugiau išteklių, kad jos galėtų skirti mokymus lyčių klausimais baigusius agentūrų pareigūnus, ypač valstybėse narėse, susiduriančiose su didesniais mišriais migrantų srautais; pabrėžia, kad darbotvarkėje bendrais bruožais išdėstyta naujoji migrantų antplūdžio vietos sąvoka turėtų būti taikoma ne tik greitam duomenų tvarkymui ir vėluojančių procesų likvidavimui – ji turi apimti ir proporcingą kovos su prekyba žmonėmis elementą, skirtą galimoms aukoms veiksmingai nukreipti; |
| --- | --- |

13.

mano, kad prieglobsčio prašytojai, pabėgėliai ir migrantai yra ypač neapsaugoti nuo prekybos žmonėmis ir kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas prekybai moterimis, vaikais ir kitų pažeidžiamų grupių asmenimis; ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti vis didesnio atvykstančių pabėgėlių skaičiaus ir prekybos žmonėmis sąsają; ragina valstybes nares aktyviau bendradarbiaujant, be kita ko, migrantų antplūdžio valdymo centruose, nustatyti galimas aukas ir visomis priemonėmis kovoti su prekiautojais žmonėmis ir neteisėto žmonių gabenimo tarpininkais, be kita ko, gerinant duomenų rinkimą ir užtikrinant, kad būtų laikomasi esamų apsaugos standartų; primena ES agentūrų ir tinklų vaidmenį ankstyvo aukų nustatymo prie ES sienų ir kovos su prekyba žmonėmis srityse, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikalingas geresnis Europolo, Eurojusto, nacionalinių valdžios institucijų ir trečiųjų šalių bendradarbiavimas, taip pat ir naudojant ECRIS; ragina TVR agentūroms skirti daugiau išteklių, kad jos galėtų skirti mokymus lyčių klausimais baigusius agentūrų pareigūnus, ypač valstybėse narėse, susiduriančiose su didesniais mišriais migrantų srautais; pabrėžia, kad darbotvarkėje bendrais bruožais išdėstyta naujoji migrantų antplūdžio vietos sąvoka turėtų būti taikoma ne tik greitam duomenų tvarkymui ir vėluojančių procesų likvidavimui – ji turi apimti ir proporcingą kovos su prekyba žmonėmis elementą, skirtą galimoms aukoms veiksmingai nukreipti;

| 14. | ragina valstybes nares kritiškai įvertinti nacionalines pabėgėlių registravimo ir atitinkamas paslaugas bei priežiūros struktūras, kadangi ši asmenų grupė (visų pirma nelydimi nepilnamečiai) yra labai pažeidžiama nusikalstamų grupuočių išnaudojimui ir vėliau gali lengvai patekti į prekybos žmonėmis pinkles; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares kritiškai įvertinti nacionalines pabėgėlių registravimo ir atitinkamas paslaugas bei priežiūros struktūras, kadangi ši asmenų grupė (visų pirma nelydimi nepilnamečiai) yra labai pažeidžiama nusikalstamų grupuočių išnaudojimui ir vėliau gali lengvai patekti į prekybos žmonėmis pinkles;

| 15. | mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama translytėms aukoms, kurios dažnai patiria diskriminaciją, stigmatizaciją ir smurto grėsmę dėl savo lytinės tapatybės; laikosi nuomonės, kad translyčiai asmenys turėtų būti laikomi pažeidžiama grupe, nes jiems kyla itin didelis pavojus patekti į prekiautojų žmonėmis rankas; yra įsitikinęs, kad į šį pažeidžiamumo veiksnį turėtų būti atsižvelgiama valstybėms narėms vykdant individualų rizikos vertinimą, kad būtų užtikrinta, jog prekybos žmonėmis aukoms būtų suteikta tinkama apsauga ir priežiūra; ragina valstybes nares pareigūnams, kurie gali susidurti su prekybos žmonėmis aukomis arba potencialiomis aukomis, rengti tinkamus mokymus apie translyčių aukų ypatybes, kad jie galėtų iniciatyviau jas nustatyti ir pritaikyti pagalbos paslaugas jų poreikiams; |
| --- | --- |

15.

mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama translytėms aukoms, kurios dažnai patiria diskriminaciją, stigmatizaciją ir smurto grėsmę dėl savo lytinės tapatybės; laikosi nuomonės, kad translyčiai asmenys turėtų būti laikomi pažeidžiama grupe, nes jiems kyla itin didelis pavojus patekti į prekiautojų žmonėmis rankas; yra įsitikinęs, kad į šį pažeidžiamumo veiksnį turėtų būti atsižvelgiama valstybėms narėms vykdant individualų rizikos vertinimą, kad būtų užtikrinta, jog prekybos žmonėmis aukoms būtų suteikta tinkama apsauga ir priežiūra; ragina valstybes nares pareigūnams, kurie gali susidurti su prekybos žmonėmis aukomis arba potencialiomis aukomis, rengti tinkamus mokymus apie translyčių aukų ypatybes, kad jie galėtų iniciatyviau jas nustatyti ir pritaikyti pagalbos paslaugas jų poreikiams;

Lyčių aspekto taikymas prekybos žmonėmis prevencijos srityje

| 16. | pabrėžia, kad pagal direktyvos 11 straipsnį valstybės narės, bendradarbiaudamos su atitinkamomis paramos organizacijomis, privalo imtis būtinų priemonių, kad sukurtų tinkamus ankstyvo aukų nustatymo, pagalbos ir paramos joms mechanizmus; pabrėžia, kad būtina parengti mechanizmą, grindžiamą keturiomis esminėmis strategijomis: prevencija, baudžiamasis persekiojimas, aukų apsauga ir kelių lygmenų partneryste; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad pagal direktyvos 11 straipsnį valstybės narės, bendradarbiaudamos su atitinkamomis paramos organizacijomis, privalo imtis būtinų priemonių, kad sukurtų tinkamus ankstyvo aukų nustatymo, pagalbos ir paramos joms mechanizmus; pabrėžia, kad būtina parengti mechanizmą, grindžiamą keturiomis esminėmis strategijomis: prevencija, baudžiamasis persekiojimas, aukų apsauga ir kelių lygmenų partneryste;

| 17. | ragina valstybes nares kovoti su nebaudžiamumu, kriminalizuoti prekybą žmonėmis ir užtikrinti, kad nusikaltėliai būtų patraukti atsakomybėn ir kad būtų sugriežtintos sankcijos; todėl primygtinai ragina valstybes nares ratifikuoti visas atitinkamas tarptautines priemones, susitarimus ir teisinius įsipareigojimus, įskaitant Europos Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis, kurie padės kovą su prekyba žmonėmis padaryti veiksmingesnę, labiau koordinuotą ir nuoseklesnę; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares kovoti su nebaudžiamumu, kriminalizuoti prekybą žmonėmis ir užtikrinti, kad nusikaltėliai būtų patraukti atsakomybėn ir kad būtų sugriežtintos sankcijos; todėl primygtinai ragina valstybes nares ratifikuoti visas atitinkamas tarptautines priemones, susitarimus ir teisinius įsipareigojimus, įskaitant Europos Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis, kurie padės kovą su prekyba žmonėmis padaryti veiksmingesnę, labiau koordinuotą ir nuoseklesnę;

| 18. | ragina laikytis nuoseklaus požiūrio į baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus, susijusius su prekyba žmonėmis, o valstybes nares ragina aktyviau vykdyti tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą; todėl ragina valstybes nares vykdyti aktyvesnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su atitinkamomis ES agentūromis; |
| --- | --- |

18.

ragina laikytis nuoseklaus požiūrio į baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus, susijusius su prekyba žmonėmis, o valstybes nares ragina aktyviau vykdyti tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą; todėl ragina valstybes nares vykdyti aktyvesnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su atitinkamomis ES agentūromis;

| 19. | primena, kad moterys ir vaikai gali būti verčiami keisti seksualines paslaugas į apsaugą, kad išgyventų, galėtų tęsti savo migracijos maršrutą ir kad gautų baziniam išgyvenimui reikalingo maisto; pabrėžia, kad moterys ir vaikai, teikiantys seksualines paslaugas, kad išgyventų, nelaikomi prekybos žmonėmis aukomis ir todėl negali gauti reikiamos pagalbos; |
| --- | --- |

19.

primena, kad moterys ir vaikai gali būti verčiami keisti seksualines paslaugas į apsaugą, kad išgyventų, galėtų tęsti savo migracijos maršrutą ir kad gautų baziniam išgyvenimui reikalingo maisto; pabrėžia, kad moterys ir vaikai, teikiantys seksualines paslaugas, kad išgyventų, nelaikomi prekybos žmonėmis aukomis ir todėl negali gauti reikiamos pagalbos;

| 20. | pabrėžia, kad siekiant užkirsti kelią prekybai žmonėmis ir neteisėtam žmonių įvežimui svarbu sukurti teisėtos ir saugios moterų ir vaikų migracijos kanalus (pavyzdžiui, išduoti humanitarines vizas); pažymi, jog paskirties šalys taip pat turi užtikrinti, kad moterys migrantės, kurioms leista teisėtai būti paskirties šalyse, turėtų galimybę mokytis kalbų ir naudotis kitomis socialinės integracijos, visų pirma švietimo ir mokymo, priemonėmis, kad galėtų naudotis savo teisėmis kaip ir piliečiai; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad siekiant užkirsti kelią prekybai žmonėmis ir neteisėtam žmonių įvežimui svarbu sukurti teisėtos ir saugios moterų ir vaikų migracijos kanalus (pavyzdžiui, išduoti humanitarines vizas); pažymi, jog paskirties šalys taip pat turi užtikrinti, kad moterys migrantės, kurioms leista teisėtai būti paskirties šalyse, turėtų galimybę mokytis kalbų ir naudotis kitomis socialinės integracijos, visų pirma švietimo ir mokymo, priemonėmis, kad galėtų naudotis savo teisėmis kaip ir piliečiai;

| 21. | ragina valstybes nares taikyti tinkamai parengtą pokalbių su aukomis metodiką, kuri padėtų tiksliai išsiaiškinti faktus nesukeliant psichologinio spaudimo aukoms, kurios ir taip yra įbaugintos ir sutrikusios; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares taikyti tinkamai parengtą pokalbių su aukomis metodiką, kuri padėtų tiksliai išsiaiškinti faktus nesukeliant psichologinio spaudimo aukoms, kurios ir taip yra įbaugintos ir sutrikusios;

| 22. | pabrėžia, kad visos pastangos kovoti su prekyba žmonėmis turi darniai apimti ir baudžiamąjį persekiojimą, ir pareigą apsaugoti aukas; pažymi, kad parama aukoms vaidina svarbų vaidmenį apsaugant nuo prekybos žmonėmis, nes gerai remiamos aukos sugebės greičiau atsigauti po patirtos traumos, padės vykdyti nusikaltusių asmenų baudžiamąjį persekiojimą, parengti prevencijos programas ir paveikti politikos formavimą, taip pat išvengs pavojaus pakartotinai tapti prekybos žmonėmis aukomis; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad visos pastangos kovoti su prekyba žmonėmis turi darniai apimti ir baudžiamąjį persekiojimą, ir pareigą apsaugoti aukas; pažymi, kad parama aukoms vaidina svarbų vaidmenį apsaugant nuo prekybos žmonėmis, nes gerai remiamos aukos sugebės greičiau atsigauti po patirtos traumos, padės vykdyti nusikaltusių asmenų baudžiamąjį persekiojimą, parengti prevencijos programas ir paveikti politikos formavimą, taip pat išvengs pavojaus pakartotinai tapti prekybos žmonėmis aukomis;

| 23. | pabrėžia, kad internetas atlieka svarbiausią vaidmenį didėjant prekybos žmonėmis mastui, taigi ir daugėjant problemų kovoje su šia sunkia organizuota nusikalstama veika; smerkia tai, kad internetu vis dažniau naudojamasi verbuojant aukas Europos Sąjungoje ir už jos ribų (joms siūlomas fiktyvus darbas), reklamuojant paslaugas, kurias teikia išnaudojamos aukos, ir nusikaltėlių tinklams keičiantis informacija; ragina valstybes nares užtikrinti, kad į tai būtų atsižvelgiama jų atitinkamose kovos su prekyba žmonėmis politikos priemonėse ir kad teisėsaugos pastangos kibernetinių technologijų srityje būtų sustiprintos atitinkama kompetencija lyčių klausimais, siekiant užkirsti kelią visoms šio nusikaltimo formoms ir veiksmingai su juo kovoti, visų pirma prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais srityje; pabrėžia, kad naujomis technologijomis, socialine žiniasklaida ir internetu taip pat turėtų būti naudojamasi siekiant skleisti geriausios praktikos pavyzdžius kovojant su prekyba žmonėmis ir padidinti informuotumą ir įspėti galima aukas apie prekybos žmonėmis riziką; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją išsamiau išnagrinėti interneto vaidmenį prekybos žmonėmis srityje ir nuolat tinkamai apie tai informuoti Parlamentą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad internetas atlieka svarbiausią vaidmenį didėjant prekybos žmonėmis mastui, taigi ir daugėjant problemų kovoje su šia sunkia organizuota nusikalstama veika; smerkia tai, kad internetu vis dažniau naudojamasi verbuojant aukas Europos Sąjungoje ir už jos ribų (joms siūlomas fiktyvus darbas), reklamuojant paslaugas, kurias teikia išnaudojamos aukos, ir nusikaltėlių tinklams keičiantis informacija; ragina valstybes nares užtikrinti, kad į tai būtų atsižvelgiama jų atitinkamose kovos su prekyba žmonėmis politikos priemonėse ir kad teisėsaugos pastangos kibernetinių technologijų srityje būtų sustiprintos atitinkama kompetencija lyčių klausimais, siekiant užkirsti kelią visoms šio nusikaltimo formoms ir veiksmingai su juo kovoti, visų pirma prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais srityje; pabrėžia, kad naujomis technologijomis, socialine žiniasklaida ir internetu taip pat turėtų būti naudojamasi siekiant skleisti geriausios praktikos pavyzdžius kovojant su prekyba žmonėmis ir padidinti informuotumą ir įspėti galima aukas apie prekybos žmonėmis riziką; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją išsamiau išnagrinėti interneto vaidmenį prekybos žmonėmis srityje ir nuolat tinkamai apie tai informuoti Parlamentą;

| 24. | apgailestauja, kad aukų nustatymas išlieka vienu iš sunkiausių ir labiausiai nebaigtų įgyvendinimo aspektų, tačiau pabrėžia, kad tai nesumažina valstybių narių atsakomybės, siekiant apsaugoti šiuos pažeidžiamus žmones; pabrėžia, kad dėl prievartinio ir apgaulingo nusikaltimo pobūdžio aukos gali nesugebėti atpažinti savo pažeidžiamumo; pabrėžia tai, kad veiksmai, kuriuos verčiamos atlikti prekybos žmonėmis aukos, tam tikrose valstybėse narėse yra nusikalstami, o tai iš dalies sumažina aukos ir institucijų tarpusavio pasitikėjimą; pažymi, kad Direktyva 2011/36/ES draudžia traukti baudžiamojon atsakomybėn prekybos žmonėmis aukas; ragina valstybes nares įgyvendinti direktyvos 11–17 straipsnius dėl pagalbos ir paramos prekybos žmonėmis aukoms atsižvelgiant į lyčių aspektą (visų pirma didinant prieglaudų aukoms skaičių ir stiprinant aukų reintegracijos į visuomenę programas) ir visapusiškai taikyti Direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, kad būtų galima užtikrinti tinkamą pagalbą ir paramą prekybos žmonėmis aukoms, įskaitant teisę gyventi toje valstybėje narėje, į kurią prekybos žmonėmis auka buvo parduota, ir galimybes patekti į tos valstybės narės darbo rinką; pabrėžia, kad šios nuostatos neturėtų būti susietos su sąlyga, kad aukos turi pateikti skundus ar bendradarbiauti vykdant nusikalstamos veikos tyrimą; ragina Komisiją stiprinti geriausios patirties aukų apsaugos srityje mainus; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad aukų nustatymas išlieka vienu iš sunkiausių ir labiausiai nebaigtų įgyvendinimo aspektų, tačiau pabrėžia, kad tai nesumažina valstybių narių atsakomybės, siekiant apsaugoti šiuos pažeidžiamus žmones; pabrėžia, kad dėl prievartinio ir apgaulingo nusikaltimo pobūdžio aukos gali nesugebėti atpažinti savo pažeidžiamumo; pabrėžia tai, kad veiksmai, kuriuos verčiamos atlikti prekybos žmonėmis aukos, tam tikrose valstybėse narėse yra nusikalstami, o tai iš dalies sumažina aukos ir institucijų tarpusavio pasitikėjimą; pažymi, kad Direktyva 2011/36/ES draudžia traukti baudžiamojon atsakomybėn prekybos žmonėmis aukas; ragina valstybes nares įgyvendinti direktyvos 11–17 straipsnius dėl pagalbos ir paramos prekybos žmonėmis aukoms atsižvelgiant į lyčių aspektą (visų pirma didinant prieglaudų aukoms skaičių ir stiprinant aukų reintegracijos į visuomenę programas) ir visapusiškai taikyti Direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, kad būtų galima užtikrinti tinkamą pagalbą ir paramą prekybos žmonėmis aukoms, įskaitant teisę gyventi toje valstybėje narėje, į kurią prekybos žmonėmis auka buvo parduota, ir galimybes patekti į tos valstybės narės darbo rinką; pabrėžia, kad šios nuostatos neturėtų būti susietos su sąlyga, kad aukos turi pateikti skundus ar bendradarbiauti vykdant nusikalstamos veikos tyrimą; ragina Komisiją stiprinti geriausios patirties aukų apsaugos srityje mainus;

| 25. | pabrėžia, kad nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir asmenys, kurie vykdo veiklą prekybos žmonėmis aukų apsaugos ir pagalbos joms srityje, neturėtų būti laikomi atsakingais už jokį nusikaltimą; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir asmenys, kurie vykdo veiklą prekybos žmonėmis aukų apsaugos ir pagalbos joms srityje, neturėtų būti laikomi atsakingais už jokį nusikaltimą;

| 26. | kritiškai vertina tai, kad naudojimasis prekybos žmonėmis aukų paslaugomis visose valstybėse narėse vis dar nėra laikomas nusikalstama veika, tačiau pripažįsta, kad yra sunku įrodyti turimus faktus teisminiame kontekste, ir mano, kad tai būtų svarbus žingsnis pripažįstant šio nusikaltimo rimtumą, kuriuo būtų užtikrinta reali prekybos žmonėmis prevencijos schema ir sustabdyta nebaudžiamumo kultūra; |
| --- | --- |

26.

kritiškai vertina tai, kad naudojimasis prekybos žmonėmis aukų paslaugomis visose valstybėse narėse vis dar nėra laikomas nusikalstama veika, tačiau pripažįsta, kad yra sunku įrodyti turimus faktus teisminiame kontekste, ir mano, kad tai būtų svarbus žingsnis pripažįstant šio nusikaltimo rimtumą, kuriuo būtų užtikrinta reali prekybos žmonėmis prevencijos schema ir sustabdyta nebaudžiamumo kultūra;

| 27. | ragina valstybes nares nustatyti griežtas baudžiamąsias sankcijas už prekybos žmonėmis, modernios vergijos ir išnaudojimo nusikaltimus; be to, ragina nustatyti, kad nusikalstama veika būtų laikomas sąmoningas naudojimasis paslaugomis, kurioms teikti pasitelkiamos prekybos žmonėmis aukos, įskaitant prostitucijos paslaugas teikiančias prekybos žmonėmis aukas, kitų asmenų išnaudojimas prostitucijos tikslams ar kitų formų seksualinis išnaudojimas, priverstinis darbas ar paslaugos, įskaitant elgetavimą, vergovę ar į vergovę panašią praktiką, priverstinė tarnystė, išnaudojimas įtraukiant į nusikalstamą veiką arba organų išėmimas; atkreipia dėmesį į tai, kad baudžiamojo persekiojimo ir apkaltinamųjų nuosprendžių už prekybą žmonėmis atvejų nacionaliniu lygmeniu esama nedaug; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares nustatyti griežtas baudžiamąsias sankcijas už prekybos žmonėmis, modernios vergijos ir išnaudojimo nusikaltimus; be to, ragina nustatyti, kad nusikalstama veika būtų laikomas sąmoningas naudojimasis paslaugomis, kurioms teikti pasitelkiamos prekybos žmonėmis aukos, įskaitant prostitucijos paslaugas teikiančias prekybos žmonėmis aukas, kitų asmenų išnaudojimas prostitucijos tikslams ar kitų formų seksualinis išnaudojimas, priverstinis darbas ar paslaugos, įskaitant elgetavimą, vergovę ar į vergovę panašią praktiką, priverstinė tarnystė, išnaudojimas įtraukiant į nusikalstamą veiką arba organų išėmimas; atkreipia dėmesį į tai, kad baudžiamojo persekiojimo ir apkaltinamųjų nuosprendžių už prekybą žmonėmis atvejų nacionaliniu lygmeniu esama nedaug;

| 28. | pažymi, kad pagrindinis informacijos šaltinis registruojant aukas yra policija, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia pakankamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių, įskaitant teisėsaugos institucijų darbuotojų tikslinį ir specializuotą mokymą, ir geresnės lyčių pusiausvyros tarp darbuotojų; pabrėžia, kad prekybos žmonėmis aukų registracija kalėjimuose ir sulaikymo centruose kai kuriose valstybėse narėse rodo sistemos ir joje dirbančių ekspertų žinių trūkumą; primygtinai reikalauja, kad ES valstybės narės veiksmingai taikytų kovos su prekyba žmonėmis teisės aktus ir taip pat pabrėžia, kad siekiant geriau nustatyti aukas ir subtilius prekybos žmonėmis būdus baudžiamosios teisenos sistemoje daugiau dėmesio reikėtų skirti išnaudojimą skatinantiems veiksniams ir teisės taikymui; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad pagal Reglamentą (ES) 2015/2219 CEPOL turėtų skatinti teisėsaugą apskritai laikytis pagrindinių teisių, įskaitant aukų teises, paramą joms ir jų apsaugą, ir šias teises suprasti; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad pagrindinis informacijos šaltinis registruojant aukas yra policija, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia pakankamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių, įskaitant teisėsaugos institucijų darbuotojų tikslinį ir specializuotą mokymą, ir geresnės lyčių pusiausvyros tarp darbuotojų; pabrėžia, kad prekybos žmonėmis aukų registracija kalėjimuose ir sulaikymo centruose kai kuriose valstybėse narėse rodo sistemos ir joje dirbančių ekspertų žinių trūkumą; primygtinai reikalauja, kad ES valstybės narės veiksmingai taikytų kovos su prekyba žmonėmis teisės aktus ir taip pat pabrėžia, kad siekiant geriau nustatyti aukas ir subtilius prekybos žmonėmis būdus baudžiamosios teisenos sistemoje daugiau dėmesio reikėtų skirti išnaudojimą skatinantiems veiksniams ir teisės taikymui; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad pagal Reglamentą (ES) 2015/2219 CEPOL turėtų skatinti teisėsaugą apskritai laikytis pagrindinių teisių, įskaitant aukų teises, paramą joms ir jų apsaugą, ir šias teises suprasti;

| 29. | ragina Europolą ir nacionalines policijos pajėgas teikti daugiau svarbos ir sutelkti daugiau išteklių siekiant vykdyti asmenų, tarpininkaujančių prekyboje žmonėmis, baudžiamąjį persekiojimą, ypatingą dėmesį skiriant tiek policijos pajėgų, tiek plačiosios visuomenės informuotumo apie naujas prekybos žmonėmis formas didinimui; |
| --- | --- |

29.

ragina Europolą ir nacionalines policijos pajėgas teikti daugiau svarbos ir sutelkti daugiau išteklių siekiant vykdyti asmenų, tarpininkaujančių prekyboje žmonėmis, baudžiamąjį persekiojimą, ypatingą dėmesį skiriant tiek policijos pajėgų, tiek plačiosios visuomenės informuotumo apie naujas prekybos žmonėmis formas didinimui;

| 30. | ragina Europolą ir valstybes nares stiprinti kovos su verbuotojais veiksmus taikant iniciatyvų požiūrį arba remiantis aukos parodymais pagal Direktyvos 2011/36/ES 9 straipsnį; pabrėžia, kad verbuotojai naudojasi įvairiais kanalais, įskaitant socialinius tinklus ir interneto svetaines (internetines įdarbinimo agentūras); ragina Komisiją išplėsti Europolo ES internetinės informacijos žymėjimo padalinio (IRU) įgaliojimus kovojant su prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

30.

ragina Europolą ir valstybes nares stiprinti kovos su verbuotojais veiksmus taikant iniciatyvų požiūrį arba remiantis aukos parodymais pagal Direktyvos 2011/36/ES 9 straipsnį; pabrėžia, kad verbuotojai naudojasi įvairiais kanalais, įskaitant socialinius tinklus ir interneto svetaines (internetines įdarbinimo agentūras); ragina Komisiją išplėsti Europolo ES internetinės informacijos žymėjimo padalinio (IRU) įgaliojimus kovojant su prekyba žmonėmis;

| 31. | ragina Komisiją įvertinti valstybių narių ir Europolo bendradarbiavimo veiksmingumą kovojant su prekyba žmonėmis; pabrėžia, kad svarbu, jog visos valstybės narės nuolat keistųsi šiuo tikslu naudojamų Europos duomenų bazių duomenimis ir jas pildytų, įskaitant Europolo duomenų bazes „Focal Point Phoenix“ ir „Focal Point Twins“; pabrėžia, kad būtina, jog sienos ir pakrantės apsaugos pareigūnai turėtų prieigą prie Europolo duomenų bazių; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją įvertinti valstybių narių ir Europolo bendradarbiavimo veiksmingumą kovojant su prekyba žmonėmis; pabrėžia, kad svarbu, jog visos valstybės narės nuolat keistųsi šiuo tikslu naudojamų Europos duomenų bazių duomenimis ir jas pildytų, įskaitant Europolo duomenų bazes „Focal Point Phoenix“ ir „Focal Point Twins“; pabrėžia, kad būtina, jog sienos ir pakrantės apsaugos pareigūnai turėtų prieigą prie Europolo duomenų bazių;

| 32. | pažymi, kad aukos patiria skirtingą išnaudojimą ir kad aukos nustatymo metodo, pasitelkiant kontrolinį rodiklių sąrašą, naudojimas gali trukdyti oficialiai nustatyti auką ir taip turėti įtakos aukų galimybei naudotis paslaugomis, pagalba ir apsauga; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad aukos patiria skirtingą išnaudojimą ir kad aukos nustatymo metodo, pasitelkiant kontrolinį rodiklių sąrašą, naudojimas gali trukdyti oficialiai nustatyti auką ir taip turėti įtakos aukų galimybei naudotis paslaugomis, pagalba ir apsauga;

| 33. | pabrėžia, kad siekiant paskatinti prekybos žmonėmis aukas kreiptis į institucijas ir pranešti apie savo padėtį (taip būtų galima geriau anksti nustatyti aukų tapatybę) turėtų būti iš dalies pakeisti įstatymai, kad pagal juos prekybos žmonėmis aukos būtų pripažįstamos teisių turėtojomis, kaip tai suprantama pagal teisę; pabrėžia, kad prekybos žmonėmis aukoms turėtų būti suteikta teisė naudotis pagalbos ir apsaugos priemonėmis; pažymi, kad būtina suteikti daugiau galių socialiniams ir sveikatos priežiūros darbuotojams, taip pat imigracijos tarnyboms, kad jie nustatytų, kas yra prekyba žmonėmis ir kokiems asmenims pagal įstatymą turi būti teikiama pagalba ir apsauga; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad siekiant paskatinti prekybos žmonėmis aukas kreiptis į institucijas ir pranešti apie savo padėtį (taip būtų galima geriau anksti nustatyti aukų tapatybę) turėtų būti iš dalies pakeisti įstatymai, kad pagal juos prekybos žmonėmis aukos būtų pripažįstamos teisių turėtojomis, kaip tai suprantama pagal teisę; pabrėžia, kad prekybos žmonėmis aukoms turėtų būti suteikta teisė naudotis pagalbos ir apsaugos priemonėmis; pažymi, kad būtina suteikti daugiau galių socialiniams ir sveikatos priežiūros darbuotojams, taip pat imigracijos tarnyboms, kad jie nustatytų, kas yra prekyba žmonėmis ir kokiems asmenims pagal įstatymą turi būti teikiama pagalba ir apsauga;

| 34. | ragina geriau įgyvendinti Direktyvos 2011/36/ES 8 straipsnį ir stebėti šio straipsnio įgyvendinimą, siekiant užtikrinti, kad prekybos žmonėmis aukos nebūtų persekiojamos ir joms nebūtų taikomos sankcijos; tai apima ir sankcijų netaikymą už prostituciją ir už neteisėtą atvykimą į tranzito ir paskirties šalis arba gyvenimą jose; |
| --- | --- |

34.

ragina geriau įgyvendinti Direktyvos 2011/36/ES 8 straipsnį ir stebėti šio straipsnio įgyvendinimą, siekiant užtikrinti, kad prekybos žmonėmis aukos nebūtų persekiojamos ir joms nebūtų taikomos sankcijos; tai apima ir sankcijų netaikymą už prostituciją ir už neteisėtą atvykimą į tranzito ir paskirties šalis arba gyvenimą jose;

| 35. | susirūpinęs pažymi, jog akivaizdu, kad kai kurios prekybos žmonėmis aukos suimamos ir išsiunčiamos, joms neleidžiama ir nepadedama pasinaudoti savo, kaip aukų, teisėmis ir nesuteikiama reikiamos pagalbos, nors taip turėtų būti pagal Direktyvą 2004/81/EB; |
| --- | --- |

35.

susirūpinęs pažymi, jog akivaizdu, kad kai kurios prekybos žmonėmis aukos suimamos ir išsiunčiamos, joms neleidžiama ir nepadedama pasinaudoti savo, kaip aukų, teisėmis ir nesuteikiama reikiamos pagalbos, nors taip turėtų būti pagal Direktyvą 2004/81/EB;

| 36. | ragina Komisiją, remiantis geriausia praktika, parengti gaires, skirtas plėtoti ir integruoti kompetenciją lyčių klausimais į teisėsaugos institucijų darbą visoje ES; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją, remiantis geriausia praktika, parengti gaires, skirtas plėtoti ir integruoti kompetenciją lyčių klausimais į teisėsaugos institucijų darbą visoje ES;

| 37. | ragina valstybes nares bendradarbiauti rengiant geresnes gaires, kaip nustatyti prekybos žmonėmis aukas; šios gairės padėtų konsulinėms tarnyboms ir sienos apsaugos pareigūnams atlikti šią užduotį; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares bendradarbiauti rengiant geresnes gaires, kaip nustatyti prekybos žmonėmis aukas; šios gairės padėtų konsulinėms tarnyboms ir sienos apsaugos pareigūnams atlikti šią užduotį;

| 38. | pabrėžia lėšų srautų nustatymo svarbą – tai yra viena iš pagrindinių strategijų tiriant nusikalstamų tinklų, kurie pelnosi iš prekybos žmonėmis, veiklą ir vykdant dėl jos baudžiamąjį persekiojimą, ir ragina Europolą ir Eurojustą sustiprinti savo pajėgumus kovos su prekyba žmonėmis srityje; ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su Europolu ir tarpusavyje, kad būtų išnagrinėti prekybos žmonėmis atvejų finansiniai ir pinigų plovimo aspektai; pabrėžia, jog valstybės narės turėtų stiprinti bendradarbiavimą, kad būtų įšaldytas ir konfiskuotas prekybos žmonėmis veikloje dalyvaujančių asmenų turtas, kadangi tai galėtų būti veiksmingas būdas prekybą žmonėmis iš „mažos rizikos – didelio pelno“ verslo paversti „didelės rizikos – mažo pelno“ verslu; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares efektyviau naudotis visomis esamomis priemonėmis, pvz., teismų sprendimų tarpusavio pripažinimu, bendromis tyrimo grupėmis ir Europos tyrimo orderiu; mano, kad konfiskuotas asmenų, nuteistų už prekybos žmonėmis nusikaltimus, turtas turėtų būti panaudotas prekybos žmonėmis aukų paramai ir žalos atlyginimui; pažymi, kad iš prekybos žmonėmis ir išnaudojimo surinktomis didelėmis pinigų sumomis finansuojami kiti rimti nusikaltimai; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia lėšų srautų nustatymo svarbą – tai yra viena iš pagrindinių strategijų tiriant nusikalstamų tinklų, kurie pelnosi iš prekybos žmonėmis, veiklą ir vykdant dėl jos baudžiamąjį persekiojimą, ir ragina Europolą ir Eurojustą sustiprinti savo pajėgumus kovos su prekyba žmonėmis srityje; ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su Europolu ir tarpusavyje, kad būtų išnagrinėti prekybos žmonėmis atvejų finansiniai ir pinigų plovimo aspektai; pabrėžia, jog valstybės narės turėtų stiprinti bendradarbiavimą, kad būtų įšaldytas ir konfiskuotas prekybos žmonėmis veikloje dalyvaujančių asmenų turtas, kadangi tai galėtų būti veiksmingas būdas prekybą žmonėmis iš „mažos rizikos – didelio pelno“ verslo paversti „didelės rizikos – mažo pelno“ verslu; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares efektyviau naudotis visomis esamomis priemonėmis, pvz., teismų sprendimų tarpusavio pripažinimu, bendromis tyrimo grupėmis ir Europos tyrimo orderiu; mano, kad konfiskuotas asmenų, nuteistų už prekybos žmonėmis nusikaltimus, turtas turėtų būti panaudotas prekybos žmonėmis aukų paramai ir žalos atlyginimui; pažymi, kad iš prekybos žmonėmis ir išnaudojimo surinktomis didelėmis pinigų sumomis finansuojami kiti rimti nusikaltimai;

| 39. | ragina Teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) agentūras, pvz., Eurojustą, Europolą, Pagrindinių teisių agentūrą, agentūrą FRONTEX, Europos policijos koledžą (CEPOL) ir Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO) parengti tvarią lyčių pusiausvyros gerinimo sprendimų, susijusių su prekybą žmonėmis, priėmimo procese programą; ragina paskelbti šių agentūrų duomenis apie jų valdybų ir personalo sudėtį pagal lytis, o tada turėtų vykti diskusijos su valstybėmis narėmis apie teisingo įdarbinimo ir paaukštinimo teisėsaugos ir sienų kontrolės tarnybose naudą; taip pat ragina tokias programas kaip Europolo „Female Factor“ TVR agentūrose, kuriose daugiausia dominuoja vyrai, vykdyti periodiškai, o ne vieną kartą; |
| --- | --- |

39.

ragina Teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) agentūras, pvz., Eurojustą, Europolą, Pagrindinių teisių agentūrą, agentūrą FRONTEX, Europos policijos koledžą (CEPOL) ir Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO) parengti tvarią lyčių pusiausvyros gerinimo sprendimų, susijusių su prekybą žmonėmis, priėmimo procese programą; ragina paskelbti šių agentūrų duomenis apie jų valdybų ir personalo sudėtį pagal lytis, o tada turėtų vykti diskusijos su valstybėmis narėmis apie teisingo įdarbinimo ir paaukštinimo teisėsaugos ir sienų kontrolės tarnybose naudą; taip pat ragina tokias programas kaip Europolo „Female Factor“ TVR agentūrose, kuriose daugiausia dominuoja vyrai, vykdyti periodiškai, o ne vieną kartą;

| 40. | primena, kad specialistų ir pareigūnų mokymas yra labai svarbus siekiant anksti nustatyti galimas aukas ir užkirsti kelią nusikaltimams; todėl ragina valstybes nares visapusiškai taikyti Direktyvos 2011/36/ES 18 straipsnio 3 dalį ir keistis geriausia patirtimi, visų pirma kuriant su lyčių aspektu susijusias mokymo programas asmenims, kurie pagal tarnybines pareigas tiesiogiai bendrauja su prekybos žmonėmis aukomis, įskaitant policijos ir kitų saugumo pajėgų pareigūnus, sienos apsaugos pareigūnus, teisėjus, teismo pareigūnus, teisininkus ir kitų teisminių institucijų darbuotojus, tiesiogiai su aukomis susiduriančius medicinos ir socialinius darbuotojus bei psichologijos konsultantus; pabrėžia, kad mokymai turėtų apimti smurto ir išnaudojimo dėl lyties suvokimo ugdymą, aukų nustatymą, oficialią nustatymo procedūrą ir tinkamą pagalbą aukoms atsižvelgiant į jų lytį; |
| --- | --- |

40.

primena, kad specialistų ir pareigūnų mokymas yra labai svarbus siekiant anksti nustatyti galimas aukas ir užkirsti kelią nusikaltimams; todėl ragina valstybes nares visapusiškai taikyti Direktyvos 2011/36/ES 18 straipsnio 3 dalį ir keistis geriausia patirtimi, visų pirma kuriant su lyčių aspektu susijusias mokymo programas asmenims, kurie pagal tarnybines pareigas tiesiogiai bendrauja su prekybos žmonėmis aukomis, įskaitant policijos ir kitų saugumo pajėgų pareigūnus, sienos apsaugos pareigūnus, teisėjus, teismo pareigūnus, teisininkus ir kitų teisminių institucijų darbuotojus, tiesiogiai su aukomis susiduriančius medicinos ir socialinius darbuotojus bei psichologijos konsultantus; pabrėžia, kad mokymai turėtų apimti smurto ir išnaudojimo dėl lyties suvokimo ugdymą, aukų nustatymą, oficialią nustatymo procedūrą ir tinkamą pagalbą aukoms atsižvelgiant į jų lytį;

| 41. | ragina plačiau rengti ir skleisti informuotumo didinimo leidinius, siekiant didinti įvairių profesijų darbuotojų žinias, kaip antai „Konsulinių bei diplomatinių įstaigų personalui skirtas vadovas, kaip padėti prekybos žmonėmis aukoms ir jas apsaugoti“ (19); |
| --- | --- |

41.

ragina plačiau rengti ir skleisti informuotumo didinimo leidinius, siekiant didinti įvairių profesijų darbuotojų žinias, kaip antai „Konsulinių bei diplomatinių įstaigų personalui skirtas vadovas, kaip padėti prekybos žmonėmis aukoms ir jas apsaugoti“ (19);

| 42. | pripažįsta, kad svarbu plėtoti ilgalaikius santykius tarp teisėsaugos institucijų, paslaugų teikėjų, įvairių suinteresuotųjų subjektų ir aukų, siekiant užmegzti pasitikėjimą ir taktiškai reaguoti į pastarųjų poreikius; pabrėžia, kad paramos organizacijoms reikalingas pakankamas finansavimas projektams vykdyti, ir reiškia susirūpinimą, kad daugelis, ypač moterų organizacijų, sunkiai verčiasi dėl sumažinto finansavimo; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta, kad svarbu plėtoti ilgalaikius santykius tarp teisėsaugos institucijų, paslaugų teikėjų, įvairių suinteresuotųjų subjektų ir aukų, siekiant užmegzti pasitikėjimą ir taktiškai reaguoti į pastarųjų poreikius; pabrėžia, kad paramos organizacijoms reikalingas pakankamas finansavimas projektams vykdyti, ir reiškia susirūpinimą, kad daugelis, ypač moterų organizacijų, sunkiai verčiasi dėl sumažinto finansavimo;

| 43. | pabrėžia, kad Komisijos ir valstybių narių skiriamos lėšos turėtų atitekti tinkamiausiam paslaugų teikėjui, atsižvelgiant į aukų poreikius, įskaitant konkrečiai lyčiai ir vaikams būdingus reikalavimus, paslaugų teikėjo ekspertines žinias ir jo galimybes užtikrinti plataus masto ir ilgalaikę pagalbą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad Komisijos ir valstybių narių skiriamos lėšos turėtų atitekti tinkamiausiam paslaugų teikėjui, atsižvelgiant į aukų poreikius, įskaitant konkrečiai lyčiai ir vaikams būdingus reikalavimus, paslaugų teikėjo ekspertines žinias ir jo galimybes užtikrinti plataus masto ir ilgalaikę pagalbą ir priežiūrą;

| 44. | ragina valstybes nares į savo iniciatyvas aktyviai įtraukti socialinius partnerius, privačiojo sektoriaus atstovus, profesines sąjungas ir pilietinę visuomenę, ypač prekybos žmonėmis ir pagalbos aukoms srityje veikiančias NVO, siekiant užkirsti kelią prekybai žmonėmis, visų pirma išnaudojimo darbe srityje, taip pat nustatant aukas ir vykdant informuotumo didinimo veiklą; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares į savo iniciatyvas aktyviai įtraukti socialinius partnerius, privačiojo sektoriaus atstovus, profesines sąjungas ir pilietinę visuomenę, ypač prekybos žmonėmis ir pagalbos aukoms srityje veikiančias NVO, siekiant užkirsti kelią prekybai žmonėmis, visų pirma išnaudojimo darbe srityje, taip pat nustatant aukas ir vykdant informuotumo didinimo veiklą;

| 45. | pažymi, kad nors seksualinis išnaudojimas yra neteisėtas visose valstybėse narėse, tai neužkerta kelio prekybai žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2011/92/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija ir sustiprinti policijos ir teisminių institucijų bendradarbiavimą siekiant užkirsti kelią seksualiniam vaikų išnaudojimui ir su juo kovoti; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, ištirti, kaip seksualinių paslaugų paklausa skatina prekybą žmonėmis, įskaitant prekybą vaikais, ir kokiu būdu būtų galima geriausiai sumažinti paklausą; atsižvelgdamas į tai primena valstybių narių prievolę ypatingą dėmesį skirti prekybos žmonėmis aukomis tapusiems vaikams, įskaitant nelydimus nepilnamečius iš trečiųjų šalių, teikti vaikams specialią apsaugą baudžiamuosiuose procesuose ir vaiko interesus visada laikyti svarbiausiais; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad nors seksualinis išnaudojimas yra neteisėtas visose valstybėse narėse, tai neužkerta kelio prekybai žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2011/92/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija ir sustiprinti policijos ir teisminių institucijų bendradarbiavimą siekiant užkirsti kelią seksualiniam vaikų išnaudojimui ir su juo kovoti; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, ištirti, kaip seksualinių paslaugų paklausa skatina prekybą žmonėmis, įskaitant prekybą vaikais, ir kokiu būdu būtų galima geriausiai sumažinti paklausą; atsižvelgdamas į tai primena valstybių narių prievolę ypatingą dėmesį skirti prekybos žmonėmis aukomis tapusiems vaikams, įskaitant nelydimus nepilnamečius iš trečiųjų šalių, teikti vaikams specialią apsaugą baudžiamuosiuose procesuose ir vaiko interesus visada laikyti svarbiausiais;

| 46. | pažymi, kad duomenys apie prekybą vaikais turėtų būti renkami atsižvelgiant į bendrą šio nusikalstamo reiškinio apibrėžtį; taip pat pažymi, kad kai kurios valstybės narės prekybą vaikais laiko atskira išnaudojimo forma, o kitos prekybos vaikais aukas įtraukia į duomenis apie suaugusiuosius, taip nesudaroma galimybė surinkti išsamią žvalgybinę informaciją ir apibrėžti, kokias tiriamąsias priemones geriausia taikyti ES lygiu; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad duomenys apie prekybą vaikais turėtų būti renkami atsižvelgiant į bendrą šio nusikalstamo reiškinio apibrėžtį; taip pat pažymi, kad kai kurios valstybės narės prekybą vaikais laiko atskira išnaudojimo forma, o kitos prekybos vaikais aukas įtraukia į duomenis apie suaugusiuosius, taip nesudaroma galimybė surinkti išsamią žvalgybinę informaciją ir apibrėžti, kokias tiriamąsias priemones geriausia taikyti ES lygiu;

| 47. | pabrėžia, kad pagal direktyvos 23 straipsnio 2 dalį Komisija įpareigota iki 2016 m, pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintas poveikis, kurį daro esami nacionalinės teisės aktai dėl naudojimosi seksualinėmis paslaugomis, žinant, kad asmuo yra ar buvo prekybos žmonėmis auka, kriminalizavimo, ir būtinybė imtis tolesnių veiksmų; pabrėžia, kad Komisija turėtų remtis ne vien valstybės narės ataskaitomis – teisės aktų laikymąsi ji turėtų vertinti ir palaikydama ryšius su pilietine visuomene ir kitais atitinkamais organais, pvz., Europos Tarybos kovos su prekyba žmonėmis ekspertų grupe (GRETA), taip pat atsižvelgdama į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) specialiojo įgaliotinio prekybos žmonėmis klausimais ir JT specialiojo pranešėjo prekybos žmonėmis ir šiuolaikinių vergijos formų klausimais ataskaitas apie konkrečias šalis; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad pagal direktyvos 23 straipsnio 2 dalį Komisija įpareigota iki 2016 m, pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintas poveikis, kurį daro esami nacionalinės teisės aktai dėl naudojimosi seksualinėmis paslaugomis, žinant, kad asmuo yra ar buvo prekybos žmonėmis auka, kriminalizavimo, ir būtinybė imtis tolesnių veiksmų; pabrėžia, kad Komisija turėtų remtis ne vien valstybės narės ataskaitomis – teisės aktų laikymąsi ji turėtų vertinti ir palaikydama ryšius su pilietine visuomene ir kitais atitinkamais organais, pvz., Europos Tarybos kovos su prekyba žmonėmis ekspertų grupe (GRETA), taip pat atsižvelgdama į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) specialiojo įgaliotinio prekybos žmonėmis klausimais ir JT specialiojo pranešėjo prekybos žmonėmis ir šiuolaikinių vergijos formų klausimais ataskaitas apie konkrečias šalis;

| 48. | pažymi, kad trūksta bendro valstybių narių supratimo apie tai, iš ko susideda išnaudojimo paklausa, ir ragina Komisiją bei valstybes nares pasiūlyti gaires, kaip pagal Šiaurės šalių modelį būtų galima bausti klientą, kartu didinant informuotumą apie visų formų prekybą žmonėmis ir ypač seksualinį išnaudojimą, ir didinti kitų formų išnaudojimo, pvz., išnaudojimo buityje, matomumą; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad trūksta bendro valstybių narių supratimo apie tai, iš ko susideda išnaudojimo paklausa, ir ragina Komisiją bei valstybes nares pasiūlyti gaires, kaip pagal Šiaurės šalių modelį būtų galima bausti klientą, kartu didinant informuotumą apie visų formų prekybą žmonėmis ir ypač seksualinį išnaudojimą, ir didinti kitų formų išnaudojimo, pvz., išnaudojimo buityje, matomumą;

| 49. | pažymi, kad tam tikrų grupių asmenys yra pažeidžiamesni, todėl jiems kyla konkreti rizika tapti prekybos žmonėmis aukomis; tačiau apgailestauja dėl to, kad prekyba žmonėmis vyksta, nes yra didelė išnaudojant žmones pagamintų produktų ir teikiamų paslaugų paklausa, ir išnaudojimas yra labai pelninga organizuoto nusikalstamumo forma; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad tam tikrų grupių asmenys yra pažeidžiamesni, todėl jiems kyla konkreti rizika tapti prekybos žmonėmis aukomis; tačiau apgailestauja dėl to, kad prekyba žmonėmis vyksta, nes yra didelė išnaudojant žmones pagamintų produktų ir teikiamų paslaugų paklausa, ir išnaudojimas yra labai pelninga organizuoto nusikalstamumo forma;

| 50. | atkreipia dėmesį į duomenis, patvirtinančius lytinių paslaugų pirkimo kriminalizavimo atgrasomąjį poveikį Švedijoje; pabrėžia norminį šio reglamentavimo modelio poveikį ir jo teikiamas galimybes keisti visuomenės požiūrį siekiant sumažinti bendrą prekybos žmonėmis aukų paslaugų paklausą; |
| --- | --- |

50.

atkreipia dėmesį į duomenis, patvirtinančius lytinių paslaugų pirkimo kriminalizavimo atgrasomąjį poveikį Švedijoje; pabrėžia norminį šio reglamentavimo modelio poveikį ir jo teikiamas galimybes keisti visuomenės požiūrį siekiant sumažinti bendrą prekybos žmonėmis aukų paslaugų paklausą;

| 51. | ragina valstybes nares, siekiant sumažinti prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu paklausą, visapusiškai įgyvendinti direktyvos 18 straipsnio 4 dalį ir parengti konkrečias strategijas, tokias kaip pasitraukimo programa, sistema, kaip įgalinti įsitraukusiuosius į prostituciją ir apsaugoti jų teises bei sumažinti pažeidžiamumą būti išnaudojamiems, taip pat kampanijos, vykdomos siekiant mažinti prekybos žmonėmis aukų teikiamų seksualinių paslaugų paklausą, ir kartu pažymi, kad prostitucijos reglamentavimas yra valstybių narių kompetencija; ragina Komisiją toliau aiškintis lytinių paslaugų paklausos sąsajas su prekyba žmonėmis; mano, kad paklausą sumažinti galima teisės aktais, kuriais baudžiamoji našta būtų perkeliama tiems, kurie perka prekybos žmonėmis aukų teikiamas seksualines paslaugas, o ne tiems, kurie jas parduoda; |
| --- | --- |

51.

ragina valstybes nares, siekiant sumažinti prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu paklausą, visapusiškai įgyvendinti direktyvos 18 straipsnio 4 dalį ir parengti konkrečias strategijas, tokias kaip pasitraukimo programa, sistema, kaip įgalinti įsitraukusiuosius į prostituciją ir apsaugoti jų teises bei sumažinti pažeidžiamumą būti išnaudojamiems, taip pat kampanijos, vykdomos siekiant mažinti prekybos žmonėmis aukų teikiamų seksualinių paslaugų paklausą, ir kartu pažymi, kad prostitucijos reglamentavimas yra valstybių narių kompetencija; ragina Komisiją toliau aiškintis lytinių paslaugų paklausos sąsajas su prekyba žmonėmis; mano, kad paklausą sumažinti galima teisės aktais, kuriais baudžiamoji našta būtų perkeliama tiems, kurie perka prekybos žmonėmis aukų teikiamas seksualines paslaugas, o ne tiems, kurie jas parduoda;

| 52. | ragina ES atkreipti dėmesį į naujų formų prekybą žmonėmis ir žmonių išnaudojimą, įskaitant reprodukcinį išnaudojimą ir prekybą naujagimiais, ir iškelti juos aikštėn; |
| --- | --- |

52.

ragina ES atkreipti dėmesį į naujų formų prekybą žmonėmis ir žmonių išnaudojimą, įskaitant reprodukcinį išnaudojimą ir prekybą naujagimiais, ir iškelti juos aikštėn;

| 53. | susirūpinęs pažymi, kad tik labai nedaug valstybių narių yra nustačiusios aiškias paklausos mažinimo programas, ir kad, apskritai, jose daugiausia dėmesio skiriama tik prekybai žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu; ragina valstybes nares parengti visų tipų prekybos žmonėmis paklausos mažinimo programas; |
| --- | --- |

53.

susirūpinęs pažymi, kad tik labai nedaug valstybių narių yra nustačiusios aiškias paklausos mažinimo programas, ir kad, apskritai, jose daugiausia dėmesio skiriama tik prekybai žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu; ragina valstybes nares parengti visų tipų prekybos žmonėmis paklausos mažinimo programas;

| 54. | pažymi, kad fiktyvi santuoka tam tikromis aplinkybėmis gali būti laikoma prekyba žmonėmis, jeigu joje yra prievartos arba išnaudojimo elementas, be to, labiau tikėtina, kad aukomis taps moterys ir mergaitės; |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad fiktyvi santuoka tam tikromis aplinkybėmis gali būti laikoma prekyba žmonėmis, jeigu joje yra prievartos arba išnaudojimo elementas, be to, labiau tikėtina, kad aukomis taps moterys ir mergaitės;

| 55. | pabrėžia, kad pastangos siekiant didinti lyčių lygybę padeda užkirsti kelią prekybai žmonėmis, todėl turėtų būti numatytos strategijos dėl moterims ir mergaitėms skirtų švietimo ir įgalinimo programų, siekiant sustiprinti jų padėtį visuomenėje ir sumažinti jų pažeidžiamumą tapti prekybos žmonėmis aukomis; ragina valstybes nares imtis iniciatyvesnių prevencinių veiksmų, pavyzdžiui, informacijos ir informuotumo didinimo kampanijos, konkrečiai vyrams skirti mokymai, tiksliniai seminarai pažeidžiamose grupėse ir švietimo veikla mokyklose, įskaitant lygybės skatinimą, kovą su seksistiniais stereotipais ir smurtu dėl lyties, kadangi lygios galimybės turėtų būti visos visuomenės siekis; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad pastangos siekiant didinti lyčių lygybę padeda užkirsti kelią prekybai žmonėmis, todėl turėtų būti numatytos strategijos dėl moterims ir mergaitėms skirtų švietimo ir įgalinimo programų, siekiant sustiprinti jų padėtį visuomenėje ir sumažinti jų pažeidžiamumą tapti prekybos žmonėmis aukomis; ragina valstybes nares imtis iniciatyvesnių prevencinių veiksmų, pavyzdžiui, informacijos ir informuotumo didinimo kampanijos, konkrečiai vyrams skirti mokymai, tiksliniai seminarai pažeidžiamose grupėse ir švietimo veikla mokyklose, įskaitant lygybės skatinimą, kovą su seksistiniais stereotipais ir smurtu dėl lyties, kadangi lygios galimybės turėtų būti visos visuomenės siekis;

| 56. | pabrėžia informuotumo didinimo programos svarbą šviečiant vartotojus rinktis tokių bendrovių produktus, kurių tiekimo grandinėse nėra naudojamasi priverčiamuoju darbu, tačiau pažymi, kad vien to negana siekiant sumažinti prekybos žmonėmis paklausą; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia informuotumo didinimo programos svarbą šviečiant vartotojus rinktis tokių bendrovių produktus, kurių tiekimo grandinėse nėra naudojamasi priverčiamuoju darbu, tačiau pažymi, kad vien to negana siekiant sumažinti prekybos žmonėmis paklausą;

| 57. | pažymi, kad pagal Direktyvą 2009/52/EB jau dabar darbdaviams draudžiama naudotis trečiųjų šalių piliečių, neturinčių leidimo gyventi ES statuso, darbu ar paslaugomis, žinant, kad jie yra prekybos žmonėmis aukos; pripažįsta, kad prekybos žmonėmis aukomis tapę ES piliečiai nepatenka į šių teisės aktų taikymo sritį; ragina valstybes nares užtikrinti, kad prekybos žmonėmis aukomis tapę ES piliečiai nacionalinės teisės aktais būtų apsaugoti nuo išnaudojimo darbe ir būtų nustatytos atitinkamos sankcijos; |
| --- | --- |

57.

pažymi, kad pagal Direktyvą 2009/52/EB jau dabar darbdaviams draudžiama naudotis trečiųjų šalių piliečių, neturinčių leidimo gyventi ES statuso, darbu ar paslaugomis, žinant, kad jie yra prekybos žmonėmis aukos; pripažįsta, kad prekybos žmonėmis aukomis tapę ES piliečiai nepatenka į šių teisės aktų taikymo sritį; ragina valstybes nares užtikrinti, kad prekybos žmonėmis aukomis tapę ES piliečiai nacionalinės teisės aktais būtų apsaugoti nuo išnaudojimo darbe ir būtų nustatytos atitinkamos sankcijos;

| 58. | primena, kad Europolo duomenimis 2015 m. po atvykimo į ES dingo be žinios maždaug 10 000 nelydimų vaikų ir kad šie vaikai galėjo tapti prekybos žmonėmis aukomis ir patirti visokį išnaudojimą ir prievartą; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti prieglobsčio teisės aktų paketą ir registruoti atvykusius vaikus, siekiant užtikrinti, kad jie būtų įtraukti į vaikų apsaugos sistemas; ragina valstybes aktyviau keistis informacija siekiant geriau apsaugoti migrantų vaikus Europoje; |
| --- | --- |

58.

primena, kad Europolo duomenimis 2015 m. po atvykimo į ES dingo be žinios maždaug 10 000 nelydimų vaikų ir kad šie vaikai galėjo tapti prekybos žmonėmis aukomis ir patirti visokį išnaudojimą ir prievartą; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti prieglobsčio teisės aktų paketą ir registruoti atvykusius vaikus, siekiant užtikrinti, kad jie būtų įtraukti į vaikų apsaugos sistemas; ragina valstybes aktyviau keistis informacija siekiant geriau apsaugoti migrantų vaikus Europoje;

| 59. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad trūksta duomenų, susijusių su romų tautybės moterimis ir vaikais, kuriems gresia pavojus tapti prekybos žmonėmis priverstinio darbo ar paslaugų, įskaitant elgetavimą, tikslais aukomis; ragina Komisiją pateikti duomenis apie romų moteris ir vaikus, pripažintus prekybos žmonėmis aukomis, apie tai, kiek jų gavo aukoms skirtą pagalbą ir kokiose šalyse; |
| --- | --- |

59.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad trūksta duomenų, susijusių su romų tautybės moterimis ir vaikais, kuriems gresia pavojus tapti prekybos žmonėmis priverstinio darbo ar paslaugų, įskaitant elgetavimą, tikslais aukomis; ragina Komisiją pateikti duomenis apie romų moteris ir vaikus, pripažintus prekybos žmonėmis aukomis, apie tai, kiek jų gavo aukoms skirtą pagalbą ir kokiose šalyse;

| 60. | pabrėžia, kad priverstinė santuoka gali būti laikoma prekybos žmonėmis forma, jei joje esama aukos išnaudojimo elemento, ir ragina visas valstybes nares įtraukti šį aspektą; pabrėžia, kad išnaudojimas gali būti seksualinis (vedybinis prievartavimas, priverstinė prostitucija ar pornografija) arba ekonominis (darbas namuose ar priverstinis elgetavimas) ir kad priverstinė santuoka gali būti galutinis prekybos žmonėmis tikslas (parduoti auką kaip žmoną arba sudaryti santuoką naudojant prievartą); atkreipia dėmesį į tai, kad institucijoms sunku nustatyti tokią prekybą žmonėmis, nes ji vyksta privačioje erdvėje; ragina valstybes nares šioms aukoms teikti tinkamas prieglobsčio paslaugas; ragina Komisiją stiprinti geriausios patirties mainus šioje srityje; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad priverstinė santuoka gali būti laikoma prekybos žmonėmis forma, jei joje esama aukos išnaudojimo elemento, ir ragina visas valstybes nares įtraukti šį aspektą; pabrėžia, kad išnaudojimas gali būti seksualinis (vedybinis prievartavimas, priverstinė prostitucija ar pornografija) arba ekonominis (darbas namuose ar priverstinis elgetavimas) ir kad priverstinė santuoka gali būti galutinis prekybos žmonėmis tikslas (parduoti auką kaip žmoną arba sudaryti santuoką naudojant prievartą); atkreipia dėmesį į tai, kad institucijoms sunku nustatyti tokią prekybą žmonėmis, nes ji vyksta privačioje erdvėje; ragina valstybes nares šioms aukoms teikti tinkamas prieglobsčio paslaugas; ragina Komisiją stiprinti geriausios patirties mainus šioje srityje;

| 61. | yra susirūpinęs dėl plintančio seksualinio viliojimo reiškinio; primena, kad jų aukos yra emociškai priklausomos, todėl vykdyti tyrimą dar sunkiau, nes jas nelengva nustatyti kaip prekybos žmonėmis aukas ir jos dažnai atsisako liudyti prieš savo suvedžiotojus; ragina Komisiją stiprinti geriausios patirties mainus šioje srityje; ragina valstybes nares įrengti specialias prieglobsčio vietas šioms aukoms ir užtikrinti, kad teisėsaugos ir teisminės institucijos pripažintų jų kaip aukų statusą, ypač tais atvejais, kai kalbama apie nepilnamečius asmenis, kad jie nebūtų stigmatizuojami dėl „netinkamo elgesio“; |
| --- | --- |

61.

yra susirūpinęs dėl plintančio seksualinio viliojimo reiškinio; primena, kad jų aukos yra emociškai priklausomos, todėl vykdyti tyrimą dar sunkiau, nes jas nelengva nustatyti kaip prekybos žmonėmis aukas ir jos dažnai atsisako liudyti prieš savo suvedžiotojus; ragina Komisiją stiprinti geriausios patirties mainus šioje srityje; ragina valstybes nares įrengti specialias prieglobsčio vietas šioms aukoms ir užtikrinti, kad teisėsaugos ir teisminės institucijos pripažintų jų kaip aukų statusą, ypač tais atvejais, kai kalbama apie nepilnamečius asmenis, kad jie nebūtų stigmatizuojami dėl „netinkamo elgesio“;

Pagalba ir parama aukoms bei jų apsauga atsižvelgiant į lyties aspektą

| 62. | reiškia susirūpinimą, kad ne visos aukos gali lengvai pasinaudoti paslaugomis arba apie jas žinoti; pabrėžia, kad būtina užtikrinti galimybę nediskriminuojant gauti paslaugas; |
| --- | --- |

62.

reiškia susirūpinimą, kad ne visos aukos gali lengvai pasinaudoti paslaugomis arba apie jas žinoti; pabrėžia, kad būtina užtikrinti galimybę nediskriminuojant gauti paslaugas;

| 63. | pažymi, kad prekybos žmonėmis aukoms reikia specializuotų paslaugų, įskaitant galimybę gauti saugų trumpalaikį ir ilgalaikį apgyvendinimą, naudotis liudytojų apsaugos programomis, naudotis sveikatos apsaugos ir konsultavimo, taip pat vertimo raštu ir žodžiu paslaugomis, teisinės gynybos priemonėmis, gauti kompensaciją, galimybes gauti išsilavinimą ir dalyvauti mokyme, įskaitant šalies, kurioje jie gyvena, kalbos mokymąsi, įdarbinimo galimybę, (re)integravimo, šeimos tarpininkavimo ir perkėlimo pagalbą, ir šios paslaugos turėtų būti teikiamos pritaikant jas kiekvienam atskiram atvejui, konkrečiai atsižvelgiant į lyties klausimą; |
| --- | --- |

63.

pažymi, kad prekybos žmonėmis aukoms reikia specializuotų paslaugų, įskaitant galimybę gauti saugų trumpalaikį ir ilgalaikį apgyvendinimą, naudotis liudytojų apsaugos programomis, naudotis sveikatos apsaugos ir konsultavimo, taip pat vertimo raštu ir žodžiu paslaugomis, teisinės gynybos priemonėmis, gauti kompensaciją, galimybes gauti išsilavinimą ir dalyvauti mokyme, įskaitant šalies, kurioje jie gyvena, kalbos mokymąsi, įdarbinimo galimybę, (re)integravimo, šeimos tarpininkavimo ir perkėlimo pagalbą, ir šios paslaugos turėtų būti teikiamos pritaikant jas kiekvienam atskiram atvejui, konkrečiai atsižvelgiant į lyties klausimą;

| 64. | pabrėžia, kad prekybos žmonėmis lyties aspektas įpareigoja valstybes nares spręsti šią problemą laikant ją smurto prieš moteris ir mergaites forma; pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikia atkreipti į išnaudojimo dinamiką ir su tuo susijusią ilgalaikę emocinę ir psichologinę žalą; prašo Komisijos pateikti Europos kovos su smurtu dėl lyties strategiją, kurioje būtų pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl kovos su smurtu prieš moteris, įskaitant prekybą žmonėmis; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad prekybos žmonėmis lyties aspektas įpareigoja valstybes nares spręsti šią problemą laikant ją smurto prieš moteris ir mergaites forma; pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikia atkreipti į išnaudojimo dinamiką ir su tuo susijusią ilgalaikę emocinę ir psichologinę žalą; prašo Komisijos pateikti Europos kovos su smurtu dėl lyties strategiją, kurioje būtų pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl kovos su smurtu prieš moteris, įskaitant prekybą žmonėmis;

| 65. | atkreipia dėmesį į gerą tam tikrų valdžios paslaugų institucijų ir pilietinės visuomenės atliktą darbą nustatant prekybos žmonėmis aukas, teikiant joms pagalbą ir paramą, nors ir ne visose valstybėse narėse šis darbas atliekamas vienodai nuosekliai ar atsižvelgiant į skirtingas prekybos žmonėmis rūšis; |
| --- | --- |

65.

atkreipia dėmesį į gerą tam tikrų valdžios paslaugų institucijų ir pilietinės visuomenės atliktą darbą nustatant prekybos žmonėmis aukas, teikiant joms pagalbą ir paramą, nors ir ne visose valstybėse narėse šis darbas atliekamas vienodai nuosekliai ar atsižvelgiant į skirtingas prekybos žmonėmis rūšis;

| 66. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą finansavimą nepriklausomoms NVO ir konkrečioms lytims skirtoms prieglaudoms, kurios pakankamai atitiktų aukų poreikius visais jų maršruto kelionės tikslo šalyje etapais, ir vykdyti prevenciją atitinkamose kilmės, tranzito ir kelionės tikslo šalyse; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą finansavimą nepriklausomoms NVO ir konkrečioms lytims skirtoms prieglaudoms, kurios pakankamai atitiktų aukų poreikius visais jų maršruto kelionės tikslo šalyje etapais, ir vykdyti prevenciją atitinkamose kilmės, tranzito ir kelionės tikslo šalyse;

| 67. | ragina valstybes nares sukurti pagalbos telefonu linijas, kuriomis galėtų pasinaudoti prekybos žmonėmis ir išnaudojimo aukos prašydamos pagalbos ir patarimo; pažymi, kad tokios pagalbos telefonu linijos pasiteisino kitose srityse, tokiose kaip radikalizacija ir vaikų grobimas; |
| --- | --- |

67.

ragina valstybes nares sukurti pagalbos telefonu linijas, kuriomis galėtų pasinaudoti prekybos žmonėmis ir išnaudojimo aukos prašydamos pagalbos ir patarimo; pažymi, kad tokios pagalbos telefonu linijos pasiteisino kitose srityse, tokiose kaip radikalizacija ir vaikų grobimas;

| 68. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad prekybos žmonėmis aukoms būtų teikiamos lyčių specifiką ir aukų poreikius atitinkančios paslaugos ir pripažįstami poreikiai, kurie gali būti būdingi tik konkrečiai panaudotai prekybos žmonėmis formai; pabrėžia, kad nors dauguma aukų yra moterys ir mergaitės, turėtų būti specializuotos paslaugos visų lyčių aukoms; |
| --- | --- |

68.

primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad prekybos žmonėmis aukoms būtų teikiamos lyčių specifiką ir aukų poreikius atitinkančios paslaugos ir pripažįstami poreikiai, kurie gali būti būdingi tik konkrečiai panaudotai prekybos žmonėmis formai; pabrėžia, kad nors dauguma aukų yra moterys ir mergaitės, turėtų būti specializuotos paslaugos visų lyčių aukoms;

| 69. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliui seksualinio išnaudojimo aukų duodama narkotikų, kad jos būtų fiziškai ir psichologiškai priklausomos; todėl ragina valstybes nares parengti specialias paramos šioms aukoms programas ir pripažinti šį aspektą kaip sunkinančią aplinkybę taikant baudžiamojo teisingumo priemones, kuriomis siekiama kovoti su prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

69.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugeliui seksualinio išnaudojimo aukų duodama narkotikų, kad jos būtų fiziškai ir psichologiškai priklausomos; todėl ragina valstybes nares parengti specialias paramos šioms aukoms programas ir pripažinti šį aspektą kaip sunkinančią aplinkybę taikant baudžiamojo teisingumo priemones, kuriomis siekiama kovoti su prekyba žmonėmis;

| 70. | pabrėžia, jog dėl to, kad LGBTI asmenys patiria keleriopą diskriminaciją (dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės), jiems kyla itin didelė rizika tapti prekybos žmonėmis aukomis; ragina valstybes nares atsižvelgti į išskirtines LGBTI asmenų reikmes; ragina Komisiją skatinti geriausios patirties mainus šioje srityje; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, jog dėl to, kad LGBTI asmenys patiria keleriopą diskriminaciją (dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės), jiems kyla itin didelė rizika tapti prekybos žmonėmis aukomis; ragina valstybes nares atsižvelgti į išskirtines LGBTI asmenų reikmes; ragina Komisiją skatinti geriausios patirties mainus šioje srityje;

| 71. | pabrėžia, kaip svarbu, kad visos valstybės narės sistemingai pripažintų nuo prekybos žmonėmis nukentėjusių moterų, kurių nėštumas yra jų išnaudojimo rezultatas, teisę į saugias aborto paslaugas; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kaip svarbu, kad visos valstybės narės sistemingai pripažintų nuo prekybos žmonėmis nukentėjusių moterų, kurių nėštumas yra jų išnaudojimo rezultatas, teisę į saugias aborto paslaugas;

| 72. | mano, kad Direktyvos 2011/36/ES 11 straipsnio 5 dalies taikymo sritis turėtų būti išplėsta – į ją reikėtų įtraukti paramą būsimai integracijai (kalbos mokymuisi, susipažinimui su kultūra ir bendruomene ir kt.) tais atvejais, kai auka, atsižvelgiant į jos padėtį, galėtų pretenduoti gauti leidimą gyventi šalyje; |
| --- | --- |

72.

mano, kad Direktyvos 2011/36/ES 11 straipsnio 5 dalies taikymo sritis turėtų būti išplėsta – į ją reikėtų įtraukti paramą būsimai integracijai (kalbos mokymuisi, susipažinimui su kultūra ir bendruomene ir kt.) tais atvejais, kai auka, atsižvelgiant į jos padėtį, galėtų pretenduoti gauti leidimą gyventi šalyje;

| 73. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad prekybos žmonėmis aukomis tapę ES ir trečiųjų šalių piliečiai turėtų teisę gauti leidimus gyventi šalyje; |
| --- | --- |

73.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad prekybos žmonėmis aukomis tapę ES ir trečiųjų šalių piliečiai turėtų teisę gauti leidimus gyventi šalyje;

| 74. | pažymi, kad nelegalaus gyventojo statusas neatmeta galimybės, kad asmuo gali būti prekybos žmonėmis auka, ir dėl to šio aukos turėtų turėti tokias pat teises, kaip ir kitos aukos; ragina valstybes nares nepainioti migracijos ir prekybos žmonėmis klausimų, akcentuodamas šioje direktyvoje nustatytą besąlygiškos pagalbos principą; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad nelegalaus gyventojo statusas neatmeta galimybės, kad asmuo gali būti prekybos žmonėmis auka, ir dėl to šio aukos turėtų turėti tokias pat teises, kaip ir kitos aukos; ragina valstybes nares nepainioti migracijos ir prekybos žmonėmis klausimų, akcentuodamas šioje direktyvoje nustatytą besąlygiškos pagalbos principą;

| 75. | ragina visas valstybes nares veiksmingai užtikrinti aukų teises ir ragina Direktyvos 2011/36/ES įgyvendinimo analizę atlikti atsižvelgiant į Direktyvoje 2012/29/ES nustatytas nuostatas; ragina valstybes nares teikti nemokamą teisinę pagalbą, įskaitant teisinę pagalbą ir atstovavimą, psichologinę ir medicininę paramą ir informaciją apie teises gauti pagalbą ir sveikatos priežiūrą, įskaitant seksualinio išnaudojimo aukų teisę į abortą, visiems tiem, kurie arba patys pareiškia esą prekybos žmonėmis aukos, arba atitinka pakankamą nustatymo kriterijų skaičių, padėti jiems pasinaudoti savo teisėmis, taip pat teisėmis gauti kompensaciją ir (arba) siekti žalos atlyginimo; pabrėžia, jog paties asmens pareiškimas, kad jis yra prekybos žmonėmis auka, niekada neturėtų būti vienintelis reikalavimas norint pasinaudoti aukoms skirtomis teisėmis ir paslaugomis; |
| --- | --- |

75.

ragina visas valstybes nares veiksmingai užtikrinti aukų teises ir ragina Direktyvos 2011/36/ES įgyvendinimo analizę atlikti atsižvelgiant į Direktyvoje 2012/29/ES nustatytas nuostatas; ragina valstybes nares teikti nemokamą teisinę pagalbą, įskaitant teisinę pagalbą ir atstovavimą, psichologinę ir medicininę paramą ir informaciją apie teises gauti pagalbą ir sveikatos priežiūrą, įskaitant seksualinio išnaudojimo aukų teisę į abortą, visiems tiem, kurie arba patys pareiškia esą prekybos žmonėmis aukos, arba atitinka pakankamą nustatymo kriterijų skaičių, padėti jiems pasinaudoti savo teisėmis, taip pat teisėmis gauti kompensaciją ir (arba) siekti žalos atlyginimo; pabrėžia, jog paties asmens pareiškimas, kad jis yra prekybos žmonėmis auka, niekada neturėtų būti vienintelis reikalavimas norint pasinaudoti aukoms skirtomis teisėmis ir paslaugomis;

| 76. | ragina valstybes nares sudaryti galimybes prekybos žmonėmis aukoms pasinaudoti teisine pagalba ne tik baudžiamojo proceso metu, bet ir visų civilinių, darbo ar imigracijos ir (arba) prieglobsčio procedūrų, kuriose jos dalyvauja, metu; |
| --- | --- |

76.

ragina valstybes nares sudaryti galimybes prekybos žmonėmis aukoms pasinaudoti teisine pagalba ne tik baudžiamojo proceso metu, bet ir visų civilinių, darbo ar imigracijos ir (arba) prieglobsčio procedūrų, kuriose jos dalyvauja, metu;

| 77. | ragina valstybes nares, priimant sprendimą dėl paramos aukoms apribojimų, nustatyti ilgesnį laiką, reikalingą atsigauti nuo patirtos žalos tapus prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu auka, palyginti su laiku, kurio reikia atsigauti nukentėjus nuo kitų formų prekybos žmonėmis; ragina išplėsti apsaugos priemones, taikomas prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu aukoms, kad būtų sumažinta žala, išvengta pakartotinės prekybos žmonėmis ir antrinės viktimizacijos, ir visais atvejais atsižvelgti į individualius poreikius; |
| --- | --- |

77.

ragina valstybes nares, priimant sprendimą dėl paramos aukoms apribojimų, nustatyti ilgesnį laiką, reikalingą atsigauti nuo patirtos žalos tapus prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu auka, palyginti su laiku, kurio reikia atsigauti nukentėjus nuo kitų formų prekybos žmonėmis; ragina išplėsti apsaugos priemones, taikomas prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu aukoms, kad būtų sumažinta žala, išvengta pakartotinės prekybos žmonėmis ir antrinės viktimizacijos, ir visais atvejais atsižvelgti į individualius poreikius;

Kitų su lyčių aspektu susijusių priemonių vertinimas įgyvendinant direktyvą

| 78. | pabrėžia, kad bet koks įsipareigojimas aukoms dalyvauti baudžiamajame prekiautojų žmonėmis persekiojime gali būti žalingas; pabrėžia, kad vadovaujantis žmogaus teisėmis grįstu požiūriu, toks įsipareigojimas neturėtų būti sąlyga paslaugoms gauti; |
| --- | --- |

78.

pabrėžia, kad bet koks įsipareigojimas aukoms dalyvauti baudžiamajame prekiautojų žmonėmis persekiojime gali būti žalingas; pabrėžia, kad vadovaujantis žmogaus teisėmis grįstu požiūriu, toks įsipareigojimas neturėtų būti sąlyga paslaugoms gauti;

| 79. | pabrėžia, kad visos prekybos žmonėmis aukos turėtų būti sistemingai informuojamos apie galimybę pasinaudoti atsigavimo ir apsvarstymo laikotarpiu, ir joms iš tikrųjų turėtų būti suteiktas toks laikotarpis; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse šios teisės buvo perkeltos tik į migracijos įstatymus, todėl taikomos ne visoms prekybos žmonėmis aukoms, o tik susijusioms su nelegaliu statusu; primena, kad šios teisės privalo būti suteiktos visoms prekybos žmonėmis aukoms; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad visos prekybos žmonėmis aukos turėtų būti sistemingai informuojamos apie galimybę pasinaudoti atsigavimo ir apsvarstymo laikotarpiu, ir joms iš tikrųjų turėtų būti suteiktas toks laikotarpis; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse šios teisės buvo perkeltos tik į migracijos įstatymus, todėl taikomos ne visoms prekybos žmonėmis aukoms, o tik susijusioms su nelegaliu statusu; primena, kad šios teisės privalo būti suteiktos visoms prekybos žmonėmis aukoms;

| 80. | primena, kad pagal Direktyvą 2004/81/EB valstybės narės yra įsipareigojusios numatyti prekybos žmonėmis aukoms apsvarstymo ir atsigavimo laikotarpį; ragina valstybes nares sprendžiant dėl šio laikotarpio trukmės atsižvelgti į Europos Tarybos konvencijos dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis 13 straipsnį ir prailginti Europos Tarybos konvencijoje nurodytą minimalų 30 dienų atsigavimo ir apsvarstymo laikotarpį, skirtą prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu aukoms, atsižvelgiant į didžiulę ir ilgalaikę šios formos smurto žalą; |
| --- | --- |

80.

primena, kad pagal Direktyvą 2004/81/EB valstybės narės yra įsipareigojusios numatyti prekybos žmonėmis aukoms apsvarstymo ir atsigavimo laikotarpį; ragina valstybes nares sprendžiant dėl šio laikotarpio trukmės atsižvelgti į Europos Tarybos konvencijos dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis 13 straipsnį ir prailginti Europos Tarybos konvencijoje nurodytą minimalų 30 dienų atsigavimo ir apsvarstymo laikotarpį, skirtą prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslu aukoms, atsižvelgiant į didžiulę ir ilgalaikę šios formos smurto žalą;

| 81. | pažymi, kad dabartinė Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategija baigia galioti 2016 m., ir ragina Komisiją įvertinti esamą strategiją ir pristatyti naują, kurioje būtų plėtojamas žmogaus teisėmis pagrįstas požiūris, daugiausia dėmesio skiriant aukoms, būtų aiškiai atsižvelgiama į lyčių aspektą, numatomi konkretūs veiksmai šioje srityje, tinkamai ir veiksmingai sprendžiamas prevencijos klausimas ir toliau siekiama mažinti paklausą, kuri skatina bet kokių formų prekybą žmonėmis; ragina šią strategiją integruoti ir suderinti su kitomis politikos sritimis, siekiant užtikrinti veiksmingą kovos su prekyba žmonėmis priemonių įgyvendinimą, įskaitant (tačiau ne tik) saugumą, lyčių lygybę, migraciją, kibernetinį saugumą ir teisėsaugą; |
| --- | --- |

81.

pažymi, kad dabartinė Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategija baigia galioti 2016 m., ir ragina Komisiją įvertinti esamą strategiją ir pristatyti naują, kurioje būtų plėtojamas žmogaus teisėmis pagrįstas požiūris, daugiausia dėmesio skiriant aukoms, būtų aiškiai atsižvelgiama į lyčių aspektą, numatomi konkretūs veiksmai šioje srityje, tinkamai ir veiksmingai sprendžiamas prevencijos klausimas ir toliau siekiama mažinti paklausą, kuri skatina bet kokių formų prekybą žmonėmis; ragina šią strategiją integruoti ir suderinti su kitomis politikos sritimis, siekiant užtikrinti veiksmingą kovos su prekyba žmonėmis priemonių įgyvendinimą, įskaitant (tačiau ne tik) saugumą, lyčių lygybę, migraciją, kibernetinį saugumą ir teisėsaugą;

| 82. | giria tas valstybes nares, kurios yra numačiusios veiksmingus nacionalinius ataskaitų teikimo mechanizmus ir paskyrusios nacionalinius pranešėjus, ir ragina jas užtikrinti, kad šios priemonės būtų tinkamai finansuojamos ir nepriklausomos, siekiant, kad joms numatytos užduotys būtų įvykdytos kuo geriau; |
| --- | --- |

82.

giria tas valstybes nares, kurios yra numačiusios veiksmingus nacionalinius ataskaitų teikimo mechanizmus ir paskyrusios nacionalinius pranešėjus, ir ragina jas užtikrinti, kad šios priemonės būtų tinkamai finansuojamos ir nepriklausomos, siekiant, kad joms numatytos užduotys būtų įvykdytos kuo geriau;

| 83. | ragina valstybes nares, siekiant įvertinti vykdytas strategijas bei veiklą ir labiau stengtis kovoti su prekyba žmonėmis, skirti nacionalinį nepriklausomą pranešėją, kuris pagal teisės nuostatas galėtų būti tiesiogiai išklausomas nacionaliniame parlamente ir pateikti rekomendacijų, kaip geriau kovoti su prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

83.

ragina valstybes nares, siekiant įvertinti vykdytas strategijas bei veiklą ir labiau stengtis kovoti su prekyba žmonėmis, skirti nacionalinį nepriklausomą pranešėją, kuris pagal teisės nuostatas galėtų būti tiesiogiai išklausomas nacionaliniame parlamente ir pateikti rekomendacijų, kaip geriau kovoti su prekyba žmonėmis;

| 84. | ragina valstybes nares rinkti išsamesnius ir naujausius duomenis, kaupiant iš visų pagrindinių veikėjų gaunamą patikimą statistinę informaciją, užtikrinant, kad duomenys būtų vienodi ir suskirstyti pagal lytį, amžių, išnaudojimo rūšį (pagal prekybos žmonėmis formų sąrašą), kilmės ir paskirties šalį, įtraukiant ir asmenis, tapusius vidaus prekybos žmonėmis aukomis, kad būtų galima geriau nustatyti galimas aukas ir užkirsti kelią nusikaltimams; ragina valstybes nares aktyviau keistis duomenimis siekiant geriau įvertinti lyčių aspektą bei pastarojo laikotarpio prekybos žmonėmis tendencijas ir veiksmingiau kovoti su prekyba žmonėmis; ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniai pranešėjai, bendradarbiaudami su atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis šioje srityje, vaidintų svarbesnį vaidmenį koordinuojant duomenų rinkimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

84.

ragina valstybes nares rinkti išsamesnius ir naujausius duomenis, kaupiant iš visų pagrindinių veikėjų gaunamą patikimą statistinę informaciją, užtikrinant, kad duomenys būtų vienodi ir suskirstyti pagal lytį, amžių, išnaudojimo rūšį (pagal prekybos žmonėmis formų sąrašą), kilmės ir paskirties šalį, įtraukiant ir asmenis, tapusius vidaus prekybos žmonėmis aukomis, kad būtų galima geriau nustatyti galimas aukas ir užkirsti kelią nusikaltimams; ragina valstybes nares aktyviau keistis duomenimis siekiant geriau įvertinti lyčių aspektą bei pastarojo laikotarpio prekybos žmonėmis tendencijas ir veiksmingiau kovoti su prekyba žmonėmis; ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniai pranešėjai, bendradarbiaudami su atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis šioje srityje, vaidintų svarbesnį vaidmenį koordinuojant duomenų rinkimo iniciatyvas;

| 85. | pažymi, kad nepaisant šioje direktyvoje pateiktos aiškios prekybos žmonėmis apibrėžties, valstybių narių nacionalinės teisės aktuose priimtos skirtingos apibrėžtys; ragina Komisiją tai ištirti ir parengti ataskaitą dėl to, kokį poveikį šie apibrėžčių skirtumai turi praktiškam direktyvos taikymui; pabrėžia, kad, siekiant išvengti painiojimo su kitais panašiais, bet atskirais klausimais, svarbu sąvokų aiškumas; |
| --- | --- |

85.

pažymi, kad nepaisant šioje direktyvoje pateiktos aiškios prekybos žmonėmis apibrėžties, valstybių narių nacionalinės teisės aktuose priimtos skirtingos apibrėžtys; ragina Komisiją tai ištirti ir parengti ataskaitą dėl to, kokį poveikį šie apibrėžčių skirtumai turi praktiškam direktyvos taikymui; pabrėžia, kad, siekiant išvengti painiojimo su kitais panašiais, bet atskirais klausimais, svarbu sąvokų aiškumas;

| 86. | pažymi, jog suinteresuotieji subjektai paprastai patvirtina, kad didžioji dauguma prekybos žmonėmis aukų nenustatomos; pripažįsta, kad prekyba tam tikrų pažeidžiamų grupių žmonėmis, pvz., (benamiu) jaunimu, vaikais, neįgaliaisiais ir LGBTI asmenimis, yra iš dalies nepastebima; pabrėžia, kaip svarbu geriau rinkti duomenis siekiant aktyviau stengtis nustatyti šių grupių aukas ir plėtoti geriausią patirtį, kaip patenkinti specialius šių aukų poreikius; |
| --- | --- |

86.

pažymi, jog suinteresuotieji subjektai paprastai patvirtina, kad didžioji dauguma prekybos žmonėmis aukų nenustatomos; pripažįsta, kad prekyba tam tikrų pažeidžiamų grupių žmonėmis, pvz., (benamiu) jaunimu, vaikais, neįgaliaisiais ir LGBTI asmenimis, yra iš dalies nepastebima; pabrėžia, kaip svarbu geriau rinkti duomenis siekiant aktyviau stengtis nustatyti šių grupių aukas ir plėtoti geriausią patirtį, kaip patenkinti specialius šių aukų poreikius;

| 87. | pabrėžia, kad ES institucijos, siekdamos labiau stengtis kovoti su prekyba žmonėmis Europos Sąjungoje, turi atidžiai įvertinti ES teisės aktų taikymą valstybėse narėse ir, jeigu reikia, imtis tolesnių teisėkūros ir kitų rūšių priemonių; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia, kad ES institucijos, siekdamos labiau stengtis kovoti su prekyba žmonėmis Europos Sąjungoje, turi atidžiai įvertinti ES teisės aktų taikymą valstybėse narėse ir, jeigu reikia, imtis tolesnių teisėkūros ir kitų rūšių priemonių;

| 88. | ragina Komisiją parengti duomenų apsaugą apimančias standartizuotas duomenų rinkimo gaires, skirtas atitinkamoms institucijoms, pavyzdžiui, teisėsaugos institucijoms, pasienio kontrolės ir migracijos tarnyboms, socialinių paslaugų tarnyboms, vietos valdžios institucijoms, kalėjimams, NVO ir kitoms; |
| --- | --- |

88.

ragina Komisiją parengti duomenų apsaugą apimančias standartizuotas duomenų rinkimo gaires, skirtas atitinkamoms institucijoms, pavyzdžiui, teisėsaugos institucijoms, pasienio kontrolės ir migracijos tarnyboms, socialinių paslaugų tarnyboms, vietos valdžios institucijoms, kalėjimams, NVO ir kitoms;

| 89. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos migracijos darbotvarkėje (COM(2015)0240) kovai su prekyba žmonėmis būtų teikiamas didesnis prioritetas, taip bus lengviau aukas įtraukti į prekiautojų žmonėmis baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

89.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos migracijos darbotvarkėje (COM(2015)0240) kovai su prekyba žmonėmis būtų teikiamas didesnis prioritetas, taip bus lengviau aukas įtraukti į prekiautojų žmonėmis baudžiamąjį persekiojimą;

| 90. | ragina Komisiją spręsti piktnaudžiavimo savarankišku darbu problemą kai kuriose ES valstybėse narėse įdarbinant migrantus – šiuo piktnaudžiavimu siekiama išvengti vietos darbo standartų ir darbo santykiams būdingų pareigų, ir pripažįsta, kad fiktyvus savarankiškas darbas dažnai naudojamas prekybos žmonėmis labiausiai veikiamose migrantų darbo srityse; |
| --- | --- |

90.

ragina Komisiją spręsti piktnaudžiavimo savarankišku darbu problemą kai kuriose ES valstybėse narėse įdarbinant migrantus – šiuo piktnaudžiavimu siekiama išvengti vietos darbo standartų ir darbo santykiams būdingų pareigų, ir pripažįsta, kad fiktyvus savarankiškas darbas dažnai naudojamas prekybos žmonėmis labiausiai veikiamose migrantų darbo srityse;

| 91. | ragina ES ir valstybes nares stiprinti regioninį bendradarbiavimą kovojant su prekyba žmonėmis žinomais maršrutais (pvz., iš Rytų šalių į ES), panaudojant stabilumo priemonę, ir nuolat stiprinti šalių kandidačių atsakomybę; |
| --- | --- |

91.

ragina ES ir valstybes nares stiprinti regioninį bendradarbiavimą kovojant su prekyba žmonėmis žinomais maršrutais (pvz., iš Rytų šalių į ES), panaudojant stabilumo priemonę, ir nuolat stiprinti šalių kandidačių atsakomybę;

| 92. | ragina ES pasitelkiant Eurostatą pateikti orientacinį prekybos žmonėmis aukų (ir užregistruotų, ir ne) skaičių, remiantis bendru tokių organizacijų, kaip Tarptautinė migracijos organizacija (TMO), Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (UNODC) ar Tarptautinė darbo organizacija (TDO), modeliu; |
| --- | --- |

92.

ragina ES pasitelkiant Eurostatą pateikti orientacinį prekybos žmonėmis aukų (ir užregistruotų, ir ne) skaičių, remiantis bendru tokių organizacijų, kaip Tarptautinė migracijos organizacija (TMO), Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (UNODC) ar Tarptautinė darbo organizacija (TDO), modeliu;

| 93. | ragina valstybes nares įtraukti negrąžinimo principą į savo kovos su prekyba žmonėmis nuostatas, vadovaujantis JT protokolo dėl prekybos žmonėmis ir Europos Tarybos konvencijos dėl prekybos žmonėmis pavyzdžiu ir laikantis valstybių įsipareigojimų pagal tarptautinę pabėgėlių teisę ir tarptautinę žmogaus teisių teisę; |
| --- | --- |

93.

ragina valstybes nares įtraukti negrąžinimo principą į savo kovos su prekyba žmonėmis nuostatas, vadovaujantis JT protokolo dėl prekybos žmonėmis ir Europos Tarybos konvencijos dėl prekybos žmonėmis pavyzdžiu ir laikantis valstybių įsipareigojimų pagal tarptautinę pabėgėlių teisę ir tarptautinę žmogaus teisių teisę;

| 94. | ragina ES ir valstybes nares tirti naujausias prekybos žmonėmis tendencijas ir formas, taip pat tirti, kokią įtaka prekybai žmonėmis gali daryti dabartinė migracijos krizė, siekiant užtikrinti tinkamą ir tikslingą atsaką į naujus pokyčius; |
| --- | --- |

94.

ragina ES ir valstybes nares tirti naujausias prekybos žmonėmis tendencijas ir formas, taip pat tirti, kokią įtaka prekybai žmonėmis gali daryti dabartinė migracijos krizė, siekiant užtikrinti tinkamą ir tikslingą atsaką į naujus pokyčius;

| 95. | prašo Komisijos būsimoje ataskaitoje dėl Direktyvos 2011/36/ES įgyvendinimo pateikti analizę, siekiant nustatyti sąsajas tarp įvairių prekybos žmonėmis formų ir jų maršrutų, nes aukos dažnai tuo pačiu metu išnaudojamos skirtingais būdais arba iš pradžių priklauso vienai prekybos žmonėmis rūšiai, o vėliau – kitai; ir skatinti tolesnius pagrindinių prekybos žmonėmis priežasčių ir jų poveikio lyčių lygybei tyrimus; |
| --- | --- |

95.

prašo Komisijos būsimoje ataskaitoje dėl Direktyvos 2011/36/ES įgyvendinimo pateikti analizę, siekiant nustatyti sąsajas tarp įvairių prekybos žmonėmis formų ir jų maršrutų, nes aukos dažnai tuo pačiu metu išnaudojamos skirtingais būdais arba iš pradžių priklauso vienai prekybos žmonėmis rūšiai, o vėliau – kitai; ir skatinti tolesnius pagrindinių prekybos žmonėmis priežasčių ir jų poveikio lyčių lygybei tyrimus;

| 96. | ragina Komisiją įvertinti poreikį persvarstyti būsimos Europos prokuratūros įgaliojimus siekiant, kai ji bus įsteigta, į jos kompetencijos sritį įtraukti kovą su prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

96.

ragina Komisiją įvertinti poreikį persvarstyti būsimos Europos prokuratūros įgaliojimus siekiant, kai ji bus įsteigta, į jos kompetencijos sritį įtraukti kovą su prekyba žmonėmis;

| 97. | primygtinai ragina Europos Komisiją skatinti valstybes nares ratifikuoti Stambulo konvenciją, kuri yra veiksminga priemonė siekiant užkirsti kelią smurtui prieš moteris, įskaitant prekybą žmonėmis, ir su juo kovoti, taip pat apsaugoti aukas ir joms padėti; |
| --- | --- |

97.

primygtinai ragina Europos Komisiją skatinti valstybes nares ratifikuoti Stambulo konvenciją, kuri yra veiksminga priemonė siekiant užkirsti kelią smurtui prieš moteris, įskaitant prekybą žmonėmis, ir su juo kovoti, taip pat apsaugoti aukas ir joms padėti;

o

o o

| 98. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

98.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0070.

(2)  OL L 319, 2015 12 4, p. 1.

(3)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(4)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(5)  OL L 168, 2009 6 30, p. 24.

(6)  OL L 348, 2008 12 24, p. 98.

(7)  OL L 261, 2004 8 6, p. 19.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0126.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0162.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0218.

(11)  TDO duomenys, „Pelnas ir skurdas: priverstinio darbo ekonomika“ (2014 m.).

(12)  Eurostato ataskaita „Prekyba žmonėmis“ 2015 m. leidinys.

(13)  Ten pat.

(14)  Ten pat.

(15)  Europolo padėties vertinimo ataskaita „Prekyba žmonėmis ES“ (2016 m. vasario mėn.).

(16)  2015 m. Eurostato ataskaita.

(17)  Ten pat.

(18)  „Vidurio laikotarpio ataskaita dėl Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategijos įgyvendinimo“ (SWD(2014)0318), p. 9.

(19)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/publications/handbook-consular-and-diplomatic-staff-how-assist-and-protect-victims-human-trafficking_en.

---

2016 m. gegužės 26 d., trečiadienis

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/76

---

P8_TA(2016)0228

Virtualiosios valiutos

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl virtualiųjų valiutų (2016/2007(INI))

(2018/C 076/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. Tarptautinių atsiskaitymų banko dokumentą dėl skaitmeninių valiutų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. Tarptautinių atsiskaitymų banko dokumentą dėl skaitmeninių valiutų (1),

| — | atsižvelgdamas į Anglijos banko leidinį apie skaitmeninių valiutų ekonomiką (2014 m. trečiojo ketvirčio biuletenis) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Anglijos banko leidinį apie skaitmeninių valiutų ekonomiką (2014 m. trečiojo ketvirčio biuletenis) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos mėn. Europos bankininkystės institucijos nuomonę dėl virtualiųjų valiutų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos mėn. Europos bankininkystės institucijos nuomonę dėl virtualiųjų valiutų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario mėn. Europos Centrinio Banko atliktą virtualiųjų valiutų schemų analizę (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario mėn. Europos Centrinio Banko atliktą virtualiųjų valiutų schemų analizę (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 2 d. Komisijos veiksmų planą dėl kovos su terorizmo finansavimu stiprinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 2 d. Komisijos veiksmų planą dėl kovos su terorizmo finansavimu stiprinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Komisijos atliktą PVM deficito dydžio ES tyrimą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Komisijos atliktą PVM deficito dydžio ES tyrimą (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Jungtinio tyrimų centro atliktą virtualiųjų valiutų skaitmeninės darbotvarkės tyrimą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Jungtinio tyrimų centro atliktą virtualiųjų valiutų skaitmeninės darbotvarkės tyrimą (7),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. priimtas Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) rekomendacijas dėl rizika grindžiamo požiūrio į virtualiąsias valiutas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. priimtas Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) rekomendacijas dėl rizika grindžiamo požiūrio į virtualiąsias valiutas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl kovos su terorizmo finansavimu (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl kovos su terorizmo finansavimu (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos Teisingumo Teismo sprendimą dėl virtualiosios valiutos keitimo vertinimo pridėtinės vertės mokesčio aspektu (C-264/14) (9) ir 2015 m. liepos 16 d. pateiktą generalinės advokatės J. Kokott išvadą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Teisingumo Teismo sprendimą dėl virtualiosios valiutos keitimo vertinimo pridėtinės vertės mokesčio aspektu (C-264/14) (9) ir 2015 m. liepos 16 d. pateiktą generalinės advokatės J. Kokott išvadą (10),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos mėn. ESMA konsultacinį dokumentą dėl investavimo naudojantis virtualiosiomis valiutomis ar išsklaidytosios operacijų knygos technologija (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos mėn. ESMA konsultacinį dokumentą dėl investavimo naudojantis virtualiosiomis valiutomis ar išsklaidytosios operacijų knygos technologija (11),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento tyrimų tarnybos informacinį dokumentą dėl bitkoinų rinkos, ekonomikos ir reguliavimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento tyrimų tarnybos informacinį dokumentą dėl bitkoinų rinkos, ekonomikos ir reguliavimo (12),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 18 d. Europolo ataskaitą dėl Islamo valstybės teroristinių išpuolių organizavimo pokyčių (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 18 d. Europolo ataskaitą dėl Islamo valstybės teroristinių išpuolių organizavimo pokyčių (13),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio mėn. Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) ataskaitą dėl virtualiųjų valiutų (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio mėn. Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) ataskaitą dėl virtualiųjų valiutų (14),

| — | atsižvelgdamas į EBPO tyrimą „Bitkoinai. Valiuta ar nepatikėtojo pervedimo technologija“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO tyrimą „Bitkoinai. Valiuta ar nepatikėtojo pervedimo technologija“ (15),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio mėn. TVF darbuotojų parengtą diskusijų pranešimą dėl virtualiųjų valiutų ir tolesnių žingsnių (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio mėn. TVF darbuotojų parengtą diskusijų pranešimą dėl virtualiųjų valiutų ir tolesnių žingsnių (16),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. JK Valstybinio mokslo biuro vyriausiojo mokslinio patarėjo ataskaitą „Išsklaidytosios operacijų knygos technologija: žvelgiant toliau nei operacijų informacijos blokų grandinė“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. JK Valstybinio mokslo biuro vyriausiojo mokslinio patarėjo ataskaitą „Išsklaidytosios operacijų knygos technologija: žvelgiant toliau nei operacijų informacijos blokų grandinė“ (17),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 25 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto surengtą klausymą virtualiųjų valiutų klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 25 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto surengtą klausymą virtualiųjų valiutų klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0168/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0168/2016),

| A. | kadangi dar nėra visuotinai taikomos apibrėžties, bet virtualiosios valiutos (VV, angl. VC) kartais vadinamos skaitmeniniais grynaisiais pinigais, o Europos bankininkystės institucija (angl. EBA) laiko jas skaitmenine vertės forma, kuri nėra išleista centrinio banko ar valdžios institucijos ir nebūtinai susieta su nepagrįsta realia verte (angl. fiat) valiuta, tačiau kuri pripažįstama fizinių arba juridinių asmenų kaip mokėjimo priemonė ir kuri gali būti perduodama, laikoma arba parduodama elektroniniu būdu; kadangi virtualiosios valiutos visų pirma pagrįstos išsklaidytosios operacijų knygos technologija (IOKT, angl. DLT), kuria technologiškai paremta daugiau kaip 600 lygiaverčių subjektų tarpusavio mainus palengvinančių virtualiųjų valiutų schemų (18), iš kurių iki šiol svarbiausia yra bitkoinas; nors bitkoinas pradėtas leisti 2009 m. ir šiuo metu užima beveik 90 proc. išsklaidytosios operacijų knygos technologija paremtų virtualiųjų valiutų rinkos dalį, o neiškeistų bitkoinų rinkos vertė sudaro maždaug 5 mlrd. eurų (19), tačiau jis dar nepasiekė sisteminės reikšmės masto; |
| --- | --- |

A.

kadangi dar nėra visuotinai taikomos apibrėžties, bet virtualiosios valiutos (VV, angl. VC) kartais vadinamos skaitmeniniais grynaisiais pinigais, o Europos bankininkystės institucija (angl. EBA) laiko jas skaitmenine vertės forma, kuri nėra išleista centrinio banko ar valdžios institucijos ir nebūtinai susieta su nepagrįsta realia verte (angl. fiat) valiuta, tačiau kuri pripažįstama fizinių arba juridinių asmenų kaip mokėjimo priemonė ir kuri gali būti perduodama, laikoma arba parduodama elektroniniu būdu; kadangi virtualiosios valiutos visų pirma pagrįstos išsklaidytosios operacijų knygos technologija (IOKT, angl. DLT), kuria technologiškai paremta daugiau kaip 600 lygiaverčių subjektų tarpusavio mainus palengvinančių virtualiųjų valiutų schemų (18), iš kurių iki šiol svarbiausia yra bitkoinas; nors bitkoinas pradėtas leisti 2009 m. ir šiuo metu užima beveik 90 proc. išsklaidytosios operacijų knygos technologija paremtų virtualiųjų valiutų rinkos dalį, o neiškeistų bitkoinų rinkos vertė sudaro maždaug 5 mlrd. eurų (19), tačiau jis dar nepasiekė sisteminės reikšmės masto;

| B. | kadangi išsklaidytosios operacijų knygos technologiją sudaro įvairaus patikos ir atsparumo lygio duomenų bazės, kurios gali sparčiai apdoroti didelį operacijų skaičių ir geba atlikti transformacijas ne tik virtualiųjų valiutų, bet ir platesnėje finansinių technologijų srityje (tarpuskaita ir atsiskaitymas galėtų būti vienas iš aiškiausių šių technologijų taikymo pavyzdžių), taip pat ne tik finansų, bet ir ypač tapatybės ir nuosavybės patvirtinimo srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi išsklaidytosios operacijų knygos technologiją sudaro įvairaus patikos ir atsparumo lygio duomenų bazės, kurios gali sparčiai apdoroti didelį operacijų skaičių ir geba atlikti transformacijas ne tik virtualiųjų valiutų, bet ir platesnėje finansinių technologijų srityje (tarpuskaita ir atsiskaitymas galėtų būti vienas iš aiškiausių šių technologijų taikymo pavyzdžių), taip pat ne tik finansų, bet ir ypač tapatybės ir nuosavybės patvirtinimo srityje;

| C. | kadangi tiek iš rizikos kapitalo finansavimo, tiek iš bendrovių investicijų susidarančios investicijos į išsklaidytosios operacijų knygos technologiją yra neatskiriama besitęsiančio finansinių technologijų inovacijų ciklo dalis ir jau yra pasiekusios daugiau kaip 1 milijardą eurų (20); |
| --- | --- |

C.

kadangi tiek iš rizikos kapitalo finansavimo, tiek iš bendrovių investicijų susidarančios investicijos į išsklaidytosios operacijų knygos technologiją yra neatskiriama besitęsiančio finansinių technologijų inovacijų ciklo dalis ir jau yra pasiekusios daugiau kaip 1 milijardą eurų (20);

Virtualiųjų valiutų ir išsklaidytosios operacijų knygos technologijos galimybės ir rizika sparčiai kintančioje mokėjimų technologijų srityje

| 1. | pabrėžia, kad virtualiosios valiutos ir išsklaidytosios operacijų knygos technologija gali nemažai prisidėti prie piliečių gerovės ir ekonomikos vystymosi (be kita ko, finansų sektoriuje), nes jos:






  a) | sumažina su sandorių sudarymu ir operacijomis susijusias mokėjimų (ypač tarpvalstybinių lėšų pervedimo operacijų) sąnaudas – gali būti, kad jos sudaro gerokai mažiau nei 1 proc., palyginti su įprastiniais 2–4 proc., kai naudojamos mokėjimo internetu sistemos (21), ir daugiau kaip vidutiniškai 7 proc., kai atliekamos tarpvalstybinės perlaidų operacijos (22), taigi, optimistiniu vertinimu, gali 20 mlrd. eurų sumažinti bendras pasaulines su perlaidomis susijusias sąnaudas; |
| --- | --- | --- |

1.

pabrėžia, kad virtualiosios valiutos ir išsklaidytosios operacijų knygos technologija gali nemažai prisidėti prie piliečių gerovės ir ekonomikos vystymosi (be kita ko, finansų sektoriuje), nes jos:

a)

sumažina su sandorių sudarymu ir operacijomis susijusias mokėjimų (ypač tarpvalstybinių lėšų pervedimo operacijų) sąnaudas – gali būti, kad jos sudaro gerokai mažiau nei 1 proc., palyginti su įprastiniais 2–4 proc., kai naudojamos mokėjimo internetu sistemos (21), ir daugiau kaip vidutiniškai 7 proc., kai atliekamos tarpvalstybinės perlaidų operacijos (22), taigi, optimistiniu vertinimu, gali 20 mlrd. eurų sumažinti bendras pasaulines su perlaidomis susijusias sąnaudas;

| b) | plačiau žiūrint, sumažina prieigos prie finansų sąnaudas net ir neturint įprastos banko sąskaitos, todėl gali padidinti finansinę įtrauktį ir padėti pasiekti G 20 ir G 8 tikslą „5x5“ (23); |
| --- | --- |

b)

plačiau žiūrint, sumažina prieigos prie finansų sąnaudas net ir neturint įprastos banko sąskaitos, todėl gali padidinti finansinę įtrauktį ir padėti pasiekti G 20 ir G 8 tikslą „5x5“ (23);

| c) | padidina mokėjimo sistemų bei prekybos prekėmis ir paslaugomis atsparumą ir, priklausomai nuo atitinkamos schemos architektūros, spartą, nes naudojama iš esmės decentralizuota išsklaidytosios operacijų knygos technologijos struktūra, kuri gali patikimai veikti, net jeigu kai kurių jos tinklo dalių veikla sutrinka arba į jas įsibraunama; |
| --- | --- |

c)

padidina mokėjimo sistemų bei prekybos prekėmis ir paslaugomis atsparumą ir, priklausomai nuo atitinkamos schemos architektūros, spartą, nes naudojama iš esmės decentralizuota išsklaidytosios operacijų knygos technologijos struktūra, kuri gali patikimai veikti, net jeigu kai kurių jos tinklo dalių veikla sutrinka arba į jas įsibraunama;

| d) | suteikia galimybių taikyti sistemas, kurias lengva naudoti ir kurios užtikrina mažas sandorių ir operacijų sąnaudas ir aukšto lygio privatumą, tačiau neužtikrina visiško anonimiškumo, kad būtų galima tam tikru mastu atsekti operacijas, kai padaromas koks nors nusižengimas, ir apskritai padidinti skaidrumą rinkos dalyviams; |
| --- | --- |

d)

suteikia galimybių taikyti sistemas, kurias lengva naudoti ir kurios užtikrina mažas sandorių ir operacijų sąnaudas ir aukšto lygio privatumą, tačiau neužtikrina visiško anonimiškumo, kad būtų galima tam tikru mastu atsekti operacijas, kai padaromas koks nors nusižengimas, ir apskritai padidinti skaidrumą rinkos dalyviams;

| e) | naudoja tokias sistemas, kuriomis remiantis galima plėtoti saugius ir asmens privatumo nepažeidžiančius internetinio labai mažų sumų mokėjimo sprendimus, kurie galbūt galėtų pakeisti kai kuriuos dabartinius internetinio verslo modelius, kurie kelia didelę grėsmę privatumui; |
| --- | --- |

e)

naudoja tokias sistemas, kuriomis remiantis galima plėtoti saugius ir asmens privatumo nepažeidžiančius internetinio labai mažų sumų mokėjimo sprendimus, kurie galbūt galėtų pakeisti kai kuriuos dabartinius internetinio verslo modelius, kurie kelia didelę grėsmę privatumui;

| f) | gali suteikti galimybių naudotis įvairių rūšių įprastomis ir novatoriškomis mokėjimo priemonėmis, pradedant kreditinėmis kortelėmis, baigiant mobiliosiomis priemonėmis, ir visas jas susieti į vieną saugią ir vartotojams patogią prietaiką, kuri galėtų Europoje paskatinti tam tikrų e. prekybos elementų pažangą ir įtvirtinti bendrąją rinką; |
| --- | --- |

f)

gali suteikti galimybių naudotis įvairių rūšių įprastomis ir novatoriškomis mokėjimo priemonėmis, pradedant kreditinėmis kortelėmis, baigiant mobiliosiomis priemonėmis, ir visas jas susieti į vieną saugią ir vartotojams patogią prietaiką, kuri galėtų Europoje paskatinti tam tikrų e. prekybos elementų pažangą ir įtvirtinti bendrąją rinką;

| 2. | pažymi, kad virtualiųjų valiutų ir išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemos kelia riziką, dėl kurios reikia imtis tinkamų priemonių siekiant didinti tų schemų patikimumą, įskaitant šią dabartinę riziką:






  a) | tai, kad nėra lanksčių, bet atsparių ir patikimų valdymo struktūrų ir netgi tokių struktūrų apibrėžties, ypač kai kuriose išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikose, tokiose kaip bitkoinai, o tai sukelia netikrumą ir vartotojų (kalbant plačiau – naudotojų) apsaugos problemų, ypač kai kyla iššūkių, kurių pradiniai tos programinės įrangos projektuotojai nebuvo numatę; |
| --- | --- | --- |

2.

pažymi, kad virtualiųjų valiutų ir išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemos kelia riziką, dėl kurios reikia imtis tinkamų priemonių siekiant didinti tų schemų patikimumą, įskaitant šią dabartinę riziką:

a)

tai, kad nėra lanksčių, bet atsparių ir patikimų valdymo struktūrų ir netgi tokių struktūrų apibrėžties, ypač kai kuriose išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikose, tokiose kaip bitkoinai, o tai sukelia netikrumą ir vartotojų (kalbant plačiau – naudotojų) apsaugos problemų, ypač kai kyla iššūkių, kurių pradiniai tos programinės įrangos projektuotojai nebuvo numatę;

| b) | didelius virtualiųjų valiutų vertės svyravimus ir spekuliacinių burbulų galimybes, taip pat tai, kad nėra įprastinio pavidalo reguliavimo priežiūros, saugumo užtikrinimo priemonių ir apsaugos (šie klausimai ypač svarbūs vartotojams); |
| --- | --- |

b)

didelius virtualiųjų valiutų vertės svyravimus ir spekuliacinių burbulų galimybes, taip pat tai, kad nėra įprastinio pavidalo reguliavimo priežiūros, saugumo užtikrinimo priemonių ir apsaugos (šie klausimai ypač svarbūs vartotojams);

| c) | kartais nedidelius reguliavimo institucijų pajėgumus naujos technologijos srityje, nes dėl to sunku laiku nustatyti tinkamas apsaugos priemones ir taip užtikrinti tinkamą ir patikimą išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikų veikimą, kai jų mastas taip išaugs, kad jos taps sisteminės svarbos, arba netgi prieš taip atsitinkant; |
| --- | --- |

c)

kartais nedidelius reguliavimo institucijų pajėgumus naujos technologijos srityje, nes dėl to sunku laiku nustatyti tinkamas apsaugos priemones ir taip užtikrinti tinkamą ir patikimą išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikų veikimą, kai jų mastas taip išaugs, kad jos taps sisteminės svarbos, arba netgi prieš taip atsitinkant;

| d) | teisinį netikrumą, susijusį su naujomis išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikomis; |
| --- | --- |

d)

teisinį netikrumą, susijusį su naujomis išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikomis;

| e) | energijos, suvartojamos naudojant tam tikras virtualiąsias valiutas, kiekį, kuris, remiantis Jungtinės Karalystės vyriausybės vyriausiojo mokslinio patarėjo ataskaitos dėl išsklaidytosios operacijų knygos technologijos apskaičiavimais, bitkoinų atveju viršija 1 GW, todėl būtų reikalingos investicijos moksliniams tyrimams, skirtiems sukurti efektyvesnius operacijų tikrinimo mechanizmus, ir šių mechanizmų skatinimas; |
| --- | --- |

e)

energijos, suvartojamos naudojant tam tikras virtualiąsias valiutas, kiekį, kuris, remiantis Jungtinės Karalystės vyriausybės vyriausiojo mokslinio patarėjo ataskaitos dėl išsklaidytosios operacijų knygos technologijos apskaičiavimais, bitkoinų atveju viršija 1 GW, todėl būtų reikalingos investicijos moksliniams tyrimams, skirtiems sukurti efektyvesnius operacijų tikrinimo mechanizmus, ir šių mechanizmų skatinimas;

| f) | tai, kad nėra pakankamai skaidrių ir lengvai prieinamų techninių dokumentų apie konkrečių virtualiųjų valiutų ir kitų išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemų veikimą; |
| --- | --- |

f)

tai, kad nėra pakankamai skaidrių ir lengvai prieinamų techninių dokumentų apie konkrečių virtualiųjų valiutų ir kitų išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemų veikimą;

| g) | potencialius finansinio nestabilumo šaltinius, kurie galėtų būti siejami su išvestiniais produktais, pagrįstais blogai suvokiamomis virtualiųjų valiutų savybėmis; |
| --- | --- |

g)

potencialius finansinio nestabilumo šaltinius, kurie galėtų būti siejami su išvestiniais produktais, pagrįstais blogai suvokiamomis virtualiųjų valiutų savybėmis;

| h) | galimus ilgalaikius pinigų politikos veiksmingumo apribojimus, atsirasiančius, jei privačios virtualiųjų valiutų schemos būtų plačiai naudojamos kaip oficialių nepagrįstų realia verte valiutų pakaitalas; |
| --- | --- |

h)

galimus ilgalaikius pinigų politikos veiksmingumo apribojimus, atsirasiančius, jei privačios virtualiųjų valiutų schemos būtų plačiai naudojamos kaip oficialių nepagrįstų realia verte valiutų pakaitalas;

| i) | šešėlinės rinkos operacijų, pinigų plovimo, terorizmo finansavimo (24) ir mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo bei kitokios nusikalstamos veikos galimybę, atsirandančią dėl kai kurių tokių paslaugų teikėjų siūlomos netikros tapatybės ir pinigų „maišymo“ paslaugų bei kai kurių virtualiųjų valiutų decentralizuoto pobūdžio (tačiau reikia turėti mintyje, kad grynųjų pinigų operacijas atsekti gali būti visgi gerokai sunkiau); |
| --- | --- |

i)

šešėlinės rinkos operacijų, pinigų plovimo, terorizmo finansavimo (24) ir mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo bei kitokios nusikalstamos veikos galimybę, atsirandančią dėl kai kurių tokių paslaugų teikėjų siūlomos netikros tapatybės ir pinigų „maišymo“ paslaugų bei kai kurių virtualiųjų valiutų decentralizuoto pobūdžio (tačiau reikia turėti mintyje, kad grynųjų pinigų operacijas atsekti gali būti visgi gerokai sunkiau);

| 3. | teigia, kad šiai rizikai pašalinti reikės užtikrinti didesnį reguliavimo pajėgumą, įskaitant techninę patirtį, ir sukurti racionalią teisinę sistemą, kuri neatsiliktų nuo inovacijų, užtikrintų, kad būtų laiku ir proporcingai reaguojama, jeigu (kai) kurios išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikos taptų sistemiškai svarbios; |
| --- | --- |

3.

teigia, kad šiai rizikai pašalinti reikės užtikrinti didesnį reguliavimo pajėgumą, įskaitant techninę patirtį, ir sukurti racionalią teisinę sistemą, kuri neatsiliktų nuo inovacijų, užtikrintų, kad būtų laiku ir proporcingai reaguojama, jeigu (kai) kurios išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikos taptų sistemiškai svarbios;

| 4. | vis dėlto pažymi, kad, jei reguliavimo priemonės būtų priimtos labai anksti, jos gali būti nepritaikytos esamai padėčiai, kuri vis dar nuolat keičiasi, ir gali perduoti neteisingą signalą visuomenei apie virtualiųjų valiutų privalumus arba saugumą; |
| --- | --- |

4.

vis dėlto pažymi, kad, jei reguliavimo priemonės būtų priimtos labai anksti, jos gali būti nepritaikytos esamai padėčiai, kuri vis dar nuolat keičiasi, ir gali perduoti neteisingą signalą visuomenei apie virtualiųjų valiutų privalumus arba saugumą;

Išsklaidytosios operacijų knygos technologijos panaudojimas ne tik mokėjimų srityje

| 5. | pažymi, kad išsklaidytosios operacijų knygos technologijos galimybės pigiau paspartinti, decentralizuoti, automatizuoti ir standartizuoti duomenimis grindžiamus procesus gali iš esmės pakeisti dabartinį turto pervedimo ir įrašų saugojimo būdą, o tai turėtų pasekmių tiek privačiajam, tiek viešajam sektoriui – viešasis sektorius būtų su tuo susijęs trimis aspektais: kaip paslaugų teikėjas, priežiūrą vykdantis subjektas ir teisės aktų leidėjas; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad išsklaidytosios operacijų knygos technologijos galimybės pigiau paspartinti, decentralizuoti, automatizuoti ir standartizuoti duomenimis grindžiamus procesus gali iš esmės pakeisti dabartinį turto pervedimo ir įrašų saugojimo būdą, o tai turėtų pasekmių tiek privačiajam, tiek viešajam sektoriui – viešasis sektorius būtų su tuo susijęs trimis aspektais: kaip paslaugų teikėjas, priežiūrą vykdantis subjektas ir teisės aktų leidėjas;

| 6. | pažymi, kad šiuo metu viso pasaulio finansų sektoriaus sąnaudos tarpuskaitai, atsiskaitymui ir kitiems poprekybinio valdymo procesams gerokai viršija 50 mlrd. eurų per metus (25) ir kad šis aspektas ir sąskaitų suderinimo procesai yra tokios sritys, kuriose išsklaidytosios operacijų knygos technologijos naudojimas galbūt padarytų perversmą, susijusį su efektyvumu, sparta ir atsparumu, tačiau taip pat iškeltų naujų reguliavimo iššūkių; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad šiuo metu viso pasaulio finansų sektoriaus sąnaudos tarpuskaitai, atsiskaitymui ir kitiems poprekybinio valdymo procesams gerokai viršija 50 mlrd. eurų per metus (25) ir kad šis aspektas ir sąskaitų suderinimo procesai yra tokios sritys, kuriose išsklaidytosios operacijų knygos technologijos naudojimas galbūt padarytų perversmą, susijusį su efektyvumu, sparta ir atsparumu, tačiau taip pat iškeltų naujų reguliavimo iššūkių;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo klausimu privačiojo sektoriaus subjektai pradėjo keletą iniciatyvų, ir ragina Europos ir nacionaliniu lygmenų kompetentingas institucijas stebėti tokias iniciatyvas; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo klausimu privačiojo sektoriaus subjektai pradėjo keletą iniciatyvų, ir ragina Europos ir nacionaliniu lygmenų kompetentingas institucijas stebėti tokias iniciatyvas;

| 8. | taip pat pažymi, kad išsklaidytosios operacijų knygos technologija galėtų būti naudojama siekiant paskatinti dalijimąsi duomenimis, skaidrumą ir pasitikėjimą ne tik tarp valdžios institucijų ir piliečių, tačiau taip pat tarp privačiojo sektoriaus subjektų ir klientų; |
| --- | --- |

8.

taip pat pažymi, kad išsklaidytosios operacijų knygos technologija galėtų būti naudojama siekiant paskatinti dalijimąsi duomenimis, skaidrumą ir pasitikėjimą ne tik tarp valdžios institucijų ir piliečių, tačiau taip pat tarp privačiojo sektoriaus subjektų ir klientų;

| 9. | pripažįsta, kad vis dar atsiskleidžia išsklaidytosios operacijų knygos technologijos potencialas ne finansų sektoriuje, įskaitant sutelktinį finansavimą pasitelkiant kriptografines apskaitos sistemas, tarpininkavimo sprendžiant ginčus paslaugas, ypač finansų ir teisės paslaugų sektoriuose, ir išmaniųjų sutarčių galimybes derinant jas su skaitmeniniais parašais, prietaikas, kurios leidžia užtikrinti didesnį duomenų saugumą, ir sinergiją su daiktų interneto plėtra; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad vis dar atsiskleidžia išsklaidytosios operacijų knygos technologijos potencialas ne finansų sektoriuje, įskaitant sutelktinį finansavimą pasitelkiant kriptografines apskaitos sistemas, tarpininkavimo sprendžiant ginčus paslaugas, ypač finansų ir teisės paslaugų sektoriuose, ir išmaniųjų sutarčių galimybes derinant jas su skaitmeniniais parašais, prietaikas, kurios leidžia užtikrinti didesnį duomenų saugumą, ir sinergiją su daiktų interneto plėtra;

| 10. | atkreipia dėmesį į dinamiką, kurią verslo aplinkoje sukuria operacijų informacijos blokų grandinės technologijos, ir jų galimybes ilguoju laikotarpiu pertvarkyti realiąją ekonomiką; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į dinamiką, kurią verslo aplinkoje sukuria operacijų informacijos blokų grandinės technologijos, ir jų galimybes ilguoju laikotarpiu pertvarkyti realiąją ekonomiką;

| 11. | pripažįsta išsklaidytosios operacijų knygos technologijos galimybes padėti vyriausybėms mažinti pinigų plovimo, sukčiavimo ir korupcijos apimtis; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta išsklaidytosios operacijų knygos technologijos galimybes padėti vyriausybėms mažinti pinigų plovimo, sukčiavimo ir korupcijos apimtis;

| 12. | ragina valstybines įstaigas atlikus tinkamą poveikio vertinimą išbandyti išsklaidytosios operacijų knygos technologijos sistemas, siekiant pagerinti paslaugų teikimą piliečiams ir e. vyriausybės sprendimus, laikantis ES duomenų apsaugos taisyklių; ragina valstybines įstaigas vengti pririšimo poveikio, kuris gali atsirasti naudojant privačias išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemas; atskirai pripažįsta, kad išsklaidytosios operacijų knygos technologija gali pagerinti žemės registro sistemas; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybines įstaigas atlikus tinkamą poveikio vertinimą išbandyti išsklaidytosios operacijų knygos technologijos sistemas, siekiant pagerinti paslaugų teikimą piliečiams ir e. vyriausybės sprendimus, laikantis ES duomenų apsaugos taisyklių; ragina valstybines įstaigas vengti pririšimo poveikio, kuris gali atsirasti naudojant privačias išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemas; atskirai pripažįsta, kad išsklaidytosios operacijų knygos technologija gali pagerinti žemės registro sistemas;

| 13. | rekomenduoja valstybinėms įstaigoms ir kompetentingoms institucijoms, kurioms pavesta didelių duomenų analizė, išnagrinėti, kaip būtų galima taikyti realiojo laiko išsklaidytosios operacijų knygos technologija grindžiamą priežiūrą ir ataskaitų teikimo priemones, vykdant reguliavimo technologijų finansų sektoriuje darbotvarkę ir kitas priemones, siekiant bent sumažinti didžiulį PVM deficitą Sąjungoje (26); |
| --- | --- |

13.

rekomenduoja valstybinėms įstaigoms ir kompetentingoms institucijoms, kurioms pavesta didelių duomenų analizė, išnagrinėti, kaip būtų galima taikyti realiojo laiko išsklaidytosios operacijų knygos technologija grindžiamą priežiūrą ir ataskaitų teikimo priemones, vykdant reguliavimo technologijų finansų sektoriuje darbotvarkę ir kitas priemones, siekiant bent sumažinti didžiulį PVM deficitą Sąjungoje (26);

Pažangus reguliavimas siekiant skatinti inovacijas ir užtikrinti patikimumą

| 14. | ragina ES lygmeniu laikytis proporcingo reguliavimo principo, kad inovacijos nestrigtų arba nebūtų apkraunamos perteklinėmis sąnaudomis ankstyvame etape, ir sykiu deramai atsižvelgti į reguliavimo iššūkius, kurie gali atsirasti dėl virtualiųjų valiutų ir išsklaidytosios operacijų knygos technologijos naudojimo plačiu mastu; |
| --- | --- |

14.

ragina ES lygmeniu laikytis proporcingo reguliavimo principo, kad inovacijos nestrigtų arba nebūtų apkraunamos perteklinėmis sąnaudomis ankstyvame etape, ir sykiu deramai atsižvelgti į reguliavimo iššūkius, kurie gali atsirasti dėl virtualiųjų valiutų ir išsklaidytosios operacijų knygos technologijos naudojimo plačiu mastu;

| 15. | atkreipia dėmesį į panašumus tarp išsklaidytosios operacijų knygos technologijos, kurias sudaro sistemoje dalyvaujantys ir bendrą duomenų bazę bendrai naudojantys centrai, ir žiniatinklio (angl. WWW), kuris apibrėžiamas kaip pasauliniai ištekliai, logiškai tarpusavyje susieti naudojant hiperteksto saitus; atkreipia dėmesį į tai, kad tiek išsklaidytosios operacijų knygos technologija, tiek WWW grindžiami internetu – pasauline sistema, kurią sudaro tarpusavyje susieti didžiųjų kompiuterių, asmeninių kompiuterių ir belaidžio ryšio kompiuterių tinklai; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į panašumus tarp išsklaidytosios operacijų knygos technologijos, kurias sudaro sistemoje dalyvaujantys ir bendrą duomenų bazę bendrai naudojantys centrai, ir žiniatinklio (angl. WWW), kuris apibrėžiamas kaip pasauliniai ištekliai, logiškai tarpusavyje susieti naudojant hiperteksto saitus; atkreipia dėmesį į tai, kad tiek išsklaidytosios operacijų knygos technologija, tiek WWW grindžiami internetu – pasauline sistema, kurią sudaro tarpusavyje susieti didžiųjų kompiuterių, asmeninių kompiuterių ir belaidžio ryšio kompiuterių tinklai;

| 16. | primena, kad internetą, nepaisant pastangų skatinti įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, toliau reglamentuoja Nacionalinė telekomunikacijų ir informacijos administracija – Jungtinių Amerikos Valstijų Prekybos departamento agentūra; |
| --- | --- |

16.

primena, kad internetą, nepaisant pastangų skatinti įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, toliau reglamentuoja Nacionalinė telekomunikacijų ir informacijos administracija – Jungtinių Amerikos Valstijų Prekybos departamento agentūra;

| 17. | palankiai vertina tai, kad Interneto valdymo forume sukurta Dinamiška koaliciją operacijų informacijos blokų grandinės technologijos klausimais, ir ragina Komisiją skatinti bendrą ir įtraukų išsklaidytosios operacijų knygos technologijos valdymą, siekiant išvengti anksčiau iškilusių problemų plėtojant internetą; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad Interneto valdymo forume sukurta Dinamiška koaliciją operacijų informacijos blokų grandinės technologijos klausimais, ir ragina Komisiją skatinti bendrą ir įtraukų išsklaidytosios operacijų knygos technologijos valdymą, siekiant išvengti anksčiau iškilusių problemų plėtojant internetą;

| 18. | pažymi, kad pagrindiniai ES teisės aktai, tokie kaip Europos rinkos infrastruktūros reglamentas, Centrinių vertybinių popierių depozitoriumų reglamentas, Atsiskaitymų baigtinumo direktyva, Finansinių priemonių rinkų direktyva ir reglamentas, Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų teisės aktų suderinimo direktyva ir Alternatyvaus investavimo fondų valdytojų direktyva, galėtų būti naudojami kaip reguliavimo sistema, tinkama vykdomai veiklai nepriklausomai nuo tos veiklos technologijos, virtualiosioms valiutoms ir išsklaidytosios operacijų knygos technologija grindžiamoms prietaikoms plečiantis į naujas rinkas ir plečiant jų veiklą; vis dėlto pažymi, kad gali prireikti konkretiems poreikiams labiau pritaikytų teisės aktų; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad pagrindiniai ES teisės aktai, tokie kaip Europos rinkos infrastruktūros reglamentas, Centrinių vertybinių popierių depozitoriumų reglamentas, Atsiskaitymų baigtinumo direktyva, Finansinių priemonių rinkų direktyva ir reglamentas, Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų teisės aktų suderinimo direktyva ir Alternatyvaus investavimo fondų valdytojų direktyva, galėtų būti naudojami kaip reguliavimo sistema, tinkama vykdomai veiklai nepriklausomai nuo tos veiklos technologijos, virtualiosioms valiutoms ir išsklaidytosios operacijų knygos technologija grindžiamoms prietaikoms plečiantis į naujas rinkas ir plečiant jų veiklą; vis dėlto pažymi, kad gali prireikti konkretiems poreikiams labiau pritaikytų teisės aktų;

| 19. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus į Kovos su pinigų plovimu direktyvą (angl. AMLD) įtraukti virtualiųjų valiutų keitimo platformas, siekiant užbaigti su tokiomis platformomis susijusį anonimiškumą; tikisi, kad bet kokie pasiūlymai šiuo klausimu bus tiksliniai, pagrįsti visapusiška rizikos, susijusios su virtualiosiomis valiutomis, analize ir paremti kruopščiu poveikio vertinimu; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymus į Kovos su pinigų plovimu direktyvą (angl. AMLD) įtraukti virtualiųjų valiutų keitimo platformas, siekiant užbaigti su tokiomis platformomis susijusį anonimiškumą; tikisi, kad bet kokie pasiūlymai šiuo klausimu bus tiksliniai, pagrįsti visapusiška rizikos, susijusios su virtualiosiomis valiutomis, analize ir paremti kruopščiu poveikio vertinimu;

| 20. | rekomenduoja Komisijai atlikti išsamią virtualiųjų valiutų analizę ir remiantis tuo vertinimu apsvarstyti galimybę, jei tinkama, persvarstyti atitinkamus ES teisės aktus dėl mokėjimų, įskaitant Mokėjimo sąskaitų direktyvą, Mokėjimo paslaugų direktyvą ir Elektroninių pinigų direktyvą, atsižvelgiant į naujas galimybes, kurias suteikia technologinės naujovės, įskaitant virtualiąsias valiutas ir išsklaidytosios operacijų knygos technologiją, siekiant toliau didinti konkurenciją ir mažinti operacijų išlaidas, be kita ko, gerinant sąveikumą ir galbūt skatinant naudoti visuotinę nenuosavybinę elektroninę piniginę; |
| --- | --- |

20.

rekomenduoja Komisijai atlikti išsamią virtualiųjų valiutų analizę ir remiantis tuo vertinimu apsvarstyti galimybę, jei tinkama, persvarstyti atitinkamus ES teisės aktus dėl mokėjimų, įskaitant Mokėjimo sąskaitų direktyvą, Mokėjimo paslaugų direktyvą ir Elektroninių pinigų direktyvą, atsižvelgiant į naujas galimybes, kurias suteikia technologinės naujovės, įskaitant virtualiąsias valiutas ir išsklaidytosios operacijų knygos technologiją, siekiant toliau didinti konkurenciją ir mažinti operacijų išlaidas, be kita ko, gerinant sąveikumą ir galbūt skatinant naudoti visuotinę nenuosavybinę elektroninę piniginę;

| 21. | pažymi, kad keletas virtualiųjų vietos valiutų sukurtos Europoje, ypač reaguojant į finansų krizę ir susijusias kreditų krizės problemas; ragina rengiant būsimus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ypač atsargiai apibrėžti virtualiąsias valiutas, siekiant tinkamai atsižvelgti į tai, kad esama „vietos valiutų“, kurios yra ne pelno siekiančio pobūdžio ir dažnai ribotai pakeičiamos bei teikia didelę socialinę ir ekologinę naudą, taip pat siekiant išvengti neproporcingo reglamentavimo šioje srityje tol, kol nėra siekiama išvengti apmokestinimo arba jį apeiti; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad keletas virtualiųjų vietos valiutų sukurtos Europoje, ypač reaguojant į finansų krizę ir susijusias kreditų krizės problemas; ragina rengiant būsimus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ypač atsargiai apibrėžti virtualiąsias valiutas, siekiant tinkamai atsižvelgti į tai, kad esama „vietos valiutų“, kurios yra ne pelno siekiančio pobūdžio ir dažnai ribotai pakeičiamos bei teikia didelę socialinę ir ekologinę naudą, taip pat siekiant išvengti neproporcingo reglamentavimo šioje srityje tol, kol nėra siekiama išvengti apmokestinimo arba jį apeiti;

| 22. | ragina sukurti horizontaliąją darbo grupę išsklaidytosios operacijų knygos technologijos klausimais, kuriai vadovautų Komisija ir kurią sudarytų techniniai ir reguliavimo srities ekspertai, siekiant:






  i) | teikti būtinas technines ir priežiūros žinias įvairiose srityse, kuriose aktualios išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikos, suburti suinteresuotuosius subjektus ir remti atitinkamų ES ir valstybių narių lygmenų viešųjų subjektų dedamas pastangas stebėti išsklaidytosios operacijų knygos technologijos naudojimą Europos ir pasaulio lygmenimis; |
| --- | --- | --- |

22.

ragina sukurti horizontaliąją darbo grupę išsklaidytosios operacijų knygos technologijos klausimais, kuriai vadovautų Komisija ir kurią sudarytų techniniai ir reguliavimo srities ekspertai, siekiant:

i)

teikti būtinas technines ir priežiūros žinias įvairiose srityse, kuriose aktualios išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikos, suburti suinteresuotuosius subjektus ir remti atitinkamų ES ir valstybių narių lygmenų viešųjų subjektų dedamas pastangas stebėti išsklaidytosios operacijų knygos technologijos naudojimą Europos ir pasaulio lygmenimis;

| ii) | skatinti informuotumą apie išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikas ir analizuoti jų riziką ir naudą, įskaitant galutiniams naudotojams, siekiant kuo geriau išnaudoti jų potencialą, be kita ko, siekiant nustatyti pagrindines išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemų savybes, kurios padeda siekti bendrojo intereso, pavyzdžiui, nepatentuotų atvirųjų standartų, ir nustatant besiformuojančius geriausios praktikos standartus; |
| --- | --- |

ii)

skatinti informuotumą apie išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikas ir analizuoti jų riziką ir naudą, įskaitant galutiniams naudotojams, siekiant kuo geriau išnaudoti jų potencialą, be kita ko, siekiant nustatyti pagrindines išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemų savybes, kurios padeda siekti bendrojo intereso, pavyzdžiui, nepatentuotų atvirųjų standartų, ir nustatant besiformuojančius geriausios praktikos standartus;

| iii) | remti savalaikį, informacija pagrįstą ir proporcingą atsaką į naujas galimybes ir uždavinius, atsirandančius įdiegiant svarbias išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikas, įskaitant gaires dėl būsimų veiksmų ES ir valstybių narių lygmenimis, kurios apimtų galiojančių Europos reguliavimo nuostatų įvertinimą, siekiant atitinkamais atvejais atnaujinti jas atsižvelgiant į esminius ir sisteminės svarbos turinčius išsklaidytosios operacijų knygos technologijos naudojimo būdus, be kita ko, sprendžiant vartotojų apsaugos ir sistemines problemas; |
| --- | --- |

iii)

remti savalaikį, informacija pagrįstą ir proporcingą atsaką į naujas galimybes ir uždavinius, atsirandančius įdiegiant svarbias išsklaidytosios operacijų knygos technologijos prietaikas, įskaitant gaires dėl būsimų veiksmų ES ir valstybių narių lygmenimis, kurios apimtų galiojančių Europos reguliavimo nuostatų įvertinimą, siekiant atitinkamais atvejais atnaujinti jas atsižvelgiant į esminius ir sisteminės svarbos turinčius išsklaidytosios operacijų knygos technologijos naudojimo būdus, be kita ko, sprendžiant vartotojų apsaugos ir sistemines problemas;

| iv) | plėtoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis visais svarbiais virtualiųjų valiutų ir kitų išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemų aspektais, jei atitinkamos schemos tampa taip plačiai naudojamos, kad tampa sistemiškai svarbios stabilumui; |
| --- | --- |

iv)

plėtoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis visais svarbiais virtualiųjų valiutų ir kitų išsklaidytosios operacijų knygos technologijos schemų aspektais, jei atitinkamos schemos tampa taip plačiai naudojamos, kad tampa sistemiškai svarbios stabilumui;

| 23. | pabrėžia, jog naudojant virtualiąsias valiutas svarbus vartotojų informuotumas, skaidrumas ir pasitikėjimas; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir virtualiųjų valiutų sektoriaus atstovais, parengti gaires, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad būtų teikiama teisinga, aiški ir išsami informacija apie esamus ir būsimus virtualiųjų valiutų naudotojus, kad jie galėtų pagrįstai rinktis ir taip didinti virtualiųjų valiutų schemų skaidrumą jų organizavimo ir veiklos metodų, jų skirtumo nuo reguliuojamų ir prižiūrimų mokėjimo sistemų, atsižvelgiant į vartotojų apsaugą, požiūriu; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, jog naudojant virtualiąsias valiutas svarbus vartotojų informuotumas, skaidrumas ir pasitikėjimas; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir virtualiųjų valiutų sektoriaus atstovais, parengti gaires, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad būtų teikiama teisinga, aiški ir išsami informacija apie esamus ir būsimus virtualiųjų valiutų naudotojus, kad jie galėtų pagrįstai rinktis ir taip didinti virtualiųjų valiutų schemų skaidrumą jų organizavimo ir veiklos metodų, jų skirtumo nuo reguliuojamų ir prižiūrimų mokėjimo sistemų, atsižvelgiant į vartotojų apsaugą, požiūriu;

o

o o

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(2)  http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/ 2014/qb14q3digitalcurrenciesBitcoin2.pdf

(3)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(4)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/virtualcurrencyschemesen.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/justice/newsroom/criminal/news/160202_en.htm

(6)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

(7)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC97043/the%20digital %20agenda%20of%20virtual%20currencies_final.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2016/02/12-conclusions-terrorism-financing/

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1463564584935&uri=CELEX:62014CJ0264

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/lt/TXT/?uri=CELEX%3A62014CC0264

(11)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-532_call_for_evidence_on_virtual_currency_investment.pdf

(12)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140793/ LDM_BRI(2014)140793_REV1_EN.pdf

(13)  http://www.europarl.europa.eu/portal/lt

(14)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/virtual-currency-key-definitions-and-potential-aml-cft-risks.pdf

(15)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/The-Bitcoin-Question-2014.pdf

(16)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1603.pdf

(17)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data /file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(18)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(19)  http://coinmarketcap.com/

(20)  Žr., be kita ko: http://www.coindesk.com/state-of-Bitcoin-blockchain-2016/

(21)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(22)  https://remittanceprices.worldbank.org/sites/default/files/rpw_report_december_ 2015.pdf

(23)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/TOPICS/EXTFINANCIALSECTOR/0,,contentMDK:22383199~pagePK:210058~piPK:210062~theSitePK:282885,00.html

(24)  Nors esama galimybių virtualiąsias valiutas panaudoti terorizmui finansuoti, Europolas neseniai (2016 m. sausio 18 d.) nurodė, kad teisėsauga nėra patvirtinusi tokių atvejų, nepaisant to, kad tretieji asmenys yra pranešę apie tai, kad teroristai galbūt naudojosi tokiomis anoniminėmis valiutomis kaip bitkoinai savo veiklai finansuoti.

(25)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(26)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/82

---

P8_TA(2016)0233

Transatlantiniai duomenų srautai

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl transatlantinių duomenų srautų (2016/2727(RSP))

(2018/C 076/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8, 11, 16, 47 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8, 11, 16, 47 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (1) (toliau – Duomenų apsaugos direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (1) (toliau – Duomenų apsaugos direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą) (3), taip pat į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą) (3), taip pat į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (4),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimą 2000/520/EB (Sprendimas dėl „saugaus uosto“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimą 2000/520/EB (Sprendimas dėl „saugaus uosto“),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Pasitikėjimo ES ir JAV duomenų mainais atkūrimas“ (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Pasitikėjimo ES ir JAV duomenų mainais atkūrimas“ (COM(2013)0846),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl „saugaus uosto“ nuostatų veikimo ES piliečių ir ES įsisteigusių bendrovių požiūriu (COM(2013)0847) (Komunikatas dėl „saugaus uosto“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl „saugaus uosto“ nuostatų veikimo ES piliečių ir ES įsisteigusių bendrovių požiūriu (COM(2013)0847) (Komunikatas dėl „saugaus uosto“),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-362/14 Maximillian Schrems prieš Duomenų apsaugos komisarą (EU:C:2015:650), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-362/14 Maximillian Schrems prieš Duomenų apsaugos komisarą (EU:C:2015:650),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 6 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl asmens duomenų perdavimo iš ES į Jungtines Amerikos Valstijas pagal Direktyvą 95/46/EB, Teisingumo Teismui priėmus sprendimą byloje C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 6 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl asmens duomenų perdavimo iš ES į Jungtines Amerikos Valstijas pagal Direktyvą 95/46/EB, Teisingumo Teismui priėmus sprendimą byloje C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. 29 straipsnio darbo grupės pareiškimą dėl sprendimo M. Schrems byloje pasekmių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. 29 straipsnio darbo grupės pareiškimą dėl sprendimo M. Schrems byloje pasekmių,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Teisminio teisių gynimo įstatymą (angl. Judicial Redress Act), kurį Prezidentas B. Obama pasirašė 2016 m. vasario 24 d., kad jis įsigaliotų (H.R.1428), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Teisminio teisių gynimo įstatymą (angl. Judicial Redress Act), kurį Prezidentas B. Obama pasirašė 2016 m. vasario 24 d., kad jis įsigaliotų (H.R.1428),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. JAV laisvės įstatymą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. JAV laisvės įstatymą (5),

| — | atsižvelgdamas į 28-oje prezidento politikos direktyvoje (PPD-28) nustatytos JAV elektroninės žvalgybos reformą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 28-oje prezidento politikos direktyvoje (PPD-28) nustatytos JAV elektroninės žvalgybos reformą (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 29 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Transatlantiniai duomenų srautai. Pasitikėjimo sugrąžinimas taikant griežtas apsaugos priemones“ (COM(2016)0117), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 29 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Transatlantiniai duomenų srautai. Pasitikėjimo sugrąžinimas taikant griežtas apsaugos priemones“ (COM(2016)0117),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. 29 straipsnio darbo grupės nuomonę Nr. 01/2016 dėl sprendimo dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ tinkamumo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. 29 straipsnio darbo grupės nuomonę Nr. 01/2016 dėl sprendimo dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ tinkamumo projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 12 d. savo rezoliuciją dėl JAV Nacionalinės saugumo agentūros (NSA) sekimo programos, sekimo tarnybų įvairiose valstybėse narėse ir jų poveikio ES piliečių pagrindinėms teisėms ir transatlantiniam bendradarbiavimui teisingumo ir vidaus reikalų srityje (7) ir į 2015 m. spalio 29 d. savo rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po Europos Parlamento 2014 m. kovo 12 d. rezoliucijos dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 12 d. savo rezoliuciją dėl JAV Nacionalinės saugumo agentūros (NSA) sekimo programos, sekimo tarnybų įvairiose valstybėse narėse ir jų poveikio ES piliečių pagrindinėms teisėms ir transatlantiniam bendradarbiavimui teisingumo ir vidaus reikalų srityje (7) ir į 2015 m. spalio 29 d. savo rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po Europos Parlamento 2014 m. kovo 12 d. rezoliucijos dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas byloje C-362/14 Maximillian Schrems prieš Duomenų apsaugos komisarą priėmė sprendimą 2015 m. spalio 6 d., kuriuo sprendimas dėl „saugaus uosto“ paskelbtas negaliojančiu, ir išaiškino, kad tinkamas apsaugos lygis trečiojoje šalyje turi būti suprantamas kaip „iš esmės lygiavertis“ Sąjungoje suteikiamai apsaugai, dėl to reikia skubiai užbaigti derybas dėl ES ir JAV „privatumo skydo“, kad būtų galima užtikrinti teisinį tikrumą, kaip asmens duomenys turėtų būti perduodami iš ES į JAV; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas byloje C-362/14 Maximillian Schrems prieš Duomenų apsaugos komisarą priėmė sprendimą 2015 m. spalio 6 d., kuriuo sprendimas dėl „saugaus uosto“ paskelbtas negaliojančiu, ir išaiškino, kad tinkamas apsaugos lygis trečiojoje šalyje turi būti suprantamas kaip „iš esmės lygiavertis“ Sąjungoje suteikiamai apsaugai, dėl to reikia skubiai užbaigti derybas dėl ES ir JAV „privatumo skydo“, kad būtų galima užtikrinti teisinį tikrumą, kaip asmens duomenys turėtų būti perduodami iš ES į JAV;

| B. | kadangi apsaugant duomenis apsaugomi asmenys, su kuriais susijusi tvarkoma informacija, ir kadangi tokią apsaugą Sąjunga pripažįsta kaip vieną iš pagrindinių teisių (Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnis ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnis); |
| --- | --- |

B.

kadangi apsaugant duomenis apsaugomi asmenys, su kuriais susijusi tvarkoma informacija, ir kadangi tokią apsaugą Sąjunga pripažįsta kaip vieną iš pagrindinių teisių (Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnis ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnis);

| C. | kadangi asmens duomenų apsauga, pagarba privačiam gyvenimui ir komunikacijai, teisė į saugumą, teisė gauti ir skleisti informaciją ir laisvė užsiimti verslu – visa tai yra pagrindinės teisės, kurios turi būti užtikrintos ir viena su kita suderintos; |
| --- | --- |

C.

kadangi asmens duomenų apsauga, pagarba privačiam gyvenimui ir komunikacijai, teisė į saugumą, teisė gauti ir skleisti informaciją ir laisvė užsiimti verslu – visa tai yra pagrindinės teisės, kurios turi būti užtikrintos ir viena su kita suderintos;

| D. | kadangi nagrinėdama trečiosios šalies suteikiamą apsaugos lygį Komisija privalo įvertinti toje šalyje taikomų taisyklių, nustatytų pagal jos vietos įstatymus arba tarptautinius įsipareigojimus, turinį, taip pat tvarką, pagal kurią užtikrinamas šių taisyklių laikymasis, kadangi pagal Duomenų apsaugos direktyvos 25 straipsnio 2 dalį ji privalo atsižvelgti į visas aplinkybes, susijusias su asmens duomenų perdavimų trečiajai šaliai; kadangi taip įvertinami turi būti ne tik teisės aktai ir praktika, susijusi su asmens duomenų apsauga komerciniais ir asmeniniais tikslais, bet ir visi tai šaliai ir sektoriui taikomos sistemos aspektai, visų pirma teisėsauga, nacionalinis saugumas ir žmogaus teisių paisymas, tačiau ne vien tik tai; |
| --- | --- |

D.

kadangi nagrinėdama trečiosios šalies suteikiamą apsaugos lygį Komisija privalo įvertinti toje šalyje taikomų taisyklių, nustatytų pagal jos vietos įstatymus arba tarptautinius įsipareigojimus, turinį, taip pat tvarką, pagal kurią užtikrinamas šių taisyklių laikymasis, kadangi pagal Duomenų apsaugos direktyvos 25 straipsnio 2 dalį ji privalo atsižvelgti į visas aplinkybes, susijusias su asmens duomenų perdavimų trečiajai šaliai; kadangi taip įvertinami turi būti ne tik teisės aktai ir praktika, susijusi su asmens duomenų apsauga komerciniais ir asmeniniais tikslais, bet ir visi tai šaliai ir sektoriui taikomos sistemos aspektai, visų pirma teisėsauga, nacionalinis saugumas ir žmogaus teisių paisymas, tačiau ne vien tik tai;

| E. | kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra augantis ES ekonomikos sektorius, ir jos tampa vis labiau priklausomos nuo laisvo duomenų judėjimo; kadangi MVĮ sudarė 60 proc. įmonių, pasitikėjusių „saugaus uosto“ susitarimu, pagal kurį jos galėjo pasinaudoti supaprastintomis ir ekonomiškai efektyviomis atitikties procedūromis; |
| --- | --- |

E.

kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra augantis ES ekonomikos sektorius, ir jos tampa vis labiau priklausomos nuo laisvo duomenų judėjimo; kadangi MVĮ sudarė 60 proc. įmonių, pasitikėjusių „saugaus uosto“ susitarimu, pagal kurį jos galėjo pasinaudoti supaprastintomis ir ekonomiškai efektyviomis atitikties procedūromis;

| F. | kadangi JAV ir ES ekonomikos sukuria daugiau kaip 50 proc. pasaulinio BVP, užtikrina 25 proc. pasaulinio eksporto ir daugiau kaip 30 proc. pasaulinio importo; kadangi JAV ir ES ekonominiai ryšiai užtikrina didžiausios pasaulyje apimties prekybą: 2014 m. bendra transatlantinės prekybos suma buvo 1,09 trilijono JAV dolerių, palyginti su bendromis JAV prekybos su Kanada ir Kinija sumomis, kurios yra atitinkamai 741 milijardas ir 646 milijardai JAV dolerių; |
| --- | --- |

F.

kadangi JAV ir ES ekonomikos sukuria daugiau kaip 50 proc. pasaulinio BVP, užtikrina 25 proc. pasaulinio eksporto ir daugiau kaip 30 proc. pasaulinio importo; kadangi JAV ir ES ekonominiai ryšiai užtikrina didžiausios pasaulyje apimties prekybą: 2014 m. bendra transatlantinės prekybos suma buvo 1,09 trilijono JAV dolerių, palyginti su bendromis JAV prekybos su Kanada ir Kinija sumomis, kurios yra atitinkamai 741 milijardas ir 646 milijardai JAV dolerių;

| G. | kadangi tarpvalstybinių Jungtinių Valstijų ir Europos duomenų srautų mastas yra didžiausias pasaulyje – 50 proc. didesnis nei JAV ir Azijos duomenų srautų mastas ir beveik du kartus didesnis nei JAV ir Lotynų Amerikos duomenų srautas, ir kadangi asmens duomenų perdavimas ir keitimasis jais yra vienas iš esminių komponentų, kuriuo grindžiami glaudūs Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų ryšiai komercinėje srityje ir teisėsaugos sektoriuje; |
| --- | --- |

G.

kadangi tarpvalstybinių Jungtinių Valstijų ir Europos duomenų srautų mastas yra didžiausias pasaulyje – 50 proc. didesnis nei JAV ir Azijos duomenų srautų mastas ir beveik du kartus didesnis nei JAV ir Lotynų Amerikos duomenų srautas, ir kadangi asmens duomenų perdavimas ir keitimasis jais yra vienas iš esminių komponentų, kuriuo grindžiami glaudūs Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų ryšiai komercinėje srityje ir teisėsaugos sektoriuje;

| H. | kadangi 29 straipsnio darbo grupės nuomonėje Nr. 01/2016 palankiai įvertinti svarbūs patobulinimai, atsiradę dėl „privatumo skydo“, palyginti su sprendimu dėl „saugaus uosto“, ir visų pirma tai, kad buvo įtrauktos svarbios apibrėžtys, mechanizmai, sukurti siekiant užtikrinti „privatumo skydo“ sąrašo priežiūrą, ir dabar privalomomis tapusios peržiūros, kaip laikomasi taisyklių išorės ir vidaus lygiais, ir kadangi darbo grupė taip pat pareiškė esanti itin susirūpinusi dėl komercinių aspektų ir valdžios institucijų prieigos prie pagal „privatumo skydo“ sistemą perduodamų duomenų; |
| --- | --- |

H.

kadangi 29 straipsnio darbo grupės nuomonėje Nr. 01/2016 palankiai įvertinti svarbūs patobulinimai, atsiradę dėl „privatumo skydo“, palyginti su sprendimu dėl „saugaus uosto“, ir visų pirma tai, kad buvo įtrauktos svarbios apibrėžtys, mechanizmai, sukurti siekiant užtikrinti „privatumo skydo“ sąrašo priežiūrą, ir dabar privalomomis tapusios peržiūros, kaip laikomasi taisyklių išorės ir vidaus lygiais, ir kadangi darbo grupė taip pat pareiškė esanti itin susirūpinusi dėl komercinių aspektų ir valdžios institucijų prieigos prie pagal „privatumo skydo“ sistemą perduodamų duomenų;

| I. | kadangi iki šiol buvo laikoma, kad Andora, Argentina, Kanada, Farerų salos, Gernsis, Meno sala, Džersis, Urugvajus, Izraelis, Šveicarija ir Naujoji Zelandija yra šalys / teritorijos, kurios suteikia tinkamo lygio apsaugą, ir joms buvo suteiktos privilegijuotos galimybės patekti į ES rinką; |
| --- | --- |

I.

kadangi iki šiol buvo laikoma, kad Andora, Argentina, Kanada, Farerų salos, Gernsis, Meno sala, Džersis, Urugvajus, Izraelis, Šveicarija ir Naujoji Zelandija yra šalys / teritorijos, kurios suteikia tinkamo lygio apsaugą, ir joms buvo suteiktos privilegijuotos galimybės patekti į ES rinką;

| 1. | palankiai vertina Komisijos ir JAV administracijos pastangas iš esmės patobulinti „privatumo skydą“ palyginti su sprendimu dėl „saugaus uosto“, visų pirma įtraukiant tokias svarbias apibrėžtis kaip „asmens duomenys“, „tvarkymas“ ir „valdytojas“, mechanizmus, sukurtus siekiant užtikrinti „privatumo skydo“ sąrašo priežiūrą ir dabar privalomomis tapusias peržiūras, kaip laikomasi taisyklių išorės ir vidaus lygiu; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos ir JAV administracijos pastangas iš esmės patobulinti „privatumo skydą“ palyginti su sprendimu dėl „saugaus uosto“, visų pirma įtraukiant tokias svarbias apibrėžtis kaip „asmens duomenys“, „tvarkymas“ ir „valdytojas“, mechanizmus, sukurtus siekiant užtikrinti „privatumo skydo“ sąrašo priežiūrą ir dabar privalomomis tapusias peržiūras, kaip laikomasi taisyklių išorės ir vidaus lygiu;

| 2. | pabrėžia transatlantinių santykių, kurie abiems partnerėms yra esminiai, svarbą; pabrėžia, kad JAV ir ES visapusišku sprendimu turėtų būti paisoma teisės į duomenų apsaugą ir teisės į privatų gyvenimą; primena, kad vienas iš pagrindinių ES tikslų yra asmens duomenų apsauga, įskaitant kai jie yra perduodami jos pagrindinei tarptautinės prekybos partnerei; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia transatlantinių santykių, kurie abiems partnerėms yra esminiai, svarbą; pabrėžia, kad JAV ir ES visapusišku sprendimu turėtų būti paisoma teisės į duomenų apsaugą ir teisės į privatų gyvenimą; primena, kad vienas iš pagrindinių ES tikslų yra asmens duomenų apsauga, įskaitant kai jie yra perduodami jos pagrindinei tarptautinės prekybos partnerei;

| 3. | primygtinai reikalauja, kad „saugumo skydo“ tvarka atitiktų ES pirminę ir antrinę teisę, taip pat atitinkamus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus; |
| --- | --- |

3.

primygtinai reikalauja, kad „saugumo skydo“ tvarka atitiktų ES pirminę ir antrinę teisę, taip pat atitinkamus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus;

| 4. | pažymi, jog VI priede (Nacionalinės žvalgybos agentūros direktoriaus tarnybos atstovo Roberto S. Litto laiškas) aiškinama, kad pagal 28-ąją prezidento politikos direktyvą (toliau – PPD-28) masiškai kaupti ne JAV piliečių asmens duomenis ir komunikacijas vis dar leidžiama šešiais atvejais; pabrėžia, kad toks masinis rinkimas turi būti tik „kuo labiau pritaikytas“ ir „pagrįstas“, o tai neatitinka griežtesnių būtinybės ir proporcingumo reikalavimų, kaip nurodyta Chartijoje; |
| --- | --- |

4.

pažymi, jog VI priede (Nacionalinės žvalgybos agentūros direktoriaus tarnybos atstovo Roberto S. Litto laiškas) aiškinama, kad pagal 28-ąją prezidento politikos direktyvą (toliau – PPD-28) masiškai kaupti ne JAV piliečių asmens duomenis ir komunikacijas vis dar leidžiama šešiais atvejais; pabrėžia, kad toks masinis rinkimas turi būti tik „kuo labiau pritaikytas“ ir „pagrįstas“, o tai neatitinka griežtesnių būtinybės ir proporcingumo reikalavimų, kaip nurodyta Chartijoje;

| 5. | primena, kad teisinis tikrumas, visų pirma aiškios ir vienodos taisyklės, yra svarbiausias verslo plėtros ir augimo elementas, visų pirma MVĮ, siekiant užtikrinti, jog jos nesusidurtų su teisiniu netikrumu ir jų veiklai bei pajėgumams plėtoti verslą kitoje Atlanto pusėje nebūtų padarytas didelis neigiamas poveikis; |
| --- | --- |

5.

primena, kad teisinis tikrumas, visų pirma aiškios ir vienodos taisyklės, yra svarbiausias verslo plėtros ir augimo elementas, visų pirma MVĮ, siekiant užtikrinti, jog jos nesusidurtų su teisiniu netikrumu ir jų veiklai bei pajėgumams plėtoti verslą kitoje Atlanto pusėje nebūtų padarytas didelis neigiamas poveikis;

| 6. | palankiai vertina tai, kad į „privatumo skydo“ sistemą įtrauktas asmenų teisių gynimo mechanizmas; ragina Komisiją ir JAV administraciją išspręsti dabartinę sudėtingumo problemą, kad procedūra taptų pritaikyta vartotojams ir veiksminga; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad į „privatumo skydo“ sistemą įtrauktas asmenų teisių gynimo mechanizmas; ragina Komisiją ir JAV administraciją išspręsti dabartinę sudėtingumo problemą, kad procedūra taptų pritaikyta vartotojams ir veiksminga;

| 7. | ragina Komisiją siekti, kad būtų išaiškintas JAV teikiamų rašytinių patikinimų teisinis statusas; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją siekti, kad būtų išaiškintas JAV teikiamų rašytinių patikinimų teisinis statusas;

| 8. | palankiai vertina tai, kad į JAV valstybės departamentą paskirtas ombudsmenas, kuris dirbs kartu su nepriklausomomis valdžios institucijomis, kad galėtų pateikti atsakymus ES priežiūros institucijoms, kurios kreipiasi dėl individualių prašymų, susijusių su vyriausybės vykdomu sekimu; tačiau mano, kad ši nauja institucija nėra pakankamai nepriklausoma ir jai nesuteikta tinkamų galių veiksmingai vykdyti savo pareigas ir užtikrinti jų vykdymą; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina tai, kad į JAV valstybės departamentą paskirtas ombudsmenas, kuris dirbs kartu su nepriklausomomis valdžios institucijomis, kad galėtų pateikti atsakymus ES priežiūros institucijoms, kurios kreipiasi dėl individualių prašymų, susijusių su vyriausybės vykdomu sekimu; tačiau mano, kad ši nauja institucija nėra pakankamai nepriklausoma ir jai nesuteikta tinkamų galių veiksmingai vykdyti savo pareigas ir užtikrinti jų vykdymą;

| 9. | palankiai vertina tai, kad „privatumo skydo“ sistemoje valstybių narių duomenų apsaugos institucijoms suteiktas svarbus vaidmuo nagrinėjant skundus, susijusius su asmens duomenų apsauga pagal ES pagrindinių teisių chartiją, ir sustabdant duomenų perdavimą, taip pat tai, kad JAV Prekybos departamentas privalo spręsti tokius skundus; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad „privatumo skydo“ sistemoje valstybių narių duomenų apsaugos institucijoms suteiktas svarbus vaidmuo nagrinėjant skundus, susijusius su asmens duomenų apsauga pagal ES pagrindinių teisių chartiją, ir sustabdant duomenų perdavimą, taip pat tai, kad JAV Prekybos departamentas privalo spręsti tokius skundus;

| 10. | pripažįsta, kad „privatumo skydas“ yra dalis platesnio ES ir trečiųjų šalių, įskaitant Jungtines Valstijas, dialogo dėl duomenų privatumo, prekybos, saugumo ir susijusių teisių, bei bendrų interesų tikslų; todėl ragina visas šalis dirbti kartu ir kurti bei tvariai gerinti veiksmingas ir bendras tarptautines sistemas ir nacionalinius teisės aktus, kuriais tie tikslai būtų pasiekti; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad „privatumo skydas“ yra dalis platesnio ES ir trečiųjų šalių, įskaitant Jungtines Valstijas, dialogo dėl duomenų privatumo, prekybos, saugumo ir susijusių teisių, bei bendrų interesų tikslų; todėl ragina visas šalis dirbti kartu ir kurti bei tvariai gerinti veiksmingas ir bendras tarptautines sistemas ir nacionalinius teisės aktus, kuriais tie tikslai būtų pasiekti;

| 11. | primygtinai teigia, kad teisinis tikrumas, susijęs su asmens duomenų perdavimo tarp ES ir JAV, yra iš esmės svarbus norint užtikrinti vartotojų pasitikėjimą, transatlantinę verslo plėtrą ir teisėsaugos bendradarbiavimą, todėl siekiant, kad duomenys būtų perduodami veiksmingai ir ilgą laiką, privalu, kad priemonės, kurioje numatomas šis perdavimas, atitiktų ES pirminę ir antrinę teisę; |
| --- | --- |

11.

primygtinai teigia, kad teisinis tikrumas, susijęs su asmens duomenų perdavimo tarp ES ir JAV, yra iš esmės svarbus norint užtikrinti vartotojų pasitikėjimą, transatlantinę verslo plėtrą ir teisėsaugos bendradarbiavimą, todėl siekiant, kad duomenys būtų perduodami veiksmingai ir ilgą laiką, privalu, kad priemonės, kurioje numatomas šis perdavimas, atitiktų ES pirminę ir antrinę teisę;

| 12. | ragina Komisiją visapusiškai įgyvendinti 29 straipsnio darbo grupės nuomonėje Nr. 01/2016 dėl sprendimo dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ tinkamumo projekto nurodytas rekomendacijas; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją visapusiškai įgyvendinti 29 straipsnio darbo grupės nuomonėje Nr. 01/2016 dėl sprendimo dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ tinkamumo projekto nurodytas rekomendacijas;

| 13. | ragina Komisiją vykdyti savo pareigą pagal „privatumo skydo“ sistemą periodiškai griežtai peržiūrėti išvadas dėl sistemos tinkamumo ir jos teisinį pagrindą, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad po dviejų metų bus pradėtas taikyti naujas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją vykdyti savo pareigą pagal „privatumo skydo“ sistemą periodiškai griežtai peržiūrėti išvadas dėl sistemos tinkamumo ir jos teisinį pagrindą, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad po dviejų metų bus pradėtas taikyti naujas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas;

| 14. | ragina Komisiją tęsti dialogą su JAV administracija siekiant susiderėti dėl tolesnių „privatumo skydo“ tvarkos patobulinimų atsižvelgiant į jos dabartinius trūkumus; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją tęsti dialogą su JAV administracija siekiant susiderėti dėl tolesnių „privatumo skydo“ tvarkos patobulinimų atsižvelgiant į jos dabartinius trūkumus;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JAV administracijai ir JAV Kongresui. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JAV administracijai ir JAV Kongresui.

---

(1)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(2)  OL L 350, 2008 12 30, p. 60.

(3)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(4)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

(5)  https://www.congress.gov/114/plaws/publ23/PLAW-114publ23.pdf

(6)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2014/01/17/presidential-policy-directive-signals-intelligence-activities

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0230.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0388.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/86

---

P8_TA(2016)0234

Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimo (2015/2323(INI))

(2018/C 076/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatą „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“ (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatą „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“ (COM(2015)0339),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos viešos konsultacijos dėl naujo energijos rinkos modelio“ (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos viešos konsultacijos dėl naujo energijos rinkos modelio“ (COM(2015)0340),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „ES šildymo ir vėsinimo strategija“ (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „ES šildymo ir vėsinimo strategija“ (COM(2016)0051),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“ (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“ (COM(2015)0080),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „Postūmis energijos vidaus rinkai“ (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „Postūmis energijos vidaus rinkai“ (COM(2012)0663),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885),

| — | atsižvelgdamas į trečiąjį energetikos teisės aktų rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trečiąjį energetikos teisės aktų rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią ir vėliau panaikinančią direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią ir vėliau panaikinančią direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmens duomenų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmens duomenų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos komercinės veiklos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos komercinės veiklos,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendaciją 2012/148/ES dėl pasirengimo diegti pažangiąsias apskaitos sistemas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendaciją 2012/148/ES dėl pasirengimo diegti pažangiąsias apskaitos sistemas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Europos energijos vartotojų teisių chartijos rengimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Europos energijos vartotojų teisių chartijos rengimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl postūmio energijos vidaus rinkai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl postūmio energijos vidaus rinkai (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m. – energija ateičiai“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m. – energija ateičiai“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl pažangiųjų elektros energijos tinklų kūrimo pasekmių vietos ir regioniniu lygmenimis (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl pažangiųjų elektros energijos tinklų kūrimo pasekmių vietos ir regioniniu lygmenimis (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Vartotojų apsauga. Vartotojų apsauga komunalinių paslaugų srityje“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Vartotojų apsauga. Vartotojų apsauga komunalinių paslaugų srityje“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl Europos energetikos sąjungos kūrimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl Europos energetikos sąjungos kūrimo (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0161/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0161/2016),

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“;

| 2. | pabrėžia, kad šis pranešimas išimtinai skirtas energijos vartotojams (namų ūkiams) vykstant energetikos sistemos pertvarkai; pabrėžia, kad į pramoninius vartotojus turėtų būti atsižvelgta pagal atskirą sistemą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad šis pranešimas išimtinai skirtas energijos vartotojams (namų ūkiams) vykstant energetikos sistemos pertvarkai; pabrėžia, kad į pramoninius vartotojus turėtų būti atsižvelgta pagal atskirą sistemą;

| 3. | pabrėžia, kad vykstant energetikos sistemos pertvarkai pereinama nuo tradicinės centralizuotos energetikos sistemos prie labiau decentralizuotos, efektyvaus energijos vartojimo, lankstesnės ir atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamos sistemos; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vykstant energetikos sistemos pertvarkai pereinama nuo tradicinės centralizuotos energetikos sistemos prie labiau decentralizuotos, efektyvaus energijos vartojimo, lankstesnės ir atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamos sistemos;

| 4. | atkreipia dėmesį į perėjimo prie naujo rinkos modelio išlaidas tam tikrose valstybėse narėse; ragina Komisiją deramai atsižvelgti į šias išlaidas įperkamumo ir konkurencingumo požiūriu; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į perėjimo prie naujo rinkos modelio išlaidas tam tikrose valstybėse narėse; ragina Komisiją deramai atsižvelgti į šias išlaidas įperkamumo ir konkurencingumo požiūriu;

| 5. | primena, kad svarbiausias tikslas turėtų būti ekonomika, grindžiama tuo, kad, visapusiškai panaudojamas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas / pirmosios kartos kuras“ ir teikiama pirmenybė energijos taupymui ir poreikio valdymo priemonėms pasiūlos požiūriu, kad būtų laikomasi mūsų klimato tikslų, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo 1,5 oC scenarijų, energetinį saugumą, konkurencingumą ir ypač mažesnes vartotojų sąskaitas; |
| --- | --- |

5.

primena, kad svarbiausias tikslas turėtų būti ekonomika, grindžiama tuo, kad, visapusiškai panaudojamas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas / pirmosios kartos kuras“ ir teikiama pirmenybė energijos taupymui ir poreikio valdymo priemonėms pasiūlos požiūriu, kad būtų laikomasi mūsų klimato tikslų, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo 1,5 oC scenarijų, energetinį saugumą, konkurencingumą ir ypač mažesnes vartotojų sąskaitas;

| 6. | šiuo atžvilgiu mano, kad energetikos sąjungai visų pirma turėtų rūpėti dabartinių ir būsimų piliečių kartų interesai ir kad ji turėtų:






  a) | piliečiams užtikrinti stabilią, įperkamą, tvarią, veiksmingą ir tvarią energiją, taip pat aukštos kokybės energiją taupančius produktus, paslaugas ir pastatus; |
| --- | --- | --- |

6.

šiuo atžvilgiu mano, kad energetikos sąjungai visų pirma turėtų rūpėti dabartinių ir būsimų piliečių kartų interesai ir kad ji turėtų:

a)

piliečiams užtikrinti stabilią, įperkamą, tvarią, veiksmingą ir tvarią energiją, taip pat aukštos kokybės energiją taupančius produktus, paslaugas ir pastatus;

| b) | suteikti galimybę piliečiams individualiai arba kolektyviai patiems gaminti, vartoti, laikyti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir ja prekiauti, imtis energijos taupymo priemonių, tapti aktyviais energijos rinkos dalyviais remiantis vartotojų pasirinkimu, taip pat galimybę saugiai ir su pasitikėjimu dalyvauti reagavimo į paklausą procese; mano, kad šiuo atžvilgiu vykdant Komisijos vadovaujamą dalyvavimu grindžiamą procesą ES lygmeniu reikėtų susitarti dėl praktiško bendro „gaminančių vartotojų“ apibrėžties supratimo; |
| --- | --- |

b)

suteikti galimybę piliečiams individualiai arba kolektyviai patiems gaminti, vartoti, laikyti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir ja prekiauti, imtis energijos taupymo priemonių, tapti aktyviais energijos rinkos dalyviais remiantis vartotojų pasirinkimu, taip pat galimybę saugiai ir su pasitikėjimu dalyvauti reagavimo į paklausą procese; mano, kad šiuo atžvilgiu vykdant Komisijos vadovaujamą dalyvavimu grindžiamą procesą ES lygmeniu reikėtų susitarti dėl praktiško bendro „gaminančių vartotojų“ apibrėžties supratimo;

| c) | prisidėti prie energijos nepritekliaus pašalinimo; |
| --- | --- |

c)

prisidėti prie energijos nepritekliaus pašalinimo;

| d) | apsaugoti vartotojus nuo rinkos dalyvių piktnaudžiavimo ir nekonkurencingų bei nesąžiningų metodų ir sudaryti jiems sąlygas visapusiškai naudotis savo teisėmis; |
| --- | --- |

d)

apsaugoti vartotojus nuo rinkos dalyvių piktnaudžiavimo ir nekonkurencingų bei nesąžiningų metodų ir sudaryti jiems sąlygas visapusiškai naudotis savo teisėmis;

| e) | sukurti palankias sąlygas siekiant užtikrinti tinkamai veikiančią ir konkurencingą energijos vidaus rinką, vartotojams suteikiančią galimybių pasirinkti ir garantuoti skaidrią ir aiškią prieigą prie informacijos; |
| --- | --- |

e)

sukurti palankias sąlygas siekiant užtikrinti tinkamai veikiančią ir konkurencingą energijos vidaus rinką, vartotojams suteikiančią galimybių pasirinkti ir garantuoti skaidrią ir aiškią prieigą prie informacijos;

| 7. | mano, kad laipsniškai naikinant reguliuojamas energijos kainas vartotojams, reikėtų atsižvelgti į tikrą rinkos konkurencingumo lygį energetikos sąjungos strategijos kontekste, kuriuo turėtų būti užtikrinta, kad vartotojams būtų taikomos saugios energijos kainos; |
| --- | --- |

7.

mano, kad laipsniškai naikinant reguliuojamas energijos kainas vartotojams, reikėtų atsižvelgti į tikrą rinkos konkurencingumo lygį energetikos sąjungos strategijos kontekste, kuriuo turėtų būti užtikrinta, kad vartotojams būtų taikomos saugios energijos kainos;

| 8. | mano, kad apskritai energetikos sistemos pertvarka turėtų būti siekiama veiksmingesnės, skaidresnės, tvaresnės, konkurencingesnės, stabilesnės, labiau decentralizuotos ir įtraukios energetikos sistemos, kuri būtų naudinga visai visuomenei, užtikrintų aktyvesnį piliečių, vietos bei regioninių subjektų ir bendruomenių dalyvavimą ir suteiktų jiems galių patiems gaminti, skirstyti ir laikyti atsinaujinančiųjų išteklių energiją arba dalytis atsakomybe už energijos gamybą, tuo pat metu apsaugant labiausiai pažeidžiamus asmenis ir užtikrinant galimybes naudoti energijos vartojimo efektyvumo priemones ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją; |
| --- | --- |

8.

mano, kad apskritai energetikos sistemos pertvarka turėtų būti siekiama veiksmingesnės, skaidresnės, tvaresnės, konkurencingesnės, stabilesnės, labiau decentralizuotos ir įtraukios energetikos sistemos, kuri būtų naudinga visai visuomenei, užtikrintų aktyvesnį piliečių, vietos bei regioninių subjektų ir bendruomenių dalyvavimą ir suteiktų jiems galių patiems gaminti, skirstyti ir laikyti atsinaujinančiųjų išteklių energiją arba dalytis atsakomybe už energijos gamybą, tuo pat metu apsaugant labiausiai pažeidžiamus asmenis ir užtikrinant galimybes naudoti energijos vartojimo efektyvumo priemones ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją;

Sklandžiai veikiančios ir piliečiams naudingos energijos rinkos kūrimas

| 9. | mano, kad nors padaryta tam tikra pažanga, trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio tikslas – sukurti iš tiesų konkurencingą, skaidrią ir vartotojams palankią mažmeninę energijos rinką – dar nėra iki galo pasiektas visose ES valstybėse narėse, kaip rodo vis dar dideli rinkos koncentracijos rodikliai, tai, kad didmeninių kainų sumažėjimas neatsispindi tam tikrų valstybių narių mažmeninėse kainose, vangus vartotojų perėjimas prie kitų tiekėjų ir menkas pasitenkinimas; |
| --- | --- |

9.

mano, kad nors padaryta tam tikra pažanga, trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio tikslas – sukurti iš tiesų konkurencingą, skaidrią ir vartotojams palankią mažmeninę energijos rinką – dar nėra iki galo pasiektas visose ES valstybėse narėse, kaip rodo vis dar dideli rinkos koncentracijos rodikliai, tai, kad didmeninių kainų sumažėjimas neatsispindi tam tikrų valstybių narių mažmeninėse kainose, vangus vartotojų perėjimas prie kitų tiekėjų ir menkas pasitenkinimas;

| 10. | todėl mano, kad Komisija turi nustatyti arba parengti papildomus tinkamai veikiančių ir vartotojams patogių energijos rinkų rodiklius; pabrėžia, kad reikėtų atsižvelgti į tokius rodiklius, be kita to, į ekonominį poveikį tiekėjus keičiantiems vartotojams, technines kliūtis tiekėjų ar plano keitimui ir į vartotojų informuotumo lygį; |
| --- | --- |

10.

todėl mano, kad Komisija turi nustatyti arba parengti papildomus tinkamai veikiančių ir vartotojams patogių energijos rinkų rodiklius; pabrėžia, kad reikėtų atsižvelgti į tokius rodiklius, be kita to, į ekonominį poveikį tiekėjus keičiantiems vartotojams, technines kliūtis tiekėjų ar plano keitimui ir į vartotojų informuotumo lygį;

| 11. | pabrėžia, kad atviros, skaidrios ir konkurencingos tinkamai reguliuojamos rinkos yra svarbios, siekiant sumažinti kainas, skatinti inovacijas, gerinti klientų aptarnavimą ir pašalinti kliūtis, trukdančias novatoriškiems naujiems verslo modeliams, kuriais piliečiams gali būti pasiūlyta didelė vertė, suteikiant jiems galimybių ir padedant išvengti energijos nepritekliaus; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad atviros, skaidrios ir konkurencingos tinkamai reguliuojamos rinkos yra svarbios, siekiant sumažinti kainas, skatinti inovacijas, gerinti klientų aptarnavimą ir pašalinti kliūtis, trukdančias novatoriškiems naujiems verslo modeliams, kuriais piliečiams gali būti pasiūlyta didelė vertė, suteikiant jiems galimybių ir padedant išvengti energijos nepritekliaus;

| 12. | primena, kad skirstomuosiuose tinkluose vartotojų pasirinkimas ribotas dėl jų, kaip natūralių monopolijų, pobūdžio, t. y. dėl to, kad klientai negali pakeisti savo skirstomųjų tinklų operatoriaus; pabrėžia, kad reikia tinkamo skirstomųjų tinklų operatorių rinkos stebėjimo, kad vartotojai būtų apsaugoti nuo staigaus paskirstymo sąskaitų didėjimo; |
| --- | --- |

12.

primena, kad skirstomuosiuose tinkluose vartotojų pasirinkimas ribotas dėl jų, kaip natūralių monopolijų, pobūdžio, t. y. dėl to, kad klientai negali pakeisti savo skirstomųjų tinklų operatoriaus; pabrėžia, kad reikia tinkamo skirstomųjų tinklų operatorių rinkos stebėjimo, kad vartotojai būtų apsaugoti nuo staigaus paskirstymo sąskaitų didėjimo;

| 13. | mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių, kad nauda dėl nacionalinių tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo padidinimo tektų ne skirstomųjų tinklų operatoriams, bet tiesiogiai galutiniams vartotojams; taip pat mano, kad padidinus nacionalinių tinklų jungiamųjų linijų pralaidumą turi sumažėti energijos kaina vartotojams, todėl reikėtų užtikrinti, kad ši nauda nebūtų juntama tik skirstomųjų tinklų operatoriams; |
| --- | --- |

13.

mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių, kad nauda dėl nacionalinių tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo padidinimo tektų ne skirstomųjų tinklų operatoriams, bet tiesiogiai galutiniams vartotojams; taip pat mano, kad padidinus nacionalinių tinklų jungiamųjų linijų pralaidumą turi sumažėti energijos kaina vartotojams, todėl reikėtų užtikrinti, kad ši nauda nebūtų juntama tik skirstomųjų tinklų operatoriams;

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares griežtai užtikrinti viso trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio įgyvendinimą ir ragina jį persvarstyti kaip naują energijos rinkos modelį, kad būtų atsižvelgta į šias rekomendacijas, susijusias su namų ūkių vartotojais:






  a) | rekomenduoja dažniau pateikti sąskaitas už suvartotą energiją ir sąskaitose bei sutartyse informaciją išdėstyti skaidriau ir aiškiau, siekiant užtikrinti geresnes galimybes aiškinti ir lyginti; reikalauja, kad kalba būtų aiški, vengiant techninių terminų; prašo Komisijos nustatyti minimalius informacijos šioje srityje reikalavimus, įskaitant geriausios patirties pavyzdžius; pabrėžia, kad sąskaitose reikėtų aiškiai nustatyti fiksuotus įkainius, mokesčius ir rinkliavas, suteikiant klientui galimybę juos lengvai atskirti nuo įvairių su vartojimu susijusių išlaidų; primena tiekėjams galiojančius reikalavimus sąskaitose arba kartu su sąskaitomis suprantamu ir lengvai palyginamu būdu nurodyti kiekvieno energijos ištekliaus į bendrą tiekėjo energijos rūšių derinį praėjusiais metais, įskaitant nuorodą, kur galima rasti informacijos apie poveikį aplinkai, t. y. išmetamo CO2 kiekį ir radioaktyviąsias atliekas; |
| --- | --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir valstybes nares griežtai užtikrinti viso trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio įgyvendinimą ir ragina jį persvarstyti kaip naują energijos rinkos modelį, kad būtų atsižvelgta į šias rekomendacijas, susijusias su namų ūkių vartotojais:

a)

rekomenduoja dažniau pateikti sąskaitas už suvartotą energiją ir sąskaitose bei sutartyse informaciją išdėstyti skaidriau ir aiškiau, siekiant užtikrinti geresnes galimybes aiškinti ir lyginti; reikalauja, kad kalba būtų aiški, vengiant techninių terminų; prašo Komisijos nustatyti minimalius informacijos šioje srityje reikalavimus, įskaitant geriausios patirties pavyzdžius; pabrėžia, kad sąskaitose reikėtų aiškiai nustatyti fiksuotus įkainius, mokesčius ir rinkliavas, suteikiant klientui galimybę juos lengvai atskirti nuo įvairių su vartojimu susijusių išlaidų; primena tiekėjams galiojančius reikalavimus sąskaitose arba kartu su sąskaitomis suprantamu ir lengvai palyginamu būdu nurodyti kiekvieno energijos ištekliaus į bendrą tiekėjo energijos rūšių derinį praėjusiais metais, įskaitant nuorodą, kur galima rasti informacijos apie poveikį aplinkai, t. y. išmetamo CO2 kiekį ir radioaktyviąsias atliekas;

| b) | rekomenduoja sukurti vieno langelio principo kontaktinį centrą, kuriame būtų teikiama visa susijusi informacija, kad vartotojai galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą; |
| --- | --- |

b)

rekomenduoja sukurti vieno langelio principo kontaktinį centrą, kuriame būtų teikiama visa susijusi informacija, kad vartotojai galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą;

| c) | rekomenduoja, kad skirstomųjų tinklų operatoriai, jei jie turi prieigą prie ankstesnių namų ūkio suvartotos energijos duomenų, taip pat nepriklausomi kainų palyginimo priemonių operatoriai bendradarbiautų su energetikos reguliavimo institucijomis siekdami ištirti, kaip jie galėtų savo iniciatyva pateikti vartotojams pasiūlymų palyginimus, siekiant, kad visi vartotojai, net ir neturintieji prieigos prie interneto arba įgūdžių, išsiaiškintų, ar pakeitę tiekėją galėtų sutaupyti lėšų; |
| --- | --- |

c)

rekomenduoja, kad skirstomųjų tinklų operatoriai, jei jie turi prieigą prie ankstesnių namų ūkio suvartotos energijos duomenų, taip pat nepriklausomi kainų palyginimo priemonių operatoriai bendradarbiautų su energetikos reguliavimo institucijomis siekdami ištirti, kaip jie galėtų savo iniciatyva pateikti vartotojams pasiūlymų palyginimus, siekiant, kad visi vartotojai, net ir neturintieji prieigos prie interneto arba įgūdžių, išsiaiškintų, ar pakeitę tiekėją galėtų sutaupyti lėšų;

| d) | rekomenduoja parengti kainų lyginimo priemonėms taikomas gaires siekiant užtikrinti, kad vartotojai galėtų gauti informacijos apie nepriklausomas, naujausias ir suprantamas palyginimo priemones; mano, kad valstybės narės, vadovaudamosi EMTEK gairėmis, turėtų apsvarstyti akreditacijos sistemų, apimančių visas kainų palyginimo priemones, parengimą; |
| --- | --- |

d)

rekomenduoja parengti kainų lyginimo priemonėms taikomas gaires siekiant užtikrinti, kad vartotojai galėtų gauti informacijos apie nepriklausomas, naujausias ir suprantamas palyginimo priemones; mano, kad valstybės narės, vadovaudamosi EMTEK gairėmis, turėtų apsvarstyti akreditacijos sistemų, apimančių visas kainų palyginimo priemones, parengimą;

| e) | rekomenduoja sukurti naujas platformas, kurios veiktų kaip nepriklausomos kainų palyginimo priemonės, kad vartotojams būtų suteikta daugiau aiškumo apie sąskaitų išrašymą; rekomenduoja, kad tokiomis nepriklausomomis platformomis vartotojams būtų teikiama palyginama informacija apie naudojamų energijos išteklių procentinę dalį, skirtingus mokesčius, rinkliavas ir į energijos tarifus įtrauktus priedus, kad vartotojai galėtų lengvai ieškoti tinkamesnių pasiūlymų kainos, kokybės ir tvarumo požiūriu; siūlo, kad šio vaidmens galėtų imtis esamos įstaigos, pvz., nacionaliniai energetikos departamentai, reguliavimo institucijos arba vartotojų organizacijos; rekomenduoja kiekvienai valstybei narei parengti bent vieną tokią nepriklausomą kainų palyginimo priemonę; |
| --- | --- |

e)

rekomenduoja sukurti naujas platformas, kurios veiktų kaip nepriklausomos kainų palyginimo priemonės, kad vartotojams būtų suteikta daugiau aiškumo apie sąskaitų išrašymą; rekomenduoja, kad tokiomis nepriklausomomis platformomis vartotojams būtų teikiama palyginama informacija apie naudojamų energijos išteklių procentinę dalį, skirtingus mokesčius, rinkliavas ir į energijos tarifus įtrauktus priedus, kad vartotojai galėtų lengvai ieškoti tinkamesnių pasiūlymų kainos, kokybės ir tvarumo požiūriu; siūlo, kad šio vaidmens galėtų imtis esamos įstaigos, pvz., nacionaliniai energetikos departamentai, reguliavimo institucijos arba vartotojų organizacijos; rekomenduoja kiekvienai valstybei narei parengti bent vieną tokią nepriklausomą kainų palyginimo priemonę;

| f) | rekomenduoja, siekiant padidinti mažmeninės prekybos konkurenciją tarp paslaugų teikėjų, kad valstybės narės, konsultuodamosi su kainų palyginimo priemonių operatoriais ir vartotojų grupėmis, parengtų gaires, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad tiekėjų skirtingų tarifų koncepcija suteiktų galimybę atlikti paprastą palyginimą, išvengiant vartotojų klaidinimo; |
| --- | --- |

f)

rekomenduoja, siekiant padidinti mažmeninės prekybos konkurenciją tarp paslaugų teikėjų, kad valstybės narės, konsultuodamosi su kainų palyginimo priemonių operatoriais ir vartotojų grupėmis, parengtų gaires, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad tiekėjų skirtingų tarifų koncepcija suteiktų galimybę atlikti paprastą palyginimą, išvengiant vartotojų klaidinimo;

| g) | rekomenduoja, kad sąskaitose už suvartotą energiją arba kartu su jomis vartotojams būtų pateikta informacija apie jiems tinkamiausią ir palankiausią tarifą, remiantis ankstesniais vartojimo modeliais, ir kad vartotojams pageidaujant būtų suteikta galimybė pereiti prie to tarifo kuo paprastesniu būdu; pažymi, kad, atsižvelgiant į tai, jog daugelyje valstybių narių tiekėjų keitimo rodikliai yra žemi, dauguma namų ūkių, ypač pažeidžiamiausių, nedalyvauja energijos rinkoje ir yra priversti naudotis netinkamais, pasenusiais ir dideliais tarifais; |
| --- | --- |

g)

rekomenduoja, kad sąskaitose už suvartotą energiją arba kartu su jomis vartotojams būtų pateikta informacija apie jiems tinkamiausią ir palankiausią tarifą, remiantis ankstesniais vartojimo modeliais, ir kad vartotojams pageidaujant būtų suteikta galimybė pereiti prie to tarifo kuo paprastesniu būdu; pažymi, kad, atsižvelgiant į tai, jog daugelyje valstybių narių tiekėjų keitimo rodikliai yra žemi, dauguma namų ūkių, ypač pažeidžiamiausių, nedalyvauja energijos rinkoje ir yra priversti naudotis netinkamais, pasenusiais ir dideliais tarifais;

| h) | rekomenduoja ištirti priemones siekiant užtikrinti, kad mažmeninės kainos geriau atspindėtų didmenines kainas ir taip būtų sustabdyta tendencija į sąskaitas už elektros energiją įtraukti vis didesnį skaičių nekintamų dėmenų, visų pirma mokesčių ir rinkliavų ir tam tikrais atvejais tinklo įkainių; atkreipia dėmesį į namų ūkių ir pramoninių vartotojų mokamų rinkliavų ir mokesčių dydžių neatitikimą; |
| --- | --- |

h)

rekomenduoja ištirti priemones siekiant užtikrinti, kad mažmeninės kainos geriau atspindėtų didmenines kainas ir taip būtų sustabdyta tendencija į sąskaitas už elektros energiją įtraukti vis didesnį skaičių nekintamų dėmenų, visų pirma mokesčių ir rinkliavų ir tam tikrais atvejais tinklo įkainių; atkreipia dėmesį į namų ūkių ir pramoninių vartotojų mokamų rinkliavų ir mokesčių dydžių neatitikimą;

| 15. | tvirtai mano, kad visų energijos tiekėjų interneto svetainės ir skaitmeninės sąskaitos turėtų būti visiškai prieinamos neįgaliesiems ir turėtų atitikti atitinkamus Europos standarto EN 301 549 reikalavimus; |
| --- | --- |

15.

tvirtai mano, kad visų energijos tiekėjų interneto svetainės ir skaitmeninės sąskaitos turėtų būti visiškai prieinamos neįgaliesiems ir turėtų atitikti atitinkamus Europos standarto EN 301 549 reikalavimus;

| 16. | primygtinai prašo, kad valstybės narės įgyvendintų visas trečiajame energetikos teisės aktų rinkinyje išdėstytas tiekėjo keitimo nuostatas ir kad nacionaliniais teisės aktais vartotojams būtų užtikrinta teisė greitai, lengvai ir nemokamai pakeisti tiekėją netaikant jokių sutarties nutraukimo mokesčių ar nuobaudų; atkakliai tvirtina, kad šios teisės vykdymas užtikrinant rinkos stebėseną ir veiksmingų, proporcingų ir atgrasomųjų sankcijų taikymą, yra labai svarbus ir remia ACER rekomendacijas dėl tiekėjų keitimo „Tiltas į 2025 m.“; |
| --- | --- |

16.

primygtinai prašo, kad valstybės narės įgyvendintų visas trečiajame energetikos teisės aktų rinkinyje išdėstytas tiekėjo keitimo nuostatas ir kad nacionaliniais teisės aktais vartotojams būtų užtikrinta teisė greitai, lengvai ir nemokamai pakeisti tiekėją netaikant jokių sutarties nutraukimo mokesčių ar nuobaudų; atkakliai tvirtina, kad šios teisės vykdymas užtikrinant rinkos stebėseną ir veiksmingų, proporcingų ir atgrasomųjų sankcijų taikymą, yra labai svarbus ir remia ACER rekomendacijas dėl tiekėjų keitimo „Tiltas į 2025 m.“;

| 17. | mano, kad turėtų būti skatinami kolektyvinio tiekėjo keitimo planai ir kampanijos, kad vartotojai galėtų tinkamiau pasirinkti tiek kainos, tiek kokybės atžvilgiu; pabrėžia, kad tokie planai turi būti nepriklausomi, patikimi, skaidrūs, išsamūs ir visa apimantys bei pasiekti tuos, kurie ne taip aktyviai tuo domisi; mano, kad, siekiant išvengti bet kokio piktnaudžiavimo, vietos valdžios ir reguliavimo institucijos bei vartotojų ir kitos ne pelno organizacijos gali gerai atlikti šį vaidmenį; |
| --- | --- |

17.

mano, kad turėtų būti skatinami kolektyvinio tiekėjo keitimo planai ir kampanijos, kad vartotojai galėtų tinkamiau pasirinkti tiek kainos, tiek kokybės atžvilgiu; pabrėžia, kad tokie planai turi būti nepriklausomi, patikimi, skaidrūs, išsamūs ir visa apimantys bei pasiekti tuos, kurie ne taip aktyviai tuo domisi; mano, kad, siekiant išvengti bet kokio piktnaudžiavimo, vietos valdžios ir reguliavimo institucijos bei vartotojų ir kitos ne pelno organizacijos gali gerai atlikti šį vaidmenį;

| 18. | reikalauja, kad būtų tinkamai įgyvendintos direktyvų dėl nesąžiningos komercinės veiklos ir vartotojų teisių nuostatos, susijusios su išnešiojamąja prekyba, nesąžiningomis sąlygomis ar praktika ir agresyviais rinkodaros metodais, ir kad valstybės narės, siekdamos apsaugoti energijos vartotojus, ypač pažeidžiamiausius, užtikrintų jų vykdymą; atkreipia dėmesį į tai, kad keliose valstybėse narėse padaugėjo skundų dėl išnešiojamosios prekybos; |
| --- | --- |

18.

reikalauja, kad būtų tinkamai įgyvendintos direktyvų dėl nesąžiningos komercinės veiklos ir vartotojų teisių nuostatos, susijusios su išnešiojamąja prekyba, nesąžiningomis sąlygomis ar praktika ir agresyviais rinkodaros metodais, ir kad valstybės narės, siekdamos apsaugoti energijos vartotojus, ypač pažeidžiamiausius, užtikrintų jų vykdymą; atkreipia dėmesį į tai, kad keliose valstybėse narėse padaugėjo skundų dėl išnešiojamosios prekybos;

| 19. | palankiai vertina Komisijos ketinimą numatyti, kad į Reglamento dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje priedą būtų įtraukti konkretūs su energija susiję teisės aktai (7); |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Komisijos ketinimą numatyti, kad į Reglamento dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje priedą būtų įtraukti konkretūs su energija susiję teisės aktai (7);

Įtraukios energetikos sistemos užtikrinimas suteikiant galimybių piliečiams prisiimti atsakomybę už energetikos sistemos pertvarką, patiems pasigaminti atsinaujinančiosios energijos ir efektyviai ją naudoti

| 20. | mano, kad, atsižvelgiant į tinkamai veikiančią energetikos sistemą, vietos valdžios institucijos, bendruomenės, kooperatyvai, namų ūkiai ir asmenys turi atlikti pagrindinį vaidmenį, turėtų iš esmės prisidėti prie perėjimo prie kitokio energijos vartojimo modelio ir, jei pasirinko, turėtų būti skatinami tapti energijos gamintojais ir tiekėjais; pažymi, kad dėl šios priežasties svarbu, kad Europos Sąjunga patvirtintų bendrą veikiančią gaminančio vartotojo sąvokos apibrėžtį; |
| --- | --- |

20.

mano, kad, atsižvelgiant į tinkamai veikiančią energetikos sistemą, vietos valdžios institucijos, bendruomenės, kooperatyvai, namų ūkiai ir asmenys turi atlikti pagrindinį vaidmenį, turėtų iš esmės prisidėti prie perėjimo prie kitokio energijos vartojimo modelio ir, jei pasirinko, turėtų būti skatinami tapti energijos gamintojais ir tiekėjais; pažymi, kad dėl šios priežasties svarbu, kad Europos Sąjunga patvirtintų bendrą veikiančią gaminančio vartotojo sąvokos apibrėžtį;

| 21. | ragina valstybes nares nustatyti matavimo iš gauto energijos kiekio atimant į tinklą patiektą energiją schemas, siekiant paremti savarankišką ir kooperacinę energijos gamybą; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares nustatyti matavimo iš gauto energijos kiekio atimant į tinklą patiektą energiją schemas, siekiant paremti savarankišką ir kooperacinę energijos gamybą;

| 22. | mano, kad ryškus piliečių elgesio pokytis bus svarbus siekiant optimalaus perėjimo prie naujo energetikos modelio; mano, kad paskatos ir galimybės gauti kokybišką informaciją šiuo atžvilgiu atlieka itin svarbų vaidmenį ir prašo Komisijos būsimuose pasiūlymuose atsižvelgti į šį klausimą; siūlo, kad švietimas, mokymas ir informavimo kampanijos būtų svarbūs veiksniai siekiant keisti vartojimo įpročius; |
| --- | --- |

22.

mano, kad ryškus piliečių elgesio pokytis bus svarbus siekiant optimalaus perėjimo prie naujo energetikos modelio; mano, kad paskatos ir galimybės gauti kokybišką informaciją šiuo atžvilgiu atlieka itin svarbų vaidmenį ir prašo Komisijos būsimuose pasiūlymuose atsižvelgti į šį klausimą; siūlo, kad švietimas, mokymas ir informavimo kampanijos būtų svarbūs veiksniai siekiant keisti vartojimo įpročius;

| 23. | mano, kad kliūtys, kurios vartotojams trukdo patiems imtis energijos gamybos ir efektyvaus energijos vartojimo priemonių, yra ribotos galimybės gauti kapitalo ir finansinės praktinės patirties, didelės išankstinės investicijos ir ilgi grąžinimo laikotarpiai; skatina plėtoti naujus verslo modelius, kolektyvinio pirkimo schemas ir naujoviškas finansines priemones, kurios būtų paskata visiems vartotojams patiems gaminti ir naudoti energiją bei užtikrinti energijos vartojimo efektyvumo priemones; siūlo, kad tai turėtų tapti svarbiu EIB, ESIF, programos „Horizontas 2020“ ir struktūrinių fondų tikslu, kuriuo viešosios institucijos ir rinkos dalyviai turėtų visapusiškai pasinaudoti; pakartoja, kad projektai turėtų būti finansuojami remiantis lyginamuoju ekonominiu efektyvumu, atsižvelgiant į valstybių narių ir ES tikslus ir įsipareigojimus klimato bei energetikos srityse; |
| --- | --- |

23.

mano, kad kliūtys, kurios vartotojams trukdo patiems imtis energijos gamybos ir efektyvaus energijos vartojimo priemonių, yra ribotos galimybės gauti kapitalo ir finansinės praktinės patirties, didelės išankstinės investicijos ir ilgi grąžinimo laikotarpiai; skatina plėtoti naujus verslo modelius, kolektyvinio pirkimo schemas ir naujoviškas finansines priemones, kurios būtų paskata visiems vartotojams patiems gaminti ir naudoti energiją bei užtikrinti energijos vartojimo efektyvumo priemones; siūlo, kad tai turėtų tapti svarbiu EIB, ESIF, programos „Horizontas 2020“ ir struktūrinių fondų tikslu, kuriuo viešosios institucijos ir rinkos dalyviai turėtų visapusiškai pasinaudoti; pakartoja, kad projektai turėtų būti finansuojami remiantis lyginamuoju ekonominiu efektyvumu, atsižvelgiant į valstybių narių ir ES tikslus ir įsipareigojimus klimato bei energetikos srityse;

| 24. | ragina nustatyti stabilias, pakankamas ir ekonomiškai efektyvias atlyginimo sistemas, kad investuotojams būtų užtikrintas aiškumas ir būtų padidinta nedidelės ir vidutinės apimties atsinaujinančių šaltinių energijos gamybos projektų dalis, tuo pačiu kuo labiau sumažinant rinkos iškraipymus; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares visapusiškai naudotis de minimis išimtimis, numatytomis 2014 m. Valstybės pagalbos gairėse; mano, kad tinklo tarifai ir kitos rinkliavos turėtų būti skaidrios ir nediskriminacinės ir turėtų teisingai atspindėti vartotojo poveikį tinklui, išvengiant dvigubo apmokestinimo, ir kartu užtikrinti pakankamą skirstomųjų tinklų priežiūros ir vystymo finansavimą; apgailestauja dėl atgaline data padarytų atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo paramos sistemų pakeitimų, taip pat nesąžiningų ir baudžiamųjų mokesčių ar rinkliavų, kurie trukdo tolesnei savarankiškos energijos gamybos plėtrai, nustatymo; pabrėžia tinkamai sukurtų ir perspektyvių paramos sistemų svarbą siekiant užtikrinti aiškumą investuotojams bei pinigų vertę ir išvengti tokių pokyčių ateityje; pabrėžia, kad gaminantiems vartotojams, teikiantiems tinklą su saugojimo pajėgumais, turėtų būti skiriamas atlygis; |
| --- | --- |

24.

ragina nustatyti stabilias, pakankamas ir ekonomiškai efektyvias atlyginimo sistemas, kad investuotojams būtų užtikrintas aiškumas ir būtų padidinta nedidelės ir vidutinės apimties atsinaujinančių šaltinių energijos gamybos projektų dalis, tuo pačiu kuo labiau sumažinant rinkos iškraipymus; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares visapusiškai naudotis de minimis išimtimis, numatytomis 2014 m. Valstybės pagalbos gairėse; mano, kad tinklo tarifai ir kitos rinkliavos turėtų būti skaidrios ir nediskriminacinės ir turėtų teisingai atspindėti vartotojo poveikį tinklui, išvengiant dvigubo apmokestinimo, ir kartu užtikrinti pakankamą skirstomųjų tinklų priežiūros ir vystymo finansavimą; apgailestauja dėl atgaline data padarytų atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo paramos sistemų pakeitimų, taip pat nesąžiningų ir baudžiamųjų mokesčių ar rinkliavų, kurie trukdo tolesnei savarankiškos energijos gamybos plėtrai, nustatymo; pabrėžia tinkamai sukurtų ir perspektyvių paramos sistemų svarbą siekiant užtikrinti aiškumą investuotojams bei pinigų vertę ir išvengti tokių pokyčių ateityje; pabrėžia, kad gaminantiems vartotojams, teikiantiems tinklą su saugojimo pajėgumais, turėtų būti skiriamas atlygis;

| 25. | rekomenduoja iki absoliutaus minimumo sumažinti administracines kliūtis naujiems savarankiškos energijos gamybos pajėgumams, visų pirma šalinant rinkos ir tinklų prieigos apribojimus; siūlo sutrumpinti ir supaprastinti leidimų išdavimo procedūras, pavyzdžiui, pereinant prie paprasto pranešimo reikalavimo, tačiau atsižvelgiant į visus teisinius reikalavimus ir užtikrinant, kad skirstomųjų tinklų operatoriai būtų informuoti; siūlo peržiūrint Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvą įtraukti specialias nuostatas, skirtas kliūtims šalinti ir bendruomeninėms / kooperacinėms energijos gamybos sistemoms skatinti naudojant vieno langelio principu veikiančius informacinius centrus, kurie tvarko leidimus vykdyti projektus ir teikia finansinę bei techninę pagalbą ir (arba) įgyvendina konkrečias informacines kampanijas vietos ir bendruomenės lygmeniu, taip pat gaminantiems vartotojams užtikrina galimybes pasinaudoti alternatyviais ginčų sprendimo mechanizmais; |
| --- | --- |

25.

rekomenduoja iki absoliutaus minimumo sumažinti administracines kliūtis naujiems savarankiškos energijos gamybos pajėgumams, visų pirma šalinant rinkos ir tinklų prieigos apribojimus; siūlo sutrumpinti ir supaprastinti leidimų išdavimo procedūras, pavyzdžiui, pereinant prie paprasto pranešimo reikalavimo, tačiau atsižvelgiant į visus teisinius reikalavimus ir užtikrinant, kad skirstomųjų tinklų operatoriai būtų informuoti; siūlo peržiūrint Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvą įtraukti specialias nuostatas, skirtas kliūtims šalinti ir bendruomeninėms / kooperacinėms energijos gamybos sistemoms skatinti naudojant vieno langelio principu veikiančius informacinius centrus, kurie tvarko leidimus vykdyti projektus ir teikia finansinę bei techninę pagalbą ir (arba) įgyvendina konkrečias informacines kampanijas vietos ir bendruomenės lygmeniu, taip pat gaminantiems vartotojams užtikrina galimybes pasinaudoti alternatyviais ginčų sprendimo mechanizmais;

| 26. | pabrėžia būtinybę sukurti palankią, stabilią ir teisingą sistemą nuomininkams ir daugiabučių pastatų gyventojams, kad jie taip pat galėtų pasinaudoti bendros nuosavybės, savarankiškos energijos gamybos ir efektyvaus energijos vartojimo priemonių privalumais; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia būtinybę sukurti palankią, stabilią ir teisingą sistemą nuomininkams ir daugiabučių pastatų gyventojams, kad jie taip pat galėtų pasinaudoti bendros nuosavybės, savarankiškos energijos gamybos ir efektyvaus energijos vartojimo priemonių privalumais;

| 27. | ragina Komisiją sustiprinti paramą merų paktui, pažangiesiems miestams, pažangiosioms bendruomenėms ir tik atsinaujinančiųjų energijos išteklių energiją naudojančioms bendruomenėms, siekiant juos išplėsti ir toliau tobulinti kaip priemonę, kuria būtų skatinama savarankiška energijos gamyba ir efektyvaus energijos vartojimo priemonės, kovojama su energijos nepritekliumi, sudaromos sąlygos visoms vietos valdžios institucijoms, regionams ir valstybėms narėms keistis geriausia patirtimi ir užtikrinti, kad visos vietos valdžios institucijos žinotų apie galimybę gauti finansavimą; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją sustiprinti paramą merų paktui, pažangiesiems miestams, pažangiosioms bendruomenėms ir tik atsinaujinančiųjų energijos išteklių energiją naudojančioms bendruomenėms, siekiant juos išplėsti ir toliau tobulinti kaip priemonę, kuria būtų skatinama savarankiška energijos gamyba ir efektyvaus energijos vartojimo priemonės, kovojama su energijos nepritekliumi, sudaromos sąlygos visoms vietos valdžios institucijoms, regionams ir valstybėms narėms keistis geriausia patirtimi ir užtikrinti, kad visos vietos valdžios institucijos žinotų apie galimybę gauti finansavimą;

Reagavimo į paklausą valdymo tobulinimo skatinimas

| 28. | pabrėžia, kad siekiant paskatinti reagavimą į paklausą turi skirtis piko ir ne piko laikotarpiu tiekiamos energijos kainos, ir todėl remia dinamiškos kainodaros suteikiant pasirinkimo teisę parengimą, su sąlyga, kad bus atliktas išsamus jos poveikio visiems vartotojams vertinimas; pabrėžia, kad būtina įdiegti technologijas, duodančias lanksčiam vartojimui palankius kainos nustatymo signalus, kad vartotojai geriau reaguotų į pokyčius; mano, kad tarifai turi būti skaidrūs, palyginami ir suprantamai paaiškinti; rekomenduoja toliau analizuoti būdus, kaip nustatyti ir įgyvendinti pažangias ir įvairias tarifų sistemas, kad skatintų energijos taupymą, energijos gamybą, reagavimą į paklausą ir efektyvų energijos vartojimą; primena Komisijai, kad rengiant būsimus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turėtų būti užtikrinta, kad taikant dinamišką kainodaros sistemą kartu būtų padidintas vartotojų informavimas; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad siekiant paskatinti reagavimą į paklausą turi skirtis piko ir ne piko laikotarpiu tiekiamos energijos kainos, ir todėl remia dinamiškos kainodaros suteikiant pasirinkimo teisę parengimą, su sąlyga, kad bus atliktas išsamus jos poveikio visiems vartotojams vertinimas; pabrėžia, kad būtina įdiegti technologijas, duodančias lanksčiam vartojimui palankius kainos nustatymo signalus, kad vartotojai geriau reaguotų į pokyčius; mano, kad tarifai turi būti skaidrūs, palyginami ir suprantamai paaiškinti; rekomenduoja toliau analizuoti būdus, kaip nustatyti ir įgyvendinti pažangias ir įvairias tarifų sistemas, kad skatintų energijos taupymą, energijos gamybą, reagavimą į paklausą ir efektyvų energijos vartojimą; primena Komisijai, kad rengiant būsimus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turėtų būti užtikrinta, kad taikant dinamišką kainodaros sistemą kartu būtų padidintas vartotojų informavimas;

| 29. | mano, kad siekiant vartotojams suteikti galimybę priimti informacija pagrįstus sprendimus jiems turėtų būti sudarytos sąlygos lengvai ir laiku susipažinti su informacija apie jų suvartojamą energiją ir susijusias išlaidas; atkreipia dėmesį į tai, kad tik 16 valstybių narių įsipareigojo iki 2020 m. dideliu mastu naudoti pažangiuosius skaitiklius; mano, kad valstybėms narėms pradėjus naudoti pažangiuosius skaitiklius turėtų būti parengta tvirta teisinė bazė siekiant užtikrinti, kad būtų sustabdytas nepagrįstas sąskaitų siuntimas atgaline data ir būtų įdiegta efektyvi ir visiems vartotojams, visų pirma energijos nepriteklių patiriantiems vartotojams, prieinama sistema; tvirtina, kad dėl pažangiųjų skaitiklių gautą naudą turėtų teisingai pasidalyti tinklų operatoriai ir vartotojai; |
| --- | --- |

29.

mano, kad siekiant vartotojams suteikti galimybę priimti informacija pagrįstus sprendimus jiems turėtų būti sudarytos sąlygos lengvai ir laiku susipažinti su informacija apie jų suvartojamą energiją ir susijusias išlaidas; atkreipia dėmesį į tai, kad tik 16 valstybių narių įsipareigojo iki 2020 m. dideliu mastu naudoti pažangiuosius skaitiklius; mano, kad valstybėms narėms pradėjus naudoti pažangiuosius skaitiklius turėtų būti parengta tvirta teisinė bazė siekiant užtikrinti, kad būtų sustabdytas nepagrįstas sąskaitų siuntimas atgaline data ir būtų įdiegta efektyvi ir visiems vartotojams, visų pirma energijos nepriteklių patiriantiems vartotojams, prieinama sistema; tvirtina, kad dėl pažangiųjų skaitiklių gautą naudą turėtų teisingai pasidalyti tinklų operatoriai ir vartotojai;

| 30. | pabrėžia, kad pažangiųjų technologijų vystymasis atlieka labai svarbų vaidmenį pertvarkant energetikos sistemą ir gali padėti vartotojams sumažinti savo energijos sąnaudas ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą; ragina sparčiai pradėti taikyti IRT, įskaitant mobiliąsias prietaikas, internetines platformas ir sąskaitų siuntimą internetu; tačiau pabrėžia, kad vykstant tokiam pokyčiui neturi nukentėti labiausiai pažeidžiami arba mažiau šiuo klausimu besidomintys vartotojai ir neturi didėti jų sąskaitos, jeigu jie negavo tiesioginės naudos; atkreipia dėmesį į tai, kad šioms grupėms turėtų būti suteikta speciali pagalba ir kad reikėtų vengti užburto rato efekto, kuris galėtų trukdyti vartotojams laisvai rinktis tarifus ir tiekėjus; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad pažangiųjų technologijų vystymasis atlieka labai svarbų vaidmenį pertvarkant energetikos sistemą ir gali padėti vartotojams sumažinti savo energijos sąnaudas ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą; ragina sparčiai pradėti taikyti IRT, įskaitant mobiliąsias prietaikas, internetines platformas ir sąskaitų siuntimą internetu; tačiau pabrėžia, kad vykstant tokiam pokyčiui neturi nukentėti labiausiai pažeidžiami arba mažiau šiuo klausimu besidomintys vartotojai ir neturi didėti jų sąskaitos, jeigu jie negavo tiesioginės naudos; atkreipia dėmesį į tai, kad šioms grupėms turėtų būti suteikta speciali pagalba ir kad reikėtų vengti užburto rato efekto, kuris galėtų trukdyti vartotojams laisvai rinktis tarifus ir tiekėjus;

| 31. | pabrėžia būtinybę sudaryti palankesnes sąlygas kurti pažangiuosius elektros energijos tinklus ir įrenginius, kuriais energijos paklausos valdymas automatiškai reaguotų į kainų signalus; pažymi, kad pažangieji įrenginiai turi užtikrinti aukšto lygio duomenų apsaugą ir būti sąveikūs, suprojektuoti taip, kad būtų naudingi galutiniam vartotojui, ir juose turi būti įdiegtos funkcijos, padedančios labiau taupyti energiją ir remti energetikos paslaugų ir paklausos valdymo rinkų plėtojimą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia būtinybę sudaryti palankesnes sąlygas kurti pažangiuosius elektros energijos tinklus ir įrenginius, kuriais energijos paklausos valdymas automatiškai reaguotų į kainų signalus; pažymi, kad pažangieji įrenginiai turi užtikrinti aukšto lygio duomenų apsaugą ir būti sąveikūs, suprojektuoti taip, kad būtų naudingi galutiniam vartotojui, ir juose turi būti įdiegtos funkcijos, padedančios labiau taupyti energiją ir remti energetikos paslaugų ir paklausos valdymo rinkų plėtojimą;

| 32. | pabrėžia, kad vartotojams turėtų būti suteikta galimybė laisvai pasirinkti kaupiklius ir energetinių paslaugų bendroves nepriklausomai nuo tiekėjų; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad vartotojams turėtų būti suteikta galimybė laisvai pasirinkti kaupiklius ir energetinių paslaugų bendroves nepriklausomai nuo tiekėjų;

| 33. | pabrėžia, kad duomenis apie piliečių suvartojamą energiją be diskriminacijos turėtų rinkti, tvarkyti ir laikyti prieigą prie duomenų valdantys subjektai ir jie turėtų laikytis galiojančių ES teisės aktų ir duomenų apsaugos sistemos, kuriais numatyta, kad vartotojai ir toliau turėtų visada kontroliuoti savo asmens duomenis ir kad šie duomenys turėtų būti perduodami trečiosioms šalims tik gavus aiškų vartotojų sutikimą; mano, kad, be to, piliečiai turėtų galėti pasinaudoti teisėmis pataisyti ir ištrinti asmens duomenis; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad duomenis apie piliečių suvartojamą energiją be diskriminacijos turėtų rinkti, tvarkyti ir laikyti prieigą prie duomenų valdantys subjektai ir jie turėtų laikytis galiojančių ES teisės aktų ir duomenų apsaugos sistemos, kuriais numatyta, kad vartotojai ir toliau turėtų visada kontroliuoti savo asmens duomenis ir kad šie duomenys turėtų būti perduodami trečiosioms šalims tik gavus aiškų vartotojų sutikimą; mano, kad, be to, piliečiai turėtų galėti pasinaudoti teisėmis pataisyti ir ištrinti asmens duomenis;

Energijos nepritekliaus priežasčių šalinimas

| 34. | ragina užtikrinti geresnį koordinavimą ES lygmeniu, siekiant kovoti su energijos nepritekliumi, dalijantis geriausia praktika valstybėse narėse ir sukuriant plačią, bendrą energijos nepritekliaus apibrėžtį, kuria būtų pabrėžiama mintis, kad galimybė naudotis įperkama energija yra pagrindinė socialinė teisė; |
| --- | --- |

34.

ragina užtikrinti geresnį koordinavimą ES lygmeniu, siekiant kovoti su energijos nepritekliumi, dalijantis geriausia praktika valstybėse narėse ir sukuriant plačią, bendrą energijos nepritekliaus apibrėžtį, kuria būtų pabrėžiama mintis, kad galimybė naudotis įperkama energija yra pagrindinė socialinė teisė;

| 35. | tvirtina, kad, norint įvertinti padėtį ir kuo efektyviau teikti pagalbą energijos nepriteklių patiriantiems piliečiams, namų ūkiams ir bendruomenėms, būtina užtikrinti geresnį duomenų prieinamumą ir rinkimą; |
| --- | --- |

35.

tvirtina, kad, norint įvertinti padėtį ir kuo efektyviau teikti pagalbą energijos nepriteklių patiriantiems piliečiams, namų ūkiams ir bendruomenėms, būtina užtikrinti geresnį duomenų prieinamumą ir rinkimą;

| 36. | pabrėžia, kad svarbu skatinti bet kokią, ypač vietos institucijų ir skirstomųjų tinklų operatorių, sąveiką šioje srityje ir teikiant visą įmanomą informaciją apie energijos nepritekliaus lygį, ir nustatant rizikos atvejus, visapusiškai laikantis ES ir nacionalinių teisės aktų, susijusių su duomenų apsauga; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad svarbu skatinti bet kokią, ypač vietos institucijų ir skirstomųjų tinklų operatorių, sąveiką šioje srityje ir teikiant visą įmanomą informaciją apie energijos nepritekliaus lygį, ir nustatant rizikos atvejus, visapusiškai laikantis ES ir nacionalinių teisės aktų, susijusių su duomenų apsauga;

| 37. | mano, kad energetikos sąjungos valdymo sistema turėtų apimti valstybių narių su energijos nepritekliumi susijusius tikslus ir ataskaitų teikimą ir kad turėtų būti parengtas gerosios patirties priemonių rinkinys; |
| --- | --- |

37.

mano, kad energetikos sąjungos valdymo sistema turėtų apimti valstybių narių su energijos nepritekliumi susijusius tikslus ir ataskaitų teikimą ir kad turėtų būti parengtas gerosios patirties priemonių rinkinys;

| 38. | mano, kad energijos efektyvumo priemonės yra labai svarbi bet kokios ekonomiškai efektyvios kovai su energijos nepritekliumi ir vartotojų pažeidžiamumu skirtos strategijos dalis ir kad jos papildo socialinės apsaugos politiką; ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad atliekant šiluminę esamų pastatų renovaciją pirmenybė būtų teikiama energijos nepriteklių patiriantiems piliečiams, atsižvelgiant į persvarstomą Pastatų energinio naudingumo direktyvą ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą, ypač į jos 7 straipsnį; siūlo apsvarstyti, ar vertėtų nustatyti tikslą iki 2030 m. sumažinti neefektyviai energiją naudojančių būstų, visų pirma nuomojamų ir socialinių būstų, skaičių; mano, kad valdžios institucijų valdomi ir užimami pastatai turėtų būti pavyzdžiu šioje srityje; |
| --- | --- |

38.

mano, kad energijos efektyvumo priemonės yra labai svarbi bet kokios ekonomiškai efektyvios kovai su energijos nepritekliumi ir vartotojų pažeidžiamumu skirtos strategijos dalis ir kad jos papildo socialinės apsaugos politiką; ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad atliekant šiluminę esamų pastatų renovaciją pirmenybė būtų teikiama energijos nepriteklių patiriantiems piliečiams, atsižvelgiant į persvarstomą Pastatų energinio naudingumo direktyvą ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą, ypač į jos 7 straipsnį; siūlo apsvarstyti, ar vertėtų nustatyti tikslą iki 2030 m. sumažinti neefektyviai energiją naudojančių būstų, visų pirma nuomojamų ir socialinių būstų, skaičių; mano, kad valdžios institucijų valdomi ir užimami pastatai turėtų būti pavyzdžiu šioje srityje;

| 39. | ragina skirti ES lėšų energijos vartojimo efektyvumui ir remti energijos nepriteklių patiriančių ir mažas pajamas gaunančių vartotojų savarankišką energijos gamybą, taip pat spręsti nuomininkų ir savininkų skirtingų interesų problemą; |
| --- | --- |

39.

ragina skirti ES lėšų energijos vartojimo efektyvumui ir remti energijos nepriteklių patiriančių ir mažas pajamas gaunančių vartotojų savarankišką energijos gamybą, taip pat spręsti nuomininkų ir savininkų skirtingų interesų problemą;

| 40. | mano, kad, gerbiant valstybėse narėse taikomą skirtingą praktiką, tikslingai nustatyti socialiniai tarifai yra labai svarbūs mažas pajamas gaunantiems, pažeidžiamiems piliečiams ir todėl turėtų būti skatinami; mano, kad visi tokie socialiniai tarifai turėtų būti visiškai skaidrūs; |
| --- | --- |

40.

mano, kad, gerbiant valstybėse narėse taikomą skirtingą praktiką, tikslingai nustatyti socialiniai tarifai yra labai svarbūs mažas pajamas gaunantiems, pažeidžiamiems piliečiams ir todėl turėtų būti skatinami; mano, kad visi tokie socialiniai tarifai turėtų būti visiškai skaidrūs;

o

o o

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

41.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 286 E, 2009 11 27, p. 24.

(2)  OL C 93, 2016 3 9, p. 8.

(3)  OL C 36, 2016 1 29, p. 62.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0065.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0342.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0444.

(7)  2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (OL L 364, 2004 12 9, p. 1).

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/93

---

P8_TA(2016)0235

Skurdas: lyčių aspektas

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija „Skurdas: lyčių aspektas“ (2015/2228(INI))

(2018/C 076/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 9, 151, 153 ir 157 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 9, 151, 153 ir 157 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, o ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių ir vyrų bei moterų lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, o ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių ir vyrų bei moterų lygybės,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į ES augimo strategiją „Europa 2020“, ypač jos tikslą iki 2020 m. 25 proc. sumažinti europiečių, gyvenančių žemiau nacionalinės skurdo ribos, skaičių padedant išbristi iš skurdo daugiau kaip 20 mln. žmonių, ir į būtinybę visapusiškai pasitelkti valstybių narių socialinės apsaugos ir pensijų sistemas siekiant užtikrinti pakankamas papildomas pajamas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES augimo strategiją „Europa 2020“, ypač jos tikslą iki 2020 m. 25 proc. sumažinti europiečių, gyvenančių žemiau nacionalinės skurdo ribos, skaičių padedant išbristi iš skurdo daugiau kaip 20 mln. žmonių, ir į būtinybę visapusiškai pasitelkti valstybių narių socialinės apsaugos ir pensijų sistemas siekiant užtikrinti pakankamas papildomas pajamas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į Europos bendriją lyčių aspekto integravimo praktikos klausimais (GenderCoP), ypač jos darbo grupę skurdo ir įtraukties klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendriją lyčių aspekto integravimo praktikos klausimais (GenderCoP), ypač jos darbo grupę skurdo ir įtraukties klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Bendrųjų nuostatų reglamento dėl struktūrinių fondų 2014–2020 m. laikotarpiu 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrųjų nuostatų reglamento dėl struktūrinių fondų 2014–2020 m. laikotarpiu 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. metinę konferenciją, skirtą Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. metinę konferenciją, skirtą Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planui,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvą 2010/18/ES, įgyvendinančią patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančią Direktyvą 96/34/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvą 2010/18/ES, įgyvendinančią patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančią Direktyvą 96/34/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio mėn. parengtą Komisijos veiksmų planą dėl iniciatyvos „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio mėn. parengtą Komisijos veiksmų planą dėl iniciatyvos „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atliktos Europos Sąjungos lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų apklausos, paskelbtos 2013 m. gegužės 17 d., rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atliktos Europos Sąjungos lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų apklausos, paskelbtos 2013 m. gegužės 17 d., rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje (1) ir į savo 2009 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl nediskriminavimo dėl lyties ir kartų solidarumo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje (1) ir į savo 2009 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl nediskriminavimo dėl lyties ir kartų solidarumo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. (3) per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/.../ES, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą, priėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. (3) per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/.../ES, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą, priėmimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl prie pensinio amžiaus artėjančių moterų padėties (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl prie pensinio amžiaus artėjančių moterų padėties (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl vienišų motinų padėties (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl vienišų motinų padėties (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl JT Moterų padėties komisijos 57-osios sesijos: visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl JT Moterų padėties komisijos 57-osios sesijos: visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ekonomikos krizės poveikio lyčių lygybei ir moterų teisėms (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ekonomikos krizės poveikio lyčių lygybei ir moterų teisėms (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (13),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos užsakytą ir 2014 m. balandžio mėn. paskelbtą tyrimą pavadinimu „Vieniši tėvai ir užimtumas Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakytą ir 2014 m. balandžio mėn. paskelbtą tyrimą pavadinimu „Vieniši tėvai ir užimtumas Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas ir į prie jo pridėtą Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas ir į prie jo pridėtą Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0040/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8–0153/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8–0153/2016),

| A. | kadangi, kaip matyti iš naujausių Eurostato duomenų, skurde gyvenančių moterų skaičius yra nuolat didesnis nei vyrų: šiuo metu skurdą patiria 64,6 mln. moterų ir 57,6 mln. vyrų (14); kadangi tai parodo, jog skurdo poveikis moterims ir vyrams yra skirtingas; kadangi 28 valstybių narių Europos Sąjungoje skurdo riziką ypač patyrė moterys: prieš socialinius pervedimus rizikos lygis siekė 46,6 proc., o po jų – 17,7 proc.; kadangi įvairiose valstybėse narės moterų skurdo lygis labai skiriasi; kadangi, nepriklausomai nuo ties skurdo riba gyvenančių grupių ypatumų (vyresnio amžiaus moterys, vienišos moterys, vienišos motinos, leisbietės, biseksualios moterys, translytės moterys ir neįgalios moterys), migrančių ir etninėms mažumoms priklausančių moterų skurdo lygis yra toks pat visoje ES; kadangi 38,9 proc. gyventojų ir 48,6 proc. vienišų moterų 28 valstybių narių Europos Sąjungoje negali apmokėti nenumatytų išlaidų; kadangi Jungtinių Tautų vyriausiasis žmogaus teisių komisaras praneša, kad moterys sudaro daugumą skurdžiausiai pasaulyje gyvenančių žmonių ir kad moterų, skurdžiai gyvenančių kaimo vietovėse, skaičius nuo 1975 m. išaugo maždaug 50 proc., kad moterys dirba du trečdalius viso pasaulio darbo valandų ir pagamina pusę pasaulyje pagaminamų maisto produktų, tačiau uždirba tik 10 proc. pasaulio pajamų ir turi mažiau nei 1 proc. pasaulio nuosavybės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, kaip matyti iš naujausių Eurostato duomenų, skurde gyvenančių moterų skaičius yra nuolat didesnis nei vyrų: šiuo metu skurdą patiria 64,6 mln. moterų ir 57,6 mln. vyrų (14); kadangi tai parodo, jog skurdo poveikis moterims ir vyrams yra skirtingas; kadangi 28 valstybių narių Europos Sąjungoje skurdo riziką ypač patyrė moterys: prieš socialinius pervedimus rizikos lygis siekė 46,6 proc., o po jų – 17,7 proc.; kadangi įvairiose valstybėse narės moterų skurdo lygis labai skiriasi; kadangi, nepriklausomai nuo ties skurdo riba gyvenančių grupių ypatumų (vyresnio amžiaus moterys, vienišos moterys, vienišos motinos, leisbietės, biseksualios moterys, translytės moterys ir neįgalios moterys), migrančių ir etninėms mažumoms priklausančių moterų skurdo lygis yra toks pat visoje ES; kadangi 38,9 proc. gyventojų ir 48,6 proc. vienišų moterų 28 valstybių narių Europos Sąjungoje negali apmokėti nenumatytų išlaidų; kadangi Jungtinių Tautų vyriausiasis žmogaus teisių komisaras praneša, kad moterys sudaro daugumą skurdžiausiai pasaulyje gyvenančių žmonių ir kad moterų, skurdžiai gyvenančių kaimo vietovėse, skaičius nuo 1975 m. išaugo maždaug 50 proc., kad moterys dirba du trečdalius viso pasaulio darbo valandų ir pagamina pusę pasaulyje pagaminamų maisto produktų, tačiau uždirba tik 10 proc. pasaulio pajamų ir turi mažiau nei 1 proc. pasaulio nuosavybės;

| B. | kadangi padidinus socialinę ir ekonominę gerovę ir tokiu būdu darbo rinkoje pasiekus lyčių lygybę naudos gautų ne tik moterys, bet ir visa ekonomika bei visuomenė; kadangi vyrų ir moterų lygybės tikslas buvo užsibrėžtas jau 1957 m. Romos sutartyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi padidinus socialinę ir ekonominę gerovę ir tokiu būdu darbo rinkoje pasiekus lyčių lygybę naudos gautų ne tik moterys, bet ir visa ekonomika bei visuomenė; kadangi vyrų ir moterų lygybės tikslas buvo užsibrėžtas jau 1957 m. Romos sutartyje;

| C. | kadangi vyriausybės Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje ir 2030 m. tvaraus vystymosi darbotvarkėje įsipareigojo užtikrinti, kad visi berniukai ir mergaitės įgytų visapusišką pradinį išsilavinimą; kadangi Tarptautinę moters dieną 2015 m. gegužės mėn. Parlamentas surengė renginį „Moterų ir mergaičių įgalinimas pasitelkiant švietimą“; kadangi tiek formalusis, tiek neformalusis švietimas padeda įveikti marginalizaciją ir įvairių formų diskriminaciją, nes skatina dialogą, atvirumą ir bendruomenių tarpusavio supratimą, taip pat įgalina marginalizuotas bendruomenes; |
| --- | --- |

C.

kadangi vyriausybės Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje ir 2030 m. tvaraus vystymosi darbotvarkėje įsipareigojo užtikrinti, kad visi berniukai ir mergaitės įgytų visapusišką pradinį išsilavinimą; kadangi Tarptautinę moters dieną 2015 m. gegužės mėn. Parlamentas surengė renginį „Moterų ir mergaičių įgalinimas pasitelkiant švietimą“; kadangi tiek formalusis, tiek neformalusis švietimas padeda įveikti marginalizaciją ir įvairių formų diskriminaciją, nes skatina dialogą, atvirumą ir bendruomenių tarpusavio supratimą, taip pat įgalina marginalizuotas bendruomenes;

| D. | kadangi ekonomikos nuosmukio laikais jau ties skurdo riba gyvenantys asmenys (dažniausiai tai moterys) darbo rinkose ir socialinės apsaugos srityje yra dar labiau pažeidžiami, ypač daugialypę diskriminaciją patiriančios grupės; kadangi iš ES LGBT asmenų apklausos rezultatų matyti, kad dėl savo seksualinės orientacijos arba lytinės tapatybės lesbietės, biseksualios ir translytės moterys susiduria nepalyginamai didesne rizika diskriminaciją užimtumo (19 proc.), švietimo (19 proc.), būsto (13 proc.), sveikatos priežiūros (10 proc.) ir galimybės gauti socialines paslaugas (8 proc.) srityse; kadangi dėl to kyla neproporcingas pavojus jų ekonominei ir socialinei gerovei; |
| --- | --- |

D.

kadangi ekonomikos nuosmukio laikais jau ties skurdo riba gyvenantys asmenys (dažniausiai tai moterys) darbo rinkose ir socialinės apsaugos srityje yra dar labiau pažeidžiami, ypač daugialypę diskriminaciją patiriančios grupės; kadangi iš ES LGBT asmenų apklausos rezultatų matyti, kad dėl savo seksualinės orientacijos arba lytinės tapatybės lesbietės, biseksualios ir translytės moterys susiduria nepalyginamai didesne rizika diskriminaciją užimtumo (19 proc.), švietimo (19 proc.), būsto (13 proc.), sveikatos priežiūros (10 proc.) ir galimybės gauti socialines paslaugas (8 proc.) srityse; kadangi dėl to kyla neproporcingas pavojus jų ekonominei ir socialinei gerovei;

| E. | kadangi Komisijai paprašius valstybių narių įgyvendinama griežto taupymo politika kartu su pastarųjų kelerių metų krize dar padidino nelygybę ir ypač paveikė moteris, paskatindama moterų skurdą ir vis labiau išstumdama jas iš darbo rinkos; kadangi sumažėjo viešųjų paslaugų tinklas ir vaikų, vyresnio amžiaus asmenų ir ligonių priežiūros infrastruktūra, o šių aukštos kokybės nemokamų viešųjų paslaugų pasiūla sumažėjo; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisijai paprašius valstybių narių įgyvendinama griežto taupymo politika kartu su pastarųjų kelerių metų krize dar padidino nelygybę ir ypač paveikė moteris, paskatindama moterų skurdą ir vis labiau išstumdama jas iš darbo rinkos; kadangi sumažėjo viešųjų paslaugų tinklas ir vaikų, vyresnio amžiaus asmenų ir ligonių priežiūros infrastruktūra, o šių aukštos kokybės nemokamų viešųjų paslaugų pasiūla sumažėjo;

| F. | kadangi nepilnos šeimos susiduria su didesniu pavojumi patirti skurdą arba socialinę atskirtį (49,8 proc., palyginti su 25,2 proc. įprastų šeimų, kuriose yra išlaikomų vaikų, nors esama didelių skirtumų tarp valstybių narių) (15); kadangi, Eurostato duomenimis, 2014 m. moterys sudarė 56,6 proc. nepilnų šeimų Sąjungoje; kadangi skurdas daro didelį poveikį vaikų asmeninei raidai ir išsilavinimui, o pasekmės gali būti juntamos visą gyvenimą; kadangi padidėjo atotrūkis tarp skirtingų socialinių ir ekonominių sluoksnių vaikų išsilavinimo (11 šalių vaikams nuo gimimo iki 3 metų teikiamų ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų aprėptis siekia ne daugiau kaip 15 proc.); kadangi yra didelė tikimybė, kad skurdas bus perduotas kelioms kartoms; kadangi kokybiško švietimo stoka – tai veiksnys, dėl kurio gerokai išauga vaikų skurdo rizika ir padidėja vaikų socialinė atskirtis, o įvairūs su šeimos gyvenimu susiję veiksniai, tokie kaip nepakankamas stabilumas, smurtas ar prastos būsto sąlygos, smarkiai padidina riziką, kad vaikai nebaigs mokyklos; |
| --- | --- |

F.

kadangi nepilnos šeimos susiduria su didesniu pavojumi patirti skurdą arba socialinę atskirtį (49,8 proc., palyginti su 25,2 proc. įprastų šeimų, kuriose yra išlaikomų vaikų, nors esama didelių skirtumų tarp valstybių narių) (15); kadangi, Eurostato duomenimis, 2014 m. moterys sudarė 56,6 proc. nepilnų šeimų Sąjungoje; kadangi skurdas daro didelį poveikį vaikų asmeninei raidai ir išsilavinimui, o pasekmės gali būti juntamos visą gyvenimą; kadangi padidėjo atotrūkis tarp skirtingų socialinių ir ekonominių sluoksnių vaikų išsilavinimo (11 šalių vaikams nuo gimimo iki 3 metų teikiamų ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų aprėptis siekia ne daugiau kaip 15 proc.); kadangi yra didelė tikimybė, kad skurdas bus perduotas kelioms kartoms; kadangi kokybiško švietimo stoka – tai veiksnys, dėl kurio gerokai išauga vaikų skurdo rizika ir padidėja vaikų socialinė atskirtis, o įvairūs su šeimos gyvenimu susiję veiksniai, tokie kaip nepakankamas stabilumas, smurtas ar prastos būsto sąlygos, smarkiai padidina riziką, kad vaikai nebaigs mokyklos;

| G. | kadangi skurdą ypač patiria kaimo vietovėse gyvenančios moterys; kadangi daugelis kaimo vietovėse gyvenančių moterų netgi nėra užsiregistravusios darbo rinkoje arba bedarbėmis; kadangi moterų nedarbo lygis kaimo vietovėse itin aukštas, o dirbančių moterų pajamos yra labai mažos; kadangi moterys kaimo vietovėse turi ribotas galimybes gauti išsilavinimą, naudotis ankstyvos vėžio diagnostikos ir, apskritai, sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi skurdą ypač patiria kaimo vietovėse gyvenančios moterys; kadangi daugelis kaimo vietovėse gyvenančių moterų netgi nėra užsiregistravusios darbo rinkoje arba bedarbėmis; kadangi moterų nedarbo lygis kaimo vietovėse itin aukštas, o dirbančių moterų pajamos yra labai mažos; kadangi moterys kaimo vietovėse turi ribotas galimybes gauti išsilavinimą, naudotis ankstyvos vėžio diagnostikos ir, apskritai, sveikatos priežiūros paslaugomis;

| H. | kadangi gyvenimas ties skurdo riba pasireiškia socialine atskirtimi ir nedalyvavimu visuomenės gyvenime, turint mintyje galimybes įgyti išsilavinimą, teisę kreiptis į teismą, gauti tęstinį mokymą, pirminės sveikatos priežiūros paslaugas, tinkamą būstą ir mitybą, vandenį ir energiją, susipažinti su kultūra, informacija ir sportu bei jose dalyvauti, sportuoti ir naudotis viešuoju transportu; kadangi investavimas į politikos priemones, kuriomis remiamos moterys, taip pat pagerina jų šeimų, ypač vaikų, gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

H.

kadangi gyvenimas ties skurdo riba pasireiškia socialine atskirtimi ir nedalyvavimu visuomenės gyvenime, turint mintyje galimybes įgyti išsilavinimą, teisę kreiptis į teismą, gauti tęstinį mokymą, pirminės sveikatos priežiūros paslaugas, tinkamą būstą ir mitybą, vandenį ir energiją, susipažinti su kultūra, informacija ir sportu bei jose dalyvauti, sportuoti ir naudotis viešuoju transportu; kadangi investavimas į politikos priemones, kuriomis remiamos moterys, taip pat pagerina jų šeimų, ypač vaikų, gyvenimo sąlygas;

| I. | kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas sudaro 16,3 proc. ir kadangi netipinių ir lanksčių formų darbo sutartys taip pat daro didesnį poveikį moterims nei vyrams; |
| --- | --- |

I.

kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas sudaro 16,3 proc. ir kadangi netipinių ir lanksčių formų darbo sutartys taip pat daro didesnį poveikį moterims nei vyrams;

| J. | kadangi labai dažnai moterys, ketinančios įsteigti įmonę, susiduria su sunkumais gauti kreditą, nes tradiciniai finansų tarpininkai nenori suteikti paskolas todėl, kad, jų nuomone, moterims verslininkėms kyla didesnė rizika ir jos yra mažiau linkusios siekti savo įmonės augimo ir pelningų investicijų; |
| --- | --- |

J.

kadangi labai dažnai moterys, ketinančios įsteigti įmonę, susiduria su sunkumais gauti kreditą, nes tradiciniai finansų tarpininkai nenori suteikti paskolas todėl, kad, jų nuomone, moterims verslininkėms kyla didesnė rizika ir jos yra mažiau linkusios siekti savo įmonės augimo ir pelningų investicijų;

| K. | kadangi moterys dažnai dirba namų ūkio darbuotojomis ir daugeliu atvejų jos įdarbinamos ne pagal nacionalinės darbo teisės aktus; kadangi dokumentų neturinčioms moterims visų pirma kyla rizika, kad jos bus verčiamos dirbti ir bus išnaudojamos šioje srityje; |
| --- | --- |

K.

kadangi moterys dažnai dirba namų ūkio darbuotojomis ir daugeliu atvejų jos įdarbinamos ne pagal nacionalinės darbo teisės aktus; kadangi dokumentų neturinčioms moterims visų pirma kyla rizika, kad jos bus verčiamos dirbti ir bus išnaudojamos šioje srityje;

| L. | kadangi moterys dažniau nei vyrai prisiima atsakomybę rūpintis vyresnio amžiaus, sergančiais arba išlaikomais šeimos nariais ir vaikais ir jos reguliariau sustabdo savo karjerą, todėl jos mažiau dalyvauja darbo rinkoje, taip pat ir ilgais veiklos nevykdymo laikotarpiais; kadangi nuskurdimo riziką mažina aukštos kokybės socialinių paslaugų, vaikų ikimokyklinio ugdymo įstaigų ir kitų išlaikomų asmenų, pvz., vyresnio amžiaus žmonių, priežiūros įstaigų ir infrastruktūros įdiegimas prieinamomis kainomis; kadangi ne daug valstybių narių pasiekė ar viršijo Barselonos tikslus, o jie turi būti laikomi būtinybe, siekiant padidinti vienodą pasidalijimą atsakomybe tarp šeimos narius prižiūrinčių asmenų; |
| --- | --- |

L.

kadangi moterys dažniau nei vyrai prisiima atsakomybę rūpintis vyresnio amžiaus, sergančiais arba išlaikomais šeimos nariais ir vaikais ir jos reguliariau sustabdo savo karjerą, todėl jos mažiau dalyvauja darbo rinkoje, taip pat ir ilgais veiklos nevykdymo laikotarpiais; kadangi nuskurdimo riziką mažina aukštos kokybės socialinių paslaugų, vaikų ikimokyklinio ugdymo įstaigų ir kitų išlaikomų asmenų, pvz., vyresnio amžiaus žmonių, priežiūros įstaigų ir infrastruktūros įdiegimas prieinamomis kainomis; kadangi ne daug valstybių narių pasiekė ar viršijo Barselonos tikslus, o jie turi būti laikomi būtinybe, siekiant padidinti vienodą pasidalijimą atsakomybe tarp šeimos narius prižiūrinčių asmenų;

| M. | kadangi, atsižvelgiant į tai, kad skurdas perduodamas iš kartos į kartą, pagrindinė priemonė siekiant kovoti su vadinamąja skurdo feminizacija – gerinti mergaičių ir jaunų moterų, patiriančių socialinę atskirtį ir skurdą, padėtį; |
| --- | --- |

M.

kadangi, atsižvelgiant į tai, kad skurdas perduodamas iš kartos į kartą, pagrindinė priemonė siekiant kovoti su vadinamąja skurdo feminizacija – gerinti mergaičių ir jaunų moterų, patiriančių socialinę atskirtį ir skurdą, padėtį;

| N. | kadangi visoje 27 valstybių narių Europos Sąjungoje ties skurdo riba gyvena 34 proc. darbingo amžiaus vienišų moterų, palyginti su tuo, kad kitos ties skurdo riba gyvenančios darbingo amžiaus šeimos, turinčios vaikų, sudaro 17 proc.; |
| --- | --- |

N.

kadangi visoje 27 valstybių narių Europos Sąjungoje ties skurdo riba gyvena 34 proc. darbingo amžiaus vienišų moterų, palyginti su tuo, kad kitos ties skurdo riba gyvenančios darbingo amžiaus šeimos, turinčios vaikų, sudaro 17 proc.;

| O. | kadangi atotrūkis teisių į pensijų išmokas srityje vidutiniškai siekia 39 proc. dėl to, kad darbo rinkoje ilgą laiką nebuvo lygybės atlyginimų ir užimtumo galimybių požiūriu, taip pat dėl diskriminacijos ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų; kadangi pensijų skirtumai yra kliūtis moterų ekonominei nepriklausomybei pasiekti ir viena iš priežasčių, dėl kurių moterys sendamos atsiduria žemiau skurdo ribos; kadangi reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti moterims vienodas galimybes naudotis deramų pensijų sistemomis; kadangi 2006–2012 m. pensijų atotrūkis sumažėjo tose valstybėse narėse, kuriose buvo įgyvendinta Direktyva 2006/54/EB (16); |
| --- | --- |

O.

kadangi atotrūkis teisių į pensijų išmokas srityje vidutiniškai siekia 39 proc. dėl to, kad darbo rinkoje ilgą laiką nebuvo lygybės atlyginimų ir užimtumo galimybių požiūriu, taip pat dėl diskriminacijos ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų; kadangi pensijų skirtumai yra kliūtis moterų ekonominei nepriklausomybei pasiekti ir viena iš priežasčių, dėl kurių moterys sendamos atsiduria žemiau skurdo ribos; kadangi reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti moterims vienodas galimybes naudotis deramų pensijų sistemomis; kadangi 2006–2012 m. pensijų atotrūkis sumažėjo tose valstybėse narėse, kuriose buvo įgyvendinta Direktyva 2006/54/EB (16);

| P. | kadangi rizikos patirti skurdą didėjimas yra glaudžiai susijęs su biudžeto lėšų mažinimu, kuris daro poveikį švietimui, socialinio draudimo sistemoms ir priežiūros įstaigoms; kadangi moterys ir vaikai labiausiai nukentėjo nuo krizės ir griežto taupymo priemonių, kurių buvo imtasi keliose Europos šalyse; |
| --- | --- |

P.

kadangi rizikos patirti skurdą didėjimas yra glaudžiai susijęs su biudžeto lėšų mažinimu, kuris daro poveikį švietimui, socialinio draudimo sistemoms ir priežiūros įstaigoms; kadangi moterys ir vaikai labiausiai nukentėjo nuo krizės ir griežto taupymo priemonių, kurių buvo imtasi keliose Europos šalyse;

| Q. | kadangi moterys – pagrindinė ekonomikos ir socialinio vystymosi jėga, o geras švietimas – viena iš esamų veiksmingiausių sėkmės darbo rinkoje ir išsivadavimo iš skurdo strategijų; kadangi skurde gyvenantiems žmonėms labai sunku pakelti kvalifikaciją dėl didelės mokamo švietimo finansinės naštos, atsižvelgiant į susijusias tiesiogines ir netiesiogines išlaidas; kadangi mergaičių rezultatai mokykloje geresni nei berniukų, tačiau jos dažnai patiria didesnių sunkumų arba dėl šeimos ir kitokio spaudimo negali šių sėkmingų mokymosi rezultatų paversti sėkminga karjera; |
| --- | --- |

Q.

kadangi moterys – pagrindinė ekonomikos ir socialinio vystymosi jėga, o geras švietimas – viena iš esamų veiksmingiausių sėkmės darbo rinkoje ir išsivadavimo iš skurdo strategijų; kadangi skurde gyvenantiems žmonėms labai sunku pakelti kvalifikaciją dėl didelės mokamo švietimo finansinės naštos, atsižvelgiant į susijusias tiesiogines ir netiesiogines išlaidas; kadangi mergaičių rezultatai mokykloje geresni nei berniukų, tačiau jos dažnai patiria didesnių sunkumų arba dėl šeimos ir kitokio spaudimo negali šių sėkmingų mokymosi rezultatų paversti sėkminga karjera;

| R. | kadangi visuomenėje paplitę stereotipai yra įsitvirtinę patriarchate ir, prisidėdami prie vadinamosios skurdo feminizacijos, moterims visuomenėje suteikia antraeilį vaidmenį; kadangi šie stereotipai atsiranda nuo pat vaikystės ir kadangi jie juntami renkantis studijų kryptį arba profesiją ir net darbo rinkoje; kadangi moterys pernelyg dažnai apsiriboja moterims tinkamomis užduotimis, kurios vis dar netinkamai apmokamos, o kitose srityse, pvz., matematikos, mokslo, verslo, IRT, inžinerijos ir kt. , taip pat vadovaujamose pareigose moterų dirba palyginti mažai; kadangi dėl šių stereotipų ir dėl to, kad sektoriai, kuriuose dominuoja vyrai, laikomi standartu nustatant darbo užmokestį, atsiranda diskriminacija lyties pagrindu; |
| --- | --- |

R.

kadangi visuomenėje paplitę stereotipai yra įsitvirtinę patriarchate ir, prisidėdami prie vadinamosios skurdo feminizacijos, moterims visuomenėje suteikia antraeilį vaidmenį; kadangi šie stereotipai atsiranda nuo pat vaikystės ir kadangi jie juntami renkantis studijų kryptį arba profesiją ir net darbo rinkoje; kadangi moterys pernelyg dažnai apsiriboja moterims tinkamomis užduotimis, kurios vis dar netinkamai apmokamos, o kitose srityse, pvz., matematikos, mokslo, verslo, IRT, inžinerijos ir kt. , taip pat vadovaujamose pareigose moterų dirba palyginti mažai; kadangi dėl šių stereotipų ir dėl to, kad sektoriai, kuriuose dominuoja vyrai, laikomi standartu nustatant darbo užmokestį, atsiranda diskriminacija lyties pagrindu;

| S. | kadangi strategijoje „Europa 2020“, kuria siekiama Sąjungoje sukurti pažangią, tvarią ir integracinę ekonomiką, nustatyti plataus užmojo tikslai, t. y. iki 2020 m. pasiekti 75 proc. užimtumą ir ne mažiau kaip 20 mln. sumažinti žmonių, kurie gyvena skurde ar kuriems kyla skurdo rizika ir kurie patiria socialinę atskirtį, skaičių; kadangi tarp strategijos „Europa 2020“ tikslų yra tikslas sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių iki mažiau nei 10 proc.; |
| --- | --- |

S.

kadangi strategijoje „Europa 2020“, kuria siekiama Sąjungoje sukurti pažangią, tvarią ir integracinę ekonomiką, nustatyti plataus užmojo tikslai, t. y. iki 2020 m. pasiekti 75 proc. užimtumą ir ne mažiau kaip 20 mln. sumažinti žmonių, kurie gyvena skurde ar kuriems kyla skurdo rizika ir kurie patiria socialinę atskirtį, skaičių; kadangi tarp strategijos „Europa 2020“ tikslų yra tikslas sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių iki mažiau nei 10 proc.;

| T. | kadangi vienas iš strategijos „Europa 2020“ tikslų – užtikrinti, kad 40 proc. 30–34 metų amžiaus asmenų gautų universitetinį išsilavinimą, palyginti su dabartiniu 37,9 proc. vidurkiu; kadangi moterų vidurkis viršijo 42,3 proc., palyginti su vyrų 33,6 proc. vidurkiu; |
| --- | --- |

T.

kadangi vienas iš strategijos „Europa 2020“ tikslų – užtikrinti, kad 40 proc. 30–34 metų amžiaus asmenų gautų universitetinį išsilavinimą, palyginti su dabartiniu 37,9 proc. vidurkiu; kadangi moterų vidurkis viršijo 42,3 proc., palyginti su vyrų 33,6 proc. vidurkiu;

| U. | kadangi norint pasiekti kovos su skurdu tikslą, kuris yra vienas iš penkių strategijoje nustatytų išmatuojamų tikslų, reikalingas didelis naujas politinis impulsas; kadangi šių tikslų neįmanoma pasiekti, jeigu kovos su skurdu politika neapims tvirto lyčių aspekto kartu priimant nacionalines programas siekiant apsaugoti moteris visų pirma nuo skurdo rizikos; |
| --- | --- |

U.

kadangi norint pasiekti kovos su skurdu tikslą, kuris yra vienas iš penkių strategijoje nustatytų išmatuojamų tikslų, reikalingas didelis naujas politinis impulsas; kadangi šių tikslų neįmanoma pasiekti, jeigu kovos su skurdu politika neapims tvirto lyčių aspekto kartu priimant nacionalines programas siekiant apsaugoti moteris visų pirma nuo skurdo rizikos;

| V. | kadangi skurdas, socialinė atskirtis ir moterų ekonominė priklausomybė gali būti smurtą prieš moteris skatinantis veiksnys, o, kita vertus, smurtas daro poveikį moterų sveikatai ir dažnai nulemia tai, kad moterys praranda darbą, tampa benamėmis, patiria socialinę atskirtį ir skurdą; kadangi tai paima ir nepalyginamai didesnę riziką tapti prekybos žmonėmis auka ir nukentėti nuo seksualinio išnaudojimo; kadangi, be kita ko, daug moterų, kurios patiria šios formos smurtą, ir toliau gyvena su smurtautojais, nes yra ekonomiškai priklausomos; |
| --- | --- |

V.

kadangi skurdas, socialinė atskirtis ir moterų ekonominė priklausomybė gali būti smurtą prieš moteris skatinantis veiksnys, o, kita vertus, smurtas daro poveikį moterų sveikatai ir dažnai nulemia tai, kad moterys praranda darbą, tampa benamėmis, patiria socialinę atskirtį ir skurdą; kadangi tai paima ir nepalyginamai didesnę riziką tapti prekybos žmonėmis auka ir nukentėti nuo seksualinio išnaudojimo; kadangi, be kita ko, daug moterų, kurios patiria šios formos smurtą, ir toliau gyvena su smurtautojais, nes yra ekonomiškai priklausomos;

| W. | kadangi lyčių lygybė – tai viena iš kovos su moterų skurdu priemonių, nes ji daro teigiamą poveikį našumui bei ekonomikos augimui ir moterims suteikia galimybę daugiau dalyvauti darbo rinkoje, o tai, savo ruožtu, turi daug socialinių ir ekonominių privalumų; |
| --- | --- |

W.

kadangi lyčių lygybė – tai viena iš kovos su moterų skurdu priemonių, nes ji daro teigiamą poveikį našumui bei ekonomikos augimui ir moterims suteikia galimybę daugiau dalyvauti darbo rinkoje, o tai, savo ruožtu, turi daug socialinių ir ekonominių privalumų;

Skurdas ir darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra

| 1. | pabrėžia itin svarbų aukštos kokybės viešųjų paslaugų vaidmenį kovojant su skurdu, visų pirma moterų skurdu, nes moterys yra labiau priklausomos nuo tokių paslaugų; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia itin svarbų aukštos kokybės viešųjų paslaugų vaidmenį kovojant su skurdu, visų pirma moterų skurdu, nes moterys yra labiau priklausomos nuo tokių paslaugų;

| 2. | mano, kad vyrus reikia raginti ir įpareigoti skatinti lyčių lygybę visose darbo rinkos srityse ir visais lygmenimis; |
| --- | --- |

2.

mano, kad vyrus reikia raginti ir įpareigoti skatinti lyčių lygybę visose darbo rinkos srityse ir visais lygmenimis;

| 3. | mano, kad valstybės narės turėtų pirmenybę skirti asmeninio gyvenimo ir darbo derinimo klausimui nustatant šeimai palankias darbo sąlygas, tokias kaip lankstus darbo laikas ir nuotolinio darbo galimybė; pažymi, kad kokybiškų vaikų, išlaikomų ar vyresnio amžiaus asmenų priežiūros paslaugų, ypač vaikų lopšelių, ikimokyklinio ugdymo įstaigų ir ilgalaikės priežiūros įstaigų, prieinamomis kainomis trūkumas prisideda prie socialinės atskirties, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų ir su tuo susijusių pensijų skirtumų; pabrėžia, kad vienodos galimybės gauti nemokamo bei kokybiško ikimokyklinio ugdymo paslaugas ir vaiko priežiūros paslaugas, formalųjį bei neformalųjį švietimą ir savišvietą, taip pat šeimos rėmimo paslaugas yra itin svarbios skatinant moteris patekti į darbo rinką ir joje išlikti, užtikrinant vienodas galimybes ir išsivaduojant iš skurdo, nes tai moterims suteikia savarankiškumo ir padeda įgyti kvalifikaciją, kuri užtikrins darbo vietą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad valstybės narės turėtų pirmenybę skirti asmeninio gyvenimo ir darbo derinimo klausimui nustatant šeimai palankias darbo sąlygas, tokias kaip lankstus darbo laikas ir nuotolinio darbo galimybė; pažymi, kad kokybiškų vaikų, išlaikomų ar vyresnio amžiaus asmenų priežiūros paslaugų, ypač vaikų lopšelių, ikimokyklinio ugdymo įstaigų ir ilgalaikės priežiūros įstaigų, prieinamomis kainomis trūkumas prisideda prie socialinės atskirties, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų ir su tuo susijusių pensijų skirtumų; pabrėžia, kad vienodos galimybės gauti nemokamo bei kokybiško ikimokyklinio ugdymo paslaugas ir vaiko priežiūros paslaugas, formalųjį bei neformalųjį švietimą ir savišvietą, taip pat šeimos rėmimo paslaugas yra itin svarbios skatinant moteris patekti į darbo rinką ir joje išlikti, užtikrinant vienodas galimybes ir išsivaduojant iš skurdo, nes tai moterims suteikia savarankiškumo ir padeda įgyti kvalifikaciją, kuri užtikrins darbo vietą;

| 4. | apgailestauja dėl griežtos taupymo politikos, kuri, kartu su ekonomikos krize, prisidėjo prie skurdo, ypač moterų, lygio didėjimo; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja dėl griežtos taupymo politikos, kuri, kartu su ekonomikos krize, prisidėjo prie skurdo, ypač moterų, lygio didėjimo;

| 5. | ragina valstybes nares ir Komisiją, kad būtų pasiekti Barselonos tikslai, kurti ir taikyti esamas politikos ir finansines priemones, tarp jų socialinių investicijų dokumentų rinkinį; todėl ragina tobulinti Europos socialinį fondą (ESF) ir Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), naudojant socialines investicijas ir taikant Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) reglamentą skirti pirmenybę viešosios ir privačiosios vaikų ir kitų išlaikomų asmenų priežiūros bei paramos infrastruktūros diegimui; siūlo Komisijai skirti specialių lėšų iš biudžeto skatinimo priemonėms, skirtoms konkrečioms teritorijoms, kuriose trūksta ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigų ir moterų užimtumo lygis yra itin mažas, finansuoti taikant bendro finansavimo mechanizmą; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares ir Komisiją, kad būtų pasiekti Barselonos tikslai, kurti ir taikyti esamas politikos ir finansines priemones, tarp jų socialinių investicijų dokumentų rinkinį; todėl ragina tobulinti Europos socialinį fondą (ESF) ir Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), naudojant socialines investicijas ir taikant Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) reglamentą skirti pirmenybę viešosios ir privačiosios vaikų ir kitų išlaikomų asmenų priežiūros bei paramos infrastruktūros diegimui; siūlo Komisijai skirti specialių lėšų iš biudžeto skatinimo priemonėms, skirtoms konkrečioms teritorijoms, kuriose trūksta ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigų ir moterų užimtumo lygis yra itin mažas, finansuoti taikant bendro finansavimo mechanizmą;

| 6. | ragina valstybes nares įgyvendinti politiką, kuria būtų apsaugotos, pagerintos ir remiamos nemokamos aukštos kokybės viešosios paslaugos, visų pirma sveikatos, švietimo, socialinės apsaugos ir teisingumo srityse; pabrėžia, jog labai svarbu viešosioms paslaugoms skirti būtinus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad būtų pasiekti jų tikslai; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares įgyvendinti politiką, kuria būtų apsaugotos, pagerintos ir remiamos nemokamos aukštos kokybės viešosios paslaugos, visų pirma sveikatos, švietimo, socialinės apsaugos ir teisingumo srityse; pabrėžia, jog labai svarbu viešosioms paslaugoms skirti būtinus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad būtų pasiekti jų tikslai;

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių, kuriomis būtų remiamas darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimas, kad moterys, ypač tos, kurios gyvena ties skurdo riba, galėtų tęsti savo karjerą dirbdamos visą dieną arba, jei jos pageidauja, galėtų dirbti ne visą darbo dieną ar pagal lankstų darbo grafiką; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių, kuriomis būtų remiamas darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimas, kad moterys, ypač tos, kurios gyvena ties skurdo riba, galėtų tęsti savo karjerą dirbdamos visą dieną arba, jei jos pageidauja, galėtų dirbti ne visą darbo dieną ar pagal lankstų darbo grafiką;

| 8. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis imtis išsamios teisėkūros iniciatyvos, kad būtų patenkinti motinų ir tėvų poreikiai kalbant apie skirtingų tipų atostogas, kaip antai motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros ir slaugos atostogos, ypač siekiant padėti vyrams aktyviai atlikti tėvo pareigas siekiant sudaryti galimybes teisingiau pasidalyti šeimyninėmis pareigomis ir taip sudaryti moterims lygias galimybes dalyvauti darbo rinkoje, o tai, savo ruožtu, padėtų joms tapti labiau ekonomiškai nepriklausomomis; turi mintyje, kad kai kurios valstybės narės šiuo klausimu jau yra priėmusios teisės aktus, kurių nuostatos viršija ES teisės aktų nuostatas; ragina valstybes nares numatyti teisės aktus, kuriais būtų apsaugotos arba sustiprintos motinystės ir tėvystės teisės; pabrėžia, kad 2010 m. vyrai sudarė tik 2,7 proc. asmenų, kurie pasinaudojo teise į vaiko priežiūros atostogas, o tai reiškia, kad dar labiau būtina imtis konkrečių priemonių siekiant užtikrinti teises į tėvystės atostogas suteikimą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis imtis išsamios teisėkūros iniciatyvos, kad būtų patenkinti motinų ir tėvų poreikiai kalbant apie skirtingų tipų atostogas, kaip antai motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros ir slaugos atostogos, ypač siekiant padėti vyrams aktyviai atlikti tėvo pareigas siekiant sudaryti galimybes teisingiau pasidalyti šeimyninėmis pareigomis ir taip sudaryti moterims lygias galimybes dalyvauti darbo rinkoje, o tai, savo ruožtu, padėtų joms tapti labiau ekonomiškai nepriklausomomis; turi mintyje, kad kai kurios valstybės narės šiuo klausimu jau yra priėmusios teisės aktus, kurių nuostatos viršija ES teisės aktų nuostatas; ragina valstybes nares numatyti teisės aktus, kuriais būtų apsaugotos arba sustiprintos motinystės ir tėvystės teisės; pabrėžia, kad 2010 m. vyrai sudarė tik 2,7 proc. asmenų, kurie pasinaudojo teise į vaiko priežiūros atostogas, o tai reiškia, kad dar labiau būtina imtis konkrečių priemonių siekiant užtikrinti teises į tėvystės atostogas suteikimą;

| 9. | dar kartą išreiškia nusivylimą tuo, kad Motinystės atostogų direktyva buvo atsiimta po to, kai ilgus metus buvo dedamos pastangos siekiant rasti išeitį iš aklavietės ir taip užtikrinti geresnę ES piliečių apsaugą; ragina Komisiją pateikti naują pasiūlymą ir numatyti privalomą teisę į apmokamas tėvystės atostogas; mano, kad reikia imtis konkrečių priemonių visose valstybėse narėse siekiant pagerinti moterų darbo ir šeiminio gyvenimo pusiausvyrą; primygtinai ragina Komisiją į Europos semestrą integruoti tvirtesnį socialinį aspektą ir tikslą užtikrinti lyčių lygybę darbo vietoje; |
| --- | --- |

9.

dar kartą išreiškia nusivylimą tuo, kad Motinystės atostogų direktyva buvo atsiimta po to, kai ilgus metus buvo dedamos pastangos siekiant rasti išeitį iš aklavietės ir taip užtikrinti geresnę ES piliečių apsaugą; ragina Komisiją pateikti naują pasiūlymą ir numatyti privalomą teisę į apmokamas tėvystės atostogas; mano, kad reikia imtis konkrečių priemonių visose valstybėse narėse siekiant pagerinti moterų darbo ir šeiminio gyvenimo pusiausvyrą; primygtinai ragina Komisiją į Europos semestrą integruoti tvirtesnį socialinį aspektą ir tikslą užtikrinti lyčių lygybę darbo vietoje;

| 10. | palankiai vertina pasiūlymą įvesti slaugos atostogas, kaip numatyta Komisijos veiksmų plane dėl iniciatyvos „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina pasiūlymą įvesti slaugos atostogas, kaip numatyta Komisijos veiksmų plane dėl iniciatyvos „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“;

Skurdas ir darbas

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares diegti įvairių sričių politiką, kuri sudarytų sąlygas moterų užimtumui ir socialiai marginalizuotų moterų grupių integravimui į darbo rinką, laikantis strategijos „Europa 2020“ tikslų, stiprinti ir gerinti švietimą ir daugiau investuoti į mokymą ir informavimo kampanijas, užtikrinant, kad vėliau integruojant moteris į darbo rinką vyrautų kvalifikacija, didžiausią dėmesį skirti tęstiniam mokymui, nes taip moterys įgija būtinų įgūdžių, kad galėtų gauti aukštos kokybės darbo vietą, ir kad moterys turėtų galimybę persikvalifikuoti nuolat kintančioje darbo rinkoje; ragina labiau skatinti jaunas merginas rinktis mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus, siekiant iš anksto kovoti su esamais švietimo stereotipais ir išspręsti ilgalaikio atotrūkio užimtumo srityse ir darbo užmokesčio skirtumų problemas; ragina plėtoti aukštos kokybės viešąsias priežiūros paslaugas prieinamomis kainomis, lankstų, bet stabilų darbo laiko grafiką ir priemones, skirtas kovoti su vyrų ir moterų segregacija pagal profesijas ir sektorius, įskaitant verslo pasaulyje ir vadovaujamose pareigose; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir valstybes nares diegti įvairių sričių politiką, kuri sudarytų sąlygas moterų užimtumui ir socialiai marginalizuotų moterų grupių integravimui į darbo rinką, laikantis strategijos „Europa 2020“ tikslų, stiprinti ir gerinti švietimą ir daugiau investuoti į mokymą ir informavimo kampanijas, užtikrinant, kad vėliau integruojant moteris į darbo rinką vyrautų kvalifikacija, didžiausią dėmesį skirti tęstiniam mokymui, nes taip moterys įgija būtinų įgūdžių, kad galėtų gauti aukštos kokybės darbo vietą, ir kad moterys turėtų galimybę persikvalifikuoti nuolat kintančioje darbo rinkoje; ragina labiau skatinti jaunas merginas rinktis mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus, siekiant iš anksto kovoti su esamais švietimo stereotipais ir išspręsti ilgalaikio atotrūkio užimtumo srityse ir darbo užmokesčio skirtumų problemas; ragina plėtoti aukštos kokybės viešąsias priežiūros paslaugas prieinamomis kainomis, lankstų, bet stabilų darbo laiko grafiką ir priemones, skirtas kovoti su vyrų ir moterų segregacija pagal profesijas ir sektorius, įskaitant verslo pasaulyje ir vadovaujamose pareigose;

| 12. | pabrėžia, kad labai svarbu sudaryti galimybes gauti paskolą, finansines paslaugas ir konsultacijas norint suteikti galių moterims, patiriančioms socialinę atskirtį verslo srityje, ir padidinti atstovavimą joms šiame sektoriuje; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingų priemonių siekiant sudaryti didesnes galimybes gauti finansavimą moterims, kurios nori pradėti savo verslą arba investicinius projektus, ir skatinti moterų verslumą, nes juo prisidedama prie bendro ekonomikos ir socialinio vystymosi, sudaryti palankesnes sąlygas gauti paskolą, taip pat naudojant ir mikrokredito priemones, ypač pažeidžiamoms moterims, patiriančioms daugialypę diskriminaciją, taip pat kurti ir plėsti stabilias savisamdos programas vengiant mažų garantijų darbo modelių; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, koks svarbus dalijimasis geriausia patirtimi ir jos populiarinimas, kuravimas, pavyzdžiai, kuriais galėtų sekti moterys, ir kitos paramos nedirbančioms moterims formos; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad labai svarbu sudaryti galimybes gauti paskolą, finansines paslaugas ir konsultacijas norint suteikti galių moterims, patiriančioms socialinę atskirtį verslo srityje, ir padidinti atstovavimą joms šiame sektoriuje; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingų priemonių siekiant sudaryti didesnes galimybes gauti finansavimą moterims, kurios nori pradėti savo verslą arba investicinius projektus, ir skatinti moterų verslumą, nes juo prisidedama prie bendro ekonomikos ir socialinio vystymosi, sudaryti palankesnes sąlygas gauti paskolą, taip pat naudojant ir mikrokredito priemones, ypač pažeidžiamoms moterims, patiriančioms daugialypę diskriminaciją, taip pat kurti ir plėsti stabilias savisamdos programas vengiant mažų garantijų darbo modelių; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, koks svarbus dalijimasis geriausia patirtimi ir jos populiarinimas, kuravimas, pavyzdžiai, kuriais galėtų sekti moterys, ir kitos paramos nedirbančioms moterims formos;

| 13. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbu: reformuoti makroekonomikos, socialinę ir darbo rinkos politiką suderinant šių sričių politiką su lyčių lygybės politika siekiant užtikrinti ekonominį ir socialinį teisingumą moterims; persvarstyti metodus, kurie taikomi siekiant nustatyti skurdo lygį ir rengti strategijas, kuriomis būtų remiamas teisingas turto paskirstymas; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad nepaprastai svarbu: reformuoti makroekonomikos, socialinę ir darbo rinkos politiką suderinant šių sričių politiką su lyčių lygybės politika siekiant užtikrinti ekonominį ir socialinį teisingumą moterims; persvarstyti metodus, kurie taikomi siekiant nustatyti skurdo lygį ir rengti strategijas, kuriomis būtų remiamas teisingas turto paskirstymas;

| 14. | pažymi, kad daugiau moterų dirba mažų garantijų ir mažai apmokamą darbą pagal nestandartines sutartis; pažymi, kad kitas aspektas, susijęs su darbo vietų nesaugumu, yra nesavanoriško darbo ne visą darbo dieną mastas – toks darbas didina riziką patirti skurdą, o jo mastas padidėjo nuo 16,7 proc. iki 19,6 proc.; ragina valstybes nares aktyviau kovoti su nedeklaruojamu darbu, mažų garantijų darbu ir piktnaudžiavimu netipinėmis sutartimis, įskaitant sutartis, kuriose nenurodomos darbo valandos; atkreipia dėmesį į aukštą moterų atliekamo nedeklaruojamo darbo lygį, nes tai neigiamai veikia moterų pajamas, socialinio draudimo aprėptį ir socialinę apsaugą ir daro neigiamą poveikį ES BVP dydžiui; primygtinai ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) rekomendacijas, skirtas mažų garantijų darbui mažinti (17), pvz., rekomendacijas analizuoti ir apriboti veiksnius, lemiančius mažų garantijų darbo sutarčių naudojimą ir apriboti tokių sutarčių galiojimo laikotarpį, kuriam pasibaigus darbuotojui turi būti pasiūlyta galimybė sudaryti neterminuotą darbo sutartį; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad daugiau moterų dirba mažų garantijų ir mažai apmokamą darbą pagal nestandartines sutartis; pažymi, kad kitas aspektas, susijęs su darbo vietų nesaugumu, yra nesavanoriško darbo ne visą darbo dieną mastas – toks darbas didina riziką patirti skurdą, o jo mastas padidėjo nuo 16,7 proc. iki 19,6 proc.; ragina valstybes nares aktyviau kovoti su nedeklaruojamu darbu, mažų garantijų darbu ir piktnaudžiavimu netipinėmis sutartimis, įskaitant sutartis, kuriose nenurodomos darbo valandos; atkreipia dėmesį į aukštą moterų atliekamo nedeklaruojamo darbo lygį, nes tai neigiamai veikia moterų pajamas, socialinio draudimo aprėptį ir socialinę apsaugą ir daro neigiamą poveikį ES BVP dydžiui; primygtinai ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) rekomendacijas, skirtas mažų garantijų darbui mažinti (17), pvz., rekomendacijas analizuoti ir apriboti veiksnius, lemiančius mažų garantijų darbo sutarčių naudojimą ir apriboti tokių sutarčių galiojimo laikotarpį, kuriam pasibaigus darbuotojui turi būti pasiūlyta galimybė sudaryti neterminuotą darbo sutartį;

| 15. | ragina valstybes nares stebėti moterų darbuotojų, kurių vis daugiau dirba mažai apmokamą darbą ir kurios yra diskriminuojamos, teises; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares stebėti moterų darbuotojų, kurių vis daugiau dirba mažai apmokamą darbą ir kurios yra diskriminuojamos, teises;

| 16. | pažymi, kad esama naujų kategorijų skurdžiai gyvenančių moterų, kurias sudaro dirbančios jaunos moterys, todėl didelė dalis jaunų aukštąjį išsilavinimą turinčių moterų pasmerktos dirbti mažų garantijų darbą ir gauti pajamas, kurios retai leidžia gyventi aukščiau skurdo ribos (vadinamieji naujieji skurdžiai); |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad esama naujų kategorijų skurdžiai gyvenančių moterų, kurias sudaro dirbančios jaunos moterys, todėl didelė dalis jaunų aukštąjį išsilavinimą turinčių moterų pasmerktos dirbti mažų garantijų darbą ir gauti pajamas, kurios retai leidžia gyventi aukščiau skurdo ribos (vadinamieji naujieji skurdžiai);

| 17. | dar kartą ragina Komisiją persvarstyti esamus teisės aktus, kad būtų panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumai ir sumažintas vyrų ir moterų pensijų atotrūkis; pažymi, kad norint sumažinti atotrūkį tarp vyrų ir moterų darbo užmokesčio yra labai svarbios priemonės, kuriomis siekiama didinti darbo užmokesčio skaidrumą, ir ragina valstybes nares įgyvendinti 2014 m. kovo 7 d. Komisijos rekomendaciją dėl vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo stiprinimo didinant skaidrumą, taip pat panaikinti prievolę įrodyti tiriant diskriminacijos dėl lyties darbo vietoje atvejus; |
| --- | --- |

17.

dar kartą ragina Komisiją persvarstyti esamus teisės aktus, kad būtų panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumai ir sumažintas vyrų ir moterų pensijų atotrūkis; pažymi, kad norint sumažinti atotrūkį tarp vyrų ir moterų darbo užmokesčio yra labai svarbios priemonės, kuriomis siekiama didinti darbo užmokesčio skaidrumą, ir ragina valstybes nares įgyvendinti 2014 m. kovo 7 d. Komisijos rekomendaciją dėl vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo stiprinimo didinant skaidrumą, taip pat panaikinti prievolę įrodyti tiriant diskriminacijos dėl lyties darbo vietoje atvejus;

| 18. | ragina Komisiją atlikti tyrimą apie tai, kokį poveikį su oficialiu asmens lyties pakeitimo pripažinimu susijusios procedūros arba tokių procedūrų nebuvimas daro translyčių asmenų padėčiai darbo rinkoje, visų pirma jų galimybėms įsidarbinti, darbo užmokesčiui, karjeros galimybėms ir pensijai; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją atlikti tyrimą apie tai, kokį poveikį su oficialiu asmens lyties pakeitimo pripažinimu susijusios procedūros arba tokių procedūrų nebuvimas daro translyčių asmenų padėčiai darbo rinkoje, visų pirma jų galimybėms įsidarbinti, darbo užmokesčiui, karjeros galimybėms ir pensijai;

| 19. | susirūpinęs pažymi, kad dažnai moterys gauna vos minimalų gyvenimo lygį viršijančias pensijas ir kad tokia situacija susidaro dėl įvairių priežasčių, pvz., dėl to, kad jos buvo sustabdžiusios arba nutraukusios darbinę veiklą siekdamos rūpintis savo šeima, kad karjeros metu buvo daugiausia sudariusios darbo ne visą dieną sutartis arba dirbo be atlygio savo sutuoktiniui, ypač prekybos įmonėje arba ūkyje, ir nemokėjo socialinio draudimo įmokų; |
| --- | --- |

19.

susirūpinęs pažymi, kad dažnai moterys gauna vos minimalų gyvenimo lygį viršijančias pensijas ir kad tokia situacija susidaro dėl įvairių priežasčių, pvz., dėl to, kad jos buvo sustabdžiusios arba nutraukusios darbinę veiklą siekdamos rūpintis savo šeima, kad karjeros metu buvo daugiausia sudariusios darbo ne visą dieną sutartis arba dirbo be atlygio savo sutuoktiniui, ypač prekybos įmonėje arba ūkyje, ir nemokėjo socialinio draudimo įmokų;

| 20. | palankiai vertina tai, kad Komisijos parengtoje naujoje moterų ir vyrų lygybės strategijoje principo „vienodas užmokestis už vienodą darbą“ įgyvendinimas laikomas viena iš pagrindinių veiksmų sričių; ragina Komisiją priimti komunikatą „Nauja lyčių lygybės ir moterų teisių strategija po 2015 m.“, kad būtų veiksmingai įgyvendinti į ją įtrauktus tikslai ir politines priemones; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad Komisijos parengtoje naujoje moterų ir vyrų lygybės strategijoje principo „vienodas užmokestis už vienodą darbą“ įgyvendinimas laikomas viena iš pagrindinių veiksmų sričių; ragina Komisiją priimti komunikatą „Nauja lyčių lygybės ir moterų teisių strategija po 2015 m.“, kad būtų veiksmingai įgyvendinti į ją įtrauktus tikslai ir politines priemones;

| 21. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi asmenys, kurie laikinai sustabdė savo darbinę veiklą, kad skirtų savo laiką vaikų auklėjimui ar vyresnio amžiaus asmenų priežiūrai, būtų vėl integruoti į darbo rinką ir grįžtų į savo ankstesnes arba į aukštesnio lygio pareigas; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi asmenys, kurie laikinai sustabdė savo darbinę veiklą, kad skirtų savo laiką vaikų auklėjimui ar vyresnio amžiaus asmenų priežiūrai, būtų vėl integruoti į darbo rinką ir grįžtų į savo ankstesnes arba į aukštesnio lygio pareigas;

| 22. | ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimą dėl minimalių pajamų sistemų Europos Sąjungoje ir apsvarstyti, kokių tolesnių veiksmų reikėtų imtis, kad būtų atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės ekonomines ir socialines sąlygas, taip pat įvertinti, ar pagal tas sistemas namų ūkiai gali patenkinti pagrindinius žmogaus poreikius; dar kartą primygtinai ragina valstybes nares nustatyti minimalią nacionalinę pensiją, kuri būtų ne mažesnė už skurdo rizikos ribą; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimą dėl minimalių pajamų sistemų Europos Sąjungoje ir apsvarstyti, kokių tolesnių veiksmų reikėtų imtis, kad būtų atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės ekonomines ir socialines sąlygas, taip pat įvertinti, ar pagal tas sistemas namų ūkiai gali patenkinti pagrindinius žmogaus poreikius; dar kartą primygtinai ragina valstybes nares nustatyti minimalią nacionalinę pensiją, kuri būtų ne mažesnė už skurdo rizikos ribą;

| 23. | pažymi, kad į pensiją išėjusios moterys yra labiausiai pažeidžiama grupė ir dažnai gyvena skurdžiai arba patiria skurdo grėsmę; ragina valstybes nares pensijų skirtumo mažinimo klausimą nustatyti kaip ekonominį tikslą; ragina valstybes nares reformuoti pensijų sistemas, kad būtų galima visiems visada užtikrinti tinkamas pensijas ir sumažinti pensijų skirtumus; mano, kad pensijų skirtumų mažinimo priemonės turėtų apimti pensijų sistemų pakeitimus, kad būtų užtikrinta moterų ir vyrų lygybė, taip pat švietimo, karjeros planavimo, vaiko priežiūros atostogų sistemų ir kitų pagalbinių paslaugų pakeitimus; ragina valstybes nares išnagrinėti, ar, laikantis subsidiarumo principo, būtų tikslinga nustatyti bendras teises į pensiją santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium atvejais; pažymi, kad profesinės senatvės pensijų sistemos vis dažniau veikia remdamosi draudimo principais ir kad dėl to gali atsirasti daug socialinės apsaugos spragų (18); pabrėžia, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas aiškiai nurodė, jog profesinių pensijų sistemos turi būti laikomos užmokesčiu, todėl šioms sistemoms taip pat turi būti taikomas vienodo požiūrio principas; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad į pensiją išėjusios moterys yra labiausiai pažeidžiama grupė ir dažnai gyvena skurdžiai arba patiria skurdo grėsmę; ragina valstybes nares pensijų skirtumo mažinimo klausimą nustatyti kaip ekonominį tikslą; ragina valstybes nares reformuoti pensijų sistemas, kad būtų galima visiems visada užtikrinti tinkamas pensijas ir sumažinti pensijų skirtumus; mano, kad pensijų skirtumų mažinimo priemonės turėtų apimti pensijų sistemų pakeitimus, kad būtų užtikrinta moterų ir vyrų lygybė, taip pat švietimo, karjeros planavimo, vaiko priežiūros atostogų sistemų ir kitų pagalbinių paslaugų pakeitimus; ragina valstybes nares išnagrinėti, ar, laikantis subsidiarumo principo, būtų tikslinga nustatyti bendras teises į pensiją santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium atvejais; pažymi, kad profesinės senatvės pensijų sistemos vis dažniau veikia remdamosi draudimo principais ir kad dėl to gali atsirasti daug socialinės apsaugos spragų (18); pabrėžia, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas aiškiai nurodė, jog profesinių pensijų sistemos turi būti laikomos užmokesčiu, todėl šioms sistemoms taip pat turi būti taikomas vienodo požiūrio principas;

Skurdas: Bendrosios rekomendacijos

| 24. | pažymi, kad skurde gyvenantys asmenys dažnai moka didesnę vienetinę kainą, palyginti su labiau pasiturinčiais asmenimis, už tuos pačius daiktus ir paslaugas (visų pirma už telekomunikacijas, energiją ir vandenį), kurios jiems būtinos socialiai ir ekonomiškai išgyventi; ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su tiekėjais ir veiklos vykdytojais kuriant pagalbos ir socialinių mokesčių, kurie būtų naudingi labiausiai skurstantiems, mechanizmus, ypač susijusius su vandens ir elektros teikimu, siekiant panaikinti namų ūkių energijos nepriteklių; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad skurde gyvenantys asmenys dažnai moka didesnę vienetinę kainą, palyginti su labiau pasiturinčiais asmenimis, už tuos pačius daiktus ir paslaugas (visų pirma už telekomunikacijas, energiją ir vandenį), kurios jiems būtinos socialiai ir ekonomiškai išgyventi; ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su tiekėjais ir veiklos vykdytojais kuriant pagalbos ir socialinių mokesčių, kurie būtų naudingi labiausiai skurstantiems, mechanizmus, ypač susijusius su vandens ir elektros teikimu, siekiant panaikinti namų ūkių energijos nepriteklių;

| 25. | dar kartą pabrėžia švietimo vaidmenį kovojant su lyčių stereotipais, suteikiant galių moterims ir mergaitėms socialinėje, ekonomikos, kultūros ir politikos srityse bei skatinant jas pasirinkit mokslinę karjerą, taip pat jas išvaduojant iš skurdo įtraukiant moteris į tuos sektorius, kuriuose moterims iki šiol buvo nepakankamai atstovaujama, kaip antai mokslo, technologijų, inžinerijos ir verslo sektorius, taip pat ragina Komisiją į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas įtraukti tikslus, susijusius su moterų profesiniu mokymu; atkreipia dėmesį į neformaliojo švietimo svarbą; ragina valstybes nares įtraukti investicijas į mergaičių ir moterų švietimą, siekiant didinti jų potencialą, į savo ekonomikos atgaivinimo planus; skatina valstybes nares imtis priemonių siekiant padėti jaunoms moterims pereiti nuo formaliojo švietimo į darbo rinką; pabrėžia, jog būtina, kad visos mokymo įstaigos puoselėtų demokratines vertybes, kuriomis būtų skatinamas pakantumas, aktyvus pilietiškumas, socialinė atsakomybė ir lyčių, mažumų, etninių ir religinių grupių skirtumų paisymas; primena sporto ir fizinio lavinimo svarbą įveikiant prietarus ir stereotipus bei jų potencialą norint padėti socialiai pažeidžiamam jaunimui grįžti į teisingą kelią; |
| --- | --- |

25.

dar kartą pabrėžia švietimo vaidmenį kovojant su lyčių stereotipais, suteikiant galių moterims ir mergaitėms socialinėje, ekonomikos, kultūros ir politikos srityse bei skatinant jas pasirinkit mokslinę karjerą, taip pat jas išvaduojant iš skurdo įtraukiant moteris į tuos sektorius, kuriuose moterims iki šiol buvo nepakankamai atstovaujama, kaip antai mokslo, technologijų, inžinerijos ir verslo sektorius, taip pat ragina Komisiją į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas įtraukti tikslus, susijusius su moterų profesiniu mokymu; atkreipia dėmesį į neformaliojo švietimo svarbą; ragina valstybes nares įtraukti investicijas į mergaičių ir moterų švietimą, siekiant didinti jų potencialą, į savo ekonomikos atgaivinimo planus; skatina valstybes nares imtis priemonių siekiant padėti jaunoms moterims pereiti nuo formaliojo švietimo į darbo rinką; pabrėžia, jog būtina, kad visos mokymo įstaigos puoselėtų demokratines vertybes, kuriomis būtų skatinamas pakantumas, aktyvus pilietiškumas, socialinė atsakomybė ir lyčių, mažumų, etninių ir religinių grupių skirtumų paisymas; primena sporto ir fizinio lavinimo svarbą įveikiant prietarus ir stereotipus bei jų potencialą norint padėti socialiai pažeidžiamam jaunimui grįžti į teisingą kelią;

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad vaikų turinčios moterys patiria diskriminaciją darbo vietoje todėl, kad yra motinos, o ne todėl, kad jų darbo rezultatai skiriasi nuo jų kolegų; primygtinai ragina valstybes nares aktyviai skatinti teigiamą motinų, kaip darbuotojų, įvaizdį ir kovoti su „bausmės už motinystę“ reiškiniu, kurį liudija keletas tyrimų; |
| --- | --- |

26.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad vaikų turinčios moterys patiria diskriminaciją darbo vietoje todėl, kad yra motinos, o ne todėl, kad jų darbo rezultatai skiriasi nuo jų kolegų; primygtinai ragina valstybes nares aktyviai skatinti teigiamą motinų, kaip darbuotojų, įvaizdį ir kovoti su „bausmės už motinystę“ reiškiniu, kurį liudija keletas tyrimų;

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad struktūriniai ir investiciniai fondai, ypač ESF ir ESIF, būtų naudojami siekiant pagerinti švietimą ir mokymą turint tikslą suteikti moterims daugiau galimybių patekti į darbo rinką ir kovoti su jų nedarbu, skurdu ir socialine atskirtimi; pabrėžia, kad 20 proc. ESF lėšų, kurios skirtos socialinės įtraukties priemonėms ir socialinių inovacijų projektams, galėtų būti panaudojamos aktyviau, siekiant remti iniciatyvas, pvz., nedidelio masto vietinius projektus, skirtus suteikti galių moterims, kurios patiria skurdą ir socialinę atskirtį; ragina valstybes nares parengti daugiau informavimo kampanijų apie galimybes dalyvauti ES lėšomis finansuojamuose projektuose; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad struktūriniai ir investiciniai fondai, ypač ESF ir ESIF, būtų naudojami siekiant pagerinti švietimą ir mokymą turint tikslą suteikti moterims daugiau galimybių patekti į darbo rinką ir kovoti su jų nedarbu, skurdu ir socialine atskirtimi; pabrėžia, kad 20 proc. ESF lėšų, kurios skirtos socialinės įtraukties priemonėms ir socialinių inovacijų projektams, galėtų būti panaudojamos aktyviau, siekiant remti iniciatyvas, pvz., nedidelio masto vietinius projektus, skirtus suteikti galių moterims, kurios patiria skurdą ir socialinę atskirtį; ragina valstybes nares parengti daugiau informavimo kampanijų apie galimybes dalyvauti ES lėšomis finansuojamuose projektuose;

| 28. | ragina taikyti finansavimo mechanizmus, kurie paskatintų siekti vienodo atstovavimo tose srityse, kuriose nėra lyčių pusiausvyros, ir pabrėžia, jog būtina rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis, kad būtų galima geriau suprasti mergaičių ir berniukų, vyrų ir moterų padėtį ir todėl būtų galima veiksmingiau reaguoti į skirtumus; ragina Komisiją pateikti duomenis, suskirstytus pagal lytis ir amžių, apie dalyvavimą Europos judumo švietimo tikslais programose, pvz., programoje „Erasmus+“, „Kūrybinga Europa“ ir „Europa piliečiams“; |
| --- | --- |

28.

ragina taikyti finansavimo mechanizmus, kurie paskatintų siekti vienodo atstovavimo tose srityse, kuriose nėra lyčių pusiausvyros, ir pabrėžia, jog būtina rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis, kad būtų galima geriau suprasti mergaičių ir berniukų, vyrų ir moterų padėtį ir todėl būtų galima veiksmingiau reaguoti į skirtumus; ragina Komisiją pateikti duomenis, suskirstytus pagal lytis ir amžių, apie dalyvavimą Europos judumo švietimo tikslais programose, pvz., programoje „Erasmus+“, „Kūrybinga Europa“ ir „Europa piliečiams“;

| 29. | ypač primena apie migrantų ir pabėgėlių vaikų, tiek berniukų, tiek mergaičių, teisę turėti sąlygas gauti išsilavinimą – vieną iš mūsų Europos visuomenių prioritetų; todėl pabrėžia, kad būtina imtis skubių priemonių dėl migrantų švietimo tiek ES, tiek nacionaliniu lygiu, atsižvelgiant į tai, kad migrantų krizė gilėja; pabrėžia, kad švietimas yra labai svarbus integracijai ir įsidarbinimo galimybėms ir kad nacionalinių švietimo sistemų nesugebėjimas spręsti šios problemos gali išprovokuoti tolesnę kultūrinę segregaciją ir didinti socialinį susiskaldymą; primena, kad galimybės mokytis tiek pabėgėlių stovyklose, tiek juos priimančiuose miestuose, atitinkančios kokybės standartus ir paremtos kalbine ir psichologine pagalba, neturėtų būti apsunkintos biurokratinių ir administracinių kliūčių, susijusių su pabėgėlio statuso pripažinimu; |
| --- | --- |

29.

ypač primena apie migrantų ir pabėgėlių vaikų, tiek berniukų, tiek mergaičių, teisę turėti sąlygas gauti išsilavinimą – vieną iš mūsų Europos visuomenių prioritetų; todėl pabrėžia, kad būtina imtis skubių priemonių dėl migrantų švietimo tiek ES, tiek nacionaliniu lygiu, atsižvelgiant į tai, kad migrantų krizė gilėja; pabrėžia, kad švietimas yra labai svarbus integracijai ir įsidarbinimo galimybėms ir kad nacionalinių švietimo sistemų nesugebėjimas spręsti šios problemos gali išprovokuoti tolesnę kultūrinę segregaciją ir didinti socialinį susiskaldymą; primena, kad galimybės mokytis tiek pabėgėlių stovyklose, tiek juos priimančiuose miestuose, atitinkančios kokybės standartus ir paremtos kalbine ir psichologine pagalba, neturėtų būti apsunkintos biurokratinių ir administracinių kliūčių, susijusių su pabėgėlio statuso pripažinimu;

| 30. | pabrėžia, kad šioje srityje prisideda savanoriškos organizacijos ir paslaugų sektorius, ir primygtinai ragina valstybes nares remti jų veiklą; primena aktyvų moterų dalyvavimą vykdant savanoryste grindžiamą švietimą ir kitą veiklą, įskaitant paramą švietimo galimybėms ir jų gerinimą, pvz., pabėgėliams ir skurstantiems vaikams skirtas švietimo paslaugas; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad šioje srityje prisideda savanoriškos organizacijos ir paslaugų sektorius, ir primygtinai ragina valstybes nares remti jų veiklą; primena aktyvų moterų dalyvavimą vykdant savanoryste grindžiamą švietimą ir kitą veiklą, įskaitant paramą švietimo galimybėms ir jų gerinimą, pvz., pabėgėliams ir skurstantiems vaikams skirtas švietimo paslaugas;

| 31. | pabrėžia, kad skurdo ir socialinės atskirties poveikis vaikams gali trukti visą gyvenimą ir gali paskatinti skurdo perdavimą kitoms kartoms; 'pabrėžia, kad skurdo ir socialinės atskirties tarp vaikų rizika visose valstybėse narėse glaudžiai susijusi su jų tėvų, ypač motinų, išsilavinimo lygiu, tėvų padėtimi darbo rinkoje ir jų socialinėmis sąlygomis, taip pat valstybių narių teikiamos paramos šeimai formomis; rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad visi jauni žmonės (bet kokio amžiaus) turėtų galimybę įgyti nemokamą aukštos kokybės išsilavinimą, įskaitant ikimokyklinį ugdymą; primena pedagogų kolektyvų tarybų vaidmenį siekiant padėti vaikams visapusiškai panaudoti savo potencialą; pabrėžia, jog būtina nustatant tikslines programas remti motinas paaugles, kad jos tęstų mokslą, nes jų mokyklos nebaigimas – tai pirmas žingsnis skurdo link; pabrėžia, kad būtina parengti išsamų kovos su vaikų skurdu ir vaikų gerovės užtikrinimo priemonių rinkinį, kuris būtų grindžiamas trimis ramsčiais, t. y. galimybėmis turėti pakankamus išteklius ir darbo ir šeimos gyvenimo suderinimu, galimybe naudotis kokybiškomis paslaugomis ir vaikų dalyvavimu priimant su jais susijusius sprendimus ir jų dalyvavimu kultūros, laisvalaikio ir sporto veikloje; dar kartą pabrėžia, kad būtina sudaryti galimybes vienodomis sąlygomis susipažinti su informacija, ypač socialinės apsaugos, suaugusiųjų švietimo ir sveikatos priežiūros srityse, taip pat apie ekonominės paramos galimybes; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad skurdo ir socialinės atskirties poveikis vaikams gali trukti visą gyvenimą ir gali paskatinti skurdo perdavimą kitoms kartoms; 'pabrėžia, kad skurdo ir socialinės atskirties tarp vaikų rizika visose valstybėse narėse glaudžiai susijusi su jų tėvų, ypač motinų, išsilavinimo lygiu, tėvų padėtimi darbo rinkoje ir jų socialinėmis sąlygomis, taip pat valstybių narių teikiamos paramos šeimai formomis; rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad visi jauni žmonės (bet kokio amžiaus) turėtų galimybę įgyti nemokamą aukštos kokybės išsilavinimą, įskaitant ikimokyklinį ugdymą; primena pedagogų kolektyvų tarybų vaidmenį siekiant padėti vaikams visapusiškai panaudoti savo potencialą; pabrėžia, jog būtina nustatant tikslines programas remti motinas paaugles, kad jos tęstų mokslą, nes jų mokyklos nebaigimas – tai pirmas žingsnis skurdo link; pabrėžia, kad būtina parengti išsamų kovos su vaikų skurdu ir vaikų gerovės užtikrinimo priemonių rinkinį, kuris būtų grindžiamas trimis ramsčiais, t. y. galimybėmis turėti pakankamus išteklius ir darbo ir šeimos gyvenimo suderinimu, galimybe naudotis kokybiškomis paslaugomis ir vaikų dalyvavimu priimant su jais susijusius sprendimus ir jų dalyvavimu kultūros, laisvalaikio ir sporto veikloje; dar kartą pabrėžia, kad būtina sudaryti galimybes vienodomis sąlygomis susipažinti su informacija, ypač socialinės apsaugos, suaugusiųjų švietimo ir sveikatos priežiūros srityse, taip pat apie ekonominės paramos galimybes;

| 32. | pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių nepripažįstamos LGBTI asmenų šeimos, todėl LGBTI asmenys gauna mažesnes pajamas ir patiria didesnes pragyvenimo išlaidas, o dėl to padidėja skurdo ir socialinės atskirties rizika; mano, kad vienodą požiūrį reglamentuojantys teisės aktai yra gyvybiškai svarbi kovos su skurdu, atsirandančiu dėl seksualinių ir lytinių mažumų marginalizacijos ir diskriminacijos, priemonė; atsižvelgdamas į tai, ragina Tarybą patvirtinti 2008 m. pasiūlymą dėl direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas; be to, ragina ateityje išdėstant lyčių lygybės direktyvas nauja redakcija įtraukti aiškų draudimą diskriminuoti dėl lyties tapatybės; vis dar yra susirūpinęs dėl to, kad mažai žinoma apie turimas teises ir apie veikiančias įstaigas bei organizacijas, kurios teikia paramą diskriminacijos aukoms; šiuo klausimu ragina Komisiją atidžiai stebėti, ar yra veiksminga nacionalinių skundus nagrinėjančių institucijų veikla ir nacionalinės procedūros; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių nepripažįstamos LGBTI asmenų šeimos, todėl LGBTI asmenys gauna mažesnes pajamas ir patiria didesnes pragyvenimo išlaidas, o dėl to padidėja skurdo ir socialinės atskirties rizika; mano, kad vienodą požiūrį reglamentuojantys teisės aktai yra gyvybiškai svarbi kovos su skurdu, atsirandančiu dėl seksualinių ir lytinių mažumų marginalizacijos ir diskriminacijos, priemonė; atsižvelgdamas į tai, ragina Tarybą patvirtinti 2008 m. pasiūlymą dėl direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas; be to, ragina ateityje išdėstant lyčių lygybės direktyvas nauja redakcija įtraukti aiškų draudimą diskriminuoti dėl lyties tapatybės; vis dar yra susirūpinęs dėl to, kad mažai žinoma apie turimas teises ir apie veikiančias įstaigas bei organizacijas, kurios teikia paramą diskriminacijos aukoms; šiuo klausimu ragina Komisiją atidžiai stebėti, ar yra veiksminga nacionalinių skundus nagrinėjančių institucijų veikla ir nacionalinės procedūros;

| 33. | ragina visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo, ir ją persvarstyti reikalaujant, kad bendrovės parengtų su lyčių lygybe susijusias priemones ar planus, įskaitant veiksmus segregacijai mažinti ir mokėjimo sistemoms plėtoti, ir priemones moterų karjerai remti; |
| --- | --- |

33.

ragina visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo, ir ją persvarstyti reikalaujant, kad bendrovės parengtų su lyčių lygybe susijusias priemones ar planus, įskaitant veiksmus segregacijai mažinti ir mokėjimo sistemoms plėtoti, ir priemones moterų karjerai remti;

| 34. | dar kartą pabrėžia ekonominio ir finansinio švietimo jauname amžiuje svarbą, kadangi, turimais duomenimis, tai padeda geriau priimti ekonominius sprendimus vėliau, taip pat tvarkyti išlaidas ir pajamas; rekomenduoja keistis geriausia patirtimi ir remti švietimo programas, skirtas pažeidžiamoms visuomenės grupėms ir marginalizuotoms bendruomenėms priklausančioms moterims ir mergaitėms, patiriančioms skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

34.

dar kartą pabrėžia ekonominio ir finansinio švietimo jauname amžiuje svarbą, kadangi, turimais duomenimis, tai padeda geriau priimti ekonominius sprendimus vėliau, taip pat tvarkyti išlaidas ir pajamas; rekomenduoja keistis geriausia patirtimi ir remti švietimo programas, skirtas pažeidžiamoms visuomenės grupėms ir marginalizuotoms bendruomenėms priklausančioms moterims ir mergaitėms, patiriančioms skurdą ir socialinę atskirtį;

| 35. | pažymi, kad partnerio pajamų nebuvimas gali būti pagrindiniu veiksniu, nulemiančiu tai, kad moterys patenka į vad. „skurdo spąstus“ ir patiria socialinę atskirtį; atkreipia dėmesį į tai, kad našlių, išsituokusių moterų ir vienišų motinų, kurioms teismas priteisė vaikų globos teises, padėtis yra dažnai nestabili ir joms turėtų būti nustatytas deramas alimentų arba išlaikymo lygis; pažymi, kad vienišos motinos gali atsidurti skurde, jei nemokami alimentai; pabrėžia, jog tai, kad išsituokusios moterys dažniau diskriminuojamos ir patiria skurdą, o tai parodo, jog moterys dar nėra visiškai ekonomiškai nepriklausomos, taigi pažymi, kad reikia imtis papildomų veiksmų darbo rinkos srityje ir mažinti atotrūkį tarp moterų ir vyrų darbo užmokesčio; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad partnerio pajamų nebuvimas gali būti pagrindiniu veiksniu, nulemiančiu tai, kad moterys patenka į vad. „skurdo spąstus“ ir patiria socialinę atskirtį; atkreipia dėmesį į tai, kad našlių, išsituokusių moterų ir vienišų motinų, kurioms teismas priteisė vaikų globos teises, padėtis yra dažnai nestabili ir joms turėtų būti nustatytas deramas alimentų arba išlaikymo lygis; pažymi, kad vienišos motinos gali atsidurti skurde, jei nemokami alimentai; pabrėžia, jog tai, kad išsituokusios moterys dažniau diskriminuojamos ir patiria skurdą, o tai parodo, jog moterys dar nėra visiškai ekonomiškai nepriklausomos, taigi pažymi, kad reikia imtis papildomų veiksmų darbo rinkos srityje ir mažinti atotrūkį tarp moterų ir vyrų darbo užmokesčio;

| 36. | pabrėžia, kad duomenų apie namų ūkio išlaidas ir pajamas rinkimą turi papildyti individualūs duomenys, siekiant atsižvelgti į lyčių nelygybę namų ūkiuose; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad duomenų apie namų ūkio išlaidas ir pajamas rinkimą turi papildyti individualūs duomenys, siekiant atsižvelgti į lyčių nelygybę namų ūkiuose;

| 37. | pabrėžia, kad makroekonominė politika turi būti suderinta su socialinės lygybės politika; dar kartą pabrėžia, kad finansų institucijos, tokios kaip ECB ir nacionaliniai centriniai bankai, rengdamos makroekonominę pinigų politiką ar finansinių paslaugų politiką ir dėl jų priimdamos sprendimus, privalo atsižvelgti į socialinį poveikį; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad makroekonominė politika turi būti suderinta su socialinės lygybės politika; dar kartą pabrėžia, kad finansų institucijos, tokios kaip ECB ir nacionaliniai centriniai bankai, rengdamos makroekonominę pinigų politiką ar finansinių paslaugų politiką ir dėl jų priimdamos sprendimus, privalo atsižvelgti į socialinį poveikį;

| 38. | dar kartą išreiškia savo pritarimą iniciatyvai suformuoti rekomendacinį orientacinį biudžetą ir ragina Komisiją jį rengiant įtraukti su lytimi susijusius klausimus, įskaitant namų ūkiuose patiriamą lyčių nelygybę; |
| --- | --- |

38.

dar kartą išreiškia savo pritarimą iniciatyvai suformuoti rekomendacinį orientacinį biudžetą ir ragina Komisiją jį rengiant įtraukti su lytimi susijusius klausimus, įskaitant namų ūkiuose patiriamą lyčių nelygybę;

| 39. | dar kartą pareiškia, kad būtina atlikti moterų benamystės ir jos priežasčių bei ją lemiančių veiksnių tyrimą, nes turimi duomenys šio reiškinio neatspindi tinkamai; pažymi, kad su lytimi susijusios aplinkybės, į kurias reikėtų atsižvelgti, yra su lytimi susijusi ekonominė priklausomybė, laikinas būstas ir socialinių paslaugų vengimas; |
| --- | --- |

39.

dar kartą pareiškia, kad būtina atlikti moterų benamystės ir jos priežasčių bei ją lemiančių veiksnių tyrimą, nes turimi duomenys šio reiškinio neatspindi tinkamai; pažymi, kad su lytimi susijusios aplinkybės, į kurias reikėtų atsižvelgti, yra su lytimi susijusi ekonominė priklausomybė, laikinas būstas ir socialinių paslaugų vengimas;

| 40. | pabrėžia, kad smurtas prieš moteris ES ir toliau išlieka didele problema, nuo kurios nukenčia aukos, ir kad į kovos su smurtu prieš moteris priemones būtinai reikia įtraukti smurtautojus, nepriklausomai nuo jų amžiaus, švietimo, pajamų lygio ar socialinės padėties, ir kad smurto poveikis marginalizacijos, skurdo ir socialinės atskirties rizikai nuolat auga; pažymi, jog ekonominė moterų nepriklausomybė yra labai svarbi tam, kad jos, imdamosi aktyvių veiksmų, galėtų išvengti situacijų, kai patiriamas smurtas dėl lyties; ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas užtikrinti socialinės apsaugos sistemas, kurios garantuotų socialines teises nuo bet kokios formos smurto (smurto šeimoje, prekybos žmonėmis ar prostitucijos) nukentėjusioms moterims, ir imtis veiksmų siekiant grąžinti jas į darbo rinką, taip pat panaudojant tokias priemones kaip ESF; pabrėžia, kad būtina didinti galimybes gauti informaciją apie teisines paslaugas nukentėjusiems nuo smurto asmenims; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad smurtas prieš moteris ES ir toliau išlieka didele problema, nuo kurios nukenčia aukos, ir kad į kovos su smurtu prieš moteris priemones būtinai reikia įtraukti smurtautojus, nepriklausomai nuo jų amžiaus, švietimo, pajamų lygio ar socialinės padėties, ir kad smurto poveikis marginalizacijos, skurdo ir socialinės atskirties rizikai nuolat auga; pažymi, jog ekonominė moterų nepriklausomybė yra labai svarbi tam, kad jos, imdamosi aktyvių veiksmų, galėtų išvengti situacijų, kai patiriamas smurtas dėl lyties; ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas užtikrinti socialinės apsaugos sistemas, kurios garantuotų socialines teises nuo bet kokios formos smurto (smurto šeimoje, prekybos žmonėmis ar prostitucijos) nukentėjusioms moterims, ir imtis veiksmų siekiant grąžinti jas į darbo rinką, taip pat panaudojant tokias priemones kaip ESF; pabrėžia, kad būtina didinti galimybes gauti informaciją apie teisines paslaugas nukentėjusiems nuo smurto asmenims;

| 41. | pabrėžia poreikį dėti daugiau pastangų kovojant su smurtu šeimoje, ypač prieš moteris; pažymi, kad finansinė moterų nepriklausomybė yra itin svarbi jų gyvenimui ir galimybėms išvengti smurto šeimoje ir kad moterys, išnaudojusios visas savo mokamas atostogas, rizikuoja prarasti darbą ir ekonominę nepriklausomybę; pažymi, kad Australijoje ir JAV neseniai buvo suteikta galimybė gauti atostogas dėl smurto šeimoje – tai daugeliui darbuotojų suteikė apsaugą darbe, kai jiems tenka susidoroti su smurto šeimoje pasekmėmis, pavyzdžiui, nukentėjusiems asmenims suteikiamas laikas tam, kad jie galėtų apsilankyti pas gydytoją, atvykti į teismą ir atlikti kitus veiksmus, reikalingus tokiose situacijose; ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti specialių apmokamų atostogų dėl smurto šeimoje sistemos įdiegimo galimybes smurto namuose aukoms ir smurtą namuose išgyvenusiems asmenims tuo atveju, kai, neturėdami apmokamų atostogų darbuotojai gali prarasti darbą ir kad kartu būtų užtikrintas jų privatumas; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti tolesnes priemones, siekiant didinti informuotumą apie smurto šeimoje problemą ir padėti tokio smurto aukoms, didinti jų žinias ir ginti teises, taip pat saugoti jų ekonominę nepriklausomybę; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia poreikį dėti daugiau pastangų kovojant su smurtu šeimoje, ypač prieš moteris; pažymi, kad finansinė moterų nepriklausomybė yra itin svarbi jų gyvenimui ir galimybėms išvengti smurto šeimoje ir kad moterys, išnaudojusios visas savo mokamas atostogas, rizikuoja prarasti darbą ir ekonominę nepriklausomybę; pažymi, kad Australijoje ir JAV neseniai buvo suteikta galimybė gauti atostogas dėl smurto šeimoje – tai daugeliui darbuotojų suteikė apsaugą darbe, kai jiems tenka susidoroti su smurto šeimoje pasekmėmis, pavyzdžiui, nukentėjusiems asmenims suteikiamas laikas tam, kad jie galėtų apsilankyti pas gydytoją, atvykti į teismą ir atlikti kitus veiksmus, reikalingus tokiose situacijose; ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti specialių apmokamų atostogų dėl smurto šeimoje sistemos įdiegimo galimybes smurto namuose aukoms ir smurtą namuose išgyvenusiems asmenims tuo atveju, kai, neturėdami apmokamų atostogų darbuotojai gali prarasti darbą ir kad kartu būtų užtikrintas jų privatumas; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti tolesnes priemones, siekiant didinti informuotumą apie smurto šeimoje problemą ir padėti tokio smurto aukoms, didinti jų žinias ir ginti teises, taip pat saugoti jų ekonominę nepriklausomybę;

| 42. | ragina ES ir visas valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti Stambulo konvenciją ir prašo skubiai imtis iniciatyvos, kad būtų priimta ES direktyva dėl kovos su smurtu prieš moteris; dar kartą ragina Komisiją pateikti Europos kovos su smurtu dėl lyties strategiją ir paskelbti Europos kovos su smurtu dėl lyties metus; |
| --- | --- |

42.

ragina ES ir visas valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti Stambulo konvenciją ir prašo skubiai imtis iniciatyvos, kad būtų priimta ES direktyva dėl kovos su smurtu prieš moteris; dar kartą ragina Komisiją pateikti Europos kovos su smurtu dėl lyties strategiją ir paskelbti Europos kovos su smurtu dėl lyties metus;

| 43. | mano, kad siekiant įveikti smurtą prieš moteris reikia imtis iniciatyvių veiksmų prieš normas, kuriomis šlovinamas smurtas; pabrėžia, kad turi būti kovojama su stereotipais ir struktūromis, kuriais grindžiamas vyrų smurtas prieš moteris, pasitelkiant iniciatyvias priemones ir nacionaliniu lygmeniu rengiant kampanijas ir tolesnio mokymo kursus vyriškumo kultūros tema; |
| --- | --- |

43.

mano, kad siekiant įveikti smurtą prieš moteris reikia imtis iniciatyvių veiksmų prieš normas, kuriomis šlovinamas smurtas; pabrėžia, kad turi būti kovojama su stereotipais ir struktūromis, kuriais grindžiamas vyrų smurtas prieš moteris, pasitelkiant iniciatyvias priemones ir nacionaliniu lygmeniu rengiant kampanijas ir tolesnio mokymo kursus vyriškumo kultūros tema;

| 44. | pažymi, kad naujosios technologijos turėtų būti laikomos pagrindinėmis naujų darbo vietų kūrimo priemonėmis ir galimybe išvaduoti moteris iš skurdo; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad naujosios technologijos turėtų būti laikomos pagrindinėmis naujų darbo vietų kūrimo priemonėmis ir galimybe išvaduoti moteris iš skurdo;

| 45. | skatina valstybes nares bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios institucijomis padėti pagerinti moterų gyvenimo kokybę kaimo vietovėse siekiant sumažinti skurdo riziką, suteikiant kokybiškas švietimo programas, skirtas kaimo vietovėse gyvenančių moterų įgalinimui, taip pat kokybiškas darbo sąlygas ir deramas pajamas šiai gyventojų grupei; skatina valstybes nares suteikti kokybišką savivaldybės, socialinę ir viešąją infrastruktūrą siekiant pagerinti bendras gyvenimo sąlygas kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

45.

skatina valstybes nares bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios institucijomis padėti pagerinti moterų gyvenimo kokybę kaimo vietovėse siekiant sumažinti skurdo riziką, suteikiant kokybiškas švietimo programas, skirtas kaimo vietovėse gyvenančių moterų įgalinimui, taip pat kokybiškas darbo sąlygas ir deramas pajamas šiai gyventojų grupei; skatina valstybes nares suteikti kokybišką savivaldybės, socialinę ir viešąją infrastruktūrą siekiant pagerinti bendras gyvenimo sąlygas kaimo vietovėse;

| 46. | mano, kad daugelis skurdo, ypač moterų skurdo, aspektų vis dar nepripažįstami, pavyzdžiui, tai, kad moterys neturi galimybių susipažinti su kultūra ir dalyvauti socialiniame gyvenime, ir todėl ragina valstybes nares suteikti reikiamą paramą siekiant užtikrinti, kad visos moterys galėtų naudotis kultūra, sportu ir laisvalaikiu, ypatingą dėmesį skiriant skurdžiai gyvenančioms moterims, neįgalioms moterims ir migrantėms; mano, kad esami didelio materialinio nepritekliaus rodikliai neapima tokių veiksnių kaip galimybė susipažinti su kultūra ir dalyvauti socialiniame gyvenime, o todėl jie suteikia tik nepilną skurdo vaizdą; ragina nustatyti daugiau rodiklių atskirčiai (kalbant apie dalyvavimą socialiniame, kultūriniame ir politiniame gyvenime), ypač jos įtakai užburtam skurdo ratui ir jos poveikiui kelioms kartoms, vertinti; |
| --- | --- |

46.

mano, kad daugelis skurdo, ypač moterų skurdo, aspektų vis dar nepripažįstami, pavyzdžiui, tai, kad moterys neturi galimybių susipažinti su kultūra ir dalyvauti socialiniame gyvenime, ir todėl ragina valstybes nares suteikti reikiamą paramą siekiant užtikrinti, kad visos moterys galėtų naudotis kultūra, sportu ir laisvalaikiu, ypatingą dėmesį skiriant skurdžiai gyvenančioms moterims, neįgalioms moterims ir migrantėms; mano, kad esami didelio materialinio nepritekliaus rodikliai neapima tokių veiksnių kaip galimybė susipažinti su kultūra ir dalyvauti socialiniame gyvenime, o todėl jie suteikia tik nepilną skurdo vaizdą; ragina nustatyti daugiau rodiklių atskirčiai (kalbant apie dalyvavimą socialiniame, kultūriniame ir politiniame gyvenime), ypač jos įtakai užburtam skurdo ratui ir jos poveikiui kelioms kartoms, vertinti;

| 47. | pažymi, kad neįgalios moterys yra dažnai diskriminuojamos šeimos aplinkoje ir švietimo srityje, kad jų galimybės įsidarbinti yra ribotos ir jų gaunamų socialinės apsaugos išmokų nepakanka apsisaugoti nuo skurdo rizikos; šiuo klausimu pabrėžia, kad valstybės narės ir regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų suteikti neįgalioms moterims specializuotą priežiūrą, kurios joms reikia, kad jos galėtų naudotis savo teisėmis, ir turėtų pasiūlyti priemones, kurios padėtų šioms moterims integruotis į darbo rinką, taikant papildomas paramos priemones, ypač susijusias su švietimu ir mokymu; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad neįgalios moterys yra dažnai diskriminuojamos šeimos aplinkoje ir švietimo srityje, kad jų galimybės įsidarbinti yra ribotos ir jų gaunamų socialinės apsaugos išmokų nepakanka apsisaugoti nuo skurdo rizikos; šiuo klausimu pabrėžia, kad valstybės narės ir regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų suteikti neįgalioms moterims specializuotą priežiūrą, kurios joms reikia, kad jos galėtų naudotis savo teisėmis, ir turėtų pasiūlyti priemones, kurios padėtų šioms moterims integruotis į darbo rinką, taikant papildomas paramos priemones, ypač susijusias su švietimu ir mokymu;

| 48. | ragina imtis platesnio užmojo veiksmų siekiant įveikti energijos nepriteklių, dėl kurio nepalyginai daugiau nukenčia vienišos motinos, nepilnos šeimos ir moterų valdomi namų ūkiai; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares parengti energijos nepritekliaus apibrėžtį, kuria būtų atsižvelgta į su lytimi susijusius šio reiškinio aspektus, ir įtraukti ją į būsimą naujos redakcijos Direktyvą dėl Pastatų energinio naudingumo; pabrėžia, kad svarbus vaidmuo suteikiant galių pažeidžiamiems energijos vartotojams, o ypač skurdą, socialinę atskirtį ir marginalizaciją patiriančioms moterims, tenka bendruomeninėms energetikos iniciatyvoms, tokioms kaip kooperatyvai; |
| --- | --- |

48.

ragina imtis platesnio užmojo veiksmų siekiant įveikti energijos nepriteklių, dėl kurio nepalyginai daugiau nukenčia vienišos motinos, nepilnos šeimos ir moterų valdomi namų ūkiai; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares parengti energijos nepritekliaus apibrėžtį, kuria būtų atsižvelgta į su lytimi susijusius šio reiškinio aspektus, ir įtraukti ją į būsimą naujos redakcijos Direktyvą dėl Pastatų energinio naudingumo; pabrėžia, kad svarbus vaidmuo suteikiant galių pažeidžiamiems energijos vartotojams, o ypač skurdą, socialinę atskirtį ir marginalizaciją patiriančioms moterims, tenka bendruomeninėms energetikos iniciatyvoms, tokioms kaip kooperatyvai;

| 49. | dar kartą ragina Komisiją dėti pastangas, kad būtų įvesta Europos vaikų garantija, kuri užtikrintų, kad kiekvienas Europos vaikas, kuriam kyla skurdo grėsmė, turėtų prieigą prie nemokamos sveikatos priežiūros, nemokamo švietimo, nemokamos vaikų priežiūros, deramo būsto ir tinkamos mitybos; pabrėžia, kad tokia politika turi būti sprendžiamas klausimas dėl moterų ir mergaičių padėties, ypač pažeidžiamose ir marginalizuotose bendruomenėse; pažymi, kad į Jaunimo garantijų iniciatyvą turi būti įtrauktas lyčių aspektas; |
| --- | --- |

49.

dar kartą ragina Komisiją dėti pastangas, kad būtų įvesta Europos vaikų garantija, kuri užtikrintų, kad kiekvienas Europos vaikas, kuriam kyla skurdo grėsmė, turėtų prieigą prie nemokamos sveikatos priežiūros, nemokamo švietimo, nemokamos vaikų priežiūros, deramo būsto ir tinkamos mitybos; pabrėžia, kad tokia politika turi būti sprendžiamas klausimas dėl moterų ir mergaičių padėties, ypač pažeidžiamose ir marginalizuotose bendruomenėse; pažymi, kad į Jaunimo garantijų iniciatyvą turi būti įtrauktas lyčių aspektas;

| 50. | skatina valstybes nares ir Komisiją rinkti pagal lytį suskirstytus statistinius duomenis ir nustatyti naujus individualius rodiklius, susijusius su moterimis ir skurdu, kurie padėtų stebėti, koks yra platesnės socialinės, ekonominės ir užimtumo politikos poveikis moterims ir skurdui, kad būtų galima plėtoti keitimąsi gerąja praktika kalbant apie teisės aktus ir biudžeto priemones, skirtas kovai su skurdu, didžiausią dėmesį skiriant toms asmenų grupėms, kurioms ypač kyla skurdo grėsmė nepriklausomai nuo seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės; |
| --- | --- |

50.

skatina valstybes nares ir Komisiją rinkti pagal lytį suskirstytus statistinius duomenis ir nustatyti naujus individualius rodiklius, susijusius su moterimis ir skurdu, kurie padėtų stebėti, koks yra platesnės socialinės, ekonominės ir užimtumo politikos poveikis moterims ir skurdui, kad būtų galima plėtoti keitimąsi gerąja praktika kalbant apie teisės aktus ir biudžeto priemones, skirtas kovai su skurdu, didžiausią dėmesį skiriant toms asmenų grupėms, kurioms ypač kyla skurdo grėsmė nepriklausomai nuo seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės;

| 51. | pabrėžia socialinių įmonių vaidmenį suteikiant galių skurdą, socialinę atskirtį ir daugialypę diskriminaciją patiriančioms moterims ir integruojant jas; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia socialinių įmonių vaidmenį suteikiant galių skurdą, socialinę atskirtį ir daugialypę diskriminaciją patiriančioms moterims ir integruojant jas;

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti suinteresuotųjų šalių dalyvavimą, kuris paskatintų asmenų, kuriems kyla skurdo ir socialinės atskirties grėsmė, ypač moterų ir mergaičių, tiesioginį dalyvavimą formuojant socialinės įtraukties politiką visais lygmenimis ir sudarytų tam palankias sąlygas; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti suinteresuotųjų šalių dalyvavimą, kuris paskatintų asmenų, kuriems kyla skurdo ir socialinės atskirties grėsmė, ypač moterų ir mergaičių, tiesioginį dalyvavimą formuojant socialinės įtraukties politiką visais lygmenimis ir sudarytų tam palankias sąlygas;

| 53. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti biudžetą atsižvelgiant į lyčių aspektą, nes tai yra priemonė, skirta užtikrinti, kad biudžeto sprendimai būtų priimami atsižvelgiant į lyčių aspektą ir įvairų poveikį; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti biudžetą atsižvelgiant į lyčių aspektą, nes tai yra priemonė, skirta užtikrinti, kad biudžeto sprendimai būtų priimami atsižvelgiant į lyčių aspektą ir įvairų poveikį;

| 54. | ragina valstybes nares kovojant su skurdu bendradarbiauti su NVO, kurios sėkmingai veikia vietovėse, kuriose vyrauja itin didelis skurdas, ir turi vertingų praktinių žinių apie vietos bendruomenes; ragina valstybes nares remti veiksmingą bendradarbiavimą vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares kovojant su skurdu bendradarbiauti su NVO, kurios sėkmingai veikia vietovėse, kuriose vyrauja itin didelis skurdas, ir turi vertingų praktinių žinių apie vietos bendruomenes; ragina valstybes nares remti veiksmingą bendradarbiavimą vietos lygmeniu;

| 55. | ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinant lyčių lygybę bei siekiant skatinti vienodą požiūrį į vyrus ir moteris įtraukti socialinius partnerius (profesines sąjungas ir darbdavius) ir pilietinę visuomenę, įskaitant lyčių lygybės institucijas; pabrėžia, kad socialinis dialogas turi apimti lyčių lygybės darbo vietoje stebėseną ir skatinimą, įskaitant lanksčias darbo sąlygas, siekiant padėti derinti darbą ir asmeninį gyvenimą; pabrėžia kolektyvinių sutarčių svarbą kovojant su diskriminacija ir skatinant moterų ir vyrų lygybę darbe, taip pat kitų priemonių, pavyzdžiui, elgesio kodeksų, mokslinių tyrimų, keitimosi patirtimi ir geriausia praktika lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

55.

ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinant lyčių lygybę bei siekiant skatinti vienodą požiūrį į vyrus ir moteris įtraukti socialinius partnerius (profesines sąjungas ir darbdavius) ir pilietinę visuomenę, įskaitant lyčių lygybės institucijas; pabrėžia, kad socialinis dialogas turi apimti lyčių lygybės darbo vietoje stebėseną ir skatinimą, įskaitant lanksčias darbo sąlygas, siekiant padėti derinti darbą ir asmeninį gyvenimą; pabrėžia kolektyvinių sutarčių svarbą kovojant su diskriminacija ir skatinant moterų ir vyrų lygybę darbe, taip pat kitų priemonių, pavyzdžiui, elgesio kodeksų, mokslinių tyrimų, keitimosi patirtimi ir geriausia praktika lyčių lygybės srityje;

o

o o

| 56. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

56.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 233 E, 2006 9 28, p. 130.

(2)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 31.

(3)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 162.

(4)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 77.

(5)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 26.

(6)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 9.

(7)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 60.

(8)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 75.

(9)  OL C 24, 2016 1 22, p. 8.

(10)  OL C 36, 2016 1 29, p. 6.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0050.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0218.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0351.

(14)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refresh TableAction.do? tab=table&plugin=1&pcode=t2020_50&language=en

(15)  Organizacijos „Save the Children“ ataskaita „Vaikų skurdas ir socialinė atskirtis Europoje“ (angl. ‘Child Poverty and Social Exclusion in Europe’), Briuselis, 2014 m., p. 14.

(16)  http:\\www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ STUD/2015/547546/EPRS_STU(2015)547546_EN.pdf, p. 11.

(17)  Tarptautinė darbo organizacija, Policies and regulations to combat precarious employment (Kovos su mažų garantijų darbu politikos priemonės ir teisės aktai), 2011 m.

(18)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/conference_sept_2011/dgjustice_oldagepensionspublication3march2011_en.pdf.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/105

---

P8_TA(2016)0236

Netarifinės kliūtys bendrojoje rinkoje

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje (2015/2346(INI))

(2018/C 076/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija. Analizė ir įrodymai“ (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija. Analizė ir įrodymai“ (SWD(2015)0202),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos integracija ir konkurencingumas ES ir jos valstybėse narėse“ (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos integracija ir konkurencingumas ES ir jos valstybėse narėse“ (SWD(2015)0203),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Sąnaudos, kurios būtų patiriamos bendrojoje rinkoje, jei nebūtų imamasi veiksmų ES mastu“ (angl. „The Cost of Non-Europe in the Single Market“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Sąnaudos, kurios būtų patiriamos bendrojoje rinkoje, jei nebūtų imamasi veiksmų ES mastu“ (angl. „The Cost of Non-Europe in the Single Market“),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją „Paslaugų vidaus rinka: padėtis ir artimiausi veiksmai“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją „Paslaugų vidaus rinka: padėtis ir artimiausi veiksmai“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl Europos mažmeninės prekybos veiksmų plano, kuris būtų naudingas visiems dalyviams (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl Europos mažmeninės prekybos veiksmų plano, kuris būtų naudingas visiems dalyviams (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio mėn. redakcijos internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio mėn. redakcijos internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0160/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0160/2016),

| A. | kadangi Europos bendrosios rinkos indėlis į Europos valstybių ekonomiką didelis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos bendrosios rinkos indėlis į Europos valstybių ekonomiką didelis;

| B. | kadangi skaičiuojama, jog baigus kurti bendrąją rinką laisvo prekių, paslaugų judėjimo, viešųjų pirkimų, skaitmeninės ekonomikos srityje ir vartotojų teisyną ekonominė nauda sudarytų nuo 651 mlrd. iki 1,1 trl. EUR per metus – tai būtų 5–8,63 proc. ES BVP; |
| --- | --- |

B.

kadangi skaičiuojama, jog baigus kurti bendrąją rinką laisvo prekių, paslaugų judėjimo, viešųjų pirkimų, skaitmeninės ekonomikos srityje ir vartotojų teisyną ekonominė nauda sudarytų nuo 651 mlrd. iki 1,1 trl. EUR per metus – tai būtų 5–8,63 proc. ES BVP;

| C. | kadangi praėjus daugiau kaip 20 metų nuo tada, kai pradėta kurti bendroji rinka, nepagrįstos netarifinės kliūtys ir toliau daro poveikį laisvam prekių ir paslaugų judėjimui tarp valstybių narių; kadangi šių netarifinių kliūčių priežastis gali būti protekcionizmas ir jos gali kelti biurokratinių problemų, kurios labai dažnai yra neproporcingos siekiamam tikslui; |
| --- | --- |

C.

kadangi praėjus daugiau kaip 20 metų nuo tada, kai pradėta kurti bendroji rinka, nepagrįstos netarifinės kliūtys ir toliau daro poveikį laisvam prekių ir paslaugų judėjimui tarp valstybių narių; kadangi šių netarifinių kliūčių priežastis gali būti protekcionizmas ir jos gali kelti biurokratinių problemų, kurios labai dažnai yra neproporcingos siekiamam tikslui;

| D. | kadangi skaičiuojama, jog bendroji paslaugų rinka sudaro apie 70 proc. Europos ekonomikos, tačiau tik 20 proc. ES vidaus prekybos; |
| --- | --- |

D.

kadangi skaičiuojama, jog bendroji paslaugų rinka sudaro apie 70 proc. Europos ekonomikos, tačiau tik 20 proc. ES vidaus prekybos;

| E. | kadangi 25 proc. reglamentuojamų profesijų reglamentuojama tik vienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

E.

kadangi 25 proc. reglamentuojamų profesijų reglamentuojama tik vienoje valstybėje narėje;

| F. | kadangi skaičiuojama, jog potenciali veikiančios bendrosios skaitmeninės rinkos nauda būtų apie 415 mlrd. EUR per metus ir BVP iki 2020 m. padidėtų 0,4 proc., ir kadangi ES teisės aktuose esama daug spragų, trukdančių jai tinkamai veikti; |
| --- | --- |

F.

kadangi skaičiuojama, jog potenciali veikiančios bendrosios skaitmeninės rinkos nauda būtų apie 415 mlrd. EUR per metus ir BVP iki 2020 m. padidėtų 0,4 proc., ir kadangi ES teisės aktuose esama daug spragų, trukdančių jai tinkamai veikti;

| G. | kadangi tik 2 proc. naujų MVĮ, labai mažų įmonių ir naujai įsteigtų įmonių išplėtė savo veiklą į kitas valstybes naudodamosi tiesioginėmis užsienio investicijomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi tik 2 proc. naujų MVĮ, labai mažų įmonių ir naujai įsteigtų įmonių išplėtė savo veiklą į kitas valstybes naudodamosi tiesioginėmis užsienio investicijomis;

| H. | kadangi vartotojams, bendrosios rinkos spragos, įskaitant neišsamų arba neatitinkantį bendrosios rinkos tikslų ES teisės aktų įgyvendinimą, daugeliu atvejų nulemia mažesnį produktų pasirinkimą, o prekės ir paslaugos dėl to yra brangesnės; |
| --- | --- |

H.

kadangi vartotojams, bendrosios rinkos spragos, įskaitant neišsamų arba neatitinkantį bendrosios rinkos tikslų ES teisės aktų įgyvendinimą, daugeliu atvejų nulemia mažesnį produktų pasirinkimą, o prekės ir paslaugos dėl to yra brangesnės;

| I. | kadangi, kalbant apie įmones, dėl sąnaudų tiekimo grandinės yra brangesnės, todėl jų pačių produktai tampa brangesni, arba sumažėja galimybių pasinaudoti verslo paslaugomis, o tai kenkia jų konkurencingumui; kadangi inovacijos skatinamos, kai rinka konkurencinga; |
| --- | --- |

I.

kadangi, kalbant apie įmones, dėl sąnaudų tiekimo grandinės yra brangesnės, todėl jų pačių produktai tampa brangesni, arba sumažėja galimybių pasinaudoti verslo paslaugomis, o tai kenkia jų konkurencingumui; kadangi inovacijos skatinamos, kai rinka konkurencinga;

| J. | kadangi dabartinės PVM sistemos sudėtingumas taip pat gali būti laikomas netarifine kliūtimi; |
| --- | --- |

J.

kadangi dabartinės PVM sistemos sudėtingumas taip pat gali būti laikomas netarifine kliūtimi;

| K. | kadangi antikonkurenciniai valstybių narių ir didelių tarptautinių bendrovių susitarimai dėl mokesčių gali būti laikomi nepagrįsta netarifine kliūtimi; |
| --- | --- |

K.

kadangi antikonkurenciniai valstybių narių ir didelių tarptautinių bendrovių susitarimai dėl mokesčių gali būti laikomi nepagrįsta netarifine kliūtimi;

| L. | kadangi įmonėms ir pavieniams asmenims kyla didelių kliūčių vykdant tarpvalstybinę veiklą bendrojoje rinkoje dėl to, kad trūksta informacijos ir ji nekokybiška, pagalbinių paslaugų ir internetinių procedūrų, o tai nulemia didelę administracinę naštą ir dideles reikalavimų laikymosi išlaidas; |
| --- | --- |

L.

kadangi įmonėms ir pavieniams asmenims kyla didelių kliūčių vykdant tarpvalstybinę veiklą bendrojoje rinkoje dėl to, kad trūksta informacijos ir ji nekokybiška, pagalbinių paslaugų ir internetinių procedūrų, o tai nulemia didelę administracinę naštą ir dideles reikalavimų laikymosi išlaidas;

| M. | kadangi kliūčių ir sąnaudų stebėjimas yra nesuderintas ir nesistemingas, nėra kliūčių kiekybinio nustatymo ir aiškaus apibrėžimo, dėl to sunku teikti pirmenybę politiniams veiksmams; |
| --- | --- |

M.

kadangi kliūčių ir sąnaudų stebėjimas yra nesuderintas ir nesistemingas, nėra kliūčių kiekybinio nustatymo ir aiškaus apibrėžimo, dėl to sunku teikti pirmenybę politiniams veiksmams;

I.   
  Kontekstas ir politikos tikslai

| 1. | suvokia, kad nepaisant to, jog tarifinės kliūtys panaikintos nuo 1968 m. liepos 1 d., laisvam prekių ir paslaugų judėjimui ir toliau trukdė netarifinės kliūtys, tokios kaip nepagrįstos nacionalinės techninės taisyklės ir reglamentuojamieji ir nereglamentuojamieji reikalavimai, reglamentuojantys produktus, paslaugų teikėjus ir paslaugų teikimo sąlygas, arba biurokratija; pabrėžia, kad norint stiprinti bendrąją rinką reikia imtis skubių veiksmų Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu siekiant spręsti su tokiomis netarifinėmis kliūtimis susijusius klausimus; |
| --- | --- |

1.

suvokia, kad nepaisant to, jog tarifinės kliūtys panaikintos nuo 1968 m. liepos 1 d., laisvam prekių ir paslaugų judėjimui ir toliau trukdė netarifinės kliūtys, tokios kaip nepagrįstos nacionalinės techninės taisyklės ir reglamentuojamieji ir nereglamentuojamieji reikalavimai, reglamentuojantys produktus, paslaugų teikėjus ir paslaugų teikimo sąlygas, arba biurokratija; pabrėžia, kad norint stiprinti bendrąją rinką reikia imtis skubių veiksmų Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu siekiant spręsti su tokiomis netarifinėmis kliūtimis susijusius klausimus;

| 2. | supranta netarifinę kliūtį kaip neproporcingą ar diskriminuojantį reglamentuojamąjį veiksmą, dėl kurio įmonei, norinčiai patekti į rinką, tenka našta ar ji patiria išlaidų, tačiau jų neturi padengti įmonės, kurios jau yra rinkoje, arba padaugėja išlaidų kitos valstybės įmonėms, tačiau jų nereikia padengti nacionalinėms įmonėms, nedarant poveikio valstybių narių teisei reguliuoti ir siekti teisėtų viešosios politikos tikslų, pvz., aplinkos apsaugos ir vartotojų ar darbuotojų teisių; |
| --- | --- |

2.

supranta netarifinę kliūtį kaip neproporcingą ar diskriminuojantį reglamentuojamąjį veiksmą, dėl kurio įmonei, norinčiai patekti į rinką, tenka našta ar ji patiria išlaidų, tačiau jų neturi padengti įmonės, kurios jau yra rinkoje, arba padaugėja išlaidų kitos valstybės įmonėms, tačiau jų nereikia padengti nacionalinėms įmonėms, nedarant poveikio valstybių narių teisei reguliuoti ir siekti teisėtų viešosios politikos tikslų, pvz., aplinkos apsaugos ir vartotojų ar darbuotojų teisių;

| 3. | pripažįsta, kad nacionalinio lygmens skirtumų gali atsirasti dėl daugiapakopio valdymo; mano, kad visais reglamentavimo sprendimų priėmimo lygmenimis turėtų būti gerai suprantama būtinybė užtikrinti, kad priemonės būtų proporcingos ir kad jomis būtų remiami teisėti viešosios politikos tikslai; mano, kad politikos nuoseklumas ir reglamentavimo praktika gali gerokai prisidėti mažinant netarifines kliūtis; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad nacionalinio lygmens skirtumų gali atsirasti dėl daugiapakopio valdymo; mano, kad visais reglamentavimo sprendimų priėmimo lygmenimis turėtų būti gerai suprantama būtinybė užtikrinti, kad priemonės būtų proporcingos ir kad jomis būtų remiami teisėti viešosios politikos tikslai; mano, kad politikos nuoseklumas ir reglamentavimo praktika gali gerokai prisidėti mažinant netarifines kliūtis;

| 4. | mano, kad tais atvejais, kai netarifinės kliūtys gali būti pateisinamos kaip proporcingos, informacija apie skirtingus nacionalinius reglamentuojamuosius reikalavimus turėtų būti lengvai prieinama, o susijusi nuostata dėl informacijos pateikimo ir procedūrų užbaigimo turėtų būti pateikiama taip, kad būtų kuo patogesnė naudotojams; mano, kad dabartinė sistema, sukurta naudojant daugybę įvairių kontaktinių centrų, įskaitant gaminių kontaktinius centrus ir vieną bendrą informacinį punktą, valstybėse narėse buvo įgyvendinama nenuosekliai ir yra pernelyg sudėtinga; primena esamų MVĮ skirtų bendrosios rinkos stiprinimo ir vienodinimo priemonių svarbą siekiant supaprastinti tarpvalstybinę jų plėtrą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau dėmesio šių sistemų suvienodinimui ir tobulinimui, ypač būtinybei greitai patobulinti vieno langelio principą, ir ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie pažangą ir tolesnius veiksmus iki 2016 m. pabaigos; pabrėžia, kad, būdama atviresnė ir prieinamesnė reglamentuojamųjų reikalavimų požiūriu, atitinkama valstybė narė bus patrauklesnė užsienio investicijoms; |
| --- | --- |

4.

mano, kad tais atvejais, kai netarifinės kliūtys gali būti pateisinamos kaip proporcingos, informacija apie skirtingus nacionalinius reglamentuojamuosius reikalavimus turėtų būti lengvai prieinama, o susijusi nuostata dėl informacijos pateikimo ir procedūrų užbaigimo turėtų būti pateikiama taip, kad būtų kuo patogesnė naudotojams; mano, kad dabartinė sistema, sukurta naudojant daugybę įvairių kontaktinių centrų, įskaitant gaminių kontaktinius centrus ir vieną bendrą informacinį punktą, valstybėse narėse buvo įgyvendinama nenuosekliai ir yra pernelyg sudėtinga; primena esamų MVĮ skirtų bendrosios rinkos stiprinimo ir vienodinimo priemonių svarbą siekiant supaprastinti tarpvalstybinę jų plėtrą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau dėmesio šių sistemų suvienodinimui ir tobulinimui, ypač būtinybei greitai patobulinti vieno langelio principą, ir ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie pažangą ir tolesnius veiksmus iki 2016 m. pabaigos; pabrėžia, kad, būdama atviresnė ir prieinamesnė reglamentuojamųjų reikalavimų požiūriu, atitinkama valstybė narė bus patrauklesnė užsienio investicijoms;

| 5. | palankiai vertina bendrųjų skaitmeninių vartų iniciatyvą, apie kurią buvo pranešta Komisijos bendrosios skaitmeninės rinkos komunikate, kaip teigiamą žingsnį; primygtinai ragina sukurti įmonėms ir vartotojams skirtą vieną bendrą punktą, kuriame būtų galima gauti visą su bendrąja rinka susijusią informaciją, pagalbą, informaciją apie problemų sprendimą ir apie nacionalines ir ES procedūras, kurių reikia siekiant vykdyti tarpvalstybinę veiklą ES; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina bendrųjų skaitmeninių vartų iniciatyvą, apie kurią buvo pranešta Komisijos bendrosios skaitmeninės rinkos komunikate, kaip teigiamą žingsnį; primygtinai ragina sukurti įmonėms ir vartotojams skirtą vieną bendrą punktą, kuriame būtų galima gauti visą su bendrąja rinka susijusią informaciją, pagalbą, informaciją apie problemų sprendimą ir apie nacionalines ir ES procedūras, kurių reikia siekiant vykdyti tarpvalstybinę veiklą ES;

| 6. | mano, kad svarbu, jog Komisija ir valstybės narės dirbtų drauge, kad pagerintų SOLVIT veikimą, siekdamos pašalinti netarifines kliūtis, ypač geografinėse ar pramoninėse zonose, kuriose įmonės nedažnai naudojasi SOLVIT ir ne visus pateiktus ieškinius imasi nagrinėti kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

6.

mano, kad svarbu, jog Komisija ir valstybės narės dirbtų drauge, kad pagerintų SOLVIT veikimą, siekdamos pašalinti netarifines kliūtis, ypač geografinėse ar pramoninėse zonose, kuriose įmonės nedažnai naudojasi SOLVIT ir ne visus pateiktus ieškinius imasi nagrinėti kompetentinga institucija;

| 7. | pabrėžia, kad daugeliui įmonių, ypač MVĮ, siekiančių prekiauti kitoje valstybėje narėje, tokia plėtra, žvelgiant iš jų perspektyvos, vis dar bus tarptautinė prekyba; atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ, naujai įsteigtoms įmonėms ir novatoriškoms įmonėms, ypač dalijimosi ekonomikos įmonėms, turėtų būti sudaromos visapusiškos galimybės augti vykdant tarpvalstybinę prekybą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad daugeliui įmonių, ypač MVĮ, siekiančių prekiauti kitoje valstybėje narėje, tokia plėtra, žvelgiant iš jų perspektyvos, vis dar bus tarptautinė prekyba; atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ, naujai įsteigtoms įmonėms ir novatoriškoms įmonėms, ypač dalijimosi ekonomikos įmonėms, turėtų būti sudaromos visapusiškos galimybės augti vykdant tarpvalstybinę prekybą;

| 8. | mano, kad vienas iš Sąjungos ir atskirų valstybių narių uždavinių turėtų būti galutinis netarifinių kliūčių pašalinimas, kai jos negali būti pateisinamos arba nepagrindžia tikslų, išvardytų Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalyje, kurioje teigiama, kad Europa grindžiama labai konkurencinga socialine rinkos ekonomika; |
| --- | --- |

8.

mano, kad vienas iš Sąjungos ir atskirų valstybių narių uždavinių turėtų būti galutinis netarifinių kliūčių pašalinimas, kai jos negali būti pateisinamos arba nepagrindžia tikslų, išvardytų Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalyje, kurioje teigiama, kad Europa grindžiama labai konkurencinga socialine rinkos ekonomika;

| 9. | kartoja, kad bendrosios skaitmeninės rinkos strategija ir Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija yra iniciatyvos, kurios turėtų būti sparčiai ir ambicingai įgyvendinamos siekiant sumažinti netarifines kliūtis bendrojoje rinkoje; atkreipia dėmesį į tai, kad nepaprastai svarbu, jog šios iniciatyvos būtų grindžiamos geresnio reglamentavimo principais ir veiksmingiausiomis priemonėmis, tokiomis kaip derinimas ir tarpusavio pripažinimas; |
| --- | --- |

9.

kartoja, kad bendrosios skaitmeninės rinkos strategija ir Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija yra iniciatyvos, kurios turėtų būti sparčiai ir ambicingai įgyvendinamos siekiant sumažinti netarifines kliūtis bendrojoje rinkoje; atkreipia dėmesį į tai, kad nepaprastai svarbu, jog šios iniciatyvos būtų grindžiamos geresnio reglamentavimo principais ir veiksmingiausiomis priemonėmis, tokiomis kaip derinimas ir tarpusavio pripažinimas;

II.   
  Kompleksinės netarifinės kliūtys

| 10. | mano, kad dėl esamų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę greičio ir tikslaus jų įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu skirtumų įmonėms atsiranda teisinis netikrumas ir skirtingos konkurencijos sąlygos vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

10.

mano, kad dėl esamų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę greičio ir tikslaus jų įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu skirtumų įmonėms atsiranda teisinis netikrumas ir skirtingos konkurencijos sąlygos vidaus rinkoje;

| 11. | mano, kad tais atvejais, kai Komisija panaikino nereikalingus ES teisės aktus, valstybės narės turėtų veikti greitai, kad panaikintų atitinkamas nacionalines nuostatas; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tais atvejais, kai Komisija panaikino nereikalingus ES teisės aktus, valstybės narės turėtų veikti greitai, kad panaikintų atitinkamas nacionalines nuostatas;

| 12. | mano, kad valstybėms narėms ilgai nesilaikant Sąjungos teisės kenkiama bendrajai rinkai ir vartotojams; taip pat mano, kad lėtas perkėlimo į nacionalinę teisę procesas nulemia tai, kad kai kurios valstybės narės naudojasi padėtimi, nederamai pratęsdamos reikalavimų laikymosi užtikrinimo terminą; ragina, kad reikalavimų laikymosi kultūra būtų toliau skatinama bendradarbiaujant Komisijai ir valstybėms narėms, kaip numatyta bendrosios rinkos strategijoje; pabrėžia, kad būtina greitai spręsti valstybių narių reikalavimų nesilaikymo klausimą; |
| --- | --- |

12.

mano, kad valstybėms narėms ilgai nesilaikant Sąjungos teisės kenkiama bendrajai rinkai ir vartotojams; taip pat mano, kad lėtas perkėlimo į nacionalinę teisę procesas nulemia tai, kad kai kurios valstybės narės naudojasi padėtimi, nederamai pratęsdamos reikalavimų laikymosi užtikrinimo terminą; ragina, kad reikalavimų laikymosi kultūra būtų toliau skatinama bendradarbiaujant Komisijai ir valstybėms narėms, kaip numatyta bendrosios rinkos strategijoje; pabrėžia, kad būtina greitai spręsti valstybių narių reikalavimų nesilaikymo klausimą;

| 13. | atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į tai, kad kai kurios nacionalinės vyriausybės, įgyvendindamos ES teisę, apkrauna į nacionalinę teisę perkeltas direktyvas papildomomis taisyklėmis, t. y. į vadinamojo perteklinio reglamentavimo problemą; |
| --- | --- |

13.

atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į tai, kad kai kurios nacionalinės vyriausybės, įgyvendindamos ES teisę, apkrauna į nacionalinę teisę perkeltas direktyvas papildomomis taisyklėmis, t. y. į vadinamojo perteklinio reglamentavimo problemą;

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad neseniai atliktų užsienio paslaugų teikėjų patikrų intensyvumas ir skaičius didėja; ragina valstybes nares užtikrinti, kad šios patikros būtų proporcingos, pagrįstos ir nediskriminuojančios; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad neseniai atliktų užsienio paslaugų teikėjų patikrų intensyvumas ir skaičius didėja; ragina valstybes nares užtikrinti, kad šios patikros būtų proporcingos, pagrįstos ir nediskriminuojančios;

| 15. | pabrėžia, kad valstybių narių nenuoseklus tinkamai į nacionalinę teisę perkeltų esamų taisyklių vykdymo užtikrinimas bendrajai rinkai daro tokią pačią žalą kaip ir vėlyvas perkėlimas į nacionalinę teisę; mano, kad taisyklių laikymasis ir vykdymo užtikrinimas tampa sudėtingesnis, kai įprastai naudojamoms apibrėžtims, pvz., tokioms kaip „atsekamumas“ ar „pateiktas rinkai“, skirtinguose teisės aktuose suteikiama skirtinga reikšmė; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad valstybių narių nenuoseklus tinkamai į nacionalinę teisę perkeltų esamų taisyklių vykdymo užtikrinimas bendrajai rinkai daro tokią pačią žalą kaip ir vėlyvas perkėlimas į nacionalinę teisę; mano, kad taisyklių laikymasis ir vykdymo užtikrinimas tampa sudėtingesnis, kai įprastai naudojamoms apibrėžtims, pvz., tokioms kaip „atsekamumas“ ar „pateiktas rinkai“, skirtinguose teisės aktuose suteikiama skirtinga reikšmė;

| 16. | mano, kad dėl nevienodo tų pačių taisyklių taikymo skirtingose valstybėse narėse gali būti sukurta naujų nepagrįstų netarifinių kliūčių; ragina Komisiją dėti visas pastangas siekiant sumažinti skirtumus kuo ankstyvesniu etapu; |
| --- | --- |

16.

mano, kad dėl nevienodo tų pačių taisyklių taikymo skirtingose valstybėse narėse gali būti sukurta naujų nepagrįstų netarifinių kliūčių; ragina Komisiją dėti visas pastangas siekiant sumažinti skirtumus kuo ankstyvesniu etapu;

| 17. | mano, kad Komisija turėtų dažniau naudoti gaires, susijusias su direktyvų įgyvendinimu, nes tai gali būti naudinga priemonė, siekiant užtikrinti didesnį vienodo įgyvendinimo mastą; |
| --- | --- |

17.

mano, kad Komisija turėtų dažniau naudoti gaires, susijusias su direktyvų įgyvendinimu, nes tai gali būti naudinga priemonė, siekiant užtikrinti didesnį vienodo įgyvendinimo mastą;

| 18. | pažymi, kad vis dar esama nacionalinio lygmens produktų rinkos reglamentavimo skirtumų (turint mintyje ir suvaržymo laipsnį, ir skirtumus valstybėse narėse), su kuriais vis dar susiduria tarpvalstybinę veiklą vykdančios įmonės; mano, kad dėl to įmonės be reikalo verčiamos pritaikyti produktus ir paslaugas, kad jie atitiktų daugeriopus standartus, arba atlikti pakartotinius bandymus; taigi ribojama ES vidaus prekyba, mažinamas ekonomikos augimas ir trukdoma kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad vis dar esama nacionalinio lygmens produktų rinkos reglamentavimo skirtumų (turint mintyje ir suvaržymo laipsnį, ir skirtumus valstybėse narėse), su kuriais vis dar susiduria tarpvalstybinę veiklą vykdančios įmonės; mano, kad dėl to įmonės be reikalo verčiamos pritaikyti produktus ir paslaugas, kad jie atitiktų daugeriopus standartus, arba atlikti pakartotinius bandymus; taigi ribojama ES vidaus prekyba, mažinamas ekonomikos augimas ir trukdoma kurti darbo vietas;

| 19. | mano, kad dėl to, jog dėl būtinybės palaikyti skirtingų produktų grupių gamybą sumažėja masto ekonomija, MVĮ ir labai mažoms įmonėms daugeliu atveju – teisiškai, finansiškai ar kitaip – tenka neproporcinga našta; |
| --- | --- |

19.

mano, kad dėl to, jog dėl būtinybės palaikyti skirtingų produktų grupių gamybą sumažėja masto ekonomija, MVĮ ir labai mažoms įmonėms daugeliu atveju – teisiškai, finansiškai ar kitaip – tenka neproporcinga našta;

| 20. | atkreipia dėmesį į iki šiol mažą tarpvalstybinių viešųjų pirkimų apimtį: mažiau kaip 20 proc. visų viešųjų pirkimų Sąjungoje skelbiama Europos masto platformose ir tik 3,5 proc. sutarčių skiriama įmonėms iš kitų valstybių narių; atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių kyla (ypač MVĮ) dalyvaujant tarpvalstybinėse viešųjų pirkimų procedūrose; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia naujų ES direktyvų dėl viešųjų pirkimų ir koncesijos sutarčių skyrimo, kurias valstybės narės turėjo perkelti į nacionalinę teisę iki 2016 m. balandžio mėn., svarbą; ragina valstybes nares iki galo įgyvendinti šiuos teisės aktus, įskaitant visiškai elektroninių viešųjų pirkimų procesus; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į iki šiol mažą tarpvalstybinių viešųjų pirkimų apimtį: mažiau kaip 20 proc. visų viešųjų pirkimų Sąjungoje skelbiama Europos masto platformose ir tik 3,5 proc. sutarčių skiriama įmonėms iš kitų valstybių narių; atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių kyla (ypač MVĮ) dalyvaujant tarpvalstybinėse viešųjų pirkimų procedūrose; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia naujų ES direktyvų dėl viešųjų pirkimų ir koncesijos sutarčių skyrimo, kurias valstybės narės turėjo perkelti į nacionalinę teisę iki 2016 m. balandžio mėn., svarbą; ragina valstybes nares iki galo įgyvendinti šiuos teisės aktus, įskaitant visiškai elektroninių viešųjų pirkimų procesus;

| 21. | pabrėžia, kad PVM reikalavimų laikymosi sąnaudos yra viena iš didžiausių netarifinių kliūčių; ragina pateikti praktinių PVM supaprastinimo pasiūlymų; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad PVM reikalavimų laikymosi sąnaudos yra viena iš didžiausių netarifinių kliūčių; ragina pateikti praktinių PVM supaprastinimo pasiūlymų;

| 22. | pripažįsta, kad skirtingos PVM tvarkos visoje Sąjungoje galėtų būti suvokiamos kaip netarifinė kliūtis; pabrėžia, kad PVM deklaravimo minimalioji vieno langelio sistema (angl. VAT Mini One-Stop Shop, VAT MOSS) yra geras būdas padėti įveikti šią kliūtį ir paremti visų pirma MVĮ jų tarpvalstybinėje veikloje; pripažįsta, kad vis dar esama tam tikrų nedidelių su sistema VAT MOSS susijusių problemų, ragina Komisiją toliau veikti, kad įmonėms ES būtų lengviau mokėti PVM prievoles; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta, kad skirtingos PVM tvarkos visoje Sąjungoje galėtų būti suvokiamos kaip netarifinė kliūtis; pabrėžia, kad PVM deklaravimo minimalioji vieno langelio sistema (angl. VAT Mini One-Stop Shop, VAT MOSS) yra geras būdas padėti įveikti šią kliūtį ir paremti visų pirma MVĮ jų tarpvalstybinėje veikloje; pripažįsta, kad vis dar esama tam tikrų nedidelių su sistema VAT MOSS susijusių problemų, ragina Komisiją toliau veikti, kad įmonėms ES būtų lengviau mokėti PVM prievoles;

| 23. | mano, kad nepagrįstų netarifinių kliūčių atsiranda ir dėl daugelio nacionalinės administravimo tvarkos nuostatų, įskaitant reikalavimus, kad dokumentus įformintų nacionaliniai organai ar įstaigos; primygtinai ragina valstybes nares naudoti e. valdymo sprendimus, be kita ko, pirmenybę teikiant sąveikumui ir skaitmeniniams parašams, siekiant modernizuoti savo viešąjį administravimą remiantis, pvz., Estijos ir Danijos pavyzdžiais, teikiant daugiau ir lengviau prieinamų skaitmeninių paslaugų piliečiams ir įmonėms, ir palengvinti viešojo administravimo institucijų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir sąveikumą, nedarant poveikio asmens duomenų apsaugai; mano, kad e. valdymo naudojimas yra svarbi priemonė įmonėms, tačiau tai turėtų apimti alternatyvias galimybes naudotis informacija ar neturėtų stumti piliečių, kurie negali gauti skaitmeninių paslaugų, į nepalankią padėtį; |
| --- | --- |

23.

mano, kad nepagrįstų netarifinių kliūčių atsiranda ir dėl daugelio nacionalinės administravimo tvarkos nuostatų, įskaitant reikalavimus, kad dokumentus įformintų nacionaliniai organai ar įstaigos; primygtinai ragina valstybes nares naudoti e. valdymo sprendimus, be kita ko, pirmenybę teikiant sąveikumui ir skaitmeniniams parašams, siekiant modernizuoti savo viešąjį administravimą remiantis, pvz., Estijos ir Danijos pavyzdžiais, teikiant daugiau ir lengviau prieinamų skaitmeninių paslaugų piliečiams ir įmonėms, ir palengvinti viešojo administravimo institucijų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir sąveikumą, nedarant poveikio asmens duomenų apsaugai; mano, kad e. valdymo naudojimas yra svarbi priemonė įmonėms, tačiau tai turėtų apimti alternatyvias galimybes naudotis informacija ar neturėtų stumti piliečių, kurie negali gauti skaitmeninių paslaugų, į nepalankią padėtį;

| 24. | ragina Komisiją laikytis tvirto požiūrio į vykdymo užtikrinimą praktiškai užtikrinant, kad valstybės narės tinkamai taikytų ir įgyvendintų bendrosios rinkos taisykles; atsižvelgdamas į tai, mano, kad į nacionalinę teisę perkeltų direktyvų įgyvendinimo procesas turėtų būti geriau koordinuojamas, pavyzdžiui, pasitelkiant praktinius perkėlimo į nacionalinę teisę seminarus, kuriuos organizuoja Komisija, ir keičiantis geriausia praktika siekiant sumažinti skirtumus tarp valstybių narių ankstyvu etapu; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją laikytis tvirto požiūrio į vykdymo užtikrinimą praktiškai užtikrinant, kad valstybės narės tinkamai taikytų ir įgyvendintų bendrosios rinkos taisykles; atsižvelgdamas į tai, mano, kad į nacionalinę teisę perkeltų direktyvų įgyvendinimo procesas turėtų būti geriau koordinuojamas, pavyzdžiui, pasitelkiant praktinius perkėlimo į nacionalinę teisę seminarus, kuriuos organizuoja Komisija, ir keičiantis geriausia praktika siekiant sumažinti skirtumus tarp valstybių narių ankstyvu etapu;

III.   
  Sektoriams būdingos netarifinės kliūtys

Bendroji prekių rinka

| 25. | pabrėžia tarpusavio pripažinimo principo svarbą užtikrinant prekių, kurios nesuderintos Sąjungos lygmeniu, patekimą į bendrąją rinką, taip pat tais atvejais, kai valstybės narės taiko nacionalines, labai dažnai skirtingas, tačiau tą patį esminį tikslą turinčias produktų taisykles; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia tarpusavio pripažinimo principo svarbą užtikrinant prekių, kurios nesuderintos Sąjungos lygmeniu, patekimą į bendrąją rinką, taip pat tais atvejais, kai valstybės narės taiko nacionalines, labai dažnai skirtingas, tačiau tą patį esminį tikslą turinčias produktų taisykles;

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad daug įmonių nežino apie tarpusavio pripažinimą ir mano, kad prekiaudamos bendrojoje rinkoje turi laikytis paskirties valstybės narės nacionalinių reikalavimų; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad daug įmonių nežino apie tarpusavio pripažinimą ir mano, kad prekiaudamos bendrojoje rinkoje turi laikytis paskirties valstybės narės nacionalinių reikalavimų;

| 27. | ragina Komisiją imtis veiksmų, kad tarpusavio pripažinimo principas būtų taikomas geriau; atsižvelgdamas į tai, tikisi, kad Komisija pateiks veiksmų planą informuotumui apie tarpusavio pripažinimą didinti ir persvarstys Abipusio pripažinimo reglamentą; mano, kad suderinimas taip pat yra veiksminga priemonė siekiant užtikrinti vienodas prekių ir paslaugų patekimo į bendrąją rinką sąlygas; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją imtis veiksmų, kad tarpusavio pripažinimo principas būtų taikomas geriau; atsižvelgdamas į tai, tikisi, kad Komisija pateiks veiksmų planą informuotumui apie tarpusavio pripažinimą didinti ir persvarstys Abipusio pripažinimo reglamentą; mano, kad suderinimas taip pat yra veiksminga priemonė siekiant užtikrinti vienodas prekių ir paslaugų patekimo į bendrąją rinką sąlygas;

Bendroji paslaugų rinka

| 28. | atkreipia dėmesį į paslaugų teikėjų problemas (ypač verslo paslaugų, transporto ir statybos sektoriuose), kurių kyla dėl daugeriopų ir skirtingų nepagrįstų ar neproporcingų reikalavimų, susijusių su leidimu, registracija, išankstiniu pranešimu ar faktiniu įsisteigimu; pabrėžia, kad tai gali nulemti užsienio paslaugų teikėjų diskriminaciją, o tai prieštarautų laisvo paslaugų judėjimo principui; atsižvelgdamas į tai, ragina labiau išplėtoti e. administravimo ir elektroninės registracijos sistemą, kad supaprastėtų procedūros paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į paslaugų teikėjų problemas (ypač verslo paslaugų, transporto ir statybos sektoriuose), kurių kyla dėl daugeriopų ir skirtingų nepagrįstų ar neproporcingų reikalavimų, susijusių su leidimu, registracija, išankstiniu pranešimu ar faktiniu įsisteigimu; pabrėžia, kad tai gali nulemti užsienio paslaugų teikėjų diskriminaciją, o tai prieštarautų laisvo paslaugų judėjimo principui; atsižvelgdamas į tai, ragina labiau išplėtoti e. administravimo ir elektroninės registracijos sistemą, kad supaprastėtų procedūros paslaugų teikėjams;

| 29. | pabrėžia, kad visų pirma dėl nepakankamo Paslaugų direktyvos įgyvendinimo ir skirtingo jos taikymo sukuriama kliūčių bendrosios rinkos veikimui; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad visų pirma dėl nepakankamo Paslaugų direktyvos įgyvendinimo ir skirtingo jos taikymo sukuriama kliūčių bendrosios rinkos veikimui;

| 30. | pabrėžia, kad būtina aiški ir vienoda reglamentavimo aplinka, kuri sudarytų sąlygas vystytis paslaugoms tokioje rinkoje, kurioje saugomi darbuotojai ir vartotojai ir užtikrinama, kad esamiems ir naujiems ES bendrosios rinkos dalyviams nekiltų beprasmiškų reglamentavimo kliūčių, nesvarbu, kokio tipo verslą jie vykdo; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad būtina aiški ir vienoda reglamentavimo aplinka, kuri sudarytų sąlygas vystytis paslaugoms tokioje rinkoje, kurioje saugomi darbuotojai ir vartotojai ir užtikrinama, kad esamiems ir naujiems ES bendrosios rinkos dalyviams nekiltų beprasmiškų reglamentavimo kliūčių, nesvarbu, kokio tipo verslą jie vykdo;

| 31. | taip pat atkreipia dėmesį į nepagrįstus ar neproporcingus kai kurių valstybių narių apribojimus, susijusius su teisine paslaugų teikėjų forma ir jų akcijų ar valdymo struktūra, taip pat su apribojimais, susijusiais su bendru verslo vykdymu; pabrėžia, kad kai kurie iš šių apribojimų gali būti neproporcingos arba nepagrįstos kliūtys teikti tarpvalstybines paslaugas; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti nuoseklų reglamentavimo reikalavimų ir apribojimų, taikomų paslaugoms, proporcingumo vertinimą; |
| --- | --- |

31.

taip pat atkreipia dėmesį į nepagrįstus ar neproporcingus kai kurių valstybių narių apribojimus, susijusius su teisine paslaugų teikėjų forma ir jų akcijų ar valdymo struktūra, taip pat su apribojimais, susijusiais su bendru verslo vykdymu; pabrėžia, kad kai kurie iš šių apribojimų gali būti neproporcingos arba nepagrįstos kliūtys teikti tarpvalstybines paslaugas; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti nuoseklų reglamentavimo reikalavimų ir apribojimų, taikomų paslaugoms, proporcingumo vertinimą;

| 32. | pabrėžia, kad Paslaugų direktyvoje nurodyta pranešimo prievolė galėjo būti veiksminga siekiant sumažinti ar panaikinti nepagrįstas netarifines kliūtis, tačiau valstybės narės ir Komisija neskyrė jai pakankamai dėmesio; todėl džiaugiasi, kad bendrosios rinkos strategijoje vėl skiriamas dėmesys pranešimo procedūrai, nes anksti pradėjus nagrinėjimą, galima persvarstyti nacionalines priemones siekiant išspręsti problemas, kol jų dar nekilo; taip pat mano, kad valstybių narių turėtų būti reikalaujama pateikti išsamesnius pagrindimus, kai šios pradeda taikyti naujas reglamentavimo priemones; pabrėžia, kad su pranešimo apie produktus procedūra susijusi patirtis buvo teigiama, ir siūlo naudotis ja kaip pavyzdžiu tobulinant paslaugoms taikomą procedūrą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad Paslaugų direktyvoje nurodyta pranešimo prievolė galėjo būti veiksminga siekiant sumažinti ar panaikinti nepagrįstas netarifines kliūtis, tačiau valstybės narės ir Komisija neskyrė jai pakankamai dėmesio; todėl džiaugiasi, kad bendrosios rinkos strategijoje vėl skiriamas dėmesys pranešimo procedūrai, nes anksti pradėjus nagrinėjimą, galima persvarstyti nacionalines priemones siekiant išspręsti problemas, kol jų dar nekilo; taip pat mano, kad valstybių narių turėtų būti reikalaujama pateikti išsamesnius pagrindimus, kai šios pradeda taikyti naujas reglamentavimo priemones; pabrėžia, kad su pranešimo apie produktus procedūra susijusi patirtis buvo teigiama, ir siūlo naudotis ja kaip pavyzdžiu tobulinant paslaugoms taikomą procedūrą;

| 33. | pabrėžia, kad viešosioms paslaugoms taikoma speciali apsauga vidaus rinkos taisyklių atžvilgiu, nes jos atlieka visuotinės svarbos funkcijas, ir kad dėl to valdžios institucijų nustatytos jų tinkamo veikimo taisyklės nėra netarifinės kliūtys; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad Paslaugų direktyva netaikoma socialinėms ir sveikatos priežiūros paslaugoms; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad viešosioms paslaugoms taikoma speciali apsauga vidaus rinkos taisyklių atžvilgiu, nes jos atlieka visuotinės svarbos funkcijas, ir kad dėl to valdžios institucijų nustatytos jų tinkamo veikimo taisyklės nėra netarifinės kliūtys; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad Paslaugų direktyva netaikoma socialinėms ir sveikatos priežiūros paslaugoms;

| 34. | pažymi, kad statybos paslaugų teikėjai dažnai privalo laikytis tam tikrų su jų organizacine struktūra buveinės šalyje susijusių reikalavimų, įskaitant organizacinio sertifikavimo tvarką, dėl kurių tarpvalstybinių paslaugų teikimas tampa pernelyg sudėtingas, taigi taip varžomas laisvas statybos paslaugų ir specialistų judėjimas; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad statybos paslaugų teikėjai dažnai privalo laikytis tam tikrų su jų organizacine struktūra buveinės šalyje susijusių reikalavimų, įskaitant organizacinio sertifikavimo tvarką, dėl kurių tarpvalstybinių paslaugų teikimas tampa pernelyg sudėtingas, taigi taip varžomas laisvas statybos paslaugų ir specialistų judėjimas;

| 35. | ragina Komisiją spręsti su šiomis kliūtimis susijusius klausimus, pasitelkiant, be kita ko (jei verta), geresnį tarpusavio pripažinimą ir, jei tinkama, teisėkūros veiksmus; atkreipia dėmesį į tai, kad būsimi veiksmai, kaip antai siūlomų paslaugų pasas, neturėtų lemti papildomos administracinės naštos, o turėtų panaikinti netarifines kliūtis; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją spręsti su šiomis kliūtimis susijusius klausimus, pasitelkiant, be kita ko (jei verta), geresnį tarpusavio pripažinimą ir, jei tinkama, teisėkūros veiksmus; atkreipia dėmesį į tai, kad būsimi veiksmai, kaip antai siūlomų paslaugų pasas, neturėtų lemti papildomos administracinės naštos, o turėtų panaikinti netarifines kliūtis;

| 36. | ragina Komisiją spręsti su susiskaidžiusiu bankų sektoriumi Europoje susijusios naštos klausimus, nes nerezidentams, ypač MVĮ, kyla sunkumų norint atidaryti banko sąskaitą kitoje šalyje; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją spręsti su susiskaidžiusiu bankų sektoriumi Europoje susijusios naštos klausimus, nes nerezidentams, ypač MVĮ, kyla sunkumų norint atidaryti banko sąskaitą kitoje šalyje;

| 37. | pažymi, kad kai kurių valstybių narių reglamentuojamieji aktai dėl naudojimosi reglamentuojamųjų profesijų paslaugomis ir jų teikimo gali būti neproporcingi ir todėl gali sukurti nereikalingų reglamentavimo kliūčių, kurios trukdo verstis tam tikromis profesijomis ir reglamentuojamųjų profesijų paslaugų teikėjų judumui; vis dėlto pripažįsta, kad svarbu užtikrinti sąžiningą konkurenciją, mokymo kokybę ir remti sėkmingas kvalifikacijos vertinimo sistemas; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad kai kurių valstybių narių reglamentuojamieji aktai dėl naudojimosi reglamentuojamųjų profesijų paslaugomis ir jų teikimo gali būti neproporcingi ir todėl gali sukurti nereikalingų reglamentavimo kliūčių, kurios trukdo verstis tam tikromis profesijomis ir reglamentuojamųjų profesijų paslaugų teikėjų judumui; vis dėlto pripažįsta, kad svarbu užtikrinti sąžiningą konkurenciją, mokymo kokybę ir remti sėkmingas kvalifikacijos vertinimo sistemas;

| 38. | pritaria Komisijos nuomonei, kad dvejopo mokymosi sistemos rekomenduotinos kaip geriausios praktikos Europos Sąjungoje pavyzdžiai; |
| --- | --- |

38.

pritaria Komisijos nuomonei, kad dvejopo mokymosi sistemos rekomenduotinos kaip geriausios praktikos Europos Sąjungoje pavyzdžiai;

| 39. | palankiai vertina pastaraisiais dvejais metais vykdytą tarpusavio vertinimą; mano, kad gerai parengti ir atviras valstybių narių diskusijas skatinantys tarpusavio vertinimo procesai gali būti veiksmingi skatinant pokyčius; skatina valstybes nares ir Komisiją išplėsti šią praktiką, ypač į kitas bendrosios rinkos reglamentavimo sritis; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina pastaraisiais dvejais metais vykdytą tarpusavio vertinimą; mano, kad gerai parengti ir atviras valstybių narių diskusijas skatinantys tarpusavio vertinimo procesai gali būti veiksmingi skatinant pokyčius; skatina valstybes nares ir Komisiją išplėsti šią praktiką, ypač į kitas bendrosios rinkos reglamentavimo sritis;

| 40. | ragina Komisiją spręsti su valstybių narių reformos profesinių paslaugų srityje prioritetais susijusius klausimus susiejant juos su Europos semestru ir pagal šalis parengtas rekomendacijas dėl tam tikrų profesijų reglamentavimo panaikinimo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją spręsti su valstybių narių reformos profesinių paslaugų srityje prioritetais susijusius klausimus susiejant juos su Europos semestru ir pagal šalis parengtas rekomendacijas dėl tam tikrų profesijų reglamentavimo panaikinimo valstybėse narėse;

Bendroji mažmeninės prekybos rinka

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos 2014–2015 m. atlikto mažmeninės prekybos subjektų tarpusavio vertinimo įsisteigimo klausimu rezultatai parodė, kad mažmenininkams dažnai taikomos neproporcingos ir netinkamos įsisteigimo ir veiklos sąlygos bei procedūros; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos 2014–2015 m. atlikto mažmeninės prekybos subjektų tarpusavio vertinimo įsisteigimo klausimu rezultatai parodė, kad mažmenininkams dažnai taikomos neproporcingos ir netinkamos įsisteigimo ir veiklos sąlygos bei procedūros;

| 42. | ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti sukurtos bendrosios skaitmeninės rinkos galimybių naudojimo procesą ir ES skaitmeninės darbotvarkės įgyvendinimą; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti sukurtos bendrosios skaitmeninės rinkos galimybių naudojimo procesą ir ES skaitmeninės darbotvarkės įgyvendinimą;

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės nustato taisykles, kuriomis diskriminuojama ekonominė veikla mažmeninės bei didmeninės prekybos sektoriuose, remiantis plotu, kuriame vykdoma veikla, įmonės dydžiu arba kapitalo kilme, o tai nesuderinama su bendrosios rinkos idėja ir laisvos konkurencijos principais, be to, tokiu būdu apribojamas darbo rinkos vystymasis; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės nustato taisykles, kuriomis diskriminuojama ekonominė veikla mažmeninės bei didmeninės prekybos sektoriuose, remiantis plotu, kuriame vykdoma veikla, įmonės dydžiu arba kapitalo kilme, o tai nesuderinama su bendrosios rinkos idėja ir laisvos konkurencijos principais, be to, tokiu būdu apribojamas darbo rinkos vystymasis;

| 44. | pabrėžia, kad dėl reguliavimo, kuriuo nustatomi apribojimai mažmeninei ir didmeninei prekybai, kuris prieštarauja ES teisės aktams ir yra neproporcingas, gali būti sukurtos didelės kliūtys patekti į rinką, todėl atidaroma mažiau prekybos centrų, mažėja konkurencija ir didėja kainos vartotojams; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad kai kurios priemonės, įskaitant rinkliavas ir mokesčius už patikras, jei jos nėra pagrįstos teisėtais viešosios politikos tikslais, gali turėti tokį patį poveikį kaip netarifinės kliūtys; mano, kad jokie mažmeninei ar didmeninei prekybai taikomi veiklos apribojimai neturėtų nederamai ar neproporcingai riboti šios veiklos ir neturi nulemti faktinės rinkos dalyvių diskriminacijos; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad dėl reguliavimo, kuriuo nustatomi apribojimai mažmeninei ir didmeninei prekybai, kuris prieštarauja ES teisės aktams ir yra neproporcingas, gali būti sukurtos didelės kliūtys patekti į rinką, todėl atidaroma mažiau prekybos centrų, mažėja konkurencija ir didėja kainos vartotojams; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad kai kurios priemonės, įskaitant rinkliavas ir mokesčius už patikras, jei jos nėra pagrįstos teisėtais viešosios politikos tikslais, gali turėti tokį patį poveikį kaip netarifinės kliūtys; mano, kad jokie mažmeninei ar didmeninei prekybai taikomi veiklos apribojimai neturėtų nederamai ar neproporcingai riboti šios veiklos ir neturi nulemti faktinės rinkos dalyvių diskriminacijos;

| 45. | ragina Komisiją nustatyti geriausią praktiką, susijusią su mažmeninės prekybos subjektų įsisteigimu siekiant užtikrinti laisvą prekių ir paslaugų judėjimą, visapusiškai laikantis proporcingumo ir subsidiarumo principų; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją nustatyti geriausią praktiką, susijusią su mažmeninės prekybos subjektų įsisteigimu siekiant užtikrinti laisvą prekių ir paslaugų judėjimą, visapusiškai laikantis proporcingumo ir subsidiarumo principų;

| 46. | ragina Komisiją išnagrinėti veiklos apribojimus, kurie bendrojoje rinkoje taikomi mažmeninei ir didmeninei prekybai, ir 2017 m. pavasarį prireikus pateikti pasiūlymus dėl reformos bei šios analizės ataskaitą; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją išnagrinėti veiklos apribojimus, kurie bendrojoje rinkoje taikomi mažmeninei ir didmeninei prekybai, ir 2017 m. pavasarį prireikus pateikti pasiūlymus dėl reformos bei šios analizės ataskaitą;

| 47. | pabrėžia, kad prieinamos, nebrangios, veiksmingos ir aukštos kokybės siuntinių pristatymo paslaugos yra pagrindinė sąlyga siekiant užtikrinti klestinčią tarpvalstybinę e. prekybą, kuri visų pirma naudinga MVĮ ir vartotojams; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad prieinamos, nebrangios, veiksmingos ir aukštos kokybės siuntinių pristatymo paslaugos yra pagrindinė sąlyga siekiant užtikrinti klestinčią tarpvalstybinę e. prekybą, kuri visų pirma naudinga MVĮ ir vartotojams;

IV.   
  Išvados

| 48. | ragina Komisiją 2016 m. pateikti išsamią netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje apžvalgą ir išnagrinėti kovos su jomis būdus aiškiai atskiriant netarifinę kliūtį ir reglamentus, kuriais proporcingai įgyvendinamas teisėtas valstybės narės viešosios politikos tikslas, įskaitant ambicingą pasiūlymą kuo greičiau panaikinti šias netarifines kliūtis, kad būtų galima panaudoti vis dar neišnaudojamas bendrosios rinkos galimybes; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją 2016 m. pateikti išsamią netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje apžvalgą ir išnagrinėti kovos su jomis būdus aiškiai atskiriant netarifinę kliūtį ir reglamentus, kuriais proporcingai įgyvendinamas teisėtas valstybės narės viešosios politikos tikslas, įskaitant ambicingą pasiūlymą kuo greičiau panaikinti šias netarifines kliūtis, kad būtų galima panaudoti vis dar neišnaudojamas bendrosios rinkos galimybes;

| 49. | ragina Komisiją tinkamu laiku inicijuoti ES politikos ir teisėkūros veiksmų naujose srityse apsvarstymą, rengiant plataus masto konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijomis; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją tinkamu laiku inicijuoti ES politikos ir teisėkūros veiksmų naujose srityse apsvarstymą, rengiant plataus masto konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijomis;

| 50. | ragina Komisiją visų pirma užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi esamų taisyklių, susijusių su bendrąja rinka, o ne kurti naujas taisykles ar papildomus teisės aktus klausimais, kurie jau reglamentuojami esamomis taisyklėmis; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją visų pirma užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi esamų taisyklių, susijusių su bendrąja rinka, o ne kurti naujas taisykles ar papildomus teisės aktus klausimais, kurie jau reglamentuojami esamomis taisyklėmis;

| 51. | ragina Komisiją aktyvinti savo veiklą vykdymo užtikrinimo ir principų, kuriais remiama bendroji rinka, srityje; mano, kad ankstyvas įsikišimas, susijęs su nacionalinėmis priemonėmis ar įgyvendinimo procedūromis, kurios yra nepagrįstos netarifinės kliūtys, gali būti veiksmingas ir rezultatų galima pasiekti lengviau nei vykdant pažeidimo tyrimo procedūras; tačiau pabrėžia, kad už rimtus ar nuolatinius Sąjungos teisės nesilaikymo atvejus ar netinkamą jos taikymą, Komisija turi naudoti visas prieinamas priemones, įskaitant pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kad būtų užtikrinamas visapusiškas ES teisės aktų dėl bendrosios rinkos įgyvendinimas; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją aktyvinti savo veiklą vykdymo užtikrinimo ir principų, kuriais remiama bendroji rinka, srityje; mano, kad ankstyvas įsikišimas, susijęs su nacionalinėmis priemonėmis ar įgyvendinimo procedūromis, kurios yra nepagrįstos netarifinės kliūtys, gali būti veiksmingas ir rezultatų galima pasiekti lengviau nei vykdant pažeidimo tyrimo procedūras; tačiau pabrėžia, kad už rimtus ar nuolatinius Sąjungos teisės nesilaikymo atvejus ar netinkamą jos taikymą, Komisija turi naudoti visas prieinamas priemones, įskaitant pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kad būtų užtikrinamas visapusiškas ES teisės aktų dėl bendrosios rinkos įgyvendinimas;

| 52. | apgailestauja dėl to, kad Parlamento galimybės susipažinti su svarbia informacija, susijusia su procedūromis prieš pradedant pažeidimo nagrinėjimą ir pažeidimo nagrinėjimo procedūromis, vis dar yra ribotos, ir ragina šiuo aspektu padidinti skaidrumą, tuo pat metu užtikrinant, kad būtų tinkamai laikomasi konfidencialumo taisyklių; |
| --- | --- |

52.

apgailestauja dėl to, kad Parlamento galimybės susipažinti su svarbia informacija, susijusia su procedūromis prieš pradedant pažeidimo nagrinėjimą ir pažeidimo nagrinėjimo procedūromis, vis dar yra ribotos, ir ragina šiuo aspektu padidinti skaidrumą, tuo pat metu užtikrinant, kad būtų tinkamai laikomasi konfidencialumo taisyklių;

| 53. | ragina valstybes nares žiūrėti į bendrąją rinką kaip į bendrą iniciatyvą, kurią reikia palaikyti koordinuotai ir drauge, taip pat kuri yra ES ekonomikos konkurencingumo užtikrinimo sąlyga; mano, kad nuo nepagrįstų netarifinių kliūčių galiausiai nukenčia vartotojai, kurie negali pasinaudoti naujų šalies rinkų dalyvių paslaugomis ir susiduria su didesnėmis kainomis, prastesne kokybe ir mažesniu pasirinkimu; mano, kad valstybės narės turėtų skirti daugiau laiko horizontaliosioms bendrosios rinkos problemoms ir sričių, kuriose viena ar kelios valstybės narės turi imtis prioritetinių veiksmų, nustatymui, kad būtų išlaikyta ir toliau plėtojama bendroji rinka; |
| --- | --- |

53.

ragina valstybes nares žiūrėti į bendrąją rinką kaip į bendrą iniciatyvą, kurią reikia palaikyti koordinuotai ir drauge, taip pat kuri yra ES ekonomikos konkurencingumo užtikrinimo sąlyga; mano, kad nuo nepagrįstų netarifinių kliūčių galiausiai nukenčia vartotojai, kurie negali pasinaudoti naujų šalies rinkų dalyvių paslaugomis ir susiduria su didesnėmis kainomis, prastesne kokybe ir mažesniu pasirinkimu; mano, kad valstybės narės turėtų skirti daugiau laiko horizontaliosioms bendrosios rinkos problemoms ir sričių, kuriose viena ar kelios valstybės narės turi imtis prioritetinių veiksmų, nustatymui, kad būtų išlaikyta ir toliau plėtojama bendroji rinka;

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

54.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 93, 2016 3 9, p. 84.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0580.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/112

---

P8_TA(2016)0237

Bendrosios rinkos strategija

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos strategijos (2015/2354(INI))

(2018/C 076/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija. Analizė ir įrodymai“ (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija. Analizė ir įrodymai“ (SWD(2015)0202),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos integracijos ir konkurencingumo ES ir jos valstybėse narėse ataskaita“ (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos integracijos ir konkurencingumo ES ir jos valstybėse narėse ataskaita“ (SWD(2015)0203),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. Mario Monti ataskaitą Europos Komisijos pirmininkui „Nauja bendrosios rinkos strategija Europos ekonomikai ir visuomenei“,- |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. Mario Monti ataskaitą Europos Komisijos pirmininkui „Nauja bendrosios rinkos strategija Europos ekonomikai ir visuomenei“,-

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2015 m. Europos semestrą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2015 m. Europos semestrą (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl Europos mažmeninės prekybos veiksmų plano, kuris būtų naudingas visiems dalyviams (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl Europos mažmeninės prekybos veiksmų plano, kuris būtų naudingas visiems dalyviams (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl veiksmingos darbo inspekcijos kaip darbo sąlygų gerinimo Europoje strategijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl veiksmingos darbo inspekcijos kaip darbo sąlygų gerinimo Europoje strategijos (5),

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Sąnaudos, kurios būtų patiriamos bendrojoje rinkoje, jei nebūtų imamasi veiksmų ES mastu“ (angl. „The Cost of Non-Europe in the Single Market“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Sąnaudos, kurios būtų patiriamos bendrojoje rinkoje, jei nebūtų imamasi veiksmų ES mastu“ (angl. „The Cost of Non-Europe in the Single Market“),

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2015 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Strategijos siekiant užbaigti bendrosios rinkos kūrimą: „trilijono eurų premija““ (angl. „A strategy for completing the Single Market:“the trillion euro bonus““), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2015 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Strategijos siekiant užbaigti bendrosios rinkos kūrimą: „trilijono eurų premija““ (angl. „A strategy for completing the Single Market:“the trillion euro bonus““),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos užsakytą 2015 m. lapkričio 20 d. tyrimą „Pavėluotų mokėjimų direktyvos ex post vertinimas“ (angl. „Ex-post evaluation of Late Payment Directive“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakytą 2015 m. lapkričio 20 d. tyrimą „Pavėluotų mokėjimų direktyvos ex post vertinimas“ (angl. „Ex-post evaluation of Late Payment Directive“),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos užsakytą 2014 m. lapkričio mėn. tyrimą „ES baldų rinkos padėtis ir galima baldų gaminių iniciatyva“ (angl. „The EU furniture market situation and a possible furniture products initiative“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakytą 2014 m. lapkričio mėn. tyrimą „ES baldų rinkos padėtis ir galima baldų gaminių iniciatyva“ (angl. „The EU furniture market situation and a possible furniture products initiative“),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio mėn. redakcijos internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio mėn. redakcijos internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8–0171/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8–0171/2016),

| A. | kadangi bendroji rinka buvo ir tebėra ES integracijos kertinis akmuo bei ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo variklis, nes ji palengvina prekybą visoje ES, kartu užtikrinant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos modelį, grindžiamą Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalimi; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendroji rinka buvo ir tebėra ES integracijos kertinis akmuo bei ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo variklis, nes ji palengvina prekybą visoje ES, kartu užtikrinant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos modelį, grindžiamą Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalimi;

| B. | kadangi ES vidaus rinkos stiprinimas vis dar yra pagrindinis ekonomikos uždavinys, ypač atsižvelgiant į naujų technologijų plėtrą, kuriai būtina kritinio dydžio rinka, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos pasaulinėje arenoje susiformuoti inovacijas diegiantiems konkurencingiems subjektams; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES vidaus rinkos stiprinimas vis dar yra pagrindinis ekonomikos uždavinys, ypač atsižvelgiant į naujų technologijų plėtrą, kuriai būtina kritinio dydžio rinka, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos pasaulinėje arenoje susiformuoti inovacijas diegiantiems konkurencingiems subjektams;

| C. | kadangi vystant bendrąją rinką pastaraisiais metais buvo daug teigiamų pokyčių, tačiau pašalinus įvairias nepagrįstas fizines, teisines ir technines kliūtis beveik visose srityse būtų galima pasiekti daugiau (skatinant skaitmeninėmis technologijomis paremtą rinką, skatinant pradedančiąsias įmones, integruojant pasaulines tiekimo grandines, gerinant darbuotojų judumą ir socialines teises, reaguojant į naujus verslo modelius ir užtikrinant palankesnes sąlygas rinkai (angl. market facilitation), abipusį pripažinimą, standartizaciją ir specialistų licencijavimą); |
| --- | --- |

C.

kadangi vystant bendrąją rinką pastaraisiais metais buvo daug teigiamų pokyčių, tačiau pašalinus įvairias nepagrįstas fizines, teisines ir technines kliūtis beveik visose srityse būtų galima pasiekti daugiau (skatinant skaitmeninėmis technologijomis paremtą rinką, skatinant pradedančiąsias įmones, integruojant pasaulines tiekimo grandines, gerinant darbuotojų judumą ir socialines teises, reaguojant į naujus verslo modelius ir užtikrinant palankesnes sąlygas rinkai (angl. market facilitation), abipusį pripažinimą, standartizaciją ir specialistų licencijavimą);

| D. | kadangi, remiantis paties Parlamento tyrimais, numatoma bendrosios rinkos sukūrimo nauda siekia trilijoną eurų (tai atitinka 615 mlrd. EUR galimą iš efektyvumo padidėjimo per metus gaunamą naudą); kadangi viena iš pagrindinių kliūčių didesniam struktūriniam ekonomikos augimui yra bendrosios rinkos susiskaidymas; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis paties Parlamento tyrimais, numatoma bendrosios rinkos sukūrimo nauda siekia trilijoną eurų (tai atitinka 615 mlrd. EUR galimą iš efektyvumo padidėjimo per metus gaunamą naudą); kadangi viena iš pagrindinių kliūčių didesniam struktūriniam ekonomikos augimui yra bendrosios rinkos susiskaidymas;

| E. | kadangi tolesnei bendrosios rinkos integracijai reikalingas tikrai strateginis požiūris ir kadangi reaguoti į patiriamus iššūkius derėtų tiek politiniu, tiek techniniu aspektu, visų pirma nepagrįstų netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje atveju; |
| --- | --- |

E.

kadangi tolesnei bendrosios rinkos integracijai reikalingas tikrai strateginis požiūris ir kadangi reaguoti į patiriamus iššūkius derėtų tiek politiniu, tiek techniniu aspektu, visų pirma nepagrįstų netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje atveju;

| F. | kadangi ES turėtų siekti sukurti tikrą bendrąją rinką ir vertinti ją kaip bendrą visų piliečių, darbuotojų, ekonominės veiklos vykdytojų ir valstybių narių turtą, be to, kadangi bendroji rinka pasieks visą savo potencialą tik tada, kai ją tarpusavyje bendradarbiaudamos visapusiškai rems visos valstybės narės; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES turėtų siekti sukurti tikrą bendrąją rinką ir vertinti ją kaip bendrą visų piliečių, darbuotojų, ekonominės veiklos vykdytojų ir valstybių narių turtą, be to, kadangi bendroji rinka pasieks visą savo potencialą tik tada, kai ją tarpusavyje bendradarbiaudamos visapusiškai rems visos valstybės narės;

| G. | kadangi ES lygmens taisykles ir veiksmus reikėtų integruoti į bendrą strateginę viziją, taigi jie turėtų būti nuoseklūs ir neprieštarauti vieni kitiems; kadangi valstybės narės turi netaikyti diskriminacinių priemonių, pvz., prekybos ir mokesčių teisės aktų, kurie veikia tik tam tikrus sektorius ar verslo modelius ir iškreipia konkurenciją, apsunkindami įmonių galimybes įsisteigti atitinkamoje valstybėje narėje, o tai yra aiškus vidaus rinkos principų pažeidimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES lygmens taisykles ir veiksmus reikėtų integruoti į bendrą strateginę viziją, taigi jie turėtų būti nuoseklūs ir neprieštarauti vieni kitiems; kadangi valstybės narės turi netaikyti diskriminacinių priemonių, pvz., prekybos ir mokesčių teisės aktų, kurie veikia tik tam tikrus sektorius ar verslo modelius ir iškreipia konkurenciją, apsunkindami įmonių galimybes įsisteigti atitinkamoje valstybėje narėje, o tai yra aiškus vidaus rinkos principų pažeidimas;

| H. | kadangi bendrosios rinkos negalima vertinti atskirai nuo kitų horizontalios politikos sričių, visų pirma bendros skaitmeninės rinkos, sveikatos, socialinės ir vartotojų apsaugos, darbo teisės ir piliečių judumo, aplinkos, tvaraus vystymosi, energetikos, transporto ir išorės politikos; |
| --- | --- |

H.

kadangi bendrosios rinkos negalima vertinti atskirai nuo kitų horizontalios politikos sričių, visų pirma bendros skaitmeninės rinkos, sveikatos, socialinės ir vartotojų apsaugos, darbo teisės ir piliečių judumo, aplinkos, tvaraus vystymosi, energetikos, transporto ir išorės politikos;

| I. | kadangi produktų ir paslaugų bendrosios rinkos užbaigimas ir kliūčių panaikinimas yra aukščiausios svarbos prioritetas, kuriam reikalinga paspartintas valstybių narių ir ES institucijų politikos įgyvendinimas; |
| --- | --- |

I.

kadangi produktų ir paslaugų bendrosios rinkos užbaigimas ir kliūčių panaikinimas yra aukščiausios svarbos prioritetas, kuriam reikalinga paspartintas valstybių narių ir ES institucijų politikos įgyvendinimas;

| J. | kadangi kliūtys bendrojoje rinkoje lemia mažesnį pasirinkimą ir brangesnius produktus ir paslaugas vartotojams; |
| --- | --- |

J.

kadangi kliūtys bendrojoje rinkoje lemia mažesnį pasirinkimą ir brangesnius produktus ir paslaugas vartotojams;

| K. | kadangi socialinės įmonės menkai pripažįstamos Europos lygmeniu ir kadangi dauguma šių įmonių nėra pripažįstamos Europos lygmens teisinėje sistemoje, bet pripažįstamos tik nacionaliniu lygmeniu tam tikrose valstybėse narėse, kur joms taikoma skirtinga teisinė tvarka; kadangi dėl nesukurtos ES teisinės sistemos tokioms įmonėms kyla sunkumų veikti vidaus rinkoje tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

K.

kadangi socialinės įmonės menkai pripažįstamos Europos lygmeniu ir kadangi dauguma šių įmonių nėra pripažįstamos Europos lygmens teisinėje sistemoje, bet pripažįstamos tik nacionaliniu lygmeniu tam tikrose valstybėse narėse, kur joms taikoma skirtinga teisinė tvarka; kadangi dėl nesukurtos ES teisinės sistemos tokioms įmonėms kyla sunkumų veikti vidaus rinkoje tarpvalstybiniu mastu;

| L. | kadangi dėl klastojimo kyla didelis pavojus visuomenės sveikatai ir saugumui ir kadangi bendra prekybos suklastotomis prekėmis vertė pastaraisiais metais labai padidėjo, todėl žlugdantis klastojimo poveikis inovacijoms, užimtumui ir Europos įmonių prekių ženklo įvaizdžiui dar didesnis; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl klastojimo kyla didelis pavojus visuomenės sveikatai ir saugumui ir kadangi bendra prekybos suklastotomis prekėmis vertė pastaraisiais metais labai padidėjo, todėl žlugdantis klastojimo poveikis inovacijoms, užimtumui ir Europos įmonių prekių ženklo įvaizdžiui dar didesnis;

| M. | kadangi sukūrus bendrąją kapitalo rinką būtų paskatintas platesnis tarpvalstybinis pasidalijimas rizika ir rinkų likvidumas; |
| --- | --- |

M.

kadangi sukūrus bendrąją kapitalo rinką būtų paskatintas platesnis tarpvalstybinis pasidalijimas rizika ir rinkų likvidumas;

| N. | kadangi Komisijos konsultacijos dėl geografinio blokavimo suvestinėje ataskaitoje nurodyta, kad vartotojai tvirtai pritaria prieš geografinį blokavimą nukreiptoms teisinėms priemonėms; |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisijos konsultacijos dėl geografinio blokavimo suvestinėje ataskaitoje nurodyta, kad vartotojai tvirtai pritaria prieš geografinį blokavimą nukreiptoms teisinėms priemonėms;

| O. | kadangi ekonominiai finansų krizės padariniai vis dar jaučiami ir keliose valstybėse narėse BVP tebėra žemesnis už 2008 m. lygį; |
| --- | --- |

O.

kadangi ekonominiai finansų krizės padariniai vis dar jaučiami ir keliose valstybėse narėse BVP tebėra žemesnis už 2008 m. lygį;

| P. | kadangi bendrojoje rinkoje yra nuolat didelis nedarbo lygis; kadangi nuo finansų krizės pradžios bedarbių skaičius išaugo daugiau nei šešiais milijonais; kadangi 2015 m. pabaigoje Sąjungoje buvo daugiau nei 22 milijonai žmonių, neturinčių darbo; |
| --- | --- |

P.

kadangi bendrojoje rinkoje yra nuolat didelis nedarbo lygis; kadangi nuo finansų krizės pradžios bedarbių skaičius išaugo daugiau nei šešiais milijonais; kadangi 2015 m. pabaigoje Sąjungoje buvo daugiau nei 22 milijonai žmonių, neturinčių darbo;

Politikos tikslai

| 1. | palaiko bendrus tikslus, išdėstytus Komisijos bendrosios prekių ir paslaugų rinkos strategijoje „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ ir palankiai vertina jos veiksmus svarbiausiose srityse siekiant vartotojų, darbuotojų ir įmonių, ypač pradedančiųjų, naudai išlaisvinti visą bendrosios rinkos potencialą, padidinti tvarių darbo vietų skaičių bei puoselėti ir vystyti MVĮ; ragina Komisiją sukurti tarpsektorinę politiką, skirtą užtikrinti sąžiningesnę ir konkurencingesnę bendrąją rinką, atsižvelgiant į SESV II antraštinės dalies bendrai taikomas nuostatas; |
| --- | --- |

1.

palaiko bendrus tikslus, išdėstytus Komisijos bendrosios prekių ir paslaugų rinkos strategijoje „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ ir palankiai vertina jos veiksmus svarbiausiose srityse siekiant vartotojų, darbuotojų ir įmonių, ypač pradedančiųjų, naudai išlaisvinti visą bendrosios rinkos potencialą, padidinti tvarių darbo vietų skaičių bei puoselėti ir vystyti MVĮ; ragina Komisiją sukurti tarpsektorinę politiką, skirtą užtikrinti sąžiningesnę ir konkurencingesnę bendrąją rinką, atsižvelgiant į SESV II antraštinės dalies bendrai taikomas nuostatas;

| 2. | pažymi, kad vidaus rinkos, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas, sukūrimas yra vienas iš esminių Sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad vidaus rinkos, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas, sukūrimas yra vienas iš esminių Sąjungos tikslų;

| 3. | palankiai vertina tai, kad strategija siekiama papildyti pastangas kitose srityse; mano, kad tobulinant jau vykdomas iniciatyvas strategija turi dideles galimybes padėti užtikrinti ekonominę gerovę, skatinti tvarių darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, konkrečiomis priemonėmis didinti europiečių gerovę, užtikrinti Europos Sąjungos patrauklumą investicijoms ir plėtoti Europos įmonių konkurencingumui pasaulyje; tačiau pabrėžia, kad įgyvendinant šią strategiją būtina vengti skirtingų iniciatyvų prieštaringumo ir dubliavimosi; pabrėžia, kad pasiūlymai turėtų būti grindžiami įrodymais ir geresnio reglamentavimo principais; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad strategija siekiama papildyti pastangas kitose srityse; mano, kad tobulinant jau vykdomas iniciatyvas strategija turi dideles galimybes padėti užtikrinti ekonominę gerovę, skatinti tvarių darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, konkrečiomis priemonėmis didinti europiečių gerovę, užtikrinti Europos Sąjungos patrauklumą investicijoms ir plėtoti Europos įmonių konkurencingumui pasaulyje; tačiau pabrėžia, kad įgyvendinant šią strategiją būtina vengti skirtingų iniciatyvų prieštaringumo ir dubliavimosi; pabrėžia, kad pasiūlymai turėtų būti grindžiami įrodymais ir geresnio reglamentavimo principais;

| 4. | pabrėžia, jog bendrojoje rinkoje reikia skubiai pašalinti nepagrįstas kliūtis, kad būtų pasiekti konkretūs ir greiti rezultatai konkurencingumo, tvaraus ekonomikos augimo, mokslinių tyrimų, inovacijų, darbo vietų kūrimo, vartotojų pasirinkimo galimybių ir naujų verslo modelių srityse; mano, kad norint pasiekti šiuos tikslus reikėtų siekti, jei būtina ir tinkama, labiau suderinti teisės aktus, kartu išsaugant kuo aukštesnį vartotojų apsaugos lygį, taip pat imtis tinkamų veiksmų sprendžiant valstybių narių nustatytų nepagrįstų kliūčių problemą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog bendrojoje rinkoje reikia skubiai pašalinti nepagrįstas kliūtis, kad būtų pasiekti konkretūs ir greiti rezultatai konkurencingumo, tvaraus ekonomikos augimo, mokslinių tyrimų, inovacijų, darbo vietų kūrimo, vartotojų pasirinkimo galimybių ir naujų verslo modelių srityse; mano, kad norint pasiekti šiuos tikslus reikėtų siekti, jei būtina ir tinkama, labiau suderinti teisės aktus, kartu išsaugant kuo aukštesnį vartotojų apsaugos lygį, taip pat imtis tinkamų veiksmų sprendžiant valstybių narių nustatytų nepagrįstų kliūčių problemą;

| 5. | mano, kad vykdant strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą reikėtų iškelti plačių užmojų tikslus iki 2020 m. sukurti labai konkurencingą socialinę rinkos ekonomiką ir pasiekti tvarų ekonomikos augimą; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo esminį vaidmenį turėtų atlikti bendroji rinka; |
| --- | --- |

5.

mano, kad vykdant strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą reikėtų iškelti plačių užmojų tikslus iki 2020 m. sukurti labai konkurencingą socialinę rinkos ekonomiką ir pasiekti tvarų ekonomikos augimą; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo esminį vaidmenį turėtų atlikti bendroji rinka;

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares ryžtingai imtis pokyčių įgyvendinant bendrosios rinkos teisės aktus; pabrėžia dideles darbo jėgai imlių sektorių, pvz., mažmeninės prekybos ir apgyvendinimo paslaugų verslo, galimybes kurti naujas darbo vietas, integruoti ir spręsti jaunimo nedarbo problemą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir valstybes nares ryžtingai imtis pokyčių įgyvendinant bendrosios rinkos teisės aktus; pabrėžia dideles darbo jėgai imlių sektorių, pvz., mažmeninės prekybos ir apgyvendinimo paslaugų verslo, galimybes kurti naujas darbo vietas, integruoti ir spręsti jaunimo nedarbo problemą;

| 7. | mano, kad turėtų būti visapusiškai įgyvendinta 2010 m. M. Monti ataskaita „Nauja bendrosios rinkos strategija“ ir į ją turėtų būti atsižvelgiama rengiant bendrosios rinkos strategiją; |
| --- | --- |

7.

mano, kad turėtų būti visapusiškai įgyvendinta 2010 m. M. Monti ataskaita „Nauja bendrosios rinkos strategija“ ir į ją turėtų būti atsižvelgiama rengiant bendrosios rinkos strategiją;

| 8. | pabrėžia, kad bendrosios rinkos strategijoje negali būti nepaisoma pramonės sektoriaus galimybių užtikrinant tvarų ekonomikos augimą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą Europoje; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad bendrosios rinkos strategijoje negali būti nepaisoma pramonės sektoriaus galimybių užtikrinant tvarų ekonomikos augimą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą Europoje;

| 9. | mano, kad vidaus paklausa (ypač perkamosios galios didinimas, novatoriškų priemonių priėmimas ir investavimas į žaliąją ekonomiką) yra itin svarbi siekiant pasinaudoti visomis bendrosios rinkos galimybėmis ir skatinti tvarų ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

9.

mano, kad vidaus paklausa (ypač perkamosios galios didinimas, novatoriškų priemonių priėmimas ir investavimas į žaliąją ekonomiką) yra itin svarbi siekiant pasinaudoti visomis bendrosios rinkos galimybėmis ir skatinti tvarų ekonomikos augimą;

Šiuolaikiška ir novatoriškesnė bendroji rinka

| 10. | palankiai vertina tai, kad strategijoje daugiausiai dėmesio skiriama aspektams, kuriais siekiama padėti įmonėms, visų pirma MVĮ, mikroįmonėms ir pradedančiosioms įmonėms, plėsti savo veiklą, augti ir išlikti bendrojoje rinkoje, taip palengvinant jų inovacijas ir darbo vietų kūrimą; mano, kad visoms MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms skirtoms iniciatyvoms reikia nedelsiant imtis veiksmų ir jos turėtų būti laikomos prioritetu, bet primena, kad šios iniciatyvos neturėtų sudaryti galimybių nesąžiningoms įmonėms apeiti esamas taisykles, sumažinti darbuotojų ir vartotojų apsaugos standartų ar padidinti įmonių sukčiavimo, nusikalstamos veiklos ir pašto dėžutės tipo įmonių plėtros riziką; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina tai, kad strategijoje daugiausiai dėmesio skiriama aspektams, kuriais siekiama padėti įmonėms, visų pirma MVĮ, mikroįmonėms ir pradedančiosioms įmonėms, plėsti savo veiklą, augti ir išlikti bendrojoje rinkoje, taip palengvinant jų inovacijas ir darbo vietų kūrimą; mano, kad visoms MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms skirtoms iniciatyvoms reikia nedelsiant imtis veiksmų ir jos turėtų būti laikomos prioritetu, bet primena, kad šios iniciatyvos neturėtų sudaryti galimybių nesąžiningoms įmonėms apeiti esamas taisykles, sumažinti darbuotojų ir vartotojų apsaugos standartų ar padidinti įmonių sukčiavimo, nusikalstamos veiklos ir pašto dėžutės tipo įmonių plėtros riziką;

| 11. | mano, kad ši strategija gali suteikti naujų galimybių MVĮ, kurios yra ES ekonomikos pagrindas, mikroįmonėms ir novatoriškoms pradedančiosioms įmonėms; laikosi nuomonės, kad tinkamos verslo aplinkos kūrimas visoje bendrojoje rinkoje tobulinant MVĮ skirtas privataus rizikos kapitalo sistemas, sudarant palankesnes galimybes gauti finansavimą, priimant racionalius teisės aktus ir visapusiškai taikant principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ yra itin svarbus ir galėtų paremti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad ši strategija gali suteikti naujų galimybių MVĮ, kurios yra ES ekonomikos pagrindas, mikroįmonėms ir novatoriškoms pradedančiosioms įmonėms; laikosi nuomonės, kad tinkamos verslo aplinkos kūrimas visoje bendrojoje rinkoje tobulinant MVĮ skirtas privataus rizikos kapitalo sistemas, sudarant palankesnes galimybes gauti finansavimą, priimant racionalius teisės aktus ir visapusiškai taikant principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ yra itin svarbus ir galėtų paremti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą;

| 12. | mano, kad siekiant įgyvendinti strategijos tikslus būtina sumažinti įmonėms, ypač MVĮ, tenkančią administracinę naštą ir reikalavimų laikymosi sąnaudas bei panaikinti nereikalingus teisės aktus, tuo pat metu toliau užtikrinant aukštus vartotojų, darbuotojų, sveikatos ir aplinkos apsaugos standartus; |
| --- | --- |

12.

mano, kad siekiant įgyvendinti strategijos tikslus būtina sumažinti įmonėms, ypač MVĮ, tenkančią administracinę naštą ir reikalavimų laikymosi sąnaudas bei panaikinti nereikalingus teisės aktus, tuo pat metu toliau užtikrinant aukštus vartotojų, darbuotojų, sveikatos ir aplinkos apsaugos standartus;

| 13. | mano, kad būtina apsvarstyti galimus objektyvius kriterijus ir rodiklius, skirtus nustatyti „novatoriškų“ pradedančiųjų įmonių, MVĮ ir socialinių įmonių apibrėžtį, kurią būtų galima naudoti kaip atskaitos tašką priimant susijusias priemones; ragina Komisiją pasiūlyti tokius kriterijus ir rodiklius; |
| --- | --- |

13.

mano, kad būtina apsvarstyti galimus objektyvius kriterijus ir rodiklius, skirtus nustatyti „novatoriškų“ pradedančiųjų įmonių, MVĮ ir socialinių įmonių apibrėžtį, kurią būtų galima naudoti kaip atskaitos tašką priimant susijusias priemones; ragina Komisiją pasiūlyti tokius kriterijus ir rodiklius;

| 14. | pabrėžia, kad vykdant vidaus rinkos politiką reikia remti socialines įmones, atsižvelgiant į tai, kad ES yra apie 2 mln. socialinių įmonių, kurios sudaro 10–12 proc. visų Europos įmonių; taip pat pabrėžia, kad socialinė ekonomika sparčiai auga, teikia kokybiškus produktus ir paslaugas ir kuria kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad vykdant vidaus rinkos politiką reikia remti socialines įmones, atsižvelgiant į tai, kad ES yra apie 2 mln. socialinių įmonių, kurios sudaro 10–12 proc. visų Europos įmonių; taip pat pabrėžia, kad socialinė ekonomika sparčiai auga, teikia kokybiškus produktus ir paslaugas ir kuria kokybiškas darbo vietas;

| 15. | ragina Komisiją pareikalauti, kad, papildant pasiūlymą dėl Europos inovacijų tarybos įsteigimo, programos REFIT platforma apsvarstytų kliūtis inovacijoms ir pateiktų pasiūlymus, kaip būtų galima tas kliūtis sumažinti ar pašalinti; pabrėžia, kad dėl šio proceso turėtų nesumažėti užimtumas, vartotojų apsauga ir aplinkos kokybės standartai; mano, kad, siekiant užtikrinti geresnį reglamentavimą, reikėtų peržiūrėti galiojančius teisės aktus ir, prireikus, supaprastinti juos, kad jie atitiktų paskirtį, o visi nauji teisės aktai turėtų būti parengti ateities pokyčiams ir iš anksto pritaikyti skaitmeninėms sąlygoms bei pagrįsti principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją pareikalauti, kad, papildant pasiūlymą dėl Europos inovacijų tarybos įsteigimo, programos REFIT platforma apsvarstytų kliūtis inovacijoms ir pateiktų pasiūlymus, kaip būtų galima tas kliūtis sumažinti ar pašalinti; pabrėžia, kad dėl šio proceso turėtų nesumažėti užimtumas, vartotojų apsauga ir aplinkos kokybės standartai; mano, kad, siekiant užtikrinti geresnį reglamentavimą, reikėtų peržiūrėti galiojančius teisės aktus ir, prireikus, supaprastinti juos, kad jie atitiktų paskirtį, o visi nauji teisės aktai turėtų būti parengti ateities pokyčiams ir iš anksto pritaikyti skaitmeninėms sąlygoms bei pagrįsti principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“;

| 16. | pažymi, kad geras reglamentavimas gali būti naudingas tiek įmonėms, tiek darbuotojams, be to, jis gali padėti skatinti ekonomikos augimą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą bendrojoje rinkoje; atkreipia dėmesį į Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkę, įskaitant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą pasitelkiant, pvz., platformą REFIT, ir sustiprintus poveikio vertinimus; pabrėžia, kad reikia įvertinti ne tik trumpalaikį teisės aktų poveikį, bet ir ilgalaikę jų vertę bei teisės aktų nebuvimo padarinius; mano, kad geresniais, veiksmingesniais ir paprastais teisės aktais bus sumažinta administracinė našta ir skatinamas ekonomikos augimas bei darbo vietų kūrimas, tuo pat metu toliau užtikrinant aukštus vartotojų, darbuotojų, sveikatos ir aplinkos apsaugos standartus; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad geras reglamentavimas gali būti naudingas tiek įmonėms, tiek darbuotojams, be to, jis gali padėti skatinti ekonomikos augimą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą bendrojoje rinkoje; atkreipia dėmesį į Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkę, įskaitant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą pasitelkiant, pvz., platformą REFIT, ir sustiprintus poveikio vertinimus; pabrėžia, kad reikia įvertinti ne tik trumpalaikį teisės aktų poveikį, bet ir ilgalaikę jų vertę bei teisės aktų nebuvimo padarinius; mano, kad geresniais, veiksmingesniais ir paprastais teisės aktais bus sumažinta administracinė našta ir skatinamas ekonomikos augimas bei darbo vietų kūrimas, tuo pat metu toliau užtikrinant aukštus vartotojų, darbuotojų, sveikatos ir aplinkos apsaugos standartus;

| 17. | mano, kad tolesniam bendrosios rinkos vystymui reikia pašalinti kliūtis valstybių narių tarpusavio prekybai; remia 2016 m. vasario mėn. Europos konkurencingumo deklaraciją, visų pirma įsipareigojimą supaprastinti reglamentavimą ir sumažinti naštą, dėti daugiau pastangų, kad būtų sumažinta bendra ES reglamentavimo našta, visų pirma MVĮ ir mikroįmonėms, ir, kai įmanoma, nustatyti naštos sumažinimo tikslus konkretiems sektoriams; rekomenduoja nedelsiant pradėti darbą tokiems naštos sumažinimo tikslams nustatyti; |
| --- | --- |

17.

mano, kad tolesniam bendrosios rinkos vystymui reikia pašalinti kliūtis valstybių narių tarpusavio prekybai; remia 2016 m. vasario mėn. Europos konkurencingumo deklaraciją, visų pirma įsipareigojimą supaprastinti reglamentavimą ir sumažinti naštą, dėti daugiau pastangų, kad būtų sumažinta bendra ES reglamentavimo našta, visų pirma MVĮ ir mikroįmonėms, ir, kai įmanoma, nustatyti naštos sumažinimo tikslus konkretiems sektoriams; rekomenduoja nedelsiant pradėti darbą tokiems naštos sumažinimo tikslams nustatyti;

| 18. | mano, kad, siekiant užtikrinti bendrosios rinkos tikslų įgyvendinimą ir paskatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, ES turi didinti konkurencingumą, atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos pareiškimo dėl konkurencingumo nuostatas; |
| --- | --- |

18.

mano, kad, siekiant užtikrinti bendrosios rinkos tikslų įgyvendinimą ir paskatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, ES turi didinti konkurencingumą, atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos pareiškimo dėl konkurencingumo nuostatas;

| 19. | palankiai vertina Komisijos pasiryžimą spręsti problemą dėl nesuderintos mokesčių politikos Europos Sąjungoje ir visų pirma problemas, su kuriomis dėl skirtingų nacionalinių PVM taisyklių sudėtingumo susiduria MVĮ; visapusiškai remia Komisiją PVM reformos klausimu; ragina Komisiją apsvarstyti, kaip būtų galima pakeisti naująsias taisykles dėl skaitmeninių paslaugų teikimo vietos PVM nustatymo tikslais, kad jos būtų pritaikytos specifiniams mažų įmonių ir mikroįmonių poreikiams; ragina Komisiją įvertinti galimybes toliau stiprinti koordinavimą ir, visų pirma, galimybę elektroninės prekybos sektoriuje taikyti supaprastintą PVM nustatymą (tos pačios kategorijos prekėms); |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Komisijos pasiryžimą spręsti problemą dėl nesuderintos mokesčių politikos Europos Sąjungoje ir visų pirma problemas, su kuriomis dėl skirtingų nacionalinių PVM taisyklių sudėtingumo susiduria MVĮ; visapusiškai remia Komisiją PVM reformos klausimu; ragina Komisiją apsvarstyti, kaip būtų galima pakeisti naująsias taisykles dėl skaitmeninių paslaugų teikimo vietos PVM nustatymo tikslais, kad jos būtų pritaikytos specifiniams mažų įmonių ir mikroįmonių poreikiams; ragina Komisiją įvertinti galimybes toliau stiprinti koordinavimą ir, visų pirma, galimybę elektroninės prekybos sektoriuje taikyti supaprastintą PVM nustatymą (tos pačios kategorijos prekėms);

| 20. | remia Komisijos pastangas Europos Sąjungoje užtikrinti mokesčių teisingumą ir kovoti su agresyvaus mokesčių planavimo ir mokesčių vengimo praktika; ragina Komisiją sutelkti dėmesį į pastangas daugiašalėms bendrovėms nustatyti ataskaitų teikimo pagal šalis prievolę; |
| --- | --- |

20.

remia Komisijos pastangas Europos Sąjungoje užtikrinti mokesčių teisingumą ir kovoti su agresyvaus mokesčių planavimo ir mokesčių vengimo praktika; ragina Komisiją sutelkti dėmesį į pastangas daugiašalėms bendrovėms nustatyti ataskaitų teikimo pagal šalis prievolę;

| 21. | atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių patiria įmonės, ypač MVĮ ir pradedančiosios įmonės, siekdamos užsitikrinti finansavimą; pabrėžia, kad dėl skirtingų išorinių veiksnių, kaip antai galimybių gauti kreditus, apmokestinimo tvarkos ir darbo teisės normų, kai kurios MVĮ atsiduria nepalankesnėje padėtyje nei kitos; ragina Komisiją, tęsiant per Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) bei programą „Horizontas 2020“, COSME, ESI fondus ir panašias programas vykdomą vertingos paramos teikimą toms įmonėms, ieškoti būdų, kaip toliau gerinti prieigą prie šių ir kitų programų ir priemonių, ypač mikroįmonėms, pavyzdžiui, sumažinant kvietimų teikti paraiškas terminus iki šešių mėnesių laikotarpio, dar labiau supaprastinant atitinkamas procedūras ir didinant ES teikiamo finansavimo matomumą; palankiai vertina Komisijos ketinimą informacines kampanijas, skirtas naujoms novatoriškoms MVĮ, finansuoti programos COSME lėšomis; ragina šiose kampanijose dalyvauti visas regioninės ir vietos valdžios institucijas, atsakingas už paramą įmonėms, ypač dalyvaujančioms Europos įmonių tinkle (angl. Enterprise Europe Network); mano, kad supaprastinimas yra pagrindinė priemonė, sudaranti galimybes MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms gauti finansavimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad sutelktinis finansavimas galėtų būti nesunkiai atliekamas tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių patiria įmonės, ypač MVĮ ir pradedančiosios įmonės, siekdamos užsitikrinti finansavimą; pabrėžia, kad dėl skirtingų išorinių veiksnių, kaip antai galimybių gauti kreditus, apmokestinimo tvarkos ir darbo teisės normų, kai kurios MVĮ atsiduria nepalankesnėje padėtyje nei kitos; ragina Komisiją, tęsiant per Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) bei programą „Horizontas 2020“, COSME, ESI fondus ir panašias programas vykdomą vertingos paramos teikimą toms įmonėms, ieškoti būdų, kaip toliau gerinti prieigą prie šių ir kitų programų ir priemonių, ypač mikroįmonėms, pavyzdžiui, sumažinant kvietimų teikti paraiškas terminus iki šešių mėnesių laikotarpio, dar labiau supaprastinant atitinkamas procedūras ir didinant ES teikiamo finansavimo matomumą; palankiai vertina Komisijos ketinimą informacines kampanijas, skirtas naujoms novatoriškoms MVĮ, finansuoti programos COSME lėšomis; ragina šiose kampanijose dalyvauti visas regioninės ir vietos valdžios institucijas, atsakingas už paramą įmonėms, ypač dalyvaujančioms Europos įmonių tinkle (angl. Enterprise Europe Network); mano, kad supaprastinimas yra pagrindinė priemonė, sudaranti galimybes MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms gauti finansavimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad sutelktinis finansavimas galėtų būti nesunkiai atliekamas tarpvalstybiniu mastu;

| 22. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sustiprinti MVĮ atstovų tinklą imantis tam tikro veiksmų derinio, siekiant nedidinant biurokratinės naštos padidinti MVĮ informuotumą apie šią priemonę ir jos matomumą MVĮ, stiprinti visų atitinkamų nacionalinių MVĮ atstovų ir atitinkamų MVĮ atstovų bendradarbiavimą, taip pat kartą per metus šio tinklo veiklą pristatyti Parlamentui; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sustiprinti MVĮ atstovų tinklą imantis tam tikro veiksmų derinio, siekiant nedidinant biurokratinės naštos padidinti MVĮ informuotumą apie šią priemonę ir jos matomumą MVĮ, stiprinti visų atitinkamų nacionalinių MVĮ atstovų ir atitinkamų MVĮ atstovų bendradarbiavimą, taip pat kartą per metus šio tinklo veiklą pristatyti Parlamentui;

| 23. | pažymi, jog nepaisant to, kad Europos Parlamentas 2011 m. vasario mėn. priėmė direktyvą dėl kovos su vėluojančiais mokėjimais komercinėse operacijose, kiekvienais metais tūkstančiai MVĮ ir pradedančiųjų įmonių visoje Europoje bankrutuoja laukdamos, kol apmokės (be kita ko, viešojo administravimo institucijos) jų išrašytas sąskaitas faktūras; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas taikyti Pavėluotų mokėjimų direktyvą ir užtikrinti jos vykdymą; be to, ragina valstybes nares apsvarstyti, ar nepatenkinamo Pavėluotų mokėjimų direktyvos įgyvendinimo atveju nereikėtų taikyti tam tikros formos tinkamą kompensacijas įmonėms, kurioms įsiskolinusios viešojo administravimo institucijos, kad tos įmonės dėl to nebūtų priverstos bankrutuoti; |
| --- | --- |

23.

pažymi, jog nepaisant to, kad Europos Parlamentas 2011 m. vasario mėn. priėmė direktyvą dėl kovos su vėluojančiais mokėjimais komercinėse operacijose, kiekvienais metais tūkstančiai MVĮ ir pradedančiųjų įmonių visoje Europoje bankrutuoja laukdamos, kol apmokės (be kita ko, viešojo administravimo institucijos) jų išrašytas sąskaitas faktūras; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas taikyti Pavėluotų mokėjimų direktyvą ir užtikrinti jos vykdymą; be to, ragina valstybes nares apsvarstyti, ar nepatenkinamo Pavėluotų mokėjimų direktyvos įgyvendinimo atveju nereikėtų taikyti tam tikros formos tinkamą kompensacijas įmonėms, kurioms įsiskolinusios viešojo administravimo institucijos, kad tos įmonės dėl to nebūtų priverstos bankrutuoti;

| 24. | palankiai vertina teisėkūros iniciatyvą dėl įmonių nemokumo, kuri apima ankstyvo restruktūrizavimo ir dar vienos galimybės nuostatas ir kuria bus užtikrinta, jog valstybės narės sudarytų reguliavimo aplinką, kurioje pripažįstama, kad nesėkmių būna, ir kurioje gali būti skatinamos inovacijos, bet pažymi, kad žlugusių įmonių kaina ir padariniai turi įtakos ne tik jų savininkams ir akcininkams, bet ir kreditoriams, darbuotojams ir mokesčių mokėtojams; ragina Komisiją užtikrinti, kad šia iniciatyva būtų suderintos nemokumo procedūros visoje ES ir sumažinta jų trukmė ir kaina; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina teisėkūros iniciatyvą dėl įmonių nemokumo, kuri apima ankstyvo restruktūrizavimo ir dar vienos galimybės nuostatas ir kuria bus užtikrinta, jog valstybės narės sudarytų reguliavimo aplinką, kurioje pripažįstama, kad nesėkmių būna, ir kurioje gali būti skatinamos inovacijos, bet pažymi, kad žlugusių įmonių kaina ir padariniai turi įtakos ne tik jų savininkams ir akcininkams, bet ir kreditoriams, darbuotojams ir mokesčių mokėtojams; ragina Komisiją užtikrinti, kad šia iniciatyva būtų suderintos nemokumo procedūros visoje ES ir sumažinta jų trukmė ir kaina;

| 25. | apgailestauja, kad Komisija nepakankamai pabrėžė specifinio tradicinės amatininkų ir MVĮ gamybos vaidmens, kuris svarbus konkurencingumui ir ekonomikos stabilumui Europoje; ragina Komisiją išnaudoti visas apdirbamosios pramonės skaitmeninimo ir inovacijų galimybes, visų pirma labai mažiems ir mažiems gamintojams ir pradedančiosioms įmonėms, taip pat mažiau industrializuotiems regionams, kad padėtų sumažinti regionų skirtumus ir atgaivintų vietos ekonomiką; mano, kad ateityje stipresnė MVĮ ir amatų politika turi tapti vienu iš pagrindinių prioritetų visoms ES institucijoms ir valstybėms narėms; |
| --- | --- |

25.

apgailestauja, kad Komisija nepakankamai pabrėžė specifinio tradicinės amatininkų ir MVĮ gamybos vaidmens, kuris svarbus konkurencingumui ir ekonomikos stabilumui Europoje; ragina Komisiją išnaudoti visas apdirbamosios pramonės skaitmeninimo ir inovacijų galimybes, visų pirma labai mažiems ir mažiems gamintojams ir pradedančiosioms įmonėms, taip pat mažiau industrializuotiems regionams, kad padėtų sumažinti regionų skirtumus ir atgaivintų vietos ekonomiką; mano, kad ateityje stipresnė MVĮ ir amatų politika turi tapti vienu iš pagrindinių prioritetų visoms ES institucijoms ir valstybėms narėms;

| 26. | palankiai vertina Komisijos bendrąją skaitmeninę prieigą, kuri turėtų būti pagrįsta esamais vieno langelio principu veikiančiais kontaktiniais centrais, įsteigtais pagal Paslaugų direktyvą, ir sujungtų vieno langelio principu veikiančius kontaktinius centrus su kitais panašiais bendrosios rinkos tinklais; ragina Komisiją išnagrinėti visus būdus, kaip kuo geriau pasinaudoti bendrąja skaitmenine prieiga siekiant padėti pradedančiosioms Europos įmonėms plėsti veiklą visoje Europoje ir įgyti labiau tarptautinę perspektyvą, teikiant tikslią ir aiškią informaciją įvairiomis kalbomis apie visas procedūras ir formalumus, kurie būtini siekiant vykdyti veiklą savo ar kitoje ES šalyje; primygtinai ragina Komisiją sukurti įmonėms ir vartotojams skirtą vieną bendrą kontaktinį centrą, kuriame būtų galima gauti visą su bendrąja rinka susijusią informaciją ir pagalbą, spręsti problemas, taip pat atlikti nacionalines ir ES lygmens procedūras, kurių reikia siekiant vykdyti tarpvalstybinę veiklą ES; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad tai būtų kuo greičiau įgyvendinta; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina Komisijos bendrąją skaitmeninę prieigą, kuri turėtų būti pagrįsta esamais vieno langelio principu veikiančiais kontaktiniais centrais, įsteigtais pagal Paslaugų direktyvą, ir sujungtų vieno langelio principu veikiančius kontaktinius centrus su kitais panašiais bendrosios rinkos tinklais; ragina Komisiją išnagrinėti visus būdus, kaip kuo geriau pasinaudoti bendrąja skaitmenine prieiga siekiant padėti pradedančiosioms Europos įmonėms plėsti veiklą visoje Europoje ir įgyti labiau tarptautinę perspektyvą, teikiant tikslią ir aiškią informaciją įvairiomis kalbomis apie visas procedūras ir formalumus, kurie būtini siekiant vykdyti veiklą savo ar kitoje ES šalyje; primygtinai ragina Komisiją sukurti įmonėms ir vartotojams skirtą vieną bendrą kontaktinį centrą, kuriame būtų galima gauti visą su bendrąja rinka susijusią informaciją ir pagalbą, spręsti problemas, taip pat atlikti nacionalines ir ES lygmens procedūras, kurių reikia siekiant vykdyti tarpvalstybinę veiklą ES; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad tai būtų kuo greičiau įgyvendinta;

| 27. | pažymi, kad įmonės, visų pirma MVĮ, arba nežino apie kitose valstybėse narėse taikomas taisykles, arba joms sunku rasti ir suprasti informaciją apie jų verslui taikomas taisykles ir procedūras; ragina Komisiją susieti visus skirtingus portalus, kontaktinius centrus ir informacines svetaines į vieną prieigos vietą, kurioje MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms būtų patogiai pateikiama informacija, kad jos galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus, sutaupytų laiko ir išlaidų; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad įmonės, visų pirma MVĮ, arba nežino apie kitose valstybėse narėse taikomas taisykles, arba joms sunku rasti ir suprasti informaciją apie jų verslui taikomas taisykles ir procedūras; ragina Komisiją susieti visus skirtingus portalus, kontaktinius centrus ir informacines svetaines į vieną prieigos vietą, kurioje MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms būtų patogiai pateikiama informacija, kad jos galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus, sutaupytų laiko ir išlaidų;

| 28. | ragina Komisiją pagal vieno langelio principą veikiančius kontaktinius centrus iš reguliavimo institucijų portalo paversti visaverčių internetinių verslo portalų sistema, skatinančia nuolatinį verslo atstovų keitimąsi informacija ir padedančia nacionalinėms įmonėms ar piliečiams konkuruoti kitose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją pagal vieno langelio principą veikiančius kontaktinius centrus iš reguliavimo institucijų portalo paversti visaverčių internetinių verslo portalų sistema, skatinančia nuolatinį verslo atstovų keitimąsi informacija ir padedančia nacionalinėms įmonėms ar piliečiams konkuruoti kitose ES valstybėse narėse;

| 29. | primena esamų MVĮ skirtų bendrosios rinkos priemonių stiprinimo ir racionalizavimo svarbą siekiant supaprastinti tarpvalstybinę MVĮ plėtrą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares labiau pabrėžti gaminių kontaktinių centrų ir vieno langelio principu veikiančių kontaktinių centrų racionalizavimą ir tobulinimą; |
| --- | --- |

29.

primena esamų MVĮ skirtų bendrosios rinkos priemonių stiprinimo ir racionalizavimo svarbą siekiant supaprastinti tarpvalstybinę MVĮ plėtrą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares labiau pabrėžti gaminių kontaktinių centrų ir vieno langelio principu veikiančių kontaktinių centrų racionalizavimą ir tobulinimą;

| 30. | primena, kad būtina nedelsiant užtikrinti tokį pat vartotojų apsaugos lygį tiek internete, tiek ne internete; pabrėžia, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai, kurie bendrojoje rinkoje veiklą vykdo internete ir ne internete, privalo imtis visų pagrįstų ir tinkamų kovos su klastojimu priemonių, kad būtų užtikrinta vartotojų apsauga ir produktų sauga; |
| --- | --- |

30.

primena, kad būtina nedelsiant užtikrinti tokį pat vartotojų apsaugos lygį tiek internete, tiek ne internete; pabrėžia, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai, kurie bendrojoje rinkoje veiklą vykdo internete ir ne internete, privalo imtis visų pagrįstų ir tinkamų kovos su klastojimu priemonių, kad būtų užtikrinta vartotojų apsauga ir produktų sauga;

| 31. | pabrėžia, kad dalijimosi (angl. sharing) ekonomika sparčiai auga ir keisdama daugelio paslaugų ir turto objektų teikimo ir vartojimo būdus ji gali paskatinti naujoves ir suteikti papildomos naudos ir galimybių įmonėms ir vartotojams bendrojoje rinkoje; atkreipia dėmesį į dalijimosi ekonomikos ekonominę, socialinę ir ekologinę naudą ir iššūkius; ragina Komisiją koordinuoti valstybių narių pastangas ieškant trumpalaikių arba ilgalaikių su teisės aktais susijusių sprendimų dėl dalijimosi ekonomikos; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti pasiūlymų, skirtų dalijimosi ekonomikoje užkirsti kelią piktnaudžiavimui darbo santykių ir apmokestinimo srityse; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad dalijimosi (angl. sharing) ekonomika sparčiai auga ir keisdama daugelio paslaugų ir turto objektų teikimo ir vartojimo būdus ji gali paskatinti naujoves ir suteikti papildomos naudos ir galimybių įmonėms ir vartotojams bendrojoje rinkoje; atkreipia dėmesį į dalijimosi ekonomikos ekonominę, socialinę ir ekologinę naudą ir iššūkius; ragina Komisiją koordinuoti valstybių narių pastangas ieškant trumpalaikių arba ilgalaikių su teisės aktais susijusių sprendimų dėl dalijimosi ekonomikos; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti pasiūlymų, skirtų dalijimosi ekonomikoje užkirsti kelią piktnaudžiavimui darbo santykių ir apmokestinimo srityse;

| 32. | teigiamai vertina Komisijos paskelbtą iniciatyvą dėl dalijimosi ekonomikos, taip pat Komisijos ketinimą apžvelgti toje srityje įsteigtų įmonių veiklą ir pateikiant gaires paaiškinti galiojančių ES teisės aktų nuostatų poveikį dalijimosi ekonomikos verslo modelių taikymui ir veikimui; mano, jog ši sritis turėtų būti reglamentuojama lanksčiai, kad teisės normas būtų galima nedelsiant koreguoti ir užtikrinti jų taikymą sparčiai besikeičiančiame sektoriuje, kuriam reikalingas greitas ir veiksmingas reagavimas; pabrėžia, kad ir skaitmeninėje ekonomikoje turi būti taikomi galiojantys vartotojų apsaugos standartai ir užtikrinamas jų laikymasis; ragina Komisiją užtikrinti kuo geresnes sąlygas, kad būtų plėtojama ir klestėtų dalijimosi ekonomika; |
| --- | --- |

32.

teigiamai vertina Komisijos paskelbtą iniciatyvą dėl dalijimosi ekonomikos, taip pat Komisijos ketinimą apžvelgti toje srityje įsteigtų įmonių veiklą ir pateikiant gaires paaiškinti galiojančių ES teisės aktų nuostatų poveikį dalijimosi ekonomikos verslo modelių taikymui ir veikimui; mano, jog ši sritis turėtų būti reglamentuojama lanksčiai, kad teisės normas būtų galima nedelsiant koreguoti ir užtikrinti jų taikymą sparčiai besikeičiančiame sektoriuje, kuriam reikalingas greitas ir veiksmingas reagavimas; pabrėžia, kad ir skaitmeninėje ekonomikoje turi būti taikomi galiojantys vartotojų apsaugos standartai ir užtikrinamas jų laikymasis; ragina Komisiją užtikrinti kuo geresnes sąlygas, kad būtų plėtojama ir klestėtų dalijimosi ekonomika;

| 33. | pabrėžia, kad naujosios dalijimosi ekonomikos saugumo ypatybės, pvz., mokėjimų saugumas, geografinės vietos nustatymas ir draudimas, suteikia vartotojams daugiau galių, todėl reikia įvertinti, kokiais atvejais ex post taisomosios priemonės galėtų būti veiksmingesnės už ex ante reguliavimą; ragina Komisiją toliau skatinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, kad būtų panaikintos esamos kliūtys dalijimosi ekonomikoje, visų pirma didesniam skaitmeninės tapatybės naudojimui, kad būtų sukurtas vartotojų pasitikėjimas internetinėmis operacijomis, skaitmeninių sprendimų mokesčiams mokėti vystymui, tarpvalstybinių draudimo priemonių teikimui ir užimtumo srities teisės aktų modernizavimui; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad naujosios dalijimosi ekonomikos saugumo ypatybės, pvz., mokėjimų saugumas, geografinės vietos nustatymas ir draudimas, suteikia vartotojams daugiau galių, todėl reikia įvertinti, kokiais atvejais ex post taisomosios priemonės galėtų būti veiksmingesnės už ex ante reguliavimą; ragina Komisiją toliau skatinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, kad būtų panaikintos esamos kliūtys dalijimosi ekonomikoje, visų pirma didesniam skaitmeninės tapatybės naudojimui, kad būtų sukurtas vartotojų pasitikėjimas internetinėmis operacijomis, skaitmeninių sprendimų mokesčiams mokėti vystymui, tarpvalstybinių draudimo priemonių teikimui ir užimtumo srities teisės aktų modernizavimui;

| 34. | mano, kad dalijimosi ekonomikoje derėtų skatinti naujų verslo modelių, novatoriškų paslaugų ir laikino turto naudojimo plėtrą, tačiau šios paslaugos turėtų būti grindžiamos, kai įmanoma, panašiomis taisyklėmis, taikomomis panašioms paslaugoms, siekiant užtikrinti paslaugų kokybiškumą, nepriklausomai nuo to, kaip organizuojamas jų teikimas ir prieiga prie jų, taip pat siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ir vartotojų saugą bei išvengti susiskaidymo, kuris trukdytų plėtoti naujus verslo modelius; yra tvirtai įsitikinęs, kad dalijimosi ekonomikai galima taikyti tik bendrosios rinkos metodą, nes bendrosios rinkos susiskaidymas dėl vietos ar nacionalinio lygmens taisyklių trukdo Europos įmonėms dalijimosi ekonomikoje plėsti savo veiklą Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

34.

mano, kad dalijimosi ekonomikoje derėtų skatinti naujų verslo modelių, novatoriškų paslaugų ir laikino turto naudojimo plėtrą, tačiau šios paslaugos turėtų būti grindžiamos, kai įmanoma, panašiomis taisyklėmis, taikomomis panašioms paslaugoms, siekiant užtikrinti paslaugų kokybiškumą, nepriklausomai nuo to, kaip organizuojamas jų teikimas ir prieiga prie jų, taip pat siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ir vartotojų saugą bei išvengti susiskaidymo, kuris trukdytų plėtoti naujus verslo modelius; yra tvirtai įsitikinęs, kad dalijimosi ekonomikai galima taikyti tik bendrosios rinkos metodą, nes bendrosios rinkos susiskaidymas dėl vietos ar nacionalinio lygmens taisyklių trukdo Europos įmonėms dalijimosi ekonomikoje plėsti savo veiklą Europos lygmeniu;

| 35. | atkreipia dėmesį į svarbų ES techninių standartų vaidmenį siekiant inovacijos, konkurencingumo ir pažangos bendrojoje rinkoje; laikosi nuomonės, kad būtina laiku imtis veiksmų siekiant parengti aukštus ES kokybės, sąveikumo ir saugos standartus, taikomus skatinant ES pramonės politikos įgyvendinimą, taip pat mano, kad derėtų skatinti juos taikyti ir tarptautiniu lygmeniu; ragina Komisiją remti ir stiprinti ES standartus, kaip jau numatyta Reglamente (ES) Nr. 1025/2012, ir užtikrinti, kad standartizacijos sistema būtų efektyvesnė ir labiau atitiktų paskirtį, be kita ko, pasinaudojant galimybėmis, kurias teikia tarptautinės prekybos derybos; pabrėžia, kad standartai turėtų būti nustatomi remiantis rinkos poreikiais, atviru, įtraukiu ir konkurencingu būdu, kad juos galėtų lengvai įgyvendinti MVĮ ir būtų išvengta uždarų vertės grandinių, tačiau neatidėliojant standartų paskelbimo; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į svarbų ES techninių standartų vaidmenį siekiant inovacijos, konkurencingumo ir pažangos bendrojoje rinkoje; laikosi nuomonės, kad būtina laiku imtis veiksmų siekiant parengti aukštus ES kokybės, sąveikumo ir saugos standartus, taikomus skatinant ES pramonės politikos įgyvendinimą, taip pat mano, kad derėtų skatinti juos taikyti ir tarptautiniu lygmeniu; ragina Komisiją remti ir stiprinti ES standartus, kaip jau numatyta Reglamente (ES) Nr. 1025/2012, ir užtikrinti, kad standartizacijos sistema būtų efektyvesnė ir labiau atitiktų paskirtį, be kita ko, pasinaudojant galimybėmis, kurias teikia tarptautinės prekybos derybos; pabrėžia, kad standartai turėtų būti nustatomi remiantis rinkos poreikiais, atviru, įtraukiu ir konkurencingu būdu, kad juos galėtų lengvai įgyvendinti MVĮ ir būtų išvengta uždarų vertės grandinių, tačiau neatidėliojant standartų paskelbimo;

| 36. | pabrėžia standartizacijos sistemos svarbą laisvam produktų ir, vis labiau, paslaugų judėjimui; pažymi, kad dėl savanoriško standartų naudojimo Europos BVP išaugo 0,3–1,0 proc. ir jie teigiamai veikia darbo našumą; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia standartizacijos sistemos svarbą laisvam produktų ir, vis labiau, paslaugų judėjimui; pažymi, kad dėl savanoriško standartų naudojimo Europos BVP išaugo 0,3–1,0 proc. ir jie teigiamai veikia darbo našumą;

| 37. | primena, kad didžioji dauguma standartų yra sukurti reaguojant į įmonių nurodytą poreikį, laikantis požiūrio „iš apačios į viršų“, kad būtų užtikrintas standartų aktualumas rinkai; remia bendrosios rinkos strategijoje pateiktą įsipareigojimą užtikrinti, kad Europa išliktų pasauline standartų kūrimo lydere; skatina tarptautinį metodą atitinkantį standartizavimą (kuriant visuotinius tarptautinius standartus arba atitinkamais atvejais pripažįstant lygiaverčius tarptautinius standartus); atkreipia dėmesį į ketinimą pagal Bendrą standartizacijos iniciatyvą sukurti standartizavimo veiklos sistemą ir prioritetus; ragina Komisiją užtikrinti, kad Bendroje iniciatyvoje būtų vadovaujamasi tokiais remiantis principu „iš apačios į viršų“ pačių įmonių nustatytais poreikiais ir prioritetas būtų skiriamas tik nustatytus poreikius atitinkantiems ir rinkai aktualiems standartams ir būtų nustatomi tik tokie standartai, be to, būtų vengiama nereikalingų standartų arba kitų jau nustatytų susijusių standartų neatitinkančių reikalavimų; |
| --- | --- |

37.

primena, kad didžioji dauguma standartų yra sukurti reaguojant į įmonių nurodytą poreikį, laikantis požiūrio „iš apačios į viršų“, kad būtų užtikrintas standartų aktualumas rinkai; remia bendrosios rinkos strategijoje pateiktą įsipareigojimą užtikrinti, kad Europa išliktų pasauline standartų kūrimo lydere; skatina tarptautinį metodą atitinkantį standartizavimą (kuriant visuotinius tarptautinius standartus arba atitinkamais atvejais pripažįstant lygiaverčius tarptautinius standartus); atkreipia dėmesį į ketinimą pagal Bendrą standartizacijos iniciatyvą sukurti standartizavimo veiklos sistemą ir prioritetus; ragina Komisiją užtikrinti, kad Bendroje iniciatyvoje būtų vadovaujamasi tokiais remiantis principu „iš apačios į viršų“ pačių įmonių nustatytais poreikiais ir prioritetas būtų skiriamas tik nustatytus poreikius atitinkantiems ir rinkai aktualiems standartams ir būtų nustatomi tik tokie standartai, be to, būtų vengiama nereikalingų standartų arba kitų jau nustatytų susijusių standartų neatitinkančių reikalavimų;

| 38. | pažymi, kad pasiūlyme dėl bendros Europos standartizacijos iniciatyvos bus remiamasi nepriklausoma Europos standartizacijos sistemos peržiūra, ir pritaria jos tikslui, kad Europos standartizacijos bendruomenė parengtų veiksmus, kurie patobulintų visą sistemą, įskaitant rekomendacijas dėl įtraukties ir paramos Europos įmonių konkurencingumui; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad pasiūlyme dėl bendros Europos standartizacijos iniciatyvos bus remiamasi nepriklausoma Europos standartizacijos sistemos peržiūra, ir pritaria jos tikslui, kad Europos standartizacijos bendruomenė parengtų veiksmus, kurie patobulintų visą sistemą, įskaitant rekomendacijas dėl įtraukties ir paramos Europos įmonių konkurencingumui;

| 39. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su Europos standartizacijos organizacijomis remti šių organizacijų ir jų partnerių valstybėse narėse pastangas sustiprinti MVĮ dalyvavimą tiek pačiame standartų nustatymo procese, tiek įgyvendinant jau nustatytus standartus; taip pat ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Europos standartizacijos organizacijomis, nacionalinėmis standartizacijos įstaigomis ir kitais subjektais, kad būtų padidintas standartizavimo proceso skaidrumas, įgyvendinant 2016 m. Europos standartizavimo darbo programoje ir pagrindiniame reglamente nustatytus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su Europos standartizacijos organizacijomis remti šių organizacijų ir jų partnerių valstybėse narėse pastangas sustiprinti MVĮ dalyvavimą tiek pačiame standartų nustatymo procese, tiek įgyvendinant jau nustatytus standartus; taip pat ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Europos standartizacijos organizacijomis, nacionalinėmis standartizacijos įstaigomis ir kitais subjektais, kad būtų padidintas standartizavimo proceso skaidrumas, įgyvendinant 2016 m. Europos standartizavimo darbo programoje ir pagrindiniame reglamente nustatytus įsipareigojimus;

| 40. | mano, kad pagrindinis bendrų iniciatyvų dėmesys turėtų būti skirtas nuolatiniam darbo praktikos tobulinimui, visų pirma nustatant procedūras techninių komitetų sudėčiai peržiūrėti, ir priemonėms atvirumui ir įtraukčiai skatinti, kad techninių komitetų diskusijose galėtų dalyvauti įvairiausi suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

40.

mano, kad pagrindinis bendrų iniciatyvų dėmesys turėtų būti skirtas nuolatiniam darbo praktikos tobulinimui, visų pirma nustatant procedūras techninių komitetų sudėčiai peržiūrėti, ir priemonėms atvirumui ir įtraukčiai skatinti, kad techninių komitetų diskusijose galėtų dalyvauti įvairiausi suinteresuotieji subjektai;

| 41. | mano, kad skaidresnis ir prieinamesnis skundų pateikimo mechanizmas sukurtų pasitikėjimą ir pagerintų standartų nustatymo procesus; mano, kad, kai priėmus Europos Sąjungos teisės aktą Komisija paprašo nustatyti standartą, atitinkamas Parlamento komitetas galėtų atlikti savo vaidmenį tokio proceso viešosios priežiūros ir diskusijų dalyje, prieš atitinkamais atvejais priimant sprendimą dėl oficialaus prieštaravimo; pabrėžia, kad sprendžiant, kokias standartizavimo paraiškas pateikti standartizacijos institucijoms, reikėtų laikytis ir proporcingumo bei rizika grindžiamo požiūrio; |
| --- | --- |

41.

mano, kad skaidresnis ir prieinamesnis skundų pateikimo mechanizmas sukurtų pasitikėjimą ir pagerintų standartų nustatymo procesus; mano, kad, kai priėmus Europos Sąjungos teisės aktą Komisija paprašo nustatyti standartą, atitinkamas Parlamento komitetas galėtų atlikti savo vaidmenį tokio proceso viešosios priežiūros ir diskusijų dalyje, prieš atitinkamais atvejais priimant sprendimą dėl oficialaus prieštaravimo; pabrėžia, kad sprendžiant, kokias standartizavimo paraiškas pateikti standartizacijos institucijoms, reikėtų laikytis ir proporcingumo bei rizika grindžiamo požiūrio;

| 42. | mano, kad, pagerinus visuomenės informuotumą apie siūlomų standartų projektus prieš galutinį jų patvirtinimą, galėtų padidėti atskaitomybė ir skaidrumas, be to, procesas galėtų būti sustiprintas pagal geriausią esamą Europos standartizacijos institucijų bendruomenės praktiką; |
| --- | --- |

42.

mano, kad, pagerinus visuomenės informuotumą apie siūlomų standartų projektus prieš galutinį jų patvirtinimą, galėtų padidėti atskaitomybė ir skaidrumas, be to, procesas galėtų būti sustiprintas pagal geriausią esamą Europos standartizacijos institucijų bendruomenės praktiką;

| 43. | ragina Komisiją iki 2016 m. pabaigos pateikti ataskaitą Parlamentui apie savo vykdomą bendros Europos standartizacijos iniciatyvos įgyvendinimą ir pasiektą pažangą bendradarbiaujant su Europos standartizacijos institucijų bendruomene dėl 2016 m. metinėje Sąjungos darbo programoje nustatytų rekomendacijų; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją iki 2016 m. pabaigos pateikti ataskaitą Parlamentui apie savo vykdomą bendros Europos standartizacijos iniciatyvos įgyvendinimą ir pasiektą pažangą bendradarbiaujant su Europos standartizacijos institucijų bendruomene dėl 2016 m. metinėje Sąjungos darbo programoje nustatytų rekomendacijų;

| 44. | ragina Komisiją, kuri atsakinga už konkurenciją ES vidaus rinkoje, bendradarbiaujant su nacionalinėmis priežiūros institucijomis užtikrinti vienodas sąlygas rinkoje veikiantiems konkurentams; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją, kuri atsakinga už konkurenciją ES vidaus rinkoje, bendradarbiaujant su nacionalinėmis priežiūros institucijomis užtikrinti vienodas sąlygas rinkoje veikiantiems konkurentams;

| 45. | palankiai vertina naujausias iniciatyvas dėl efektyvesnių ir skaidresnių viešųjų pirkimų, geriau pasinaudojant viešųjų pirkimų duomenimis ir savanoriškai geriau įvertinant tam tikrų didelės apimties infrastruktūros projektų viešuosius pirkimus; ragina valstybes nares bendradarbiauti su Komisija įgyvendinant šias iniciatyvas; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina naujausias iniciatyvas dėl efektyvesnių ir skaidresnių viešųjų pirkimų, geriau pasinaudojant viešųjų pirkimų duomenimis ir savanoriškai geriau įvertinant tam tikrų didelės apimties infrastruktūros projektų viešuosius pirkimus; ragina valstybes nares bendradarbiauti su Komisija įgyvendinant šias iniciatyvas;

| 46. | tikisi, kad Komisija tęs 2014 m. direktyvomis savo pradėtą viešųjų pirkimų sistemos reformą siekdama užtikrinti vis labiau kvalifikuotus reikalavimus viešųjų pirkimų srityje, kad pirmenybė būtų teikiama technologinėms inovacijoms ir efektyviam energijos naudojimui; |
| --- | --- |

46.

tikisi, kad Komisija tęs 2014 m. direktyvomis savo pradėtą viešųjų pirkimų sistemos reformą siekdama užtikrinti vis labiau kvalifikuotus reikalavimus viešųjų pirkimų srityje, kad pirmenybė būtų teikiama technologinėms inovacijoms ir efektyviam energijos naudojimui;

| 47. | pažymi, kad naujoji 2014 m. viešųjų pirkimų tvarka yra paprastesnė, joje daugiau lanksčių taisyklių, kad ji būtų naudingesnė kitoms viešojo sektoriaus politikos priemonėms, valstybėms narėms ir specializuotoms vietos įmonėms; pažymi, kad įvairiose valstybėse narėse vis dar nemažai viešųjų pirkimų neefektyvumo, ribojančio tarpvalstybinę plėtrą ir augimą vidaus rinkose; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad naujoji 2014 m. viešųjų pirkimų tvarka yra paprastesnė, joje daugiau lanksčių taisyklių, kad ji būtų naudingesnė kitoms viešojo sektoriaus politikos priemonėms, valstybėms narėms ir specializuotoms vietos įmonėms; pažymi, kad įvairiose valstybėse narėse vis dar nemažai viešųjų pirkimų neefektyvumo, ribojančio tarpvalstybinę plėtrą ir augimą vidaus rinkose;

| 48. | iš esmės palankiai vertina Komisijos paskelbtas iniciatyvas didinti skaidrumą, veiksmingumą ir atskaitomybę vykdant viešuosius pirkimus; tačiau pabrėžia, kad pirmenybė teiktina naujų ES direktyvų įgyvendinimui ir taikymui, o ne naujų priemonių, pavyzdžiui, sutarčių registrų, kūrimui; šiuo klausimu pabrėžia, kad dėl galimų duomenų analizės priemonių negali atsirasti naujų ar papildomų reikalavimų teikti ataskaitas; primena, kad didelių infrastruktūros projektų ex ante vertinimo mechanizmas turėtų būti tik savanoriško pobūdžio; |
| --- | --- |

48.

iš esmės palankiai vertina Komisijos paskelbtas iniciatyvas didinti skaidrumą, veiksmingumą ir atskaitomybę vykdant viešuosius pirkimus; tačiau pabrėžia, kad pirmenybė teiktina naujų ES direktyvų įgyvendinimui ir taikymui, o ne naujų priemonių, pavyzdžiui, sutarčių registrų, kūrimui; šiuo klausimu pabrėžia, kad dėl galimų duomenų analizės priemonių negali atsirasti naujų ar papildomų reikalavimų teikti ataskaitas; primena, kad didelių infrastruktūros projektų ex ante vertinimo mechanizmas turėtų būti tik savanoriško pobūdžio;

| 49. | pabrėžia, kad būtina visiškai elektroninė viešųjų pirkimų sistema; pabrėžia, kad reikia greitai ir išsamiai įgyvendinti visą Viešųjų pirkimų direktyvą; pažymi, kad reikia plačiau naudoti elektroninį viešąjį pirkimą siekiant atverti rinkas MVĮ; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad būtina visiškai elektroninė viešųjų pirkimų sistema; pabrėžia, kad reikia greitai ir išsamiai įgyvendinti visą Viešųjų pirkimų direktyvą; pažymi, kad reikia plačiau naudoti elektroninį viešąjį pirkimą siekiant atverti rinkas MVĮ;

| 50. | pabrėžia bendrojo patento svarbą; pritaria Komisijos ketinimui pašalinti neaiškumus dėl to, kaip bendrasis patentas galios kartu su nacionalinės ir papildomos apsaugos liudijimais (angl. SPC), taip pat pritaria galimam bendrojo SPC sukūrimui, tačiau atsižvelgiant į visuomenės sveikatą ir pacientų interesus; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia bendrojo patento svarbą; pritaria Komisijos ketinimui pašalinti neaiškumus dėl to, kaip bendrasis patentas galios kartu su nacionalinės ir papildomos apsaugos liudijimais (angl. SPC), taip pat pritaria galimam bendrojo SPC sukūrimui, tačiau atsižvelgiant į visuomenės sveikatą ir pacientų interesus;

| 51. | primygtinai ragina Komisiją iki 2019 m. įvesti ir įgyvendinti SPC išimtį gamybai, kad būtų paskatintas Europos generinių ir biologiškai panašių vaistų pramonės konkurencingumas pasaulinėje rinkoje, taip pat kad būtų išlaikytos esamos ir sukurtos papildomos darbo vietos ir ekonomikos augimas ES, nepažeidžiant pagal SPC tvarką apsaugotose rinkose garantuojamo rinkos išimtinumo; mano, kad tokios nuostatos galėtų pagerinti kokybiškų vaistų prieinamumą besivystančiose ir mažiausiai išsivysčiusiose šalyse bei padėtų išvengti gamybos perkėlimo; |
| --- | --- |

51.

primygtinai ragina Komisiją iki 2019 m. įvesti ir įgyvendinti SPC išimtį gamybai, kad būtų paskatintas Europos generinių ir biologiškai panašių vaistų pramonės konkurencingumas pasaulinėje rinkoje, taip pat kad būtų išlaikytos esamos ir sukurtos papildomos darbo vietos ir ekonomikos augimas ES, nepažeidžiant pagal SPC tvarką apsaugotose rinkose garantuojamo rinkos išimtinumo; mano, kad tokios nuostatos galėtų pagerinti kokybiškų vaistų prieinamumą besivystančiose ir mažiausiai išsivysčiusiose šalyse bei padėtų išvengti gamybos perkėlimo;

| 52. | ragina imtis priemonių, kad visoms mikroįmonėms, MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms, kurios nori pasinaudoti bendro galiojimo Europos patentu siekdamos diegti savo produktų ir procesų naujoves, būtų lengviau prieiti prie Europos patentų sistemos, be kita ko, mažinant paraiškų teikimo ir atnaujinimo mokesčių dydį ir teikiant pagalbą vertimo srityje; pabrėžia, kad svarbūs tiek standartams atitikti būtini patentai (angl. SEP), tiek novatoriški atvirų licencijų sprendimai, kurie kartais gali būti tinkamesni siekiant remti inovacijas; pabrėžia, kad patentų licencijavimo susitarimai, kuriems taikomi ES konkurencijos teisės apribojimai ir kurie grindžiami sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis (angl. FRAND) sąlygomis, svarbūs siekiant išsaugoti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir standartizavimo paskatas, skatinti naujoves ir užtikrinti sąžiningas licencijavimo sąlygas; |
| --- | --- |

52.

ragina imtis priemonių, kad visoms mikroįmonėms, MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms, kurios nori pasinaudoti bendro galiojimo Europos patentu siekdamos diegti savo produktų ir procesų naujoves, būtų lengviau prieiti prie Europos patentų sistemos, be kita ko, mažinant paraiškų teikimo ir atnaujinimo mokesčių dydį ir teikiant pagalbą vertimo srityje; pabrėžia, kad svarbūs tiek standartams atitikti būtini patentai (angl. SEP), tiek novatoriški atvirų licencijų sprendimai, kurie kartais gali būti tinkamesni siekiant remti inovacijas; pabrėžia, kad patentų licencijavimo susitarimai, kuriems taikomi ES konkurencijos teisės apribojimai ir kurie grindžiami sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis (angl. FRAND) sąlygomis, svarbūs siekiant išsaugoti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir standartizavimo paskatas, skatinti naujoves ir užtikrinti sąžiningas licencijavimo sąlygas;

| 53. | ragina Komisiją, kaip jau ragino Parlamentas, nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ne žemės ūkio produktų geografinių nuorodų apsaugos Europos Sąjungoje bendros Europos sistemos sukūrimo, siekiant sukurti bendrą Europos sistemą ir taip užbaigti didelį nederamą susiskaidymą Europoje bei suteikti piliečiams, vartotojams, gamintojams ir visai Europos ekonominei ir socialinei struktūrai daug įvairios naudos; pabrėžia, kad tokia priemonė aiškiai atskleistų daugelio vietos produktų pridėtinę vertę, o tai duotų akivaizdžios naudos gamintojams ir atitinkamiems regionams bei padidintų vartotojų sąmoningumą; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją, kaip jau ragino Parlamentas, nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ne žemės ūkio produktų geografinių nuorodų apsaugos Europos Sąjungoje bendros Europos sistemos sukūrimo, siekiant sukurti bendrą Europos sistemą ir taip užbaigti didelį nederamą susiskaidymą Europoje bei suteikti piliečiams, vartotojams, gamintojams ir visai Europos ekonominei ir socialinei struktūrai daug įvairios naudos; pabrėžia, kad tokia priemonė aiškiai atskleistų daugelio vietos produktų pridėtinę vertę, o tai duotų akivaizdžios naudos gamintojams ir atitinkamiems regionams bei padidintų vartotojų sąmoningumą;

| 54. | pažymi, kad daugumoje ES valstybių narių vis dar neišnaudojamas visas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės potencialas; ragina suderinti pamatinius valstybių narių viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės standartus, skleisti gerąją praktiką ir skatinti šio modelio taikymą; |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad daugumoje ES valstybių narių vis dar neišnaudojamas visas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės potencialas; ragina suderinti pamatinius valstybių narių viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės standartus, skleisti gerąją praktiką ir skatinti šio modelio taikymą;

| 55. | ragina valstybes nares kurti struktūras, skirtas patarti ir padėti tarpvalstybiniams darbuotojams ekonominių ir socialinių darbo kitoje valstybėje narėje padarinių klausimais; |
| --- | --- |

55.

ragina valstybes nares kurti struktūras, skirtas patarti ir padėti tarpvalstybiniams darbuotojams ekonominių ir socialinių darbo kitoje valstybėje narėje padarinių klausimais;

| 56. | pažymi, kad bendrosios rinkos ir bendrosios skaitmeninės rinkos stiprinimas gali suteikti naujų galimybių bei iššūkių ir iškels spręstinų klausimų, susijusių su gebėjimais, naujomis užimtumo formomis, finansinėmis struktūromis, socialine apsauga, taip pat darbuotojų sveikata ir sauga, bei turi atnešti naudos darbuotojams, įmonėms ir vartotojams; |
| --- | --- |

56.

pažymi, kad bendrosios rinkos ir bendrosios skaitmeninės rinkos stiprinimas gali suteikti naujų galimybių bei iššūkių ir iškels spręstinų klausimų, susijusių su gebėjimais, naujomis užimtumo formomis, finansinėmis struktūromis, socialine apsauga, taip pat darbuotojų sveikata ir sauga, bei turi atnešti naudos darbuotojams, įmonėms ir vartotojams;

| 57. | apgailestauja, kad strategijoje neskiriama ypatingo dėmesio gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikčiai, kuri ir toliau trukdo ekonomikos augimui bendrojoje rinkoje; susirūpinęs pažymi, kad 40–47 proc. ES gyventojų neturi pakankamų skaitmeninių įgūdžių ir kad skaitmeninių įgūdžių turinčių darbuotojų paklausa didėja 4 proc. per metus, o viešosios išlaidos švietimui nuo 2010 m. sumažėjo 3,2 proc. – tai kelia grėsmę ES konkurencingumui vidutinės trukmės laikotarpiu ir jos darbo jėgos įsidarbinimo galimybėms; skatina valstybes nares investuoti į skaitmeninį švietimą ir skaitmeninių gebėjimų ugdymą; |
| --- | --- |

57.

apgailestauja, kad strategijoje neskiriama ypatingo dėmesio gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikčiai, kuri ir toliau trukdo ekonomikos augimui bendrojoje rinkoje; susirūpinęs pažymi, kad 40–47 proc. ES gyventojų neturi pakankamų skaitmeninių įgūdžių ir kad skaitmeninių įgūdžių turinčių darbuotojų paklausa didėja 4 proc. per metus, o viešosios išlaidos švietimui nuo 2010 m. sumažėjo 3,2 proc. – tai kelia grėsmę ES konkurencingumui vidutinės trukmės laikotarpiu ir jos darbo jėgos įsidarbinimo galimybėms; skatina valstybes nares investuoti į skaitmeninį švietimą ir skaitmeninių gebėjimų ugdymą;

| 58. | atkreipia dėmesį į darbo jėgos judumo dokumentų rinkinio tikslą – padėti kurti labiau integruotą ir teisingesnę bendrąją rinką; tačiau pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad šiame dokumentų rinkinyje numatytos priemonės būtų proporcingos ir kad jas taikant būtų atsižvelgiama į didelio judumo į konkrečius regionus padarinius; |
| --- | --- |

58.

atkreipia dėmesį į darbo jėgos judumo dokumentų rinkinio tikslą – padėti kurti labiau integruotą ir teisingesnę bendrąją rinką; tačiau pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad šiame dokumentų rinkinyje numatytos priemonės būtų proporcingos ir kad jas taikant būtų atsižvelgiama į didelio judumo į konkrečius regionus padarinius;

| 59. | atkreipia dėmesį į Komisijos paramą dualinio mokymo sistemoms, kurios, neskaitant palankesnių sąlygų sudarymo asmeninei raidai, gali padėti Europos darbuotojų gebėjimus ir kvalifikacijas pritaikyti prie tikrų darbo rinkos poreikių; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad strategija jokiu būdu nepakenktų dualinio mokymo sistemoms, tuo pat metu užtikrinant pameistrystės kokybę ir visų pirma užimtumo apsaugą; pabrėžia svarbų socialinių partnerių vaidmenį kuriant dualinio mokymo sistemas; mano, kad nors dualinio mokymo sistema, taikoma vienoje valstybėje narėje, negali būti paprasčiausiai nukopijuota kitos valstybės narės, reikėtų europiniu lygmeniu sutelkti dėmesį į tvirtą sąsają tarp dualinio mokymo ir jaunimo užimtumo; |
| --- | --- |

59.

atkreipia dėmesį į Komisijos paramą dualinio mokymo sistemoms, kurios, neskaitant palankesnių sąlygų sudarymo asmeninei raidai, gali padėti Europos darbuotojų gebėjimus ir kvalifikacijas pritaikyti prie tikrų darbo rinkos poreikių; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad strategija jokiu būdu nepakenktų dualinio mokymo sistemoms, tuo pat metu užtikrinant pameistrystės kokybę ir visų pirma užimtumo apsaugą; pabrėžia svarbų socialinių partnerių vaidmenį kuriant dualinio mokymo sistemas; mano, kad nors dualinio mokymo sistema, taikoma vienoje valstybėje narėje, negali būti paprasčiausiai nukopijuota kitos valstybės narės, reikėtų europiniu lygmeniu sutelkti dėmesį į tvirtą sąsają tarp dualinio mokymo ir jaunimo užimtumo;

| 60. | remia priemones, kuriomis siekiama panaikinti ES kovos su diskriminacija užimtumo srityje teisės aktų spragas, visų pirma neįgaliųjų atžvilgiu; be to, pritaria, kad būtų nedelsiant įgyvendinama Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus; |
| --- | --- |

60.

remia priemones, kuriomis siekiama panaikinti ES kovos su diskriminacija užimtumo srityje teisės aktų spragas, visų pirma neįgaliųjų atžvilgiu; be to, pritaria, kad būtų nedelsiant įgyvendinama Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus;

| 61. | palankiai vertina kovos su nedeklaruojamu darbu platformos sukūrimą ir visų pirma skatina valstybes nares ir socialinius partnerius visiškai ją panaudoti siekiant veiksmingiau kovoti su nedeklaruojamu darbu ir fiktyviu savarankišku darbu; |
| --- | --- |

61.

palankiai vertina kovos su nedeklaruojamu darbu platformos sukūrimą ir visų pirma skatina valstybes nares ir socialinius partnerius visiškai ją panaudoti siekiant veiksmingiau kovoti su nedeklaruojamu darbu ir fiktyviu savarankišku darbu;

| 62. | atkakliai tvirtina, kad, siekiant pasinaudoti darbo vietų skaitmeninimo galimybėmis, būtina nustatyti saugią lankstaus darbo laiko tvarką, užtikrinti stabilias darbo sąlygas, socialinę apsaugą ir sudaryti palankesnes sąlygas vadinamajam pažangiam darbui (angl. smart working), siekiant padidinti darbo našumą bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; pabrėžia, kad šiuo tikslu svarbu kaimo vietovėse palaipsniui įdiegti skaitmenines technologijas siekiant naudotis gausiomis skaitmeninės rinkos teikiamomis galimybėmis, pavyzdžiui, nuotoliniu darbu; |
| --- | --- |

62.

atkakliai tvirtina, kad, siekiant pasinaudoti darbo vietų skaitmeninimo galimybėmis, būtina nustatyti saugią lankstaus darbo laiko tvarką, užtikrinti stabilias darbo sąlygas, socialinę apsaugą ir sudaryti palankesnes sąlygas vadinamajam pažangiam darbui (angl. smart working), siekiant padidinti darbo našumą bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; pabrėžia, kad šiuo tikslu svarbu kaimo vietovėse palaipsniui įdiegti skaitmenines technologijas siekiant naudotis gausiomis skaitmeninės rinkos teikiamomis galimybėmis, pavyzdžiui, nuotoliniu darbu;

| 63. | pabrėžia, kaip svarbu turėti stiprių ir nepriklausomų socialinių partnerių ir vesti veiksmingą socialinį dialogą; pabrėžia, kad diskusijose dėl galimų nacionalinių reformų reglamentuojamųjų profesijų srityje tam tinkamais atvejais turi dalyvauti socialiniai partneriai; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kaip svarbu turėti stiprių ir nepriklausomų socialinių partnerių ir vesti veiksmingą socialinį dialogą; pabrėžia, kad diskusijose dėl galimų nacionalinių reformų reglamentuojamųjų profesijų srityje tam tinkamais atvejais turi dalyvauti socialiniai partneriai;

| 64. | pabrėžia, kaip svarbu vesti socialinį dialogą apie užimtumo galimybes ir pokyčius, atsirandančius dėl bendrosios rinkos; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kaip svarbu vesti socialinį dialogą apie užimtumo galimybes ir pokyčius, atsirandančius dėl bendrosios rinkos;

Tvirtesnė bendroji rinka

| 65. | ragina Komisiją sustiprinti savo veiklą vykdymo užtikrinimo srityje; pažymi, kad daugelis priemonių jau priimtos, bet dar nėra tinkamai užtikrinamas jų vykdymas, todėl neužtikrinamos vienodos veiklos sąlygos bendrojoje rinkoje; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis Komisijos pateiktais duomenimis, 2015 m. viduryje bendrosios rinkos srityje buvo neužbaigta maždaug 1 090 pažeidimo nagrinėjimo procedūrų; ragina Komisiją, siekiant pagerinti bendrosios rinkos teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę, taikymą ir vykdymo užtikrinimą, užtikrinti, kad visais lygmenimis (ES, valstybių narių tarpusavio, nacionalinių, vietos ir regioninių valdžios institucijų lygmenimis) būtų teikiama pirmenybė administraciniam suderinimui, bendradarbiavimui ir vykdymo užtikrinimui, imantis skaidriais ir objektyviais kriterijais pagrįstų tikslinių vykdymo užtikrinimo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad būtų reaguojama į ekonomiškai reikšmingiausius nepagrįstų ar neproporcingų kliūčių atvejus; mano, kad nacionalinių priemonių ar įgyvendinimo atveju ankstyvas įsikišimas būtų veiksmingesnis ir duotų geresnių rezultatų nei pažeidimų nagrinėjimo procedūros; tačiau pabrėžia, kad, jei ankstyvos intervencijos procedūra rezultatų neduoda, Komisija privalo pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, taip pat ir pažeidimo nagrinėjimo procedūromis, kad užtikrintų visišką bendrosios rinkos teisės aktų vykdymą; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją sustiprinti savo veiklą vykdymo užtikrinimo srityje; pažymi, kad daugelis priemonių jau priimtos, bet dar nėra tinkamai užtikrinamas jų vykdymas, todėl neužtikrinamos vienodos veiklos sąlygos bendrojoje rinkoje; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis Komisijos pateiktais duomenimis, 2015 m. viduryje bendrosios rinkos srityje buvo neužbaigta maždaug 1 090 pažeidimo nagrinėjimo procedūrų; ragina Komisiją, siekiant pagerinti bendrosios rinkos teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę, taikymą ir vykdymo užtikrinimą, užtikrinti, kad visais lygmenimis (ES, valstybių narių tarpusavio, nacionalinių, vietos ir regioninių valdžios institucijų lygmenimis) būtų teikiama pirmenybė administraciniam suderinimui, bendradarbiavimui ir vykdymo užtikrinimui, imantis skaidriais ir objektyviais kriterijais pagrįstų tikslinių vykdymo užtikrinimo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad būtų reaguojama į ekonomiškai reikšmingiausius nepagrįstų ar neproporcingų kliūčių atvejus; mano, kad nacionalinių priemonių ar įgyvendinimo atveju ankstyvas įsikišimas būtų veiksmingesnis ir duotų geresnių rezultatų nei pažeidimų nagrinėjimo procedūros; tačiau pabrėžia, kad, jei ankstyvos intervencijos procedūra rezultatų neduoda, Komisija privalo pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, taip pat ir pažeidimo nagrinėjimo procedūromis, kad užtikrintų visišką bendrosios rinkos teisės aktų vykdymą;

| 66. | palankiai vertina strategijos siekį sukurti reikalavimų laikymosi kultūrą ir tolesnį visišką nepakantumą bendrosios rinkos reguliavimo pažeidimams; ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti, ar Komisijos įgaliojimai pagal pažeidimo nagrinėjimo procedūras neturėtų būti suderinti su jos įgaliojimais pagal konkurencijos politiką; |
| --- | --- |

66.

palankiai vertina strategijos siekį sukurti reikalavimų laikymosi kultūrą ir tolesnį visišką nepakantumą bendrosios rinkos reguliavimo pažeidimams; ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti, ar Komisijos įgaliojimai pagal pažeidimo nagrinėjimo procedūras neturėtų būti suderinti su jos įgaliojimais pagal konkurencijos politiką;

| 67. | ragina Komisiją toliau remti valstybes nares formuojant tvirtą reikalavimų laikymosi ir vykdymo užtikrinimo kultūrą, be kita ko, remiant ir plečiant Vidaus rinkos informacinę sistemą (angl. IMI), parengiant naujų svarbių teisės aktų įgyvendinimo planus ir reikalavimų laikymosi klausimu organizuojant dialogus su valstybėmis narėmis, taip pat rengiant mokymus nacionaliniams valstybės tarnautojams, atsakingiems už vykdymo užtikrinimą, bei skatinant veiksmingesnį nacionalinių reguliavimo institucijų veiksmų derinimą; ragina valstybes nares visapusiškai įsipareigoti įgyvendinti ES teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą bei taikyti abipusio pripažinimo principą; pabrėžia, kad dėl bendrosios rinkos susiskaidymo, varžančio ekonominę veiklą ir vartotojų pasirinkimą, tinkamas vykdymo užtikrinimas ir geresnis reglamentavimas yra itin svarbūs ir turėtų apimti visus verslo sektorius ir būti taikomi galiojantiems ir būsimiems teisės aktams; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją toliau remti valstybes nares formuojant tvirtą reikalavimų laikymosi ir vykdymo užtikrinimo kultūrą, be kita ko, remiant ir plečiant Vidaus rinkos informacinę sistemą (angl. IMI), parengiant naujų svarbių teisės aktų įgyvendinimo planus ir reikalavimų laikymosi klausimu organizuojant dialogus su valstybėmis narėmis, taip pat rengiant mokymus nacionaliniams valstybės tarnautojams, atsakingiems už vykdymo užtikrinimą, bei skatinant veiksmingesnį nacionalinių reguliavimo institucijų veiksmų derinimą; ragina valstybes nares visapusiškai įsipareigoti įgyvendinti ES teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą bei taikyti abipusio pripažinimo principą; pabrėžia, kad dėl bendrosios rinkos susiskaidymo, varžančio ekonominę veiklą ir vartotojų pasirinkimą, tinkamas vykdymo užtikrinimas ir geresnis reglamentavimas yra itin svarbūs ir turėtų apimti visus verslo sektorius ir būti taikomi galiojantiems ir būsimiems teisės aktams;

| 68. | ragina Komisiją ir valstybes nares išanalizuoti nereikalingus apribojimus bendrojoje rinkoje, kurie nėra pagrįsti svarbesnėmis priežastimis, susijusiomis su viešuoju interesu, kai reikia, pateikiant idėjas, kaip panaikinti šias kliūtis, ir 2017 m. pateikti apie tai ataskaitą; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją ir valstybes nares išanalizuoti nereikalingus apribojimus bendrojoje rinkoje, kurie nėra pagrįsti svarbesnėmis priežastimis, susijusiomis su viešuoju interesu, kai reikia, pateikiant idėjas, kaip panaikinti šias kliūtis, ir 2017 m. pateikti apie tai ataskaitą;

| 69. | prašo valstybes nares darniai ir nuosekliai perkelti vidaus rinkos taisykles į nacionalinę teisę ir visapusiškai ir teisingai įgyvendinti vidaus rinkos taisykles ir teisės aktus; pabrėžia, kad papildomų bandymų ir registracijos reikalavimai, sertifikatų ir standartų nepripažinimas, teritoriniai tiekimo suvaržymai ir panašios priemonės sukelia papildomas sąnaudas vartotojams ir mažmenininkams, taip apribojant bendrosios rinkos naudingumą ES piliečiams; taip pat ragina Komisiją, siekiant užtikrinti geresnį valdymą, valstybių narių, kurios netinkamai taiko vidaus rinkos taisykles, atžvilgiu vykdyti tinkamą politiką, prireikus taikant pažeidimo nagrinėjimo procedūras ir jas pagreitinant taikant skubos procedūras; |
| --- | --- |

69.

prašo valstybes nares darniai ir nuosekliai perkelti vidaus rinkos taisykles į nacionalinę teisę ir visapusiškai ir teisingai įgyvendinti vidaus rinkos taisykles ir teisės aktus; pabrėžia, kad papildomų bandymų ir registracijos reikalavimai, sertifikatų ir standartų nepripažinimas, teritoriniai tiekimo suvaržymai ir panašios priemonės sukelia papildomas sąnaudas vartotojams ir mažmenininkams, taip apribojant bendrosios rinkos naudingumą ES piliečiams; taip pat ragina Komisiją, siekiant užtikrinti geresnį valdymą, valstybių narių, kurios netinkamai taiko vidaus rinkos taisykles, atžvilgiu vykdyti tinkamą politiką, prireikus taikant pažeidimo nagrinėjimo procedūras ir jas pagreitinant taikant skubos procedūras;

| 70. | pažymi, kad skubiai reikalingas vienodas ES taisyklių taikymas ir tinkamas jų įgyvendinimo užtikrinimas bei nuolatinė stebėsena ir vertinimas remiantis kokybiniais ir kiekybiniais rodikliais, lyginamoji analizė ir dalijimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, kad būtų užtikrintas vienodesnis galiojančių bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimas; todėl primena, kad visose valstybėse narėse reikia kruopščiai iki galo perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti ES taisykles, susijusias su bendrosios rinkos veikimu; |
| --- | --- |

70.

pažymi, kad skubiai reikalingas vienodas ES taisyklių taikymas ir tinkamas jų įgyvendinimo užtikrinimas bei nuolatinė stebėsena ir vertinimas remiantis kokybiniais ir kiekybiniais rodikliais, lyginamoji analizė ir dalijimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, kad būtų užtikrintas vienodesnis galiojančių bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimas; todėl primena, kad visose valstybėse narėse reikia kruopščiai iki galo perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti ES taisykles, susijusias su bendrosios rinkos veikimu;

| 71. | ragina Komisiją stiprinti savo pastangas siekiant kuo anksčiau nustatyti ES teisės pažeidimus valstybėse narėse ir laikytis griežtos pozicijos dėl bet kokių nacionaliniuose parlamentuose priimamų ar svarstomų teisėkūros priemonių, kurios galėtų padidinti bendrosios rinkos susiskaidymą; |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją stiprinti savo pastangas siekiant kuo anksčiau nustatyti ES teisės pažeidimus valstybėse narėse ir laikytis griežtos pozicijos dėl bet kokių nacionaliniuose parlamentuose priimamų ar svarstomų teisėkūros priemonių, kurios galėtų padidinti bendrosios rinkos susiskaidymą;

| 72. | pažymi, kad norint sėkmingos bendrosios rinkos būtinas valstybių narių įsipareigojimas ir noras tinkamai įgyvendinti ir taikyti ES teisės aktus; ragina valstybes nares pašalinti nepagrįstas ir neproporcingas kliūtis bendrajai rinkai ir susilaikyti nuo diskriminacinių ar protekcionistinių priemonių, skatinančių užimtumo, ekonomikos ir konkurencingumo augimą; |
| --- | --- |

72.

pažymi, kad norint sėkmingos bendrosios rinkos būtinas valstybių narių įsipareigojimas ir noras tinkamai įgyvendinti ir taikyti ES teisės aktus; ragina valstybes nares pašalinti nepagrįstas ir neproporcingas kliūtis bendrajai rinkai ir susilaikyti nuo diskriminacinių ar protekcionistinių priemonių, skatinančių užimtumo, ekonomikos ir konkurencingumo augimą;

| 73. | pažymi, kad nuo valstybių narių iš esmės priklauso geras bendrosios rinkos valdymas ir tinkamas veikimas, todėl jos turi drauge aktyviai prisiimti už ją atsakomybę ir ją valdyti, kurdamos naujas politinius stimulus pasinaudojant konsoliduotomis bendrosios rinkos būklės ataskaitomis, nuolatinėmis ir teminėmis diskusijomis Konkurencingumo tarybos posėdžiuose, specialiais metiniais Europos Vadovų Tarybos posėdžiais ir bendrosios rinkos, kaip valdymo ramsčio, įtraukimu į Europos semestrą; |
| --- | --- |

73.

pažymi, kad nuo valstybių narių iš esmės priklauso geras bendrosios rinkos valdymas ir tinkamas veikimas, todėl jos turi drauge aktyviai prisiimti už ją atsakomybę ir ją valdyti, kurdamos naujas politinius stimulus pasinaudojant konsoliduotomis bendrosios rinkos būklės ataskaitomis, nuolatinėmis ir teminėmis diskusijomis Konkurencingumo tarybos posėdžiuose, specialiais metiniais Europos Vadovų Tarybos posėdžiais ir bendrosios rinkos, kaip valdymo ramsčio, įtraukimu į Europos semestrą;

| 74. | pakartoja, kad ES galėtų sukurti savo moksliškai pagrįstų, nepriklausomų rodiklių rinkinį apie bendrosios rinkos integracijos lygį, kuris būtų paskelbtas kaip metinės augimo apžvalgos dalis, ir ragina tam tikrų ES institucijų pirmininkus priimti strateginį dokumentą („penkių pirmininkų pranešimą“), kuriame būtų nubrėžtas kelias į tikrą bendrąją rinką; |
| --- | --- |

74.

pakartoja, kad ES galėtų sukurti savo moksliškai pagrįstų, nepriklausomų rodiklių rinkinį apie bendrosios rinkos integracijos lygį, kuris būtų paskelbtas kaip metinės augimo apžvalgos dalis, ir ragina tam tikrų ES institucijų pirmininkus priimti strateginį dokumentą („penkių pirmininkų pranešimą“), kuriame būtų nubrėžtas kelias į tikrą bendrąją rinką;

| 75. | pabrėžia, kad Europos Parlamento Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas privalo stiprinti savo ryšius su nacionaliniais parlamentais, kad suderintų ir išspręstų klausimus, susijusius su bendrosios rinkos taisyklių perkėlimu į nacionalinę teisę ir įgyvendinimu; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad Europos Parlamento Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas privalo stiprinti savo ryšius su nacionaliniais parlamentais, kad suderintų ir išspręstų klausimus, susijusius su bendrosios rinkos taisyklių perkėlimu į nacionalinę teisę ir įgyvendinimu;

| 76. | pabrėžia, kad būtina stiprinti SOLVIT tinklą, visų pirma išplečiant SOLVIT, CHAP, „EU Pilot“ ir Europos įmonių tinklo sąveiką, kad būtų racionalizuota platesnė ES skundų tvarkymo sistema, taip pat padidinti piliečių ir MVĮ informuotumą apie šį tinklą ir jo vaidmenį praktiškai sprendžiant bendrosios rinkos nuostatų aiškinimo problemas; mano, kad Komisijai vertinant, kaip nustatyti vykdymo užtikrinimo veiklos prioritetus, reikėtų atsižvelgti į duomenis apie SOLVIT tinkle keliamus klausimus; ragina Komisiją sustiprinti savo pastangas padedant valstybėms narėms spręsti problematiškiausius atvejus; ragina valstybes nares deramai aprūpinti ir tinkamai paskirstyti savo nacionalinius SOLVIT centrus, kad jie galėtų atlikti savo vaidmenį; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad būtina stiprinti SOLVIT tinklą, visų pirma išplečiant SOLVIT, CHAP, „EU Pilot“ ir Europos įmonių tinklo sąveiką, kad būtų racionalizuota platesnė ES skundų tvarkymo sistema, taip pat padidinti piliečių ir MVĮ informuotumą apie šį tinklą ir jo vaidmenį praktiškai sprendžiant bendrosios rinkos nuostatų aiškinimo problemas; mano, kad Komisijai vertinant, kaip nustatyti vykdymo užtikrinimo veiklos prioritetus, reikėtų atsižvelgti į duomenis apie SOLVIT tinkle keliamus klausimus; ragina Komisiją sustiprinti savo pastangas padedant valstybėms narėms spręsti problematiškiausius atvejus; ragina valstybes nares deramai aprūpinti ir tinkamai paskirstyti savo nacionalinius SOLVIT centrus, kad jie galėtų atlikti savo vaidmenį;

| 77. | pabrėžia, kad tarpvalstybinei prekybai bendrojoje rinkoje yra būtinas nacionalinių taisyklių skaidrumas ir kad jis padeda aptikti netarifines kliūtis; ragina valstybes nares pasirūpinti, kad, siekiant išplėsti prekybą (kas būtų naudinga visiems), jų taisykles būtų galima lengviau rasti internete ir daugiau nei viena kalba; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad tarpvalstybinei prekybai bendrojoje rinkoje yra būtinas nacionalinių taisyklių skaidrumas ir kad jis padeda aptikti netarifines kliūtis; ragina valstybes nares pasirūpinti, kad, siekiant išplėsti prekybą (kas būtų naudinga visiems), jų taisykles būtų galima lengviau rasti internete ir daugiau nei viena kalba;

| 78. | atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu skatinti judumą vykdant mokymo ir pameistrystės veiklą, ugdant gebėjimus ir didinant įsidarbinimo galimybes pasitelkiant tokias programas kaip „Erasmus+“ ir EURES, kuriomis milijonams ES darbuotojų suteikiama galimybių įgyti naudingos patirties; |
| --- | --- |

78.

atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu skatinti judumą vykdant mokymo ir pameistrystės veiklą, ugdant gebėjimus ir didinant įsidarbinimo galimybes pasitelkiant tokias programas kaip „Erasmus+“ ir EURES, kuriomis milijonams ES darbuotojų suteikiama galimybių įgyti naudingos patirties;

| 79. | apgailestauja, kad daugelyje valstybių narių abipusio pripažinimo principas nėra tinkamai taikomas; tikisi, kad, stiprinant bendrąją prekių rinką, šiuo klausimu Komisija pateiks pasiūlymą, nes tai pagerintų abipusį pripažinimą, imantis veiksmų, kuriais didinamas informuotumas apie abipusio pripažinimo principą, taip pat užtikrinant geresnį jo taikymą ir taikymo užtikrinimą persvarstant Abipusio pripažinimo reglamentą, be kita ko, siekiant pagerinti ginčų, kylančių dėl abipusio pripažinimo principo netinkamo įgyvendinimo ar taikymo, sprendimo priemones; pabrėžia, kad jei abipusio pripažinimo principą kompetentingos institucijos tinkamai taikytų visoje ES, įmonės galėtų visą dėmesį skirti tik verslui ir ES ekonomikos augimo stiprinimui, o ne pastangoms įveikti įvairias kliūtis, kurios kyla dėl to, kad valstybės narės nesilaiko abipusio pripažinimo principo; |
| --- | --- |

79.

apgailestauja, kad daugelyje valstybių narių abipusio pripažinimo principas nėra tinkamai taikomas; tikisi, kad, stiprinant bendrąją prekių rinką, šiuo klausimu Komisija pateiks pasiūlymą, nes tai pagerintų abipusį pripažinimą, imantis veiksmų, kuriais didinamas informuotumas apie abipusio pripažinimo principą, taip pat užtikrinant geresnį jo taikymą ir taikymo užtikrinimą persvarstant Abipusio pripažinimo reglamentą, be kita ko, siekiant pagerinti ginčų, kylančių dėl abipusio pripažinimo principo netinkamo įgyvendinimo ar taikymo, sprendimo priemones; pabrėžia, kad jei abipusio pripažinimo principą kompetentingos institucijos tinkamai taikytų visoje ES, įmonės galėtų visą dėmesį skirti tik verslui ir ES ekonomikos augimo stiprinimui, o ne pastangoms įveikti įvairias kliūtis, kurios kyla dėl to, kad valstybės narės nesilaiko abipusio pripažinimo principo;

| 80. | mano, kad Komisija turėtų aktyviau veikti nustatant dideles tarpvalstybinės prekybos, skaitmeninimo ir galimo tarpusavio pripažinimo principo taikymo galimybes teikiančius sektorius; |
| --- | --- |

80.

mano, kad Komisija turėtų aktyviau veikti nustatant dideles tarpvalstybinės prekybos, skaitmeninimo ir galimo tarpusavio pripažinimo principo taikymo galimybes teikiančius sektorius;

| 81. | ragina Komisiją paaiškinti, kaip veiktų siūlomos rinkos informavimo priemonės ir koks teisinis tokių priemonių pagrindas; |
| --- | --- |

81.

ragina Komisiją paaiškinti, kaip veiktų siūlomos rinkos informavimo priemonės ir koks teisinis tokių priemonių pagrindas;

| 82. | pakartoja savo raginimą skubiai Taryboje priimti Produktų saugos ir rinkos priežiūros dokumentų rinkinį ir atsižvelgiant į tai prašo Komisiją aktyviai imtis savo vaidmens padedant rasti sprendimą; pabrėžia tinkamos informacijos, pateikiamos ant mažmeninei prekybai skirtų produktų etikečių, ypač kilmės šalies nuorodos, reikšmę – ji itin svarbi siekiant apsaugoti vartotojus ir stiprinti kovą su klastojimu; |
| --- | --- |

82.

pakartoja savo raginimą skubiai Taryboje priimti Produktų saugos ir rinkos priežiūros dokumentų rinkinį ir atsižvelgiant į tai prašo Komisiją aktyviai imtis savo vaidmens padedant rasti sprendimą; pabrėžia tinkamos informacijos, pateikiamos ant mažmeninei prekybai skirtų produktų etikečių, ypač kilmės šalies nuorodos, reikšmę – ji itin svarbi siekiant apsaugoti vartotojus ir stiprinti kovą su klastojimu;

| 83. | ragina Komisiją ir valstybes nares griežtinti sankcijas už klastojimą ir užtikrinti, kad šioje srityje galiojantys ES teisės aktai būtų visapusiškai įgyvendinami; |
| --- | --- |

83.

ragina Komisiją ir valstybes nares griežtinti sankcijas už klastojimą ir užtikrinti, kad šioje srityje galiojantys ES teisės aktai būtų visapusiškai įgyvendinami;

| 84. | pabrėžia, kad valstybių narių reguliavimo skirtumai, susiję su skirtingais ženklinimo arba kokybės reikalavimais, sukuria nereikalingas kliūtis prekių tiekėjų veiklai ir vartotojų apsaugai; pabrėžia, kad pridėtinę ekologinio ženklo vertę; ragina Komisiją įvertinti, kurie ženklai esminiai ir kurie nėra būtini siekiant užtikrinti vartotojų informuotumą, taip pat apsvarstyti galimybę nustatyti privalomą sistemą, pagal kurią būtų teikiama pagrindinė informacija apie rankų darbo ir pramonės produktus (kaip, pavyzdžiui, svarstyta ES lygmeniu daryti baldų sektoriuje), siekiant vartotojams pateikti pagrindinę informaciją ir užtikrinti vienodą produkto kokybę skirtingose valstybėse narėse; mano, kad tokia iniciatyva būtų naudinga vartotojams, pramonei ir prekybos veiklos vykdytojams, bendrojoje rinkoje užtikrinant skaidrumą, tinkamą Europos produktų pripažinimą ir veiklos vykdytojams taikomų taisyklių suderinimą; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia, kad valstybių narių reguliavimo skirtumai, susiję su skirtingais ženklinimo arba kokybės reikalavimais, sukuria nereikalingas kliūtis prekių tiekėjų veiklai ir vartotojų apsaugai; pabrėžia, kad pridėtinę ekologinio ženklo vertę; ragina Komisiją įvertinti, kurie ženklai esminiai ir kurie nėra būtini siekiant užtikrinti vartotojų informuotumą, taip pat apsvarstyti galimybę nustatyti privalomą sistemą, pagal kurią būtų teikiama pagrindinė informacija apie rankų darbo ir pramonės produktus (kaip, pavyzdžiui, svarstyta ES lygmeniu daryti baldų sektoriuje), siekiant vartotojams pateikti pagrindinę informaciją ir užtikrinti vienodą produkto kokybę skirtingose valstybėse narėse; mano, kad tokia iniciatyva būtų naudinga vartotojams, pramonei ir prekybos veiklos vykdytojams, bendrojoje rinkoje užtikrinant skaidrumą, tinkamą Europos produktų pripažinimą ir veiklos vykdytojams taikomų taisyklių suderinimą;

| 85. | pabrėžia, kad bendrojoje paslaugų rinkoje akivaizdžiai reikia tobulinti tarpvalstybinį paslaugų teikimą, vis dėlto stengiantis neskatinti socialinio dempingo; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą ir veiksmingesnį Paslaugų direktyvos taikymą, kartu vengiant perteklinio reglamentavimo praktikos; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą gerinti pranešimų teikimą pagal Paslaugų direktyvą, nes dabartinė procedūra neefektyvi ir neskaidri; mano, kad pranešimas teisėkūros proceso metu turėtų būti pateikiamas anksčiau, kad suinteresuotieji subjektai ir valstybės narės turėtų laiko pateikti nuomonę ir būtų sumažinti vėlavimai priimant naujus teisės aktus; sutinka išplėsti pranešimo procedūros, numatytos Direktyvoje (ES) 2015/1535, taikymą visiems sektoriams, kuriems ši direktyva netaikoma; nepritaria jokiam siūlymui išplėsti Paslaugų direktyvos taikymo sritį; ragina Komisiją spręsti su susiskaidžiusiu bankų sektoriumi Europoje susijusios naštos klausimus, nes nerezidentams, ypač MVĮ, kyla sunkumų atidaryti banko sąskaitą kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, kad bendrojoje paslaugų rinkoje akivaizdžiai reikia tobulinti tarpvalstybinį paslaugų teikimą, vis dėlto stengiantis neskatinti socialinio dempingo; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą ir veiksmingesnį Paslaugų direktyvos taikymą, kartu vengiant perteklinio reglamentavimo praktikos; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą gerinti pranešimų teikimą pagal Paslaugų direktyvą, nes dabartinė procedūra neefektyvi ir neskaidri; mano, kad pranešimas teisėkūros proceso metu turėtų būti pateikiamas anksčiau, kad suinteresuotieji subjektai ir valstybės narės turėtų laiko pateikti nuomonę ir būtų sumažinti vėlavimai priimant naujus teisės aktus; sutinka išplėsti pranešimo procedūros, numatytos Direktyvoje (ES) 2015/1535, taikymą visiems sektoriams, kuriems ši direktyva netaikoma; nepritaria jokiam siūlymui išplėsti Paslaugų direktyvos taikymo sritį; ragina Komisiją spręsti su susiskaidžiusiu bankų sektoriumi Europoje susijusios naštos klausimus, nes nerezidentams, ypač MVĮ, kyla sunkumų atidaryti banko sąskaitą kitoje valstybėje narėje;

| 86. | ragina Komisiją siekti, kad būtų pradėta taikyti supaprastinta ir suvienodinta tarpvalstybinio paslaugų teikimo procedūros forma, siekiant MVĮ veiksmingiau integruoti į vidaus rinką; |
| --- | --- |

86.

ragina Komisiją siekti, kad būtų pradėta taikyti supaprastinta ir suvienodinta tarpvalstybinio paslaugų teikimo procedūros forma, siekiant MVĮ veiksmingiau integruoti į vidaus rinką;

| 87. | atkreipia dėmesį į tai, kad Paslaugų direktyvos 16 straipsnio 1 dalyje ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje aiškiai nustatyti proporcingo reglamentavimo reikalavimai; primena, jog tai, kad viena valstybė narė priima ne tokias griežtas taisykles kaip kita, nereiškia, kad pastarosios valstybės narės taisyklės neproporcingos ir nesuderinamos su Europos Sąjungos teise; pakartoja, kad teisės normos, dėl kurių tampa sunkiau ar mažiau patrauklu arba kuriomis trukdoma teikti tarpvalstybines paslaugas, su vidaus rinkos reikalavimais suderinamos tik tuomet, kai jos reikalingos dėl privalomųjų viešojo intereso priežasčių, tam iš tikrųjų tinkamos ir jomis laisvė teikti paslaugas apribojama ne daugiau nei būtina jomis siekiamo viešojo intereso apsaugai; |
| --- | --- |

87.

atkreipia dėmesį į tai, kad Paslaugų direktyvos 16 straipsnio 1 dalyje ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje aiškiai nustatyti proporcingo reglamentavimo reikalavimai; primena, jog tai, kad viena valstybė narė priima ne tokias griežtas taisykles kaip kita, nereiškia, kad pastarosios valstybės narės taisyklės neproporcingos ir nesuderinamos su Europos Sąjungos teise; pakartoja, kad teisės normos, dėl kurių tampa sunkiau ar mažiau patrauklu arba kuriomis trukdoma teikti tarpvalstybines paslaugas, su vidaus rinkos reikalavimais suderinamos tik tuomet, kai jos reikalingos dėl privalomųjų viešojo intereso priežasčių, tam iš tikrųjų tinkamos ir jomis laisvė teikti paslaugas apribojama ne daugiau nei būtina jomis siekiamo viešojo intereso apsaugai;

| 88. | pabrėžia būtinybę užtikrinti nuoseklų reglamentavimo reikalavimų ir apribojimų, taikomų paslaugoms, proporcingumo vertinimą; pritaria Komisijos pasiūlymui sukurti paslaugų pasą, kuris pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose, pvz., verslo paslaugų sektoriuje, palengvintų įmonių plėtrą ir judumą visoje bendrojoje rinkoje; mano, kad šia iniciatyva turėtų būti siekiama supaprastinti administracines procedūras tarpvalstybiniu mastu norintiems veikti paslaugų teikėjams bei valdžios institucijoms ir panaikinti reguliavimo srities kliūtis, kurios atgraso tokias įmones nuo ėjimo į kitų valstybių narių rinkas; mano, kad galimas paslaugų pasas turėtų būti viena iš tokių vidaus rinkos teisės aktams paremti skirtų horizontaliųjų priemonių kaip Vidaus rinkos informacinė sistema (angl. IMI) arba vieno langelio principu veikiantys kontaktiniai centrai, kurie numatyti Paslaugų direktyvoje kaip viena administracinė sąsaja, skirta visoms reikalingoms su tarpvalstybine paslaugų teikimo veikla susijusioms administracinėms procedūroms atlikti; pabrėžia, kad sukūrus paslaugų pasą negali atsitikti taip, kad būtų susilpninta ar visai nustotų galioti susiformavusi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika dėl privalomųjų viešojo intereso priežasčių, kuriomis galima pateisinti tarpvalstybinių paslaugų judėjimą apribojančias taisykles; tačiau pabrėžia, kad paslaugų pasas galėtų būti nereikalingas, jei būtų tinkamai įgyvendinama Paslaugų direktyva ir užtikrinamas jos vykdymas; pabrėžia, jog tai nereiškia, kad gali būti pradėtas taikyti kilmės šalies principas; |
| --- | --- |

88.

pabrėžia būtinybę užtikrinti nuoseklų reglamentavimo reikalavimų ir apribojimų, taikomų paslaugoms, proporcingumo vertinimą; pritaria Komisijos pasiūlymui sukurti paslaugų pasą, kuris pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose, pvz., verslo paslaugų sektoriuje, palengvintų įmonių plėtrą ir judumą visoje bendrojoje rinkoje; mano, kad šia iniciatyva turėtų būti siekiama supaprastinti administracines procedūras tarpvalstybiniu mastu norintiems veikti paslaugų teikėjams bei valdžios institucijoms ir panaikinti reguliavimo srities kliūtis, kurios atgraso tokias įmones nuo ėjimo į kitų valstybių narių rinkas; mano, kad galimas paslaugų pasas turėtų būti viena iš tokių vidaus rinkos teisės aktams paremti skirtų horizontaliųjų priemonių kaip Vidaus rinkos informacinė sistema (angl. IMI) arba vieno langelio principu veikiantys kontaktiniai centrai, kurie numatyti Paslaugų direktyvoje kaip viena administracinė sąsaja, skirta visoms reikalingoms su tarpvalstybine paslaugų teikimo veikla susijusioms administracinėms procedūroms atlikti; pabrėžia, kad sukūrus paslaugų pasą negali atsitikti taip, kad būtų susilpninta ar visai nustotų galioti susiformavusi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika dėl privalomųjų viešojo intereso priežasčių, kuriomis galima pateisinti tarpvalstybinių paslaugų judėjimą apribojančias taisykles; tačiau pabrėžia, kad paslaugų pasas galėtų būti nereikalingas, jei būtų tinkamai įgyvendinama Paslaugų direktyva ir užtikrinamas jos vykdymas; pabrėžia, jog tai nereiškia, kad gali būti pradėtas taikyti kilmės šalies principas;

| 89. | palankiai vertina didelį dėmesį paslaugų vaidmeniui bendrojoje rinkoje ir užtikrinimą, kad specialistai ir paslaugas teikiančios įmonės, visų pirma mažmenininkai, nebūtų uždaryti savo šalies rinkoje; pabrėžia, kad siekiant išvengti nereikalingo biurokratizmo tarp valstybių narių, kuris sulaiko mūsų piliečius nuo darbo ir prekybos kitoje valstybėje narėje, svarbiausia bus toliau plėsti profesijų ir paslaugų pasų sistemas; |
| --- | --- |

89.

palankiai vertina didelį dėmesį paslaugų vaidmeniui bendrojoje rinkoje ir užtikrinimą, kad specialistai ir paslaugas teikiančios įmonės, visų pirma mažmenininkai, nebūtų uždaryti savo šalies rinkoje; pabrėžia, kad siekiant išvengti nereikalingo biurokratizmo tarp valstybių narių, kuris sulaiko mūsų piliečius nuo darbo ir prekybos kitoje valstybėje narėje, svarbiausia bus toliau plėsti profesijų ir paslaugų pasų sistemas;

| 90. | pakartoja, kad svarbu pašalinti kliūtis (be kita ko, kalbines, administracines ir informacijos stokos), ribojančias įmonių galimybes vykdyti tarpvalstybinę prekybą internetu ir griaunančias vartotojų pasitikėjimą bendrąja rinka; pabrėžia, kad svarbu pašalinti veiklos apribojimus mažmeninei veiklai, pvz., parduotuvių darbo laiko ribojimą, specifinius mažmeninei prekybai taikomus mokesčius ir pasirenkamuosius mokesčius bei neproporcingą informacijos reikalavimą iš įmonių; |
| --- | --- |

90.

pakartoja, kad svarbu pašalinti kliūtis (be kita ko, kalbines, administracines ir informacijos stokos), ribojančias įmonių galimybes vykdyti tarpvalstybinę prekybą internetu ir griaunančias vartotojų pasitikėjimą bendrąja rinka; pabrėžia, kad svarbu pašalinti veiklos apribojimus mažmeninei veiklai, pvz., parduotuvių darbo laiko ribojimą, specifinius mažmeninei prekybai taikomus mokesčius ir pasirenkamuosius mokesčius bei neproporcingą informacijos reikalavimą iš įmonių;

| 91. | pripažįsta vietos valdžios institucijų kompetenciją miestų planavimo srityje; tačiau pabrėžia, kad miestų planavimas neturėtų būti naudojamas kaip dingstis apeiti laisvo įsisteigimo teisę; šiuo klausimu primena, kad svarbu tinkamai užtikrinti Paslaugų direktyvos vykdymą; primygtinai ragina valstybes nares panaikinti laisvo judėjimo kliūtis ir atverti savo rinkas, kad būtų skatinamas konkurencingumas ir parduotuvių įvairovė, kuri yra būtina, kad prekybos zonos, pirmiausia miestų ir miestelių centruose, išliktų patrauklios; |
| --- | --- |

91.

pripažįsta vietos valdžios institucijų kompetenciją miestų planavimo srityje; tačiau pabrėžia, kad miestų planavimas neturėtų būti naudojamas kaip dingstis apeiti laisvo įsisteigimo teisę; šiuo klausimu primena, kad svarbu tinkamai užtikrinti Paslaugų direktyvos vykdymą; primygtinai ragina valstybes nares panaikinti laisvo judėjimo kliūtis ir atverti savo rinkas, kad būtų skatinamas konkurencingumas ir parduotuvių įvairovė, kuri yra būtina, kad prekybos zonos, pirmiausia miestų ir miestelių centruose, išliktų patrauklios;

| 92. | pabrėžia, kad mažmeninės ir didmeninės prekybos sektorius yra didžiausias verslo sektorius Europoje; mano, kad nereikalingų reguliavimo srities administracinių ir praktinių kliūčių mažmeninės prekybos įmonėms mažinimas yra prioritetinės svarbos klausimas; |
| --- | --- |

92.

pabrėžia, kad mažmeninės ir didmeninės prekybos sektorius yra didžiausias verslo sektorius Europoje; mano, kad nereikalingų reguliavimo srities administracinių ir praktinių kliūčių mažmeninės prekybos įmonėms mažinimas yra prioritetinės svarbos klausimas;

| 93. | ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti didžiausią politinę svarbą mažmeninės prekybos sektoriui kaip bendrosios rinkos, įskaitant bendrąją skaitmeninę rinką, ramsčiui ir panaikinti reguliavimo, administracines ir praktines kliūtis, kuriomis trukdoma pradėti veiklą naujoms įmonėms, trukdoma plėstis ir užtikrinti tęstinumą, be to, mažmenininkams sunku naudotis visomis ES vidaus rinkos galimybėmis; mano, kad mažmeninės prekybos rinką reguliuojantys teisės aktai turi būti grindžiami faktais ir rengiami atsižvelgiant į šio sektoriaus poreikius; |
| --- | --- |

93.

ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti didžiausią politinę svarbą mažmeninės prekybos sektoriui kaip bendrosios rinkos, įskaitant bendrąją skaitmeninę rinką, ramsčiui ir panaikinti reguliavimo, administracines ir praktines kliūtis, kuriomis trukdoma pradėti veiklą naujoms įmonėms, trukdoma plėstis ir užtikrinti tęstinumą, be to, mažmenininkams sunku naudotis visomis ES vidaus rinkos galimybėmis; mano, kad mažmeninės prekybos rinką reguliuojantys teisės aktai turi būti grindžiami faktais ir rengiami atsižvelgiant į šio sektoriaus poreikius;

| 94. | ragina Komisiją ir valstybes nares išanalizuoti nereikalingus apribojimus mažmeninės prekybos įmonių steigimui bendrojoje rinkoje, kurie nėra pagrįsti svarbesnėmis priežastimis, susijusiomis su viešuoju interesu, kai reikia, pateikiant pasiūlymų, kaip panaikinti šias kliūtis, ir 2017 m. pavasarį pateikti apie tai ataskaitą; |
| --- | --- |

94.

ragina Komisiją ir valstybes nares išanalizuoti nereikalingus apribojimus mažmeninės prekybos įmonių steigimui bendrojoje rinkoje, kurie nėra pagrįsti svarbesnėmis priežastimis, susijusiomis su viešuoju interesu, kai reikia, pateikiant pasiūlymų, kaip panaikinti šias kliūtis, ir 2017 m. pavasarį pateikti apie tai ataskaitą;

| 95. | mano, kad, kalbant apie profesinių paslaugų sektorių, skirtingi požiūriai į reglamentavimą patys savaime nėra kliūtis stiprinti vidaus rinką; pabrėžia, kad teisės užsiimti tam tikra profesine veikla ir jos vykdymo reglamentavimas gali būti būtinas viešojo intereso ir vartotojų apsaugai ir jį galima pagrįstai vertinti tik atsižvelgus į konkrečias nacionalines aplinkybes; |
| --- | --- |

95.

mano, kad, kalbant apie profesinių paslaugų sektorių, skirtingi požiūriai į reglamentavimą patys savaime nėra kliūtis stiprinti vidaus rinką; pabrėžia, kad teisės užsiimti tam tikra profesine veikla ir jos vykdymo reglamentavimas gali būti būtinas viešojo intereso ir vartotojų apsaugai ir jį galima pagrįstai vertinti tik atsižvelgus į konkrečias nacionalines aplinkybes;

| 96. | pritaria Komisijai, kad daugelio valstybių narių reguliavimo nuostatos dėl teisės užsiimti reglamentuojamų profesijų veikla ir jos vykdymo yra neproporcingos atitinkamiems reikalavimams ir sudaro kliūtis verstis ta profesine veikla; |
| --- | --- |

96.

pritaria Komisijai, kad daugelio valstybių narių reguliavimo nuostatos dėl teisės užsiimti reglamentuojamų profesijų veikla ir jos vykdymo yra neproporcingos atitinkamiems reikalavimams ir sudaro kliūtis verstis ta profesine veikla;

| 97. | mano, kad laikinas tarpvalstybinių paslaugų teikimas, įskaitant ir profesionalų paslaugas, turėtų būti laikomas vienu iš pagrindinių vidaus rinkos elementų, nes kuriamos darbo vietos ir ES piliečiams teikiami aukštos kokybės produktai ir paslaugos; todėl mano, kad valstybėms narėms yra naudingos periodiškai pateikiamos gairės, atsižvelgiant į skirtingas visų valstybių narių ekonomines, geografines ir socialines sąlygas; |
| --- | --- |

97.

mano, kad laikinas tarpvalstybinių paslaugų teikimas, įskaitant ir profesionalų paslaugas, turėtų būti laikomas vienu iš pagrindinių vidaus rinkos elementų, nes kuriamos darbo vietos ir ES piliečiams teikiami aukštos kokybės produktai ir paslaugos; todėl mano, kad valstybėms narėms yra naudingos periodiškai pateikiamos gairės, atsižvelgiant į skirtingas visų valstybių narių ekonomines, geografines ir socialines sąlygas;

| 98. | palankiai vertina tai, kad neseniai paskelbtoje bendrosios rinkos strategijoje vėl skiriama nemažai dėmesio ES reglamentuojamų profesijų ir laisvųjų profesijų atstovams, kurie yra svarbus ekonomikos augimo ir užimtumo bendrojoje rinkoje veiksnys; ragina Komisiją pasiūlyti konkrečių priemonių Europos Komisijos Darbo grupės laisvųjų profesijų verslo stiprinimo veiksmų krypčių klausimais rekomendacijoms įgyvendinti; |
| --- | --- |

98.

palankiai vertina tai, kad neseniai paskelbtoje bendrosios rinkos strategijoje vėl skiriama nemažai dėmesio ES reglamentuojamų profesijų ir laisvųjų profesijų atstovams, kurie yra svarbus ekonomikos augimo ir užimtumo bendrojoje rinkoje veiksnys; ragina Komisiją pasiūlyti konkrečių priemonių Europos Komisijos Darbo grupės laisvųjų profesijų verslo stiprinimo veiksmų krypčių klausimais rekomendacijoms įgyvendinti;

| 99. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama panaikinti reglamentavimo kliūtis, kuriomis ribojama teisė užsiimti tam tikrų profesijų veikla, nes tai svarbus žingsnis siekiant atverti bendrąją rinką ir skatinti darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

99.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama panaikinti reglamentavimo kliūtis, kuriomis ribojama teisė užsiimti tam tikrų profesijų veikla, nes tai svarbus žingsnis siekiant atverti bendrąją rinką ir skatinti darbo vietų kūrimą;

| 100. | pritaria Komisijos iniciatyvai peržiūrėti reguliuojamų profesijų klausimą, bet nurodo, kad vykdant tokius veiksmus būtina išlaikyti aukštus darbo ir paslaugų, kvalifikacijos patikimumo ir vartotojų saugos kokybės standartus; |
| --- | --- |

100.

pritaria Komisijos iniciatyvai peržiūrėti reguliuojamų profesijų klausimą, bet nurodo, kad vykdant tokius veiksmus būtina išlaikyti aukštus darbo ir paslaugų, kvalifikacijos patikimumo ir vartotojų saugos kokybės standartus;

| 101. | mano, kad jei visoje ES nebus teikiamos konkurencingos profesinės ir verslo paslaugos, įmonėms gali būti sunku išlikti konkurencingoms, išlaikyti ir kurti naujas darbo vietas; |
| --- | --- |

101.

mano, kad jei visoje ES nebus teikiamos konkurencingos profesinės ir verslo paslaugos, įmonėms gali būti sunku išlikti konkurencingoms, išlaikyti ir kurti naujas darbo vietas;

| 102. | pažymi tai, kad neefektyvios pristatymo paslaugos, visų pirma susijusios su pristatymu galutiniam vartotojui, yra svarbi kliūtis tarpvalstybinei prekybai Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad prieinamos, įperkamos, efektyvios ir kokybiškos pristatymo paslaugos yra esminė bendrosios rinkos klestėjimo sąlyga; ragina Komisiją pateikti išsamų veiksmų planą dėl siuntų pristatymo ir nustatyti tikslus, kuriuos šioje rinkoje reikia pasiekti iki 2020 m. pabaigos; ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti kliūčių, kurias patiria tarpvalstybinio pristatymo veiklos vykdytojai, šalinimui; |
| --- | --- |

102.

pažymi tai, kad neefektyvios pristatymo paslaugos, visų pirma susijusios su pristatymu galutiniam vartotojui, yra svarbi kliūtis tarpvalstybinei prekybai Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad prieinamos, įperkamos, efektyvios ir kokybiškos pristatymo paslaugos yra esminė bendrosios rinkos klestėjimo sąlyga; ragina Komisiją pateikti išsamų veiksmų planą dėl siuntų pristatymo ir nustatyti tikslus, kuriuos šioje rinkoje reikia pasiekti iki 2020 m. pabaigos; ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti kliūčių, kurias patiria tarpvalstybinio pristatymo veiklos vykdytojai, šalinimui;

| 103. | ragina Komisiją dirbti kartu su valstybėmis narėmis siekiant supaprastinti ir pagreitinti profesinių kvalifikacijų pripažinimo procedūras, be kita ko, palengvinant ir skatinant taikyti bendras rengimo struktūras, kartu visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; ragina Komisiją ir valstybes nares intensyvinti rengimą ir mokymą informacinių ir ryšių technologijų ir mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse siekiant suteikti esamiems ir būsimiems darbuotojams aktualių skaitmeninių įgūdžių; |
| --- | --- |

103.

ragina Komisiją dirbti kartu su valstybėmis narėmis siekiant supaprastinti ir pagreitinti profesinių kvalifikacijų pripažinimo procedūras, be kita ko, palengvinant ir skatinant taikyti bendras rengimo struktūras, kartu visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; ragina Komisiją ir valstybes nares intensyvinti rengimą ir mokymą informacinių ir ryšių technologijų ir mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse siekiant suteikti esamiems ir būsimiems darbuotojams aktualių skaitmeninių įgūdžių;

| 104. | palankiai vertina tai, kad strategijoje minimas aukštas nedarbo lygis visoje ES, bet apgailestauja, kad joje nepateikta konkrečių veiksmų ir priemonių, kurie galėtų padėti žmonėms rasti darbą, pvz., gerinant švietimo ir mokymo standartus, įvykdant mokymosi visą gyvenimą tikslus ir panaikinant darbuotojų ir specialistų gebėjimų ir kvalifikacijos neatitikimą paklausai; mano, kad savaime suprantama, jog dėl skirtingų pramonės šakų skaitmeninimo bendroji rinka sparčiai keičiasi, ir kad naujiems darbams reikės kitokių gebėjimų ir kvalifikacijos; |
| --- | --- |

104.

palankiai vertina tai, kad strategijoje minimas aukštas nedarbo lygis visoje ES, bet apgailestauja, kad joje nepateikta konkrečių veiksmų ir priemonių, kurie galėtų padėti žmonėms rasti darbą, pvz., gerinant švietimo ir mokymo standartus, įvykdant mokymosi visą gyvenimą tikslus ir panaikinant darbuotojų ir specialistų gebėjimų ir kvalifikacijos neatitikimą paklausai; mano, kad savaime suprantama, jog dėl skirtingų pramonės šakų skaitmeninimo bendroji rinka sparčiai keičiasi, ir kad naujiems darbams reikės kitokių gebėjimų ir kvalifikacijos;

| 105. | nepritaria tam, kad Komisija bendrosios rinkos strategijoje nenustatė jokių konkrečių priemonių, kurios būtų skirtos neįgalių asmenų ir vartotojų, pagyvenusių asmenų ir kaimo bei atokiose vietovėse gyvenančių asmenų poreikiams; |
| --- | --- |

105.

nepritaria tam, kad Komisija bendrosios rinkos strategijoje nenustatė jokių konkrečių priemonių, kurios būtų skirtos neįgalių asmenų ir vartotojų, pagyvenusių asmenų ir kaimo bei atokiose vietovėse gyvenančių asmenų poreikiams;

| 106. | mano, kad Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio propaguojamas vienodo užmokesčio mokėjimo už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje principas yra svarbi kovos su rinkos iškraipymais priemonė; |
| --- | --- |

106.

mano, kad Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio propaguojamas vienodo užmokesčio mokėjimo už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje principas yra svarbi kovos su rinkos iškraipymais priemonė;

Sąžiningesnė bendroji rinka

| 107. | pabrėžia, kad tikra bendroji rinka dėl geresnės kokybės, didesnės įvairovės, pagrįstų kainų bei prekių ir paslaugų saugos turėtų būti naudinga ir saugi piliečiams, vartotojams ir įmonėms; pabrėžia, kad bendrojoje rinkoje tiek interneto, tiek ne interneto aplinkoje nepriimtina nepateisinama paslaugų gavėjų (vartotojų ir verslininkų) diskriminacija dėl pilietybės arba gyvenamosios vietos, kuri nepagrįsta jokiu objektyviu arba patikrinamu kriterijumi; tačiau mano, kad įmonių įpareigojimas vykdyti prekybą visoje ES yra neįgyvendinamas; |
| --- | --- |

107.

pabrėžia, kad tikra bendroji rinka dėl geresnės kokybės, didesnės įvairovės, pagrįstų kainų bei prekių ir paslaugų saugos turėtų būti naudinga ir saugi piliečiams, vartotojams ir įmonėms; pabrėžia, kad bendrojoje rinkoje tiek interneto, tiek ne interneto aplinkoje nepriimtina nepateisinama paslaugų gavėjų (vartotojų ir verslininkų) diskriminacija dėl pilietybės arba gyvenamosios vietos, kuri nepagrįsta jokiu objektyviu arba patikrinamu kriterijumi; tačiau mano, kad įmonių įpareigojimas vykdyti prekybą visoje ES yra neįgyvendinamas;

| 108. | ragina Komisiją nieko nepaisant pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitų formų nepagrįsto diskriminavimo, vykdomo rinkos dalyvių; ragina Komisiją nustatyti veiksmingus kriterijus nepagrįsto pobūdžio geografiniam blokavimui įvertinti; pabrėžia, kad tokiame pasiūlyme turi būti laikomasi pagrindinio laisvos prekybos principo; taip pat pabrėžia, kad Komisijos pasiūlyme turėtų būti atsižvelgta į proporcingumo principą, visų pirma taikant jį mažosioms ir labai mažoms įmonėms; pažymi, kad rinkos dalyviams dažnai tenka rinktis rinkas, kad galėtų veikti pagal nustatytas rinkos sąlygas; |
| --- | --- |

108.

ragina Komisiją nieko nepaisant pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitų formų nepagrįsto diskriminavimo, vykdomo rinkos dalyvių; ragina Komisiją nustatyti veiksmingus kriterijus nepagrįsto pobūdžio geografiniam blokavimui įvertinti; pabrėžia, kad tokiame pasiūlyme turi būti laikomasi pagrindinio laisvos prekybos principo; taip pat pabrėžia, kad Komisijos pasiūlyme turėtų būti atsižvelgta į proporcingumo principą, visų pirma taikant jį mažosioms ir labai mažoms įmonėms; pažymi, kad rinkos dalyviams dažnai tenka rinktis rinkas, kad galėtų veikti pagal nustatytas rinkos sąlygas;

| 109. | sutinka, kad perkant prekes ir paslaugas bendrojoje rinkoje vartotojams būtina skaidriai pateikta informaciją ir šiuolaikiškas ir tvirtas teisių rinkinys vartotojų interesams apginti; mano, kad bet kokia vartotojų teises reglamentuojančių direktyvų peržiūra, sujungimas ar konsolidavimas turėtų užtikrinti išties aukšto lygio vartotojų apsaugą ir įgyvendinamas teises, pripažįstant esamą geriausią nacionalinių teisės aktų praktiką; |
| --- | --- |

109.

sutinka, kad perkant prekes ir paslaugas bendrojoje rinkoje vartotojams būtina skaidriai pateikta informaciją ir šiuolaikiškas ir tvirtas teisių rinkinys vartotojų interesams apginti; mano, kad bet kokia vartotojų teises reglamentuojančių direktyvų peržiūra, sujungimas ar konsolidavimas turėtų užtikrinti išties aukšto lygio vartotojų apsaugą ir įgyvendinamas teises, pripažįstant esamą geriausią nacionalinių teisės aktų praktiką;

| 110. | ragina Komisiją išanalizuoti esamus teisinius neapibrėžtumus, dėl kurių nukenčia vartotojai, ir, jei reikia, išspręsti juos paaiškinant ir papildant vartotojų teisių teisinę sistemą; pakartoja savo įsipareigojimą laikytis lankstaus visų siūlomų su vartotojais susijusių ES teisės aktų derinimo principo ir tai, kad visiškas suderinimas taikomas tik tuomet, kai juo nustatoma labai aukšto lygio vartotojų apsauga ir jis teikia aiškią naudą vartotojams; |
| --- | --- |

110.

ragina Komisiją išanalizuoti esamus teisinius neapibrėžtumus, dėl kurių nukenčia vartotojai, ir, jei reikia, išspręsti juos paaiškinant ir papildant vartotojų teisių teisinę sistemą; pakartoja savo įsipareigojimą laikytis lankstaus visų siūlomų su vartotojais susijusių ES teisės aktų derinimo principo ir tai, kad visiškas suderinimas taikomas tik tuomet, kai juo nustatoma labai aukšto lygio vartotojų apsauga ir jis teikia aiškią naudą vartotojams;

| 111. | pabrėžia, kad socialinės įmonės yra įvairių verslo modelių, o tai labai svarbu siekiant užtikrinti itin konkurencingą ir sąžiningesnę bendrąją rinką; ragina Komisiją integruoti socialinės ekonomikos aspektus į savo bendrosios rinkos politiką ir parengti Europos veiksmų planą socialinėms įmonėms, kad būtų išnaudotos visos jų galimybės tvariai ir įtraukiai augti; |
| --- | --- |

111.

pabrėžia, kad socialinės įmonės yra įvairių verslo modelių, o tai labai svarbu siekiant užtikrinti itin konkurencingą ir sąžiningesnę bendrąją rinką; ragina Komisiją integruoti socialinės ekonomikos aspektus į savo bendrosios rinkos politiką ir parengti Europos veiksmų planą socialinėms įmonėms, kad būtų išnaudotos visos jų galimybės tvariai ir įtraukiai augti;

Išvados

| 112. | ragina Komisiją planuojamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir planuojamas iniciatyvas pateikti teisės aktų leidėjams greitai, atsižvelgiant į pirmiau nurodytus pasiūlymus ir atlikus tinkamas konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais ir poveikio vertinimus, siekiant užtikrinti, kad jie galėtų būti priimti laiku; |
| --- | --- |

112.

ragina Komisiją planuojamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir planuojamas iniciatyvas pateikti teisės aktų leidėjams greitai, atsižvelgiant į pirmiau nurodytus pasiūlymus ir atlikus tinkamas konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais ir poveikio vertinimus, siekiant užtikrinti, kad jie galėtų būti priimti laiku;

o

o o

| 113. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

113.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 304, 2011 11 22, р. 64.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0069.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0580.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0009.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0012.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2016 m. gegužės 26 d., trečiadienis

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/128

---

P8_TA(2016)0231

Prašymas atšaukti Gianlucos Buonanno (Gianluca Buonanno) imunitetą

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Gianlucos Buonanno (Gianluca Buonanno) imunitetą (2016/2003(IMM))

(2018/C 076/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 20 d. Verčelio teismo (it. Tribunale ordinario di Vercelli) prokuroro pavaduotojo atsiųstą prašymą suteikti leidimą kreiptis į telefoninio ryšio paslaugų bendroves dėl Gianlucos Buonanno naudojamo telefono numerio pokalbių išklotinių, kuris paskelbtas per 2015 m. gruodžio 14 d. plenarinį posėdį, dėl baudžiamojo proceso, kuris pradėtas Gianlucos Buonanno vardu Verčelio teisme, dėl grasinimų telefonu, kuriuos, jo teigimu, jis gavęs iš anonimo savo mobiliuoju telefonu 2015 m. balandžio 14 d. (Nr. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 20 d. Verčelio teismo (it. Tribunale ordinario di Vercelli) prokuroro pavaduotojo atsiųstą prašymą suteikti leidimą kreiptis į telefoninio ryšio paslaugų bendroves dėl Gianlucos Buonanno naudojamo telefono numerio pokalbių išklotinių, kuris paskelbtas per 2015 m. gruodžio 14 d. plenarinį posėdį, dėl baudžiamojo proceso, kuris pradėtas Gianlucos Buonanno vardu Verčelio teisme, dėl grasinimų telefonu, kuriuos, jo teigimu, jis gavęs iš anonimo savo mobiliuoju telefonu 2015 m. balandžio 14 d. (Nr. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44),

| — | išklausęs Gianlucos Buonanno paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Gianlucos Buonanno paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Italijos Respublikos Konstitucijos 68 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Italijos Respublikos Konstitucijos 68 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 20 d. Įstatymo Nr. 140, kuriuo išdėstomos nuostatos dėl Konstitucijos 68 straipsnio įsigaliojimo ir dėl baudžiamojo proceso aukštas valstybines pareigas einančių asmenų atžvilgiu, 4 straipsnį (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 20 d. Įstatymo Nr. 140, kuriuo išdėstomos nuostatos dėl Konstitucijos 68 straipsnio įsigaliojimo ir dėl baudžiamojo proceso aukštas valstybines pareigas einančių asmenų atžvilgiu, 4 straipsnį (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0180/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0180/2016),

| A. | kadangi Verčelio teismo prokuroro pavaduotojas atsiuntė prašymą suteikti leidimą kreiptis į telefoninio ryšio paslaugų bendroves, kad jos pateiktų duomenis, susijusius su Europos Parlamento nario Gianlucos Buonanno, išrinkto Italijoje, naudojamo telefono numerio pokalbiais, dėl baudžiamojo proceso, kuris pradėtas šio nario vardu Verčelio teisme, dėl grasinimų telefonu, kuriuos, jo teigimu, jis gavęs iš anonimo savo mobiliuoju telefonu 2015 m. balandžio 14 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi Verčelio teismo prokuroro pavaduotojas atsiuntė prašymą suteikti leidimą kreiptis į telefoninio ryšio paslaugų bendroves, kad jos pateiktų duomenis, susijusius su Europos Parlamento nario Gianlucos Buonanno, išrinkto Italijoje, naudojamo telefono numerio pokalbiais, dėl baudžiamojo proceso, kuris pradėtas šio nario vardu Verčelio teisme, dėl grasinimų telefonu, kuriuos, jo teigimu, jis gavęs iš anonimo savo mobiliuoju telefonu 2015 m. balandžio 14 d.;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės narės teritorijoje turi naudotis imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės narės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės narės teritorijoje turi naudotis imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės narės parlamento nariams;

| C. | kadangi Italijos Respublikos Konstitucijos 68 straipsnyje nustatyta, kad „be Parlamento rūmų, kuriems priklauso, leidimo nei vienas Parlamento narys negali būti apieškomas, negali būti atliekama krata jo namuose, draudžiama jį sulaikyti bei kitaip suvaržyti asmeninę laisvę ar laikyti nelaisvėje, išskyrus atvejus, kai yra vykdomas neatšaukiamas nuosprendis arba jei Parlamento narys yra užkluptas vykdantis nusikaltimą, už kurį yra numatomas privalomasis sulaikymas. Toks leidimas reikalingas ir kai yra bet kokia forma slaptai pasiklausoma Parlamento narių pokalbių ar bendravimo, taip pat kai yra konfiskuojama korespondencija“; |
| --- | --- |

C.

kadangi Italijos Respublikos Konstitucijos 68 straipsnyje nustatyta, kad „be Parlamento rūmų, kuriems priklauso, leidimo nei vienas Parlamento narys negali būti apieškomas, negali būti atliekama krata jo namuose, draudžiama jį sulaikyti bei kitaip suvaržyti asmeninę laisvę ar laikyti nelaisvėje, išskyrus atvejus, kai yra vykdomas neatšaukiamas nuosprendis arba jei Parlamento narys yra užkluptas vykdantis nusikaltimą, už kurį yra numatomas privalomasis sulaikymas. Toks leidimas reikalingas ir kai yra bet kokia forma slaptai pasiklausoma Parlamento narių pokalbių ar bendravimo, taip pat kai yra konfiskuojama korespondencija“;

| D. | kadangi 2003 m. birželio 20 d. Įstatymo Nr. 140, kuriuo išdėstomos nuostatos dėl Konstitucijos 68 straipsnio įsigaliojimo ir baudžiamojo proceso aukštas valstybines pareigas einančių asmenų atžvilgiu, 4 straipsnyje be kita ko nustatoma, kad prireikus gauti duomenis, susijusius su parlamento nario telefono pokalbiais, kompetentinga institucija turėtų paprašyti leidimo parlamento rūmų, kurio narys yra tas asmuo; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2003 m. birželio 20 d. Įstatymo Nr. 140, kuriuo išdėstomos nuostatos dėl Konstitucijos 68 straipsnio įsigaliojimo ir baudžiamojo proceso aukštas valstybines pareigas einančių asmenų atžvilgiu, 4 straipsnyje be kita ko nustatoma, kad prireikus gauti duomenis, susijusius su parlamento nario telefono pokalbiais, kompetentinga institucija turėtų paprašyti leidimo parlamento rūmų, kurio narys yra tas asmuo;

| E. | kadangi prašymas atšaukti Gianlucos Buonanno imunitetą susijęs su tyrimo institucijos galimybe susipažinti su nario tos dienos, kurią jis teigia gavęs grasinančių skambučių, mobilaus telefono pokalbių išklotine; |
| --- | --- |

E.

kadangi prašymas atšaukti Gianlucos Buonanno imunitetą susijęs su tyrimo institucijos galimybe susipažinti su nario tos dienos, kurią jis teigia gavęs grasinančių skambučių, mobilaus telefono pokalbių išklotine;

| F. | kadangi savo prašyme atšaukti imunitetą Verčelio teismo prokuroro pavaduotojas pripažįsta, kad nėra aišku, ar ši parlamentinė privilegija taip pat taikoma tais atvejais, kai parlamento narys yra numanoma nusikaltimo auka; kadangi jis daro išvadą, kad, nepaisant to, geriausias nacionalinės teisės aktų aiškinimas yra tas, kad ši privilegija turėtų būti taikoma parlamento nariams nepaisant jų procedūrinės padėties; kadangi jis, vis dėlto, nepateikė jokios nacionalinės teismo praktikos, kad paremtų šią savo išvadą; |
| --- | --- |

F.

kadangi savo prašyme atšaukti imunitetą Verčelio teismo prokuroro pavaduotojas pripažįsta, kad nėra aišku, ar ši parlamentinė privilegija taip pat taikoma tais atvejais, kai parlamento narys yra numanoma nusikaltimo auka; kadangi jis daro išvadą, kad, nepaisant to, geriausias nacionalinės teisės aktų aiškinimas yra tas, kad ši privilegija turėtų būti taikoma parlamento nariams nepaisant jų procedūrinės padėties; kadangi jis, vis dėlto, nepateikė jokios nacionalinės teismo praktikos, kad paremtų šią savo išvadą;

| G. | kadangi Europos Parlamentui nepriklauso aiškinti nacionalinių taisyklių dėl parlamento narių privilegijų ir imunitetų; kadangi vis dėlto reikėtų priminti, kad Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7 straipsnio pirminis tikslas – užtikrinti Parlamento narių nepriklausomumą neleidžiant, kad Parlamento sesijų metu jiems būtų daromas spaudimas, grasinant areštu ar patraukimu atsakomybėn; kadangi šiuo atveju neginčytinai aišku, kad minėtam nariui nebuvo daromas spaudimas, nes procesas susijęs su įtariamais grasinimais, apie kuriuos pranešė pats narys kaip telefonu gautų grasinimų auka; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Parlamentui nepriklauso aiškinti nacionalinių taisyklių dėl parlamento narių privilegijų ir imunitetų; kadangi vis dėlto reikėtų priminti, kad Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7 straipsnio pirminis tikslas – užtikrinti Parlamento narių nepriklausomumą neleidžiant, kad Parlamento sesijų metu jiems būtų daromas spaudimas, grasinant areštu ar patraukimu atsakomybėn; kadangi šiuo atveju neginčytinai aišku, kad minėtam nariui nebuvo daromas spaudimas, nes procesas susijęs su įtariamais grasinimais, apie kuriuos pranešė pats narys kaip telefonu gautų grasinimų auka;

| H. | kadangi, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Verčelio teismo prokuroro pavaduotojui nebuvo būtina prašyti Europos Parlamento leidimo gauti duomenis, susijusius su Gianlucos Buonanno 2015 m. balandžio 14 d. telefoniniais pokalbiais; |
| --- | --- |

H.

kadangi, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Verčelio teismo prokuroro pavaduotojui nebuvo būtina prašyti Europos Parlamento leidimo gauti duomenis, susijusius su Gianlucos Buonanno 2015 m. balandžio 14 d. telefoniniais pokalbiais;

| I. | kadangi, nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau, siekiant teisinio tikrumo reikėtų ad cautelam patenkinti Verčelio teismo prokuroro pavaduotojo prašymą; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau, siekiant teisinio tikrumo reikėtų ad cautelam patenkinti Verčelio teismo prokuroro pavaduotojo prašymą;

| 1. | nusprendžia atšaukti Gianluca Buonanno imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Gianluca Buonanno imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Verčelio teismo prokuroro pavaduotojui ir Gianlucai Buonanno. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Verčelio teismo prokuroro pavaduotojui ir Gianlucai Buonanno.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  2003 m. birželio 20 d. Įstatymas Nr. 140, nuostatos dėl Konstitucijos 68 straipsnio įsigaliojimo ir dėl baudžiamojo proceso aukštas valstybines pareigas einančių asmenų atžvilgiu (Oficialusis leidinys Nr. 142, 2003 m. birželio 21 d.).

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2016 m. gegužės 10 d., antradienis

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/130

---

P8_TA(2016)0205

Neprieštaravimas deleguotajam aktui. Tam tikrų Sąjungos muitinės kodekso nuostatų taikymas pereinamuoju laikotarpiu, kol bus įdiegtos tam tikros elektroninės sistemos

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2016 m. balandžio 8 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo ištaisomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas dėl tam tikrų Sąjungos muitinės kodekso nuostatų taikymo pereinamuoju laikotarpiu, kol bus įdiegtos tam tikros elektroninės sistemos, taisyklių ir iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

(2018/C 076/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2016)2002), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2016)2002),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 11 d. Komisijos laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 11 d. Komisijos laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 21 d. Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 21 d. Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 278, 279 straipsnius ir 284 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 278, 279 straipsnius ir 284 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2016 m. balandžio 28 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2016 m. balandžio 28 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi priėmus Deleguotąjį reglamentą (ES) 2016/341 (2) buvo aptikta, kad kai kurios su supaprastinimais susijusios dalies formos buvo per klaidą praleistos 12 priede ir, jei jos nebus įtrauktos iki 2016 m. gegužės 1 d., kai turės būti pradėtos taikyti atitinkamos Sąjungos muitinės kodekso nuostatos, tai labai neigiamai paveiks muitines ir prekiautojus; |
| --- | --- |

A.

kadangi priėmus Deleguotąjį reglamentą (ES) 2016/341 (2) buvo aptikta, kad kai kurios su supaprastinimais susijusios dalies formos buvo per klaidą praleistos 12 priede ir, jei jos nebus įtrauktos iki 2016 m. gegužės 1 d., kai turės būti pradėtos taikyti atitinkamos Sąjungos muitinės kodekso nuostatos, tai labai neigiamai paveiks muitines ir prekiautojus;

| B. | kadangi to paties 12 priedo dalyje, susijusioje su supaprastinimais, taip pat buvo aptikta tam tikrų klaidų, susijusių su formose vartojamais terminais, ir kadangi tuo atveju, jei šios klaidos nebus ištaisytos, jos pakenks Sąjungos muitinės kodekso ir jo įgyvendinimo nuostatų teisiniam aiškumui ir tinkamumui; |
| --- | --- |

B.

kadangi to paties 12 priedo dalyje, susijusioje su supaprastinimais, taip pat buvo aptikta tam tikrų klaidų, susijusių su formose vartojamais terminais, ir kadangi tuo atveju, jei šios klaidos nebus ištaisytos, jos pakenks Sąjungos muitinės kodekso ir jo įgyvendinimo nuostatų teisiniam aiškumui ir tinkamumui;

| C. | kadangi dėl to Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341 turėtų būti atitinkamai pataisytas siekiant įtraukti į 12 priedo dalį, susijusią su supaprastinimais, trūkstamas formas ir pakeisti jomis toje pačioje minėto priedo dalyje esančias formas; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl to Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341 turėtų būti atitinkamai pataisytas siekiant įtraukti į 12 priedo dalį, susijusią su supaprastinimais, trūkstamas formas ir pakeisti jomis toje pačioje minėto priedo dalyje esančias formas;

| D. | kadangi siekiant užtikrinti, kad muitų sąjunga veiktų sklandžiai ir kad nebūtų trikdomi prekybos srautai, deleguotasis reglamentas turi būti taikomas nuo 2016 m. gegužės 1 d.; |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant užtikrinti, kad muitų sąjunga veiktų sklandžiai ir kad nebūtų trikdomi prekybos srautai, deleguotasis reglamentas turi būti taikomas nuo 2016 m. gegužės 1 d.;

| E. | kadangi deleguotasis reglamentas gali įsigalioti pasibaigus Parlamento ir Tarybos tikrinimo laikotarpiui tik tuo atveju, jeigu nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš; kadangi pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 284 straipsnio 5 dalį nustatytas tikrinimo laikotarpis yra du mėnesiai nuo pranešimo dienos, t. y. iki 2016 m. birželio 9 d., ir gali būti pratęstas dar dviem mėnesiais; |
| --- | --- |

E.

kadangi deleguotasis reglamentas gali įsigalioti pasibaigus Parlamento ir Tarybos tikrinimo laikotarpiui tik tuo atveju, jeigu nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš; kadangi pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 284 straipsnio 5 dalį nustatytas tikrinimo laikotarpis yra du mėnesiai nuo pranešimo dienos, t. y. iki 2016 m. birželio 9 d., ir gali būti pratęstas dar dviem mėnesiais;

| F. | kadangi vis dėlto neatidėliotinos skubos sumetimais Komisija 2016 m. kovo 11 d. paprašė Europos Parlamentą iš anksto iki 2016 m. gegužės 1 d. patvirtinti Deleguotąjį reglamentą; |
| --- | --- |

F.

kadangi vis dėlto neatidėliotinos skubos sumetimais Komisija 2016 m. kovo 11 d. paprašė Europos Parlamentą iš anksto iki 2016 m. gegužės 1 d. patvirtinti Deleguotąjį reglamentą;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

(2)  2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas tam tikrų Sąjungos muitinės kodekso nuostatų taikymo pereinamuoju laikotarpiu, kol bus įdiegtos tam tikros elektroninės sistemos, taisyklėmis ir iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446 (OL L 69, 2016 3 15, p. 1).

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/132

---

P8_TA(2016)0206

Apsauga nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ***I

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

(2018/C 076/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0660), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0660),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0229/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0229/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0257/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0257/2015),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 230, 2015 7 14, p. 129.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0305

Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/... dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2016/1037.)

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/133 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/133

---

P8_TA(2016)0207

Apsauga nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ***I

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

(2018/C 076/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0667), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0667),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0232/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0232/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0256/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0256/2015),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0309

Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/... dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (kodifikuota redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2016/1036.)

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/134 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/134

---

P8_TA(2016)0208

ES ir Liberijos tausios žvejybos partnerystės susitarimas ***

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 076/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13015/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13015/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo projektą (13014/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo projektą (13014/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0402/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0402/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A8-0142/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A8-0142/2016),

| 1. | pritaria susitarimo ir jo protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo ir jo protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Liberijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Liberijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/135

---

P8_TA(2016)0209

ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimas: žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo ketveriems metams nustatomos Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 076/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12773/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12773/2015),

| — | atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo ketveriems metams nustatomos Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (12776/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo ketveriems metams nustatomos Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (12776/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0354/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A8-0147/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A8-0147/2016),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Mauritanijos Islamo Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Mauritanijos Islamo Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/136

---

P8_TA(2016)0210

Bendradarbiavimo susitarimas su Korėja dėl civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) ***

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) sudarymo projekto (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 076/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05977/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05977/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) sudarymo projektą (11516/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) sudarymo projektą (11516/2006),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8–0116/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8–0116/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį ir 50 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį ir 50 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8–0065/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8–0065/2016),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Korėjos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Korėjos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/137 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/137

---

P8_TA(2016)0212

Mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų statistika ***I

2016 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo Komisijai iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 076/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0379), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0379),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0038/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0038/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 284 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 284 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 5 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 5 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 24 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 24 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0227/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0227/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 31, 2015 1 30, p. 3.

---

P8_TC1-COD(2014)0194

Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2016/1013.)

---

2016 m. gegužės 11 d., trečiadienis

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/138 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/138

---

P8_TA(2016)0214

Išimtys, taikomos prekiautojams biržos prekėmis ***I

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos dėl išimčių prekiautojams biržos prekėmis (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 076/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0648), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0648),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0403/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0403/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 3 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 3 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 29 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 29 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0064/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0064/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 130, 2016 4 13, p. 1.

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P8_TC1-COD(2015)0295

Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, kiek tai susiję su išimtimis prekiautojams biržos prekėmis

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2016/1014.)

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/139

---

P8_TA(2016)0215

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūra (Europolas) ***II

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 076/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14957/2/2015 – C8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14957/2/2015 – C8-0130/2016),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0173) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0173) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0164/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0164/2016),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  2014 m. vasario 25 d. priimti tekstai, P7_TA(2014)0121.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Tarybos ir Europos Parlamento bendras pareiškimas dėl 44 straipsnio

Suderintos, aukšto lygio duomenų apsaugos sistemos, apimančios policijos ir teisminių institucijų veiklą, sukūrimas Sąjungoje yra itin svarbi Sąjungos piliečių pagrindinių teisių apsaugos ir užtikrinimo priemonė. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga ir valstybės narės bendrai atsako už laisvės, saugumo ir teisingumo sritį, labai svarbu užtikrinti glaudų ir veiksmingą priežiūros institucijų bendradarbiavimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu. Europos Parlamentas ir Taryba laikosi nuomonės, kad priėmus siūlomus Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir Duomenų apsaugos direktyvą dėl duomenų tvarkymo policijos ir teisingumo sektoriuje, įskaitant naują Europos duomenų apsaugos valdybą, kuri netrukus turi būti sukurta, ir atsižvelgiant į paskelbtą Reglamento (EB) Nr. 45/2001 peržiūrą, skirtingi Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo šioje srityje mechanizmai, įskaitant šiuo reglamentu įsteigiamą bendradarbiavimo valdybą, ateityje turėtų būti perorganizuoti taip, kad būtų užtikrintas veiksmingumas bei nuoseklumas ir išvengta bereikalingo veiklos dubliavimosi, nedarant poveikio Komisijos iniciatyvos teisei.

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/141

---

P8_TA(2016)0216

Trečiųjų šalių piliečių atvykimas ir gyvenimas mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo arba neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir dalyvavimo „Au pair“ programoje tikslais ***II

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, stažavimosi, savanoriškos tarnybos, mokinių mainų programų arba edukacinių projektų ir dalyvavimo Au pair programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 076/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14958/2/2015 – C8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14958/2/2015 – C8-0131/2016),

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0151) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0151) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0166/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0166/2016),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pritaria Europos Parlamento ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 341, 2013 11 21, p. 50.

(2)  OL C 114, 2014 4 15, p. 42.

(3)  2014 m. vasario 25 d. priimti tekstai, P7_TA(2014)0122.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas dėl 20 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto atmetimo pagrindo

Europos Parlamento ir Komisijos supratimu, pagal šios direktyvos 20 straipsnio 2 dalies f punktą valstybėms narėms leidžiama atmesti prašymą tik išnagrinėjus kiekvieną konkretų atvejį ir atsižvelgiant į konkrečias su trečiosios šalies piliečiu susijusias aplinkybes ir proporcingumo principą bei remiantis įrodymais arba rimtomis ir objektyviomis priežastimis. Komisija užtikrins, kad valstybės narės, perkeldamos direktyvą į nacionalinę teisę, įgyvendintų šią nuostatą vadovaudamosi šiuo aiškinimu, ir, vykdydama savo įsipareigojimus pagal 39 straipsnį, apie tai informuos Europos Parlamentą ir Tarybą.

Europos Parlamentas ir Komisija mano, kad minėtosios nuostatos įtraukimas į šią direktyvą neturėtų būti laikomas precedentu nustatant teisėtos migracijos priemones ateityje.

---

2016 m. gegužės 12 d., ketvirtadienis

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/143

---

P8_TA(2016)0221

Privalomi automatiniai apmokestinimo srities informacijos mainai *

2016 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2018/C 076/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0025), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0025),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 ir 115 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 ir 115 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0030/2016),

| — | atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8–0157/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8–0157/2016),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | pastaruoju metu mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasaulyje. Automatiniai informacijos mainai – šiuo atžvilgiu svarbi priemonė, ir 2012 m. gruodžio 6 d. komunikate „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ Komisija pabrėžė, kad reikia aktyviai skatinti automatinius informacijos mainus, kad ateityje jie būtų Europos ir tarptautinis skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių klausimais standartas. 2013 m. gegužės 22 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose paprašė automatinius informacijos mainus išplėsti Sąjungos ir pasauliniu lygmenimis, siekiant kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

pastaruoju metu mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasaulyje. Automatiniai informacijos mainai – šiuo atžvilgiu svarbi priemonė, ir 2012 m. gruodžio 6 d. komunikate „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ Komisija pabrėžė, kad reikia aktyviai skatinti automatinius informacijos mainus, kad ateityje jie būtų Europos ir tarptautinis skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių klausimais standartas. 2013 m. gegužės 22 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose paprašė automatinius informacijos mainus išplėsti Sąjungos ir pasauliniu lygmenimis, siekiant kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu;

| (1) | pastaruoju metu mokestinio sukčiavimo
  , mokesčių vengimo
  ir mokesčių slėpimo problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasaulyje. Automatiniai informacijos mainai – šiuo atžvilgiu svarbi priemonė, ir 2012 m. gruodžio 6 d. komunikate „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ Komisija pabrėžė, kad reikia aktyviai skatinti automatinius informacijos mainus, kad ateityje jie būtų Europos ir tarptautinis skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių klausimais standartas. 2013 m. gegužės 22 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose paprašė automatinius informacijos mainus išplėsti Sąjungos ir pasauliniu lygmenimis, siekiant kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu; |
| --- | --- |

(1)

pastaruoju metu mokestinio sukčiavimo
  , mokesčių vengimo
  ir mokesčių slėpimo problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasaulyje. Automatiniai informacijos mainai – šiuo atžvilgiu svarbi priemonė, ir 2012 m. gruodžio 6 d. komunikate „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ Komisija pabrėžė, kad reikia aktyviai skatinti automatinius informacijos mainus, kad ateityje jie būtų Europos ir tarptautinis skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių klausimais standartas. 2013 m. gegužės 22 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose paprašė automatinius informacijos mainus išplėsti Sąjungos ir pasauliniu lygmenimis, siekiant kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | tarptautinių įmonių (TĮG) veiklą vykdo skirtingose šalyse, todėl jos turi galimybę naudoti agresyvų mokesčių planavimą, o šalies įmonės to daryti negali. Jeigu
  tarptautinės įmonės
  taip elgiasi, šalies įmonėms (paprastai mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)) gali būti daromas didelis poveikis, nes
  joms tenka didesnė mokesčių našta
  ,
  negu
  TĮG.
  Kita vertus
  , visos valstybės narės gali prarasti pajamų, taip pat kyla rizika, jog bus konkuruojama siekiant pritraukti TĮG siūlant joms didesnę mokesčių lengvatą. Todėl atsiranda netinkamo vidaus rinkos veikimo problema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

tarptautinių įmonių (TĮG) veiklą vykdo skirtingose šalyse, todėl jos turi galimybę naudoti agresyvų mokesčių planavimą, o šalies įmonės to daryti negali. Jeigu
  tarptautinės įmonės
  taip elgiasi, šalies įmonėms (paprastai mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)) gali būti daromas didelis poveikis, nes
  joms tenka didesnė mokesčių našta
  ,
  negu
  TĮG.
  Kita vertus
  , visos valstybės narės gali prarasti pajamų, taip pat kyla rizika, jog bus konkuruojama siekiant pritraukti TĮG siūlant joms didesnę mokesčių lengvatą. Todėl atsiranda netinkamo vidaus rinkos veikimo problema;

| (2) | tarptautinių įmonių
  grupės
  (TĮG) veiklą vykdo skirtingose šalyse, todėl jos turi galimybę naudoti agresyvų mokesčių planavimą, o šalies įmonės to daryti negali. Jeigu
  TĮG
  taip elgiasi, šalies įmonėms (paprastai mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)) gali būti daromas didelis poveikis, nes
  jos paprastai moka faktinį apmokestinimo tarifą
  ,
  kuris artimesnis įstatymu nustatytam mokesčio tarifui nei
  TĮG
  , dėl to kyla vidaus rinkos iškraipymų ir trūkumų ir iškraipoma konkurencija MVĮ nenaudai
  .
  Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymų, vidaus įmonės neturėtų atsidurti nepalankioje padėtyje dėl savo dydžio ar dėl to, kad jos nevykdo tarptautinės prekybos. Be to
  , visos valstybės narės gali prarasti pajamų, taip pat kyla rizika, jog bus
  nesąžiningai
  konkuruojama
  tarpusavyje
  siekiant pritraukti TĮG siūlant joms didesnę mokesčių lengvatą. Todėl atsiranda netinkamo vidaus rinkos veikimo problema
  . Atsižvelgiant į tai, reikėtų pabrėžti, kad už tinkamą vidaus rinkos veikimą atsakinga Komisija; |
| --- | --- |

(2)

tarptautinių įmonių
  grupės
  (TĮG) veiklą vykdo skirtingose šalyse, todėl jos turi galimybę naudoti agresyvų mokesčių planavimą, o šalies įmonės to daryti negali. Jeigu
  TĮG
  taip elgiasi, šalies įmonėms (paprastai mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)) gali būti daromas didelis poveikis, nes
  jos paprastai moka faktinį apmokestinimo tarifą
  ,
  kuris artimesnis įstatymu nustatytam mokesčio tarifui nei
  TĮG
  , dėl to kyla vidaus rinkos iškraipymų ir trūkumų ir iškraipoma konkurencija MVĮ nenaudai
  .
  Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymų, vidaus įmonės neturėtų atsidurti nepalankioje padėtyje dėl savo dydžio ar dėl to, kad jos nevykdo tarptautinės prekybos. Be to
  , visos valstybės narės gali prarasti pajamų, taip pat kyla rizika, jog bus
  nesąžiningai
  konkuruojama
  tarpusavyje
  siekiant pritraukti TĮG siūlant joms didesnę mokesčių lengvatą. Todėl atsiranda netinkamo vidaus rinkos veikimo problema
  . Atsižvelgiant į tai, reikėtų pabrėžti, kad už tinkamą vidaus rinkos veikimą atsakinga Komisija;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | Sąjungai ypač svarbu, kad būtų nustatyta tokia mokesčių tvarka, kuri nekenktų ekonomikos augimui ar investicijoms, nesudarytų konkurencingumo kliūčių Sąjungos įmonėms, nedidintų dvigubo apmokestinimo rizikos ir sukeltų kuo mažesnes išlaidas ir administracinę naštą įmonėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

Sąjungai ypač svarbu, kad būtų nustatyta tokia mokesčių tvarka, kuri nekenktų ekonomikos augimui ar investicijoms, nesudarytų konkurencingumo kliūčių Sąjungos įmonėms, nedidintų dvigubo apmokestinimo rizikos ir sukeltų kuo mažesnes išlaidas ir administracinę naštą įmonėms;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Sąjungos
  mokesčių administratoriams reikia išsamios ir aktualios informacijos apie TĮG struktūrą, sandorių kainodaros politiką ir vidaus sandorius
  Europos
  Sąjungoje ir už jos ribų. Turėdami tokią informaciją, mokesčių administratoriai galės imtis priemonių prieš žalingą mokesčių praktiką – atlikti teisės aktų pakeitimus arba atitinkamus rizikos vertinimus bei mokesčių auditą, taip pat nustatyti, ar įmonės užsiima veikla, kurios poveikis – dirbtinis didelių pajamų sumų perkėlimas į mokestinės naudos aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Sąjungos
  mokesčių administratoriams reikia išsamios ir aktualios informacijos apie TĮG struktūrą, sandorių kainodaros politiką ir vidaus sandorius
  Europos
  Sąjungoje ir už jos ribų. Turėdami tokią informaciją, mokesčių administratoriai galės imtis priemonių prieš žalingą mokesčių praktiką – atlikti teisės aktų pakeitimus arba atitinkamus rizikos vertinimus bei mokesčių auditą, taip pat nustatyti, ar įmonės užsiima veikla, kurios poveikis – dirbtinis didelių pajamų sumų perkėlimas į mokestinės naudos aplinką;

| (3) | valstybių narių
  mokesčių administratoriams reikia išsamios ir aktualios informacijos apie TĮG struktūrą, sandorių kainodaros politiką
  , susitarimus dėl mokesčių, mokestines lengvatas
  ir vidaus sandorius Sąjungoje ir už jos ribų. Turėdami tokią informaciją, mokesčių administratoriai galės imtis priemonių prieš žalingą mokesčių praktiką – atlikti teisės aktų pakeitimus arba atitinkamus rizikos vertinimus bei mokesčių auditą, taip pat nustatyti, ar įmonės užsiima veikla, kurios poveikis – dirbtinis didelių pajamų sumų perkėlimas į mokestinės naudos aplinką
  . Komisija taip pat turėtų turėti prieigą prie informacijos, kuria keičiasi valstybių narių mokesčių institucijos, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi atitinkamų konkurencijos taisyklių. Komisija šią informaciją turėtų traktuoti kaip slaptą ir imtis visų reikalingų priemonių tai informacijai apsaugoti; |
| --- | --- |

(3)

valstybių narių
  mokesčių administratoriams reikia išsamios ir aktualios informacijos apie TĮG struktūrą, sandorių kainodaros politiką
  , susitarimus dėl mokesčių, mokestines lengvatas
  ir vidaus sandorius Sąjungoje ir už jos ribų. Turėdami tokią informaciją, mokesčių administratoriai galės imtis priemonių prieš žalingą mokesčių praktiką – atlikti teisės aktų pakeitimus arba atitinkamus rizikos vertinimus bei mokesčių auditą, taip pat nustatyti, ar įmonės užsiima veikla, kurios poveikis – dirbtinis didelių pajamų sumų perkėlimas į mokestinės naudos aplinką
  . Komisija taip pat turėtų turėti prieigą prie informacijos, kuria keičiasi valstybių narių mokesčių institucijos, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi atitinkamų konkurencijos taisyklių. Komisija šią informaciją turėtų traktuoti kaip slaptą ir imtis visų reikalingų priemonių tai informacijai apsaugoti;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | didesnis skaidrumas
  ,
  kuriuo gali pasinaudoti
  mokesčių administratoriai, galėtų paskatinti TĮG nebenaudoti tam tikros praktikos ir sąžiningai mokėti mokesčius toje šalyje, kurioje
  uždirbamas pelnas
  . Todėl TĮG veiklos skaidrumo gerinimas – svarbiausia mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemos sprendimo dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

didesnis skaidrumas
  ,
  kuriuo gali pasinaudoti
  mokesčių administratoriai, galėtų paskatinti TĮG nebenaudoti tam tikros praktikos ir sąžiningai mokėti mokesčius toje šalyje, kurioje
  uždirbamas pelnas
  . Todėl TĮG veiklos skaidrumo gerinimas – svarbiausia mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemos sprendimo dalis;

| (4) | tinkamas informacijos
  ,
  kurią teikia ir kuria keičiasi
  mokesčių administratoriai
  ir Komisija
  ,
  lygis
  galėtų paskatinti TĮG nebenaudoti tam tikros praktikos ir sąžiningai mokėti mokesčius toje šalyje, kurioje
  sukuriama nauda. Be to, tai padidintų tarpusavio spaudimą tarp valstybių narių ir sutelktų finansų rinkų dėmesį į TĮG fiskalinę atsakomybę.
  Todėl TĮG veiklos skaidrumo gerinimas
  nedarant žalos Sąjungos konkurencingumui
   – svarbiausia mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo
  , o galiausiai – mokesčių vengimo
  problemos sprendimo dalis; |
| --- | --- |

(4)

tinkamas informacijos
  ,
  kurią teikia ir kuria keičiasi
  mokesčių administratoriai
  ir Komisija
  ,
  lygis
  galėtų paskatinti TĮG nebenaudoti tam tikros praktikos ir sąžiningai mokėti mokesčius toje šalyje, kurioje
  sukuriama nauda. Be to, tai padidintų tarpusavio spaudimą tarp valstybių narių ir sutelktų finansų rinkų dėmesį į TĮG fiskalinę atsakomybę.
  Todėl TĮG veiklos skaidrumo gerinimas
  nedarant žalos Sąjungos konkurencingumui
   – svarbiausia mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo
  , o galiausiai – mokesčių vengimo
  problemos sprendimo dalis;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | ataskaitoje pagal šalis TĮG kasmet apie kiekvieną jurisdikciją, kurioje vykdo verslo veiklą, turėtų pranešti pajamų, pelno prieš sumokant pelno mokestį, sumokėto ir sukaupto pelno mokesčio sumas. Be to, TĮG turėtų pranešti savo darbuotojų skaičių, įstatinio kapitalo, nepaskirstytųjų pajamų ir materialinio turto sumas pagal kiekvieną jurisdikciją. Galiausiai TĮG turėtų nurodyti kiekvieną grupės subjektą, vykdantį verslo veiklą konkrečioje jurisdikcijoje, ir kokią verslo veiklą kiekvienas subjektas vykdo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

ataskaitoje pagal šalis TĮG kasmet apie kiekvieną jurisdikciją, kurioje vykdo verslo veiklą, turėtų pranešti pajamų, pelno prieš sumokant pelno mokestį, sumokėto ir sukaupto pelno mokesčio sumas. Be to, TĮG turėtų pranešti savo darbuotojų skaičių, įstatinio kapitalo, nepaskirstytųjų pajamų ir materialinio turto sumas pagal kiekvieną jurisdikciją. Galiausiai TĮG turėtų nurodyti kiekvieną grupės subjektą, vykdantį verslo veiklą konkrečioje jurisdikcijoje, ir kokią verslo veiklą kiekvienas subjektas vykdo;

| (6) | ataskaitoje pagal šalis TĮG kasmet apie kiekvieną jurisdikciją, kurioje vykdo verslo veiklą, turėtų pranešti pajamų, pelno prieš sumokant pelno mokestį, sumokėto ir sukaupto pelno mokesčio sumas
  , taip pat mokestines lengvatas
  . Be to, TĮG turėtų pranešti savo darbuotojų skaičių, įstatinio kapitalo, nepaskirstytųjų pajamų ir materialinio turto sumas pagal kiekvieną jurisdikciją. Galiausiai TĮG turėtų nurodyti kiekvieną grupės subjektą, vykdantį verslo veiklą konkrečioje jurisdikcijoje, ir kokią verslo veiklą kiekvienas subjektas vykdo; |
| --- | --- |

(6)

ataskaitoje pagal šalis TĮG kasmet apie kiekvieną jurisdikciją, kurioje vykdo verslo veiklą, turėtų pranešti pajamų, pelno prieš sumokant pelno mokestį, sumokėto ir sukaupto pelno mokesčio sumas
  , taip pat mokestines lengvatas
  . Be to, TĮG turėtų pranešti savo darbuotojų skaičių, įstatinio kapitalo, nepaskirstytųjų pajamų ir materialinio turto sumas pagal kiekvieną jurisdikciją. Galiausiai TĮG turėtų nurodyti kiekvieną grupės subjektą, vykdantį verslo veiklą konkrečioje jurisdikcijoje, ir kokią verslo veiklą kiekvienas subjektas vykdo;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas,
  ES
  turi sudaryti sąlygas sąžiningai ES priklausančių ir ES nepriklausančių TĮG, kurių vienas arba keli subjektai veikia
  ES
  , konkurencijai. Todėl informacijos teikimo prievolė turėtų būti nustatyta abiejų rūšių grupėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas,
  ES
  turi sudaryti sąlygas sąžiningai ES priklausančių ir ES nepriklausančių TĮG, kurių vienas arba keli subjektai veikia
  ES
  , konkurencijai. Todėl informacijos teikimo prievolė turėtų būti nustatyta abiejų rūšių grupėms;

| (8) | kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas,
  Sąjunga
  turi sudaryti sąlygas sąžiningai ES priklausančių ir ES nepriklausančių TĮG, kurių vienas arba keli subjektai veikia
  Sąjungoje
  , konkurencijai. Todėl informacijos teikimo prievolė turėtų būti nustatyta abiejų rūšių grupėms
  . Šiomis aplinkybėmis valstybės narės turėtų būti atsakingos už TĮG prievolės teikti informaciją užtikrinimą, pasitelkdamos, pvz., nuobaudas TĮG už šios prievolės nesilaikymą; |
| --- | --- |

(8)

kad būtų užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas,
  Sąjunga
  turi sudaryti sąlygas sąžiningai ES priklausančių ir ES nepriklausančių TĮG, kurių vienas arba keli subjektai veikia
  Sąjungoje
  , konkurencijai. Todėl informacijos teikimo prievolė turėtų būti nustatyta abiejų rūšių grupėms
  . Šiomis aplinkybėmis valstybės narės turėtų būti atsakingos už TĮG prievolės teikti informaciją užtikrinimą, pasitelkdamos, pvz., nuobaudas TĮG už šios prievolės nesilaikymą;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jose išliktų tiek pat arba padaugėtų žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių, skirtų automatiniams informacijos mainams tarp mokesčių administratorių ir gautų duomenų apdorojimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jose išliktų tiek pat arba padaugėtų žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių, skirtų automatiniams informacijos mainams tarp mokesčių administratorių ir gautų duomenų apdorojimui;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | kalbant apie valstybių narių informacijos mainus,
  2011 m. vasario 11 d.
  Tarybos direktyvoje 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančioje Direktyvą 77/799/EEB jau nustatyti automatiniai kelių sričių informacijos mainai. Informacijos mainų taikymo sritis turėtų būti išplėsta – valstybės narės turėtų privalėti automatiškai keistis ataskaitomis pagal šalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

kalbant apie valstybių narių informacijos mainus,
  2011 m. vasario 11 d.
  Tarybos direktyvoje 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančioje Direktyvą 77/799/EEB jau nustatyti automatiniai kelių sričių informacijos mainai. Informacijos mainų taikymo sritis turėtų būti išplėsta – valstybės narės turėtų privalėti automatiškai keistis ataskaitomis pagal šalis;

| (11) | kalbant apie valstybių narių informacijos mainus,
  2011 m. vasario 15 d.
  Tarybos direktyvoje 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančioje Direktyvą 77/799/EEB jau nustatyti automatiniai kelių sričių informacijos mainai. Informacijos mainų taikymo sritis turėtų būti išplėsta – valstybės narės turėtų privalėti automatiškai keistis ataskaitomis pagal šalis
  ir perduoti tokias ataskaitas Komisijai. Be to, Komisija, vertindama, kaip valstybės narės laikosi Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių, naudojasi ataskaitomis pagal šalis, kadangi nesąžininga mokesčių praktika pelno mokesčio srityje taip pat susijusi su valstybės pagalba; |
| --- | --- |

(11)

kalbant apie valstybių narių informacijos mainus,
  2011 m. vasario 15 d.
  Tarybos direktyvoje 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančioje Direktyvą 77/799/EEB jau nustatyti automatiniai kelių sričių informacijos mainai. Informacijos mainų taikymo sritis turėtų būti išplėsta – valstybės narės turėtų privalėti automatiškai keistis ataskaitomis pagal šalis
  ir perduoti tokias ataskaitas Komisijai. Be to, Komisija, vertindama, kaip valstybės narės laikosi Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių, naudojasi ataskaitomis pagal šalis, kadangi nesąžininga mokesčių praktika pelno mokesčio srityje taip pat susijusi su valstybės pagalba;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | privalomas automatinis valstybių narių keitimasis ataskaitomis pagal šalis kiekvienu atveju turėtų apimti apibrėžtos pagrindinės informacijos pateikimą, ir šia informacija turėtų galėti naudotis tos valstybės narės, kuriose pagal ataskaitoje pagal šalis pateiktą informaciją vienas arba daugiau TĮG subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba kuriose apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per TĮG nuolatinę buveinę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

privalomas automatinis valstybių narių keitimasis ataskaitomis pagal šalis kiekvienu atveju turėtų apimti apibrėžtos pagrindinės informacijos pateikimą, ir šia informacija turėtų galėti naudotis tos valstybės narės, kuriose pagal ataskaitoje pagal šalis pateiktą informaciją vienas arba daugiau TĮG subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba kuriose apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per TĮG nuolatinę buveinę;

| (12) | privalomas automatinis valstybių narių keitimasis ataskaitomis pagal šalis
  ir jų pateikimas Komisijai
  kiekvienu atveju turėtų apimti apibrėžtos pagrindinės informacijos
  , kuri turėtų būti pagrįsta vienodomis apibrėžtimis,
  pateikimą, ir šia informacija turėtų galėti naudotis tos valstybės narės, kuriose pagal ataskaitoje pagal šalis pateiktą informaciją vienas arba daugiau TĮG subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba kuriose apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per TĮG nuolatinę buveinę; |
| --- | --- |

(12)

privalomas automatinis valstybių narių keitimasis ataskaitomis pagal šalis
  ir jų pateikimas Komisijai
  kiekvienu atveju turėtų apimti apibrėžtos pagrindinės informacijos
  , kuri turėtų būti pagrįsta vienodomis apibrėžtimis,
  pateikimą, ir šia informacija turėtų galėti naudotis tos valstybės narės, kuriose pagal ataskaitoje pagal šalis pateiktą informaciją vienas arba daugiau TĮG subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba kuriose apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per TĮG nuolatinę buveinę;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | būtina nustatyti kalbinius reikalavimus, taikomus valstybėms narėms keičiantis
  ataskaitomis
  pagal šalis. Taip pat būtina patvirtinti praktinę tvarką, reikalingą CCN tinklui patobulinti. Siekiant užtikrinti vienodas 20 straipsnio 6 dalies ir 21 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

būtina nustatyti kalbinius reikalavimus, taikomus valstybėms narėms keičiantis
  ataskaitomis
  pagal šalis. Taip pat būtina patvirtinti praktinę tvarką, reikalingą CCN tinklui patobulinti. Siekiant užtikrinti vienodas 20 straipsnio 6 dalies ir 21 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011;

| (16) | būtina nustatyti kalbinius reikalavimus, taikomus valstybėms narėms keičiantis
  informacija apie ataskaitą
  pagal šalis
  ir perduodant tokią informaciją Komisijai
  . Taip pat būtina patvirtinti praktinę tvarką, reikalingą CCN tinklui patobulinti
  , ir užtikrinti, kad būtų vengiama standartų dubliavimo, dėl kurio gali padidėti ūkio subjektų administracinės išlaidos
  . Siekiant užtikrinti vienodas 20 straipsnio 6 dalies ir 21 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; |
| --- | --- |

(16)

būtina nustatyti kalbinius reikalavimus, taikomus valstybėms narėms keičiantis
  informacija apie ataskaitą
  pagal šalis
  ir perduodant tokią informaciją Komisijai
  . Taip pat būtina patvirtinti praktinę tvarką, reikalingą CCN tinklui patobulinti
  , ir užtikrinti, kad būtų vengiama standartų dubliavimo, dėl kurio gali padidėti ūkio subjektų administracinės išlaidos
  . Siekiant užtikrinti vienodas 20 straipsnio 6 dalies ir 21 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18a) | pagal šią direktyvą valstybių narių Komisijai teikiamose metinėse ataskaitose turėtų būti išsamiai nurodytas pagal šios direktyvos 8aa straipsnį ir III priedo II skirsnio 1 punktą vykdomo informacijos teikimo mastas ir visų jurisdikciją turinčių subjektų, kuriuose rezidentai yra Sąjungoje įsikūrusių į TĮG įeinančių subjektų pagrindiniai patronuojantieji subjektai, sąrašas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18a)

pagal šią direktyvą valstybių narių Komisijai teikiamose metinėse ataskaitose turėtų būti išsamiai nurodytas pagal šios direktyvos 8aa straipsnį ir III priedo II skirsnio 1 punktą vykdomo informacijos teikimo mastas ir visų jurisdikciją turinčių subjektų, kuriuose rezidentai yra Sąjungoje įsikūrusių į TĮG įeinančių subjektų pagrindiniai patronuojantieji subjektai, sąrašas;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18b) | pagal šią direktyvą turėtų būti leidžiama nesikeisti informacija, jeigu dėl tokio keitimosi būtų atskleista komercinė, pramoninė arba profesinė paslaptis ar komercinio proceso paslaptis, arba jeigu ją atskleidus būtų pažeista viešoji tvarka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18b)

pagal šią direktyvą turėtų būti leidžiama nesikeisti informacija, jeigu dėl tokio keitimosi būtų atskleista komercinė, pramoninė arba profesinė paslaptis ar komercinio proceso paslaptis, arba jeigu ją atskleidus būtų pažeista viešoji tvarka;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18c) | turėtų būti atsižvelgiama į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, Parlamento Teisės reikalų komiteto pranešimą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu, ir Direktyvos 2013/34/ES nuostatos, susijusios su tam tikrais įmonės valdymo pareiškimo elementais, taip pat į 2015 m. gruodžio 16 d. Parlamento rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18c)

turėtų būti atsižvelgiama į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, Parlamento Teisės reikalų komiteto pranešimą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu, ir Direktyvos 2013/34/ES nuostatos, susijusios su tam tikrais įmonės valdymo pareiškimo elementais, taip pat į 2015 m. gruodžio 16 d. Parlamento rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti veiksmingą valstybių narių administracinį bendradarbiavimą tokiomis sąlygomis, kurios būtų suderinamos su tinkamu vidaus rinkos veikimu, valstybės narės deramai pasiekti negali, o vienodumo ir veiksmingumo sumetimais to tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti veiksmingą valstybių narių administracinį bendradarbiavimą tokiomis sąlygomis, kurios būtų suderinamos su tinkamu vidaus rinkos veikimu, valstybės narės deramai pasiekti negali, o vienodumo ir veiksmingumo sumetimais to tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (20) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti veiksmingą valstybių narių administracinį bendradarbiavimą
  tarpusavyje ir su Komisija
  tokiomis sąlygomis, kurios būtų suderinamos su tinkamu vidaus rinkos veikimu, valstybės narės deramai pasiekti negali, o vienodumo ir veiksmingumo sumetimais to tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(20)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti veiksmingą valstybių narių administracinį bendradarbiavimą
  tarpusavyje ir su Komisija
  tokiomis sąlygomis, kurios būtų suderinamos su tinkamu vidaus rinkos veikimu, valstybės narės deramai pasiekti negali, o vienodumo ir veiksmingumo sumetimais to tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

1 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

(-1)

1.   Šia direktyva nustatomos taisyklės ir tvarka, kuriomis vadovaudamosi valstybės narės bendradarbiauja viena su kita siekdamos keistis informacija, kuri, kaip galima numatyti, gali būti reikalinga administruojant valstybių narių nacionalinius įstatymus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais mokesčiais, ir užtikrinant jų vykdymą.

„1.   Šia direktyva nustatomos taisyklės ir tvarka, kuriomis vadovaudamosi valstybės narės bendradarbiauja viena su kita
  ir su Komisija
  siekdamos keistis informacija, kuri, kaip galima numatyti, gali būti reikalinga administruojant valstybių narių nacionalinius įstatymus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais mokesčiais, ir užtikrinant jų vykdymą.“

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto -a papunktis (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

3 straipsnio 2 punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | 3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-a)

| 2) | centrinė ryšių įstaiga – paskirta įstaiga, kuri visų pirma atsakinga už ryšius su kitomis valstybėmis narėmis administracinio bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

2)

centrinė ryšių įstaiga – paskirta įstaiga, kuri visų pirma atsakinga už ryšius su kitomis valstybėmis narėmis administracinio bendradarbiavimo srityje;

| „2) | centrinė ryšių įstaiga – paskirta įstaiga, kuri visų pirma atsakinga už ryšius su kitomis valstybėmis narėmis
  ir su Komisija
  administracinio bendradarbiavimo srityje;“ |
| --- | --- |

„2)

centrinė ryšių įstaiga – paskirta įstaiga, kuri visų pirma atsakinga už ryšius su kitomis valstybėmis narėmis
  ir su Komisija
  administracinio bendradarbiavimo srityje;“

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto a papunktis

Direktyva 2011/16/ES

3 straipsnio 9 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 8 straipsnio 1 dalyje, 8a ir 8aa straipsniuose – sistemingas iš anksto nustatytos informacijos pateikimas kitai valstybei narei be išankstinio prašymo iš anksto nustatytais reguliariais intervalais; 8 straipsnio 1 dalyje nuoroda į turimą informaciją reiškia informaciją, kuri yra informaciją pateikiančios valstybės narės mokesčių dokumentuose ir kurią galima gauti taikant toje valstybėje narėje nustatytas informacijos rinkimo bei tvarkymo procedūras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

8 straipsnio 1 dalyje, 8a ir 8aa straipsniuose – sistemingas iš anksto nustatytos informacijos pateikimas kitai valstybei narei be išankstinio prašymo iš anksto nustatytais reguliariais intervalais; 8 straipsnio 1 dalyje nuoroda į turimą informaciją reiškia informaciją, kuri yra informaciją pateikiančios valstybės narės mokesčių dokumentuose ir kurią galima gauti taikant toje valstybėje narėje nustatytas informacijos rinkimo bei tvarkymo procedūras;

| a) | 8 straipsnio 1 dalyje, 8a ir 8aa straipsniuose – sistemingas iš anksto nustatytos informacijos pateikimas kitai valstybei narei
  ir Komisijai
  be išankstinio prašymo iš anksto nustatytais reguliariais intervalais; 8 straipsnio 1 dalyje nuoroda į turimą informaciją reiškia informaciją, kuri yra informaciją pateikiančios valstybės narės mokesčių dokumentuose ir kurią galima gauti taikant toje valstybėje narėje nustatytas informacijos rinkimo bei tvarkymo procedūras. |
| --- | --- |

a)

8 straipsnio 1 dalyje, 8a ir 8aa straipsniuose – sistemingas iš anksto nustatytos informacijos pateikimas kitai valstybei narei
  ir Komisijai
  be išankstinio prašymo iš anksto nustatytais reguliariais intervalais; 8 straipsnio 1 dalyje nuoroda į turimą informaciją reiškia informaciją, kuri yra informaciją pateikiančios valstybės narės mokesčių dokumentuose ir kurią galima gauti taikant toje valstybėje narėje nustatytas informacijos rinkimo bei tvarkymo procedūras.

ir Komisijai

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

4 straipsnio 6 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 4 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

4 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

6.   Išsiuntęs ar gavęs prašymą bendradarbiauti arba atsakymą į tokį prašymą, ryšių skyrius arba kompetentingas pareigūnas praneša apie tai savo valstybės narės centrinei ryšių įstaigai šios valstybės narės nustatyta tvarka.

„6.   Išsiuntęs ar gavęs prašymą bendradarbiauti arba atsakymą į tokį prašymą, ryšių skyrius arba kompetentingas pareigūnas praneša apie tai savo valstybės narės centrinei ryšių įstaigai
  ir Komisijai
  šios valstybės narės nustatyta tvarka.“

ir Komisijai

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 1 b punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

6 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b) | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b)

1b)

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   5 straipsnyje nurodytame prašyme gali būti pateiktas motyvuotas prašymas atlikti konkretų administracinį tyrimą. Jeigu institucija, į kurią kreipiamasi, nusprendžia, kad administracinis tyrimas nebūtinas, ji nedelsdama praneša besikreipiančiajai institucijai tokio sprendimo motyvus.

„2.   5 straipsnyje nurodytame prašyme gali būti pateiktas motyvuotas prašymas atlikti konkretų administracinį tyrimą. Jeigu institucija, į kurią kreipiamasi, nusprendžia, kad administracinis tyrimas nebūtinas, ji nedelsdama praneša besikreipiančiajai institucijai
  ir Komisijai
  tokio sprendimo motyvus.“

ir Komisijai

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 1 c punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

8 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c) | 8 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c)

1c)

8 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

| „ea) | ataskaitas pagal šalis,“ |
| --- | --- |

„ea)

„ea)

ataskaitas pagal šalis,“

ataskaitas pagal šalis,“

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8aa straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės, gavusios ataskaitą pagal šalis pagal 1 dalį, kompetentinga institucija automatinių mainų būdu siunčia šią ataskaitą visoms valstybėms narėms, kuriose, remiantis ataskaitoje pagal šalis pateikta informacija, vienas arba daugiau į ataskaitą teikiančio subjekto TĮG įeinančių subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per nuolatinę buveinę, per 4 dalyje nustatytą terminą. | 2.   Valstybės narės, gavusios ataskaitą pagal šalis pagal 1 dalį, kompetentinga institucija automatinių mainų būdu
  kuo skubiau
  siunčia šią ataskaitą visoms valstybėms narėms, kuriose, remiantis ataskaitoje pagal šalis pateikta informacija, vienas arba daugiau į ataskaitą teikiančio subjekto TĮG įeinančių subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per nuolatinę buveinę, per 4 dalyje nustatytą terminą.
  Atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija taip pat pateikia ataskaitą pagal šalį Komisijai, kuri yra atsakinga už centralizuotą registrą, kuriuo gali naudotis jos kompetentingos tarnybos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės, gavusios ataskaitą pagal šalis pagal 1 dalį, kompetentinga institucija automatinių mainų būdu siunčia šią ataskaitą visoms valstybėms narėms, kuriose, remiantis ataskaitoje pagal šalis pateikta informacija, vienas arba daugiau į ataskaitą teikiančio subjekto TĮG įeinančių subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per nuolatinę buveinę, per 4 dalyje nustatytą terminą.

2.   Valstybės narės, gavusios ataskaitą pagal šalis pagal 1 dalį, kompetentinga institucija automatinių mainų būdu
  kuo skubiau
  siunčia šią ataskaitą visoms valstybėms narėms, kuriose, remiantis ataskaitoje pagal šalis pateikta informacija, vienas arba daugiau į ataskaitą teikiančio subjekto TĮG įeinančių subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per nuolatinę buveinę, per 4 dalyje nustatytą terminą.
  Atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija taip pat pateikia ataskaitą pagal šalį Komisijai, kuri yra atsakinga už centralizuotą registrą, kuriuo gali naudotis jos kompetentingos tarnybos.

kuo skubiau

Atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija taip pat pateikia ataskaitą pagal šalį Komisijai, kuri yra atsakinga už centralizuotą registrą, kuriuo gali naudotis jos kompetentingos tarnybos.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8aa straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | apibendrinta informacija, susijusi su pajamomis, pelnu (nuostoliu) prieš sumokant pelno mokestį, sumokėtu pelno mokesčiu, sukauptu pelno mokesčiu, įstatiniu kapitalu, sukauptu pelnu, darbuotojų skaičiumi, materialiniu turtu, išskyrus grynuosius pinigus ir grynųjų pinigų ekvivalentus, pagal jurisdikcijas, kuriose TĮG vykdo veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

apibendrinta informacija, susijusi su pajamomis, pelnu (nuostoliu) prieš sumokant pelno mokestį, sumokėtu pelno mokesčiu, sukauptu pelno mokesčiu, įstatiniu kapitalu, sukauptu pelnu, darbuotojų skaičiumi, materialiniu turtu, išskyrus grynuosius pinigus ir grynųjų pinigų ekvivalentus, pagal jurisdikcijas, kuriose TĮG vykdo veiklą;

| a) | apibendrinta informacija, susijusi su pajamomis, pelnu (nuostoliu) prieš sumokant pelno mokestį, sumokėtu pelno mokesčiu, sukauptu pelno mokesčiu, įstatiniu kapitalu, sukauptu pelnu, darbuotojų skaičiumi, materialiniu turtu, išskyrus grynuosius pinigus ir grynųjų pinigų ekvivalentus, pagal jurisdikcijas, kuriose TĮG vykdo veiklą
  , gautomis subsidijomis, turto verte ir metinės turto valdymo išlaidomis, taip pat TĮG vykdytais pirkimais ir pardavimai
  s; |
| --- | --- |

a)

apibendrinta informacija, susijusi su pajamomis, pelnu (nuostoliu) prieš sumokant pelno mokestį, sumokėtu pelno mokesčiu, sukauptu pelno mokesčiu, įstatiniu kapitalu, sukauptu pelnu, darbuotojų skaičiumi, materialiniu turtu, išskyrus grynuosius pinigus ir grynųjų pinigų ekvivalentus, pagal jurisdikcijas, kuriose TĮG vykdo veiklą
  , gautomis subsidijomis, turto verte ir metinės turto valdymo išlaidomis, taip pat TĮG vykdytais pirkimais ir pardavimai
  s;

, gautomis subsidijomis, turto verte ir metinės turto valdymo išlaidomis, taip pat TĮG vykdytais pirkimais ir pardavimai

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8aa straipsnio 3 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | būsimą TĮG Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo kodą (TIN), nurodytą Komisijos 2012 m. veiksmų plane, skirtame kovai su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

būsimą TĮG Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo kodą (TIN), nurodytą Komisijos 2012 m. veiksmų plane, skirtame kovai su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti;

būsimą TĮG Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo kodą (TIN), nurodytą Komisijos 2012 m. veiksmų plane, skirtame kovai su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti;

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8aa straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Siekdama suteikti daugiau skaidrumo piliečiams Komisija skelbia ataskaitų pagal šalis suvestinių duomenų santrauką, remdamasi centralizuotame ataskaitų pagal šalis registre esančia informacija. Tai darydama Komisija laikosi 23a straipsnyje nustatytų konfidencialumo nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Siekdama suteikti daugiau skaidrumo piliečiams Komisija skelbia ataskaitų pagal šalis suvestinių duomenų santrauką, remdamasi centralizuotame ataskaitų pagal šalis registre esančia informacija. Tai darydama Komisija laikosi 23a straipsnyje nustatytų konfidencialumo nuostatų.

4a.

Siekdama suteikti daugiau skaidrumo piliečiams Komisija skelbia ataskaitų pagal šalis suvestinių duomenų santrauką, remdamasi centralizuotame ataskaitų pagal šalis registre esančia informacija. Tai darydama Komisija laikosi 23a straipsnyje nustatytų konfidencialumo nuostatų.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

9 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | 9 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

9 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

1.   Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija pateikia 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją kitos atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai esant kuriai nors iš šių aplinkybių:

„1.   Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija pateikia 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją kitos atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai
  ir Komisijai
  esant kuriai nors iš šių aplinkybių:“

ir Komisijai

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 2 b punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

9 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b) | 9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b)

2b)

9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos gali pateikti spontaniškų mainų būdu kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms visą joms žinomą informaciją, kuri gali būti naudinga kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

„2.   Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos gali pateikti spontaniškų mainų būdu kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms
  ir Komisijai
  visą joms žinomą informaciją, kuri gali būti naudinga kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.“

ir Komisijai

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

23 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | 23 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

23 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai visą aktualią informaciją, kuri reikalinga siekiant įvertinti administracinio bendradarbiavimo pagal šią direktyvą veiksmingumą kovojant su mokesčių slėpimu ir
  mokesčių vengimu
  .

mokesčių vengimu

„2.   Valstybės narės pateikia Komisijai visą aktualią informaciją, kuri reikalinga siekiant įvertinti administracinio bendradarbiavimo pagal šią direktyvą veiksmingumą kovojant su mokesčių
  vengimu, mokesčių
  slėpimu ir
  mokestiniu sukčiavimu
  .“

vengimu, mokesčių

mokestiniu sukčiavimu

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punktas

1 straipsnio 1 dalies 5 punktas

Direktyva 2011/16/ES

23 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės pateikia Komisijai metinį automatinių informacijos mainų, kaip nurodyta 8, 8a ir 8a straipsniuose, veiksmingumo įvertinimą ir praneša apie pasiektus praktinius rezultatus. Komisija įgyvendinimo aktais nustato to metinio įvertinimo pranešimo formą ir sąlygas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 3.   Valstybės narės pateikia Komisijai metinį automatinių informacijos mainų, kaip nurodyta 8, 8a ir 8a straipsniuose, veiksmingumo įvertinimą ir praneša apie pasiektus praktinius rezultatus.
  Komisija apie tuos rezultatus tinkamai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą, pvz., pateikdama metinę konsoliduotą ataskaitą, kurioje aptariamas ataskaitų teikimo procedūros vykdymas ir rezultatai.
  Komisija įgyvendinimo aktais nustato to metinio įvertinimo pranešimo formą ir sąlygas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.” |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės pateikia Komisijai metinį automatinių informacijos mainų, kaip nurodyta 8, 8a ir 8a straipsniuose, veiksmingumo įvertinimą ir praneša apie pasiektus praktinius rezultatus. Komisija įgyvendinimo aktais nustato to metinio įvertinimo pranešimo formą ir sąlygas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Valstybės narės pateikia Komisijai metinį automatinių informacijos mainų, kaip nurodyta 8, 8a ir 8a straipsniuose, veiksmingumo įvertinimą ir praneša apie pasiektus praktinius rezultatus.
  Komisija apie tuos rezultatus tinkamai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą, pvz., pateikdama metinę konsoliduotą ataskaitą, kurioje aptariamas ataskaitų teikimo procedūros vykdymas ir rezultatai.
  Komisija įgyvendinimo aktais nustato to metinio įvertinimo pranešimo formą ir sąlygas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.”

Komisija apie tuos rezultatus tinkamai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą, pvz., pateikdama metinę konsoliduotą ataskaitą, kurioje aptariamas ataskaitų teikimo procedūros vykdymas ir rezultatai.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 5 a punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

23 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | 23 straipsnyje įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)

5a)

23 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„3a.
     
  Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę konsoliduotą ataskaitą, kurioje pateikia valstybių narių atliktų metinių automatinių informacijos mainų veiksmingumo vertinimus ir pasiektus praktinius rezultatus.“

„3a.

Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę konsoliduotą ataskaitą, kurioje pateikia valstybių narių atliktų metinių automatinių informacijos mainų veiksmingumo vertinimus ir pasiektus praktinius rezultatus.“

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 5 b punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

23 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b) | 23 straipsnyje įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b)

5b)

23 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„3b.
     
  Jei Komisijos poveikio vertinime dėl viešo informacijos pagal šalis skelbimo pasekmių daroma išvada, kad TĮG nebus neigiamų pasekmių, Komisija nedelsdama pasiūlo teisės aktą, kuriuo remiantis ta informacija skelbiama viešai.“

„3b.

Jei Komisijos poveikio vertinime dėl viešo informacijos pagal šalis skelbimo pasekmių daroma išvada, kad TĮG nebus neigiamų pasekmių, Komisija nedelsdama pasiūlo teisės aktą, kuriuo remiantis ta informacija skelbiama viešai.“

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 5 c punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

24 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5c) | 24 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5c)

5c)

24 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

1.   Jeigu valstybės narės kompetentinga institucija gauna iš trečiosios šalies informaciją, kuri, kaip galima numatyti, gali būti reikalinga administruojant tos valstybės narės nacionalinius įstatymus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais mokesčiais, ir
  užtikrinant
  jų vykdymą ta institucija gali, jeigu tai leidžiama pagal susitarimą su ta trečiąja šalimi, suteikti tą informaciją valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kurioms ta informacija gali būti naudinga, ir bet kuriai besikreipiančiajai institucijai.

užtikrinant

„1.   Jeigu valstybės narės kompetentinga institucija gauna iš trečiosios šalies informaciją, kuri, kaip galima numatyti, gali būti reikalinga administruojant tos valstybės narės nacionalinius įstatymus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais mokesčiais, ir
  užtikrindama
  jų vykdymą ta institucija gali, jeigu tai leidžiama pagal susitarimą su ta trečiąja šalimi, suteikti tą informaciją valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kurioms ta informacija gali būti naudinga, ir bet kuriai besikreipiančiajai institucijai
  ir Komisijai
  .“

užtikrindama

ir Komisijai

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio pirmos dalies 7 a punktas (naujas)

1 straipsnio pirmos dalies 7 a punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

27 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a)

7a)

įterpiamas šis straipsnis:

„27a straipsnis

„27a straipsnis

Peržiūra

Peržiūra

Komisija peržiūri šios direktyvos taikymo veiksmingumą iki ... [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos].“

Komisija peržiūri šios direktyvos taikymo veiksmingumą iki ... [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos].“

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Priedas – III priedo II skyriaus 1 dalies 2 pastraipa

Priedas – III priedo II skyriaus 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu į tą pačią TĮG įeinančių subjektų, kurie Sąjungoje yra rezidentai mokesčių tikslais, yra daugiau negu vienas ir taikoma viena arba daugiau b punkte nustatytų sąlygų, TĮG gali paskirti vieną iš tokių į ją įeinančių subjektų pateikti bet kurių ataskaitinių finansinių metų ataskaitą pagal šalis, atitinkančią 8aa straipsnio 1 dalies reikalavimus, per 8aa straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį ir pranešti valstybei narei, kad pateikiant ataskaitą siekiama įvykdyti informacijos teikimo reikalavimą, taikomą visiems tokiems į TĮG įeinantiems subjektams, kurie Sąjungoje yra rezidentai mokesčių tikslais. Pagal 8aa straipsnio 2 dalį ta valstybė narė perduoda gautą ataskaitą pagal šalis visoms kitoms valstybėms narėms, kuriose, remiantis ataskaitoje pagal šalis pateikta informacija, vienas arba daugiau į TĮG įeinančių subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per nuolatinę buveinės vietą. | Jeigu į tą pačią TĮG įeinančių subjektų, kurie Sąjungoje yra rezidentai mokesčių tikslais, yra daugiau negu vienas ir taikoma viena arba daugiau b punkte nustatytų sąlygų, TĮG gali paskirti vieną iš tokių į ją įeinančių subjektų
  (pageidautina, kad tai būtų didžiausią apyvartą turintis subjektas)
  pateikti bet kurių ataskaitinių finansinių metų ataskaitą pagal šalis, atitinkančią 8aa straipsnio 1 dalies reikalavimus, per 8aa straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį ir pranešti valstybei narei, kad pateikiant ataskaitą siekiama įvykdyti informacijos teikimo reikalavimą, taikomą visiems tokiems į TĮG įeinantiems subjektams, kurie Sąjungoje yra rezidentai mokesčių tikslais. Pagal 8aa straipsnio 2 dalį ta valstybė narė perduoda gautą ataskaitą pagal šalis visoms kitoms valstybėms narėms, kuriose, remiantis ataskaitoje pagal šalis pateikta informacija, vienas arba daugiau į TĮG įeinančių subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per nuolatinę buveinės vietą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu į tą pačią TĮG įeinančių subjektų, kurie Sąjungoje yra rezidentai mokesčių tikslais, yra daugiau negu vienas ir taikoma viena arba daugiau b punkte nustatytų sąlygų, TĮG gali paskirti vieną iš tokių į ją įeinančių subjektų pateikti bet kurių ataskaitinių finansinių metų ataskaitą pagal šalis, atitinkančią 8aa straipsnio 1 dalies reikalavimus, per 8aa straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį ir pranešti valstybei narei, kad pateikiant ataskaitą siekiama įvykdyti informacijos teikimo reikalavimą, taikomą visiems tokiems į TĮG įeinantiems subjektams, kurie Sąjungoje yra rezidentai mokesčių tikslais. Pagal 8aa straipsnio 2 dalį ta valstybė narė perduoda gautą ataskaitą pagal šalis visoms kitoms valstybėms narėms, kuriose, remiantis ataskaitoje pagal šalis pateikta informacija, vienas arba daugiau į TĮG įeinančių subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per nuolatinę buveinės vietą.

Jeigu į tą pačią TĮG įeinančių subjektų, kurie Sąjungoje yra rezidentai mokesčių tikslais, yra daugiau negu vienas ir taikoma viena arba daugiau b punkte nustatytų sąlygų, TĮG gali paskirti vieną iš tokių į ją įeinančių subjektų
  (pageidautina, kad tai būtų didžiausią apyvartą turintis subjektas)
  pateikti bet kurių ataskaitinių finansinių metų ataskaitą pagal šalis, atitinkančią 8aa straipsnio 1 dalies reikalavimus, per 8aa straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį ir pranešti valstybei narei, kad pateikiant ataskaitą siekiama įvykdyti informacijos teikimo reikalavimą, taikomą visiems tokiems į TĮG įeinantiems subjektams, kurie Sąjungoje yra rezidentai mokesčių tikslais. Pagal 8aa straipsnio 2 dalį ta valstybė narė perduoda gautą ataskaitą pagal šalis visoms kitoms valstybėms narėms, kuriose, remiantis ataskaitoje pagal šalis pateikta informacija, vienas arba daugiau į TĮG įeinančių subjektų yra rezidentas mokesčių tikslais arba apmokestinama jų verslo veikla, vykdoma per nuolatinę buveinės vietą.

(pageidautina, kad tai būtų didžiausią apyvartą turintis subjektas)

---

2016 m. gegužės 26 d., trečiadienis

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/158

---

P8_TA(2016)0229

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: paraiška „EGF/2015/010 FR/MoryGlobal“

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Prancūzijos paraiška „EGF/2015/010 FR/MoryGlobal“) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

(2018/C 076/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0185 – C8-0136/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0185 – C8-0136/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8–0182/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8–0182/2016),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama;

| C. | kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti; |
| --- | --- |

C.

kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti;

| D. | kadangi Prancūzija pateikė paraišką „EGF/2015/010 FR/MoryGlobal“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai buvo atleisti darbuotojai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 49 skyriui (Sausumos transportas ir transportavimas vamzdynais) ir 52 skyriui (Sandėliavimas ir transportui būdingų paslaugų veikla), įvairiose žemyninės Prancūzijos vietose, ir kadangi tikimasi, kad priemonėmis pasinaudos 2 132 atleisti darbuotojai, atitinkantys reikalavimus EGF paramai gauti; kadangi prašymas pateiktas po to, kai buvo priimtas sprendimas dėl „MoryGlobal“ likvidavimo teismo sprendimu ir pateikta paraiška „EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros“; |
| --- | --- |

D.

kadangi Prancūzija pateikė paraišką „EGF/2015/010 FR/MoryGlobal“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai buvo atleisti darbuotojai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 49 skyriui (Sausumos transportas ir transportavimas vamzdynais) ir 52 skyriui (Sandėliavimas ir transportui būdingų paslaugų veikla), įvairiose žemyninės Prancūzijos vietose, ir kadangi tikimasi, kad priemonėmis pasinaudos 2 132 atleisti darbuotojai, atitinkantys reikalavimus EGF paramai gauti; kadangi prašymas pateiktas po to, kai buvo priimtas sprendimas dėl „MoryGlobal“ likvidavimo teismo sprendimu ir pateikta paraiška „EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros“;

| E. | kadangi paraiška pateikta pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus, pagal kuriuos per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš valstybės narės įmonės būtų atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus iš jos tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių, ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko; |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška pateikta pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus, pagal kuriuos per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš valstybės narės įmonės būtų atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus iš jos tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių, ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko;

| 1. | pritaria Komisijai, kad paraiška atitinka EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas sąlygas ir kad todėl Prancūzija turi teisę gauti finansinę 5 146 800 EUR paramą pagal tą reglamentą, ši suma sudaro 60 proc. bendrų išlaidų, siekiančių 8 528 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijai, kad paraiška atitinka EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas sąlygas ir kad todėl Prancūzija turi teisę gauti finansinę 5 146 800 EUR paramą pagal tą reglamentą, ši suma sudaro 60 proc. bendrų išlaidų, siekiančių 8 528 000 EUR;

| 2. | pažymi, kad Komisija laikėsi 12 savaičių nuo paraiškos gavimo iš Prancūzijos valdžios institucijų (gauta 2015 m. lapkričio 19 d.) termino, 2016 m. balandžio 7 d. baigė vertinti, ar paraiška atitinka EGF finansinės paramos suteikimo sąlygas, ir tą pačią dieną apie savo vertinimą pranešė Parlamentui; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Komisija laikėsi 12 savaičių nuo paraiškos gavimo iš Prancūzijos valdžios institucijų (gauta 2015 m. lapkričio 19 d.) termino, 2016 m. balandžio 7 d. baigė vertinti, ar paraiška atitinka EGF finansinės paramos suteikimo sąlygas, ir tą pačią dieną apie savo vertinimą pranešė Parlamentui;

| 3. | mano, kad darbuotojai iš įmonės „MoryGlobal“ atleisti dėl to, kad bendrai sumažėjo fiziniai išdirbiai Europoje, taigi ir vežamų krovinių kiekis, krovinių vežimo keliais sektoriuje kilo kainų karas, todėl nuo 2007 m. Prancūzijoje vis mažėjo šio sektoriaus veiklos maržos ir daugėjo nuostolių, kilo bankrotų banga ir, be kitų įmonių, bankrutavo įmonė „Mory-Ducros“ ir vėliau įmonė „MoryGlobal“, kuri buvo perėmusi ir darbinusi 2 107 buvusius įmonės „Mory-Ducros“ darbuotojus; |
| --- | --- |

3.

mano, kad darbuotojai iš įmonės „MoryGlobal“ atleisti dėl to, kad bendrai sumažėjo fiziniai išdirbiai Europoje, taigi ir vežamų krovinių kiekis, krovinių vežimo keliais sektoriuje kilo kainų karas, todėl nuo 2007 m. Prancūzijoje vis mažėjo šio sektoriaus veiklos maržos ir daugėjo nuostolių, kilo bankrotų banga ir, be kitų įmonių, bankrutavo įmonė „Mory-Ducros“ ir vėliau įmonė „MoryGlobal“, kuri buvo perėmusi ir darbinusi 2 107 buvusius įmonės „Mory-Ducros“ darbuotojus;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2015 m. balandžio mėn. patvirtinta ir buvusių 2 513 įmonės „Mory-Ducros“ darbuotojų skirta EGF parama (4) siekia 6 052 200 EUR; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2015 m. balandžio mėn. patvirtinta ir buvusių 2 513 įmonės „Mory-Ducros“ darbuotojų skirta EGF parama (4) siekia 6 052 200 EUR;

| 5. | pažymi, kad iki šiol sausumos transporto ir transportavimo vamzdynais sektoriuje pateiktos dar dvi EGF paraiškos: „EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros“ ir „EGF/2011/001 AT/ Nieder- und Oberoesterreich“, abiejose nurodyta pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, dėl kurios tame sektoriuje atleisti 2 804 darbuotojai, priežastis; pažymi, kad kai kurios abiejų paraiškų priemonės yra panašios; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad iki šiol sausumos transporto ir transportavimo vamzdynais sektoriuje pateiktos dar dvi EGF paraiškos: „EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros“ ir „EGF/2011/001 AT/ Nieder- und Oberoesterreich“, abiejose nurodyta pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, dėl kurios tame sektoriuje atleisti 2 804 darbuotojai, priežastis; pažymi, kad kai kurios abiejų paraiškų priemonės yra panašios;

| 6. | pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas nukentėjusiems darbuotojams 2015 m. balandžio 23 d., t. y. likus pakankamai laiko iki sprendimo dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų paketui priėmimo; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas nukentėjusiems darbuotojams 2015 m. balandžio 23 d., t. y. likus pakankamai laiko iki sprendimo dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų paketui priėmimo;

| 7. | palankiai vertina tai, kad Prancūzija socialinį planą, kurį vykdant taip pat finansiškai dalyvauja įmonė „MoryGlobal“, pradėjo taikyti dar prieš tai, kai iš EGF buvo gautos papildomos lėšos; palankiai vertina tai, kad priemonės, kurioms prašoma EGF paramos, neapima priemonių, nurodytų EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punkte, t. y. išmokų, o parama yra nukreipta į priemones, turinčias tikrą pridėtinę vertę užtikrinant būsimą atleistų darbuotojų grąžinimą į darbo rinką; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad Prancūzija socialinį planą, kurį vykdant taip pat finansiškai dalyvauja įmonė „MoryGlobal“, pradėjo taikyti dar prieš tai, kai iš EGF buvo gautos papildomos lėšos; palankiai vertina tai, kad priemonės, kurioms prašoma EGF paramos, neapima priemonių, nurodytų EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punkte, t. y. išmokų, o parama yra nukreipta į priemones, turinčias tikrą pridėtinę vertę užtikrinant būsimą atleistų darbuotojų grąžinimą į darbo rinką;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad EGF lėšomis bendrai finansuojamas prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos apima konsultantų ekspertų grupės teikiamas atleistų darbuotojų konsultavimo ir orientavimo paslaugas, kurios papildo socialinį planą ir profesinio saugumo sutartį (pranc. Contrat de Sécurisation professionnelle), finansuojamą Prancūzijos valstybės, siekiant padėti darbuotojams sugrįžti į darbo rinką; atkreipia dėmesį į tai, kad trys konsultantų grupės darbą organizuojantys rangovai – tai tie patys rangovai, kurie teikė paslaugas iš įmonės „Mory-Ducros“ atleistiems darbuotojams; tikisi, kad Komisija ir Prancūzijos valdžios institucijos griežtai laikysis principo, pagal kurį agentūroms bus mokama remiantis pasiektais rezultatais; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad EGF lėšomis bendrai finansuojamas prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos apima konsultantų ekspertų grupės teikiamas atleistų darbuotojų konsultavimo ir orientavimo paslaugas, kurios papildo socialinį planą ir profesinio saugumo sutartį (pranc. Contrat de Sécurisation professionnelle), finansuojamą Prancūzijos valstybės, siekiant padėti darbuotojams sugrįžti į darbo rinką; atkreipia dėmesį į tai, kad trys konsultantų grupės darbą organizuojantys rangovai – tai tie patys rangovai, kurie teikė paslaugas iš įmonės „Mory-Ducros“ atleistiems darbuotojams; tikisi, kad Komisija ir Prancūzijos valdžios institucijos griežtai laikysis principo, pagal kurį agentūroms bus mokama remiantis pasiektais rezultatais;

| 9. | pažymi, kad rangovų (BPI, „Sodie“ ir „AFPA Transitions“) užduotis yra suteikti pagalbą atleistiems darbuotojams, padėti rasti jiems būdus, kaip išlikti darbo rinkoje ir susirasti naujų darbo vietų teikiant prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, kaip antai, organizuojant kolektyvinius ir individualius informacinius susitikimus, siūlant pagalbą keičiant profesinę veiklą ir įsidarbinant naujoje darbo vietoje; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad rangovų (BPI, „Sodie“ ir „AFPA Transitions“) užduotis yra suteikti pagalbą atleistiems darbuotojams, padėti rasti jiems būdus, kaip išlikti darbo rinkoje ir susirasti naujų darbo vietų teikiant prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, kaip antai, organizuojant kolektyvinius ir individualius informacinius susitikimus, siūlant pagalbą keičiant profesinę veiklą ir įsidarbinant naujoje darbo vietoje;

| 10. | mano, kad 55–64 metų amžiaus darbuotojų grupei kyla didesnis užsitęsusio nedarbo ir išstūmimo iš darbo rinkos pavojus su galimomis socialinės atskirties pasekmėmis; taigi mano, kad tokie darbuotojai, kurie sudaro 19 proc. paramos gavėjų, kuriems turi būti taikomi siūlomi veiksmai, turi specialių poreikių, susijusių su prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų teikimu pagal EGF reglamento 7 straipsnį; |
| --- | --- |

10.

mano, kad 55–64 metų amžiaus darbuotojų grupei kyla didesnis užsitęsusio nedarbo ir išstūmimo iš darbo rinkos pavojus su galimomis socialinės atskirties pasekmėmis; taigi mano, kad tokie darbuotojai, kurie sudaro 19 proc. paramos gavėjų, kuriems turi būti taikomi siūlomi veiksmai, turi specialių poreikių, susijusių su prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų teikimu pagal EGF reglamento 7 straipsnį;

| 11. | pažymi, jog Prancūzija nurodė, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su tikslinių paramos gavėjų atstovais ir socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

11.

pažymi, jog Prancūzija nurodė, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su tikslinių paramos gavėjų atstovais ir socialiniais partneriais;

| 12. | primena, kad, remiantis EGF reglamento 7 straipsniu, rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir reikiamus įgūdžius ir šį paketą pritaikyti prie perėjimo prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; teigiamai vertina tai, kad Prancūzija visapusiškai patikino, jog siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus ir tai bus suderinta priemonė, skirta prisitaikyti prie pasaulinių iššūkių, kad būtų pasiektas darnus ekonomikos augimas, kaip nurodyta Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo 2007–2014 m. įgyvendinimo Europoje vertinime (5); |
| --- | --- |

12.

primena, kad, remiantis EGF reglamento 7 straipsniu, rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir reikiamus įgūdžius ir šį paketą pritaikyti prie perėjimo prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; teigiamai vertina tai, kad Prancūzija visapusiškai patikino, jog siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus ir tai bus suderinta priemonė, skirta prisitaikyti prie pasaulinių iššūkių, kad būtų pasiektas darnus ekonomikos augimas, kaip nurodyta Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo 2007–2014 m. įgyvendinimo Europoje vertinime (5);

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad konsultantų grupės darbą organizuojantys rangovai – tai tie patys rangovai, kurie teikia paslaugas iš įmonės „Mory-Ducros“ atleistiems darbuotojams; ragina Komisiją pateikti paramos, teikiamos iš įmonės „Mory-Ducros“ atleistiems darbuotojams, išlaidų efektyvumo analizę, nes ši paraiška yra susijusi su paraiška „EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros“ ir tie patys rangovai teikia prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad konsultantų grupės darbą organizuojantys rangovai – tai tie patys rangovai, kurie teikia paslaugas iš įmonės „Mory-Ducros“ atleistiems darbuotojams; ragina Komisiją pateikti paramos, teikiamos iš įmonės „Mory-Ducros“ atleistiems darbuotojams, išlaidų efektyvumo analizę, nes ši paraiška yra susijusi su paraiška „EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros“ ir tie patys rangovai teikia prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas;

| 14. | atsižvelgia į konkrečios darbo rinkos svarbą, kadangi Prancūzijai tenka didžiausia dalis ES-28 sausumos transporto paslaugų sektoriaus pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

14.

atsižvelgia į konkrečios darbo rinkos svarbą, kadangi Prancūzijai tenka didžiausia dalis ES-28 sausumos transporto paslaugų sektoriaus pridėtinės vertės;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino, jog siūlomi veiksmai nėra finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones ir kad jie papildo struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino, jog siūlomi veiksmai nėra finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones ir kad jie papildo struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus;

| 16. | primena, kad EGF parama papildo nacionalines priemones ir neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos atsakingos valstybės narės ar bendrovės; |
| --- | --- |

16.

primena, kad EGF parama papildo nacionalines priemones ir neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos atsakingos valstybės narės ar bendrovės;

| 17. | palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, pagerino procedūrą; atkreipia dėmesį į laiko trūkumą, atsiradusį dėl naujo tvarkaraščio, ir į galimą tokio trūkumo poveikį paraiškų nagrinėjimo efektyvumui; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, pagerino procedūrą; atkreipia dėmesį į laiko trūkumą, atsiradusį dėl naujo tvarkaraščio, ir į galimą tokio trūkumo poveikį paraiškų nagrinėjimo efektyvumui;

| 18. | pakartoja savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

18.

pakartoja savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis;

| 19. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

19.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 20. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/738 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Prancūzijos paraiška „EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros“) (OL L 117, 2015 5 8, p. 47).

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/558763/EPRS_IDA(2016)558763_EN.pdf

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo

(Prancūzijos paraiška „EGF/2015/010 FR/MoryGlobal“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą –
  Sprendimą (ES) 2016/989.)

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/162 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/162

---

P8_TA(2016)0230

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: paraiška „EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa“

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška „EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa“) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

(2018/C 076/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0210 – C8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0210 – C8-0149/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į penkias ankstesnes paraiškas dėl EGF paramos, susijusias su mažmeninės prekybos sektoriumi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į penkias ankstesnes paraiškas dėl EGF paramos, susijusias su mažmeninės prekybos sektoriumi,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2016/000 TA 2016 – techninė pagalba, teikiama Komisijos iniciatyva) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2016/000 TA 2016 – techninė pagalba, teikiama Komisijos iniciatyva) (4),

| — | atsižvelgdamas į trišalį dialogą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalį dialogą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8–0181/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8–0181/2016),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) naudingas darbuotojams, atleistiems iš mažųjų ir vidutinių įmonių ir daugiašalių įmonių, nesvarbu, kokia politika ar interesai buvo sprendimo uždaryti motyvas, ypač pastarųjų įmonių atveju; kadangi pagal EGF reglamentą ir Sąjungos politiką ir toliau itin didelis dėmesys turėtų būti skiriamas darbo vietų, gamybos ir praktinių žinių išsaugojimui Sąjungoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) naudingas darbuotojams, atleistiems iš mažųjų ir vidutinių įmonių ir daugiašalių įmonių, nesvarbu, kokia politika ar interesai buvo sprendimo uždaryti motyvas, ypač pastarųjų įmonių atveju; kadangi pagal EGF reglamentą ir Sąjungos politiką ir toliau itin didelis dėmesys turėtų būti skiriamas darbo vietų, gamybos ir praktinių žinių išsaugojimui Sąjungoje;

| B. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama darbuotojams, kuriems jos reikia, turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama darbuotojams, kuriems jos reikia, turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama;

| C. | kadangi Graikija pateikė paraišką „EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa“ dėl finansinės EGF paramos, po to, kai buvo atleisti darbuotojai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą), NUTS 2 lygio regionuose – Centrinėje Makedonijoje (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) ir Tesalijoje (Θεσσαλία) (EL14), ir kadangi tikimasi, kad priemonėmis pasinaudos 557 atleisti darbuotojai, taip pat 543 jaunesni nei 30 metų nesimokantys, nedirbantys ir mokymuose nedalyvaujantys (toliau – NEET) jaunuoliai iš tų pačių regionų; kadangi šie darbuotojai buvo atleisti bankrutavus įmonei „Supermarket Larissa ABEE“ ir ją uždarius; |
| --- | --- |

C.

kadangi Graikija pateikė paraišką „EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa“ dėl finansinės EGF paramos, po to, kai buvo atleisti darbuotojai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą), NUTS 2 lygio regionuose – Centrinėje Makedonijoje (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) ir Tesalijoje (Θεσσαλία) (EL14), ir kadangi tikimasi, kad priemonėmis pasinaudos 557 atleisti darbuotojai, taip pat 543 jaunesni nei 30 metų nesimokantys, nedirbantys ir mokymuose nedalyvaujantys (toliau – NEET) jaunuoliai iš tų pačių regionų; kadangi šie darbuotojai buvo atleisti bankrutavus įmonei „Supermarket Larissa ABEE“ ir ją uždarius;

| D. | kadangi paraiška pateikta pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus, pagal kuriuos per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš valstybės narės įmonės turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus iš jos tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių, ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko; |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška pateikta pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus, pagal kuriuos per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš valstybės narės įmonės turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus iš jos tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių, ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko;

| 1. | pritaria Komisijai, kad paraiška atitinka EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas sąlygas ir kad todėl Graikija turi teisę gauti finansinę 6 468 000 EUR paramą pagal šį reglamentą (nurodyta suma sudaro 60 proc, bendrųjų išlaidų, sieksiančių 10 780 000 EUR); |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijai, kad paraiška atitinka EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas sąlygas ir kad todėl Graikija turi teisę gauti finansinę 6 468 000 EUR paramą pagal šį reglamentą (nurodyta suma sudaro 60 proc, bendrųjų išlaidų, sieksiančių 10 780 000 EUR);

| 2. | pažymi, kad gavus finansinę paramą bus siekiama padėti 557 atleistiems darbuotojams, iš jų 194 yra vyrai, o 363 – moterys; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad gavus finansinę paramą bus siekiama padėti 557 atleistiems darbuotojams, iš jų 194 yra vyrai, o 363 – moterys;

| 3. | primena, kad dar 543 jaunesniems kaip 30 metų amžiaus nesimokantiems, nedirbantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams tame pačiame regione gali būti teikiamos prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, pvz., profesinis orientavimas pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą; |
| --- | --- |

3.

primena, kad dar 543 jaunesniems kaip 30 metų amžiaus nesimokantiems, nedirbantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams tame pačiame regione gali būti teikiamos prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, pvz., profesinis orientavimas pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą;

| 4. | pažymi, kad Komisija laikėsi 12 savaičių nuo paraiškos gavimo iš Graikijos valdžios institucijų (gauta 2015 m. lapkričio 26 d.) termino, 2016 m. balandžio 14 d. baigė vertinti, ar paraiška atitinka EGF finansinės paramos suteikimo sąlygas, ir 2016 m. balandžio 15 d. apie tą vertinimą pranešė Parlamentui; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Komisija laikėsi 12 savaičių nuo paraiškos gavimo iš Graikijos valdžios institucijų (gauta 2015 m. lapkričio 26 d.) termino, 2016 m. balandžio 14 d. baigė vertinti, ar paraiška atitinka EGF finansinės paramos suteikimo sąlygas, ir 2016 m. balandžio 15 d. apie tą vertinimą pranešė Parlamentui;

| 5. | pažymi, kad tikimasi, jog be 557 atleistų darbuotojų, priemonėse taip pat dalyvaus ir iš EGF bendrai finansuojamas prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas gaus tame pačiame regione gyvenantys 543 nesimokantys, nedirbantys ir mokymuose nedalyvaujantys (toliau – NEET) jaunesni kaip 30 metų jaunuoliai; pažymi, kad Graikijos valdžios institucijų prašymas į tas priemones įtraukti NEET jaunimą pateikiamas dėl to, kad regione trūksta darbo vietų, palyginti su dideliu darbo ieškančių asmenų skaičiumi, o Tesalijoje, Eurostato duomenimis, daugiau kaip 12 mėnesių darbo neturi 73,5 proc. bedarbių; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad tikimasi, jog be 557 atleistų darbuotojų, priemonėse taip pat dalyvaus ir iš EGF bendrai finansuojamas prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas gaus tame pačiame regione gyvenantys 543 nesimokantys, nedirbantys ir mokymuose nedalyvaujantys (toliau – NEET) jaunesni kaip 30 metų jaunuoliai; pažymi, kad Graikijos valdžios institucijų prašymas į tas priemones įtraukti NEET jaunimą pateikiamas dėl to, kad regione trūksta darbo vietų, palyginti su dideliu darbo ieškančių asmenų skaičiumi, o Tesalijoje, Eurostato duomenimis, daugiau kaip 12 mėnesių darbo neturi 73,5 proc. bedarbių;

| 6. | pažymi, kad dėl didelio Graikijos ekonomikos nuosmukio ir vėliau mažėjusių privataus vartojimo ir perkamosios galios mažmeninė maisto produktų, gėrimų ir tabako gaminių prekybos apimtis 2015 m. buvo 30 proc. mažesnė nei prasidedant krizei 2008 m.; pažymi, kad „Supermarket Larissa“ pardavimams buvo būdinga ta pati mažėjimo tendencija; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad dėl didelio Graikijos ekonomikos nuosmukio ir vėliau mažėjusių privataus vartojimo ir perkamosios galios mažmeninė maisto produktų, gėrimų ir tabako gaminių prekybos apimtis 2015 m. buvo 30 proc. mažesnė nei prasidedant krizei 2008 m.; pažymi, kad „Supermarket Larissa“ pardavimams buvo būdinga ta pati mažėjimo tendencija;

| 7. | taigi pažymi, kad 1986 m. įsteigtam mažų maisto prekių parduotuvių kooperatyvui „Supermarket Larissa“, kuris buvo atidaręs 42 parduotuves ir turėjo 600 darbuotojų, nepavyko susidoroti su nuostoliais ir 2014 m. antrą ketvirtį jis turėjo uždaryti parduotuves; nurodo, kad to išvengti nepadėjo griežtos taupymo priemonės, visų pirma darbo užmokesčio sumažinimas (-30 proc.), naujai susiderėtos nuomos sąlygos ir sąskaitų apmokėjimo terminų atidėjimas; pažymi, kad tokia padėtis susidarė ir dėl labai sumažėjusio paskolų teikimo įmonėms, kai Europos Centrinio Banko taikytas kiekybinis skatinimas nedavė laukiamo paskolų teikimo efekto; pažymi, kad šis atvejis yra dramatiška nuolatinio kreditorių spaudimo Graikijai ir Europos griežto taupymo politikos pasekmė; |
| --- | --- |

7.

taigi pažymi, kad 1986 m. įsteigtam mažų maisto prekių parduotuvių kooperatyvui „Supermarket Larissa“, kuris buvo atidaręs 42 parduotuves ir turėjo 600 darbuotojų, nepavyko susidoroti su nuostoliais ir 2014 m. antrą ketvirtį jis turėjo uždaryti parduotuves; nurodo, kad to išvengti nepadėjo griežtos taupymo priemonės, visų pirma darbo užmokesčio sumažinimas (-30 proc.), naujai susiderėtos nuomos sąlygos ir sąskaitų apmokėjimo terminų atidėjimas; pažymi, kad tokia padėtis susidarė ir dėl labai sumažėjusio paskolų teikimo įmonėms, kai Europos Centrinio Banko taikytas kiekybinis skatinimas nedavė laukiamo paskolų teikimo efekto; pažymi, kad šis atvejis yra dramatiška nuolatinio kreditorių spaudimo Graikijai ir Europos griežto taupymo politikos pasekmė;

| 8. | teigiamai vertina tai, kad Graikijos valdžios institucijos pradėjo teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas nukentėjusiems darbuotojams 2016 m. vasario 26 d., t. y. prieš priimant sprendimą dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų paketui; |
| --- | --- |

8.

teigiamai vertina tai, kad Graikijos valdžios institucijos pradėjo teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas nukentėjusiems darbuotojams 2016 m. vasario 26 d., t. y. prieš priimant sprendimą dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų paketui;

| 9. | pažymi, kad maksimali pajamų paramos priemonių suma bus griežtai apribota – 35 proc. bendros suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui skirtos sumos, kaip nustatyta pagal EGF reglamentą, ir kad aktyvus tikslinių paramos gavėjų dalyvavimas darbo paieškos arba mokymosi veikloje yra tų priemonių taikymo sąlyga; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad maksimali pajamų paramos priemonių suma bus griežtai apribota – 35 proc. bendros suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui skirtos sumos, kaip nustatyta pagal EGF reglamentą, ir kad aktyvus tikslinių paramos gavėjų dalyvavimas darbo paieškos arba mokymosi veikloje yra tų priemonių taikymo sąlyga;

| 10. | pažymi, kad nors kooperatyvas taikė tam tikras griežto taupymo priemones, kaip antai sumažino darbo užmokestį, iš naujo susiderėjo dėl nuomos sąlygų, atidėjo sąskaitų apmokėjimo terminus, siūlė pigesnius produktus ir sumažino veiklos išlaidas, jis turėjo vieną po kitos uždaryti savo parduotuves; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad nors kooperatyvas taikė tam tikras griežto taupymo priemones, kaip antai sumažino darbo užmokestį, iš naujo susiderėjo dėl nuomos sąlygų, atidėjo sąskaitų apmokėjimo terminus, siūlė pigesnius produktus ir sumažino veiklos išlaidas, jis turėjo vieną po kitos uždaryti savo parduotuves;

| 11. | pažymi, kad priemonės, kurias Graikija planuoja taikyti atleistiems darbuotojams ir NEET jaunimui, apima šias kategorijas: profesinis orientavimas; mokymas, perkvalifikavimas ir profesinis mokymas; parama verslui steigti; dalyvavimo išmoka ir mokymo išmoka; judumo išmoka; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad priemonės, kurias Graikija planuoja taikyti atleistiems darbuotojams ir NEET jaunimui, apima šias kategorijas: profesinis orientavimas; mokymas, perkvalifikavimas ir profesinis mokymas; parama verslui steigti; dalyvavimo išmoka ir mokymo išmoka; judumo išmoka;

| 12. | atkreipia dėmesį į ganėtinai didelę sumą (15 000 EUR), kurią kaip prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų dalį turėtų gauti darbuotojai ar NEET jaunuoliai, kurie steigs savo įmones; kartu pažymi, kad daug atleistų darbuotojų turi verslumo patirties, todėl jų galimybės sėkmingai veikti šiame sektoriuje yra gana didelės; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į ganėtinai didelę sumą (15 000 EUR), kurią kaip prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų dalį turėtų gauti darbuotojai ar NEET jaunuoliai, kurie steigs savo įmones; kartu pažymi, kad daug atleistų darbuotojų turi verslumo patirties, todėl jų galimybės sėkmingai veikti šiame sektoriuje yra gana didelės;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios naujos įmonės gali tapti socialiniais kooperatyvais, ir, atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Graikijos valdžios institucijų pastangas stiprinti socialinės ekonomikos sektorių Graikijoje; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios naujos įmonės gali tapti socialiniais kooperatyvais, ir, atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Graikijos valdžios institucijų pastangas stiprinti socialinės ekonomikos sektorių Graikijoje;

| 14. | pažymi, kad svarbu pradėti informavimo kampaniją siekiant, jog informacija pasiektų tuos NEET jaunuolius, kurie galėtų atitikti šių priemonių reikalavimus; primena savo poziciją dėl poreikio nuolat ir tvariai padėti NEET jaunimui; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad svarbu pradėti informavimo kampaniją siekiant, jog informacija pasiektų tuos NEET jaunuolius, kurie galėtų atitikti šių priemonių reikalavimus; primena savo poziciją dėl poreikio nuolat ir tvariai padėti NEET jaunimui;

| 15. | palankiai vertina tai, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo nustatytas toliau konsultuojantis su paramos gavėjų ir socialinių partnerių atstovais; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo nustatytas toliau konsultuojantis su paramos gavėjų ir socialinių partnerių atstovais;

| 16. | primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir gebėjimus, kurių prireiks ateityje, ir šį paketą pritaikyti pereinant prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

16.

primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir gebėjimus, kurių prireiks ateityje, ir šį paketą pritaikyti pereinant prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos;

| 17. | pabrėžia, kad reikia didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus, ir tikisi, kad pagal suderintą paketą siūlomi mokymai atitiks ir atleistų darbuotojų poreikius, ir dabartinę verslo aplinką; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad reikia didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus, ir tikisi, kad pagal suderintą paketą siūlomi mokymai atitiks ir atleistų darbuotojų poreikius, ir dabartinę verslo aplinką;

| 18. | ragina Komisiją būsimuose pasiūlymuose suteikti išsamesnės informacijos apie sektorius, kurie turi potencialą augti, taigi ir samdyti žmones, taip pat kaupti pagrįstus duomenis apie EGF finansavimo poveikį, įskaitant informaciją apie pasinaudojus EGF parama rastų darbo vietų kokybę ir pasiektos reintegracijos rodiklius; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją būsimuose pasiūlymuose suteikti išsamesnės informacijos apie sektorius, kurie turi potencialą augti, taigi ir samdyti žmones, taip pat kaupti pagrįstus duomenis apie EGF finansavimo poveikį, įskaitant informaciją apie pasinaudojus EGF parama rastų darbo vietų kokybę ir pasiektos reintegracijos rodiklius;

| 19. | pažymi, kad Graikijos valdžios institucijos patvirtino, jog tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad Graikijos valdžios institucijos patvirtino, jog tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones;

| 20. | palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, pagerino procedūrą; atkreipia dėmesį į laiko trūkumą, atsiradusį dėl naujo tvarkaraščio, ir į galimą to trūkumo poveikį paraiškų nagrinėjimo efektyvumui; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, pagerino procedūrą; atkreipia dėmesį į laiko trūkumą, atsiradusį dėl naujo tvarkaraščio, ir į galimą to trūkumo poveikį paraiškų nagrinėjimo efektyvumui;

| 21. | primena savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

21.

primena savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis;

| 22. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

22.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 23. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

23.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0112.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo

(Graikijos paraiška „EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą –
  Sprendimą (ES) 2016/990.)

---

| 28.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/166 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/166

---

P8_TA(2016)0232

Laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje Švedijos labui *

2016 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pagal Tarybos sprendimo (ES) 2015/1523 ir Tarybos sprendimo (ES) 2015/1601, kuriais Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje, 9 straipsnį Švedijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 076/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2015)0677), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2015)0677),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 78 straipsnio 3 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 78 straipsnio 3 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0017/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0170/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0170/2016),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Švedijoje susidarė nepaprastoji padėtis, susijusi staigiu trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu dėl staigaus migracijos srautų pokyčio. 2015 m. gruodžio 8 d. Švedija oficialiai paprašė sustabdyti jos įsipareigojimų vykdymą pagal Tarybos sprendimus (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Švedijoje susidarė nepaprastoji padėtis, susijusi staigiu trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu dėl staigaus migracijos srautų pokyčio. 2015 m. gruodžio 8 d. Švedija oficialiai paprašė sustabdyti jos įsipareigojimų vykdymą pagal Tarybos sprendimus (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601;

| (5) | Švedijoje susidarė nepaprastoji padėtis, susijusi staigiu trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu dėl staigaus migracijos srautų pokyčio. 2015 m. gruodžio 8 d. Švedija oficialiai paprašė sustabdyti jos įsipareigojimų vykdymą pagal Tarybos sprendimus (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601
  , nes ji susiduria su problemomis tiek kaip šalis, į kurią atvykstama pirmiausiai, tiek kaip galutinės paskirties šalis
  ; |
| --- | --- |

(5)

Švedijoje susidarė nepaprastoji padėtis, susijusi staigiu trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu dėl staigaus migracijos srautų pokyčio. 2015 m. gruodžio 8 d. Švedija oficialiai paprašė sustabdyti jos įsipareigojimų vykdymą pagal Tarybos sprendimus (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601
  , nes ji susiduria su problemomis tiek kaip šalis, į kurią atvykstama pirmiausiai, tiek kaip galutinės paskirties šalis
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | 2015 m. Švedijoje užregistruotas didžiausias vienam gyventojui tenkantis tarptautinės apsaugos prašytojų skaičius ES (11 503 pareiškėjų milijonui gyventojų); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

2015 m. Švedijoje užregistruotas didžiausias vienam gyventojui tenkantis tarptautinės apsaugos prašytojų skaičius ES (11 503 pareiškėjų milijonui gyventojų);

| (9) | 2015 m. Švedijoje užregistruotas didžiausias vienam gyventojui tenkantis tarptautinės apsaugos prašytojų skaičius ES (11 503 pareiškėjų milijonui gyventojų)
  , o iki 2016 m. kovo mėn. į Švediją iš viso atvyko 170 104 prašytojai, iš kurių 73 331 yra vaikai, įskaitant 36 181 nelydimą nepilnametį
  ; |
| --- | --- |

(9)

2015 m. Švedijoje užregistruotas didžiausias vienam gyventojui tenkantis tarptautinės apsaugos prašytojų skaičius ES (11 503 pareiškėjų milijonui gyventojų)
  , o iki 2016 m. kovo mėn. į Švediją iš viso atvyko 170 104 prašytojai, iš kurių 73 331 yra vaikai, įskaitant 36 181 nelydimą nepilnametį
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | Švedijoje taip pat susidarė sudėtinga padėtis dėl pastaruoju metu labai išaugusio nelydimų nepilnamečių skaičiaus (vienas iš keturių pareiškėjų teigia esantis nelydimas nepilnametis); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

Švedijoje taip pat susidarė sudėtinga padėtis dėl pastaruoju metu labai išaugusio nelydimų nepilnamečių skaičiaus (vienas iš keturių pareiškėjų teigia esantis nelydimas nepilnametis);

| (10) | Švedijoje taip pat susidarė sudėtinga padėtis dėl pastaruoju metu labai išaugusio nelydimų nepilnamečių
  , kurie turi specialių poreikių ir kuriems reikia papildomų išteklių norint sudaryti galimybę jiems naudotis sveikatos apsauga, užtikrinti deramą apgyvendinimą ir švietimą pagal Sąjungos prieglobsčio taisykles,
  skaičiaus (vienas iš keturių pareiškėjų teigia esantis nelydimas nepilnametis); |
| --- | --- |

(10)

Švedijoje taip pat susidarė sudėtinga padėtis dėl pastaruoju metu labai išaugusio nelydimų nepilnamečių
  , kurie turi specialių poreikių ir kuriems reikia papildomų išteklių norint sudaryti galimybę jiems naudotis sveikatos apsauga, užtikrinti deramą apgyvendinimą ir švietimą pagal Sąjungos prieglobsčio taisykles,
  skaičiaus (vienas iš keturių pareiškėjų teigia esantis nelydimas nepilnametis);

---