# Eiropas Savienības C 109/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 109 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 11. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 109

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 11. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 109/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 109/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  )

1

1

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2014/C 109/02 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2013. gada 6. novembris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (CON/2013/76) | 2 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

2014/C 109/02

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2013. gada 6. novembris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (CON/2013/76)

2

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 109/03 | Euro maiņas kurss | 26 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 109/03

Euro maiņas kurss

26

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 109/04 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 27 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 109/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 32 |
| 2014/C 109/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets) (
  1
  ) | 33 |
| 2014/C 109/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 34 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2014/C 109/04

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

27

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2014/C 109/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Veolia Environnement/Dalkia International

1

32

2014/C 109/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets) (
  1
  )

1

33

2014/C 109/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 11.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 109/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 109/01

Komisija 2012. gada 22. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6541. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6541. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

| 11.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 109/2

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2013. gada 6. novembris)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010

(CON/2013/76)

2014/C 109/02

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2013. gada 3. septembrī saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1) (turpmāk tekstā – “ierosinātā regula”). 2013. gada 14. oktobrī ECB saņēma Eiropas Parlamenta lūgumu sniegt atzinumu par ierosināto regulu.

ECB atzinuma sniegšanas tiesiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punkts un 282. panta 5. punkts, jo ierosinātā regula ietver normas, kas skar ECB uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu (izņemot apdrošināšanas sabiedrības) prudenciālo uzraudzību saskaņā ar Līguma 127. panta 6. punktu, un normas, kas ietekmē Līguma 127. panta 5. punktā minēto Eiropas Centrālo banku sistēmas palīdzību sekmīgi īstenot politiku attiecībā uz finanšu sistēmas stabilitāti. ECB Padome saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu ir pieņēmusi šo atzinumu.

1.   Vispārīgi apsvērumi

ECB pilnīgi atbalsta vienotā noregulējuma mehānisma (VNM) izveidi, kas veicinās finanšu arhitektūras nostiprināšanu un ekonomikas un monetārās savienības stabilitāti. ECB, izmantojot šo gadījumu, atkārtoti norāda uz savu nostāju, ko tā paudusi savā 2012. gada 27. novembra atzinumā par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku, un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (CON/2012/96) (2), proti, ka VNM kā papildinājums Vienotajam uzraudzības mehānismam (VUM) ir nepieciešams, lai izveidotu sekmīgi funkcionējošu finanšu tirgus savienību. Tādēļ šādu mehānismu ir nepieciešams izveidot, pirms ECB ir pilnā mērā uzņēmusies atbildību uzraudzības jomā. Ierosinātā regula ietver trīs būtiskus iedarbīga noregulējuma elementus, proti: a) vienotu sistēmu, b) vienotu iestādi un c) vienotu fondu. Ierosinātā regula ir atbilde uz Eiropadomes 2012. gada 13.–14. decembra un 2013. gada 27.–28. jūnija secinājumiem (3), kas balstīti uz ziņojumu Towards a genuine Economic and Monetary Union (“Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību”) (4).

ECB uzskata, ka, lai nodrošinātu VNM iedarbību, īpaši svarīgi būtu ievērot turpmāk tekstā izklāstītos vispārīgos principus; ECB atzinīgi vērtē to, ka tie lielā mērā ir atspoguļoti ierosinātajā regulā.

1.1.   VNM darbības joma aptver visas kredītiestādes, kas ir reģistrētas (veic uzņēmējdarbību) VUM iesaistītajās dalībvalstīs.

1.2.   VNM kodols ir spēcīga un neatkarīga vienotā noregulējuma iestāde (VNI), kurai ir pietiekamas pilnvaras lemt par noregulējuma darbību veikšanu eurozonas un visas Savienības stabilitātes interesēs. VNM ir nepieciešams VUM papildinājums (5), jo atbildības un lemšanas līmeņi noregulējuma kontekstā ir jāsaskaņo ar attiecīgajiem līmeņiem uzraudzības kontekstā. ECB šajā ziņā ir vienisprātis ar Komisiju, ka šāds vienots mehānisms – vairāk nekā valsts noregulējuma iestāžu tīkls – ir piemērots, lai garantētu optimālas noregulējuma darbības, tostarp adekvātu sloga sadalījumu. Valstu noregulējuma sistēmu koordinācija nav pietiekama, lai vispiemērotākajā termiņā un izmaksu ziņā lietderīgā veidā pieņemtu noregulējuma lēmumus, it īpaši pārrobežu kontekstā.

1.3.   Lēmumu pieņemšanas procesā ir iespējams laikus un efektīvi pieņemt lēmumus – ja nepieciešams, ļoti īsā termiņā, piemēram, dažu dienu vai pat dažu stundu laikā. Process tiek balstīts uz adekvātu noregulējuma plānošanu.

1.4.   VNI rīcībā ir adekvātas pilnvaras, instrumenti un finanšu resursi, lai īstenotu finanšu iestāžu noregulējumu, kā paredzēts topošajā Banku sanācijas un noregulējuma direktīvā (BSND).

1.5.   VNI ir pieejams noregulējuma finansējums no Vienotā banku noregulējuma fonda (VBNF), ko finansē ar riska pakāpei pielāgotām ex ante iemaksām no visām bankām, kurām piemērojams VNM, bet vajadzības gadījumā – arī ar papildu ex post iemaksām. Turklāt ir pieejams nodokļu ziņā neitrāls publiskā sektora pagaidu atbalsts, piemēram, VBNF pieejamas kredītlīnijas formā.

1.6.   Plānotais VNM regulējums paredz ciešu koordināciju starp VNM noregulējuma funkciju un VUM uzraudzības funkciju, vienlaikus ievērojot un respektējot attiecīgās institucionālās atbildības sadalījumu.

Gan VUM, gan VNM ir būtiska Banku savienības integrētā finanšu regulējuma sastāvdaļa; Banku savienība attiecīgajās dalībvalstīs palīdzēs likvidēt saikni starp bankām un valsti un apvērst pašreizējo finanšu tirgus sadrumstalotības tendenci.

ECB noteikti atbalsta paredzēto VNM ieviešanas grafiku. Šis grafiks paredz, ka VNM stājas spēkā 2014. gada vidū, bet darbību pilnā apmērā sāk 2015. gada 1. janvārī. Sastādot grafiku, ir ņemts vērā, ka VNM ir būtiska Banku savienības sastāvdaļa.

2.   Īpaši apsvērumi

2.1.   Tiesiskais pamats

No Komisijas paskaidrojuma izriet, ka ierosinātā regula tika izstrādāta, pamatojoties uz Līguma 114. pantu, kurā atļauts īstenot pasākumus, lai tuvinātu dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību. ECB ir informēta par ierosinātā tiesiskā pamata novērtējumu, ko pašlaik gatavo citas Savienības iestādes, un norāda uz priekšlikumiem par izmaiņām ierosinātajā regulā, lai nodrošinātu, ka 114. pants ir iespējams tiesiskais pamats, lai sasniegtu ierosinātās regulas mērķi – saglabāt iekšējā tirgus integritāti un uzlabot tā darbību ar to, ka Savienības iestādes vienādi piemēro vienotu noregulējuma noteikumu kopumu, un ar to, ka ir pieejams VBNF.

2.2.   Vienotās noregulējuma valdes pārvaldība un pārskatatbildība

ECB principā atzinīgi vērtē ierosināto pārvaldības regulējumu, it īpaši to, ka Vienotās noregulējuma valdes (turpmāk tekstā – “Noregulējuma valde”) lēmumu pieņemšanā nevienai pusei, konkrēti – nevienai valsts noregulējuma iestādei, nebūs veto tiesības. Lai gan Komisija joprojām ir pilnvarota pieņemt galīgo lēmumu par kredītiestādes faktisko noregulējumu, Noregulējuma valdei būs plašas un neatkarīgas pilnvaras izstrādāt noregulējuma plānus (6) un noregulējuma shēmas (7), kā arī pieprasīt to īstenošanu. Būtu ļoti svarīgi, ka VNM lemtspēja un balsošanas kārtība nodrošina, ka lēmumi tiek pieņemti efektīvi un laikus, it īpaši krīzes apstākļos. Noregulējuma procesā iesaistīto iestāžu atbildība būtu jānosaka precīzāk, lai novērstu pilnvaru dublēšanu un pārklāšanos. Pilnīgāks Noregulējuma valdes pilnvaru paredzētās īstenošanas izklāsts ļautu nepieciešamā mērā uzlabot atbilstību Meroni doktrīnai (8), vienlaikus nodrošinot, ka ikviena konkrētā noregulējuma lieta tiek izskatīta pietiekami elastīgi. Visbeidzot, ierosinātajai regulai būtu jānodrošina, ka Komisija jebkuru lēmumu par faktisko noregulējumu pieņem pēc vajadzības drīz (9).

ECB atzinīgi vērtē ierosināto regulējumu par Noregulējuma valdes pārskatatbildību, kas atbilst Savienības institucionālajai sistēmai. Eiropas Parlamentam un Noregulējuma valdei, vienojoties par demokrātiskās pārskatatbildības un pārraudzības īstenošanas praktisko kārtību (10), būtu jāievēro konfidencialitāte saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem, it īpaši attiecībā uz uzraudzības informāciju, ko Noregulējuma valde iegūst no ECB vai valsts kompetentajām iestādēm.

2.3.   Noregulējuma iestāžu un uzraudzības iestāžu sadarbība

ECB atzinīgi vērtē paredzēto ciešo sadarbību starp uzraudzības iestādēm un noregulējuma iestādēm (11). Ierosinātajā regulā noteiktie ECB uzdevumi un atbildība būtu jāpakārto (un to apjoms nevarētu būt plašāks par) ECB uzticētajiem uzdevumiem, kas noteikti Līgumā, Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) un it īpaši Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulā (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (12) (turpmāk tekstā – “VUM regula”). ECB ņem vērā, ka ierosinātajā regulā tai nav uzticēti jauni uzdevumi vai atbildības jomas, bet tā paredz ciešu sadarbību un informācijas apmaiņu (13). ECB ierosina, ka skaidrības pēc ierosinātās regulas atsaucēs uz ECB uzdevumiem vai atbildību būtu jāatsaucas uz ECB atbildību vai attiecīgi uzdevumiem, kas tai uzticēti VUM regulā (14).

Turklāt ECB ņem vērā, ka ierosinātajā regulā ir noteikts, ka, ja ECB uzaicina Noregulējuma valdes pārstāvi piedalīties ECB Uzraudzības valdē, Noregulējuma valde ieceļ savu pārstāvi. Tomēr VUM regulā ir noteikts, ka, tiklīdz ir izveidota Noregulējuma valde, ECB Uzraudzības valde var uzaicināt Eiropas Noregulējuma iestādes priekšsēdi piedalīties Uzraudzības valdes sanāksmēs (15) novērotāja statusā. Lai nodrošinātu pilnīgu konsekvenci, ierosinātajā regulā būtu jāveic atbilstošas izmaiņas (16).

Būtu būtiski svarīgi, ka pirms jebkuras prognozētas krīzes, kā arī tās sākumposmā (ja uzraudzības iestāde attiecībā uz kredītiestādi var īstenot agrīnās intervences pasākumus, un kad tā izvērtē noregulējuma un kapitāla instrumentu norakstīšanas nosacījumus) noregulējuma iestāžu un uzraudzības iestāžu attiecīgās funkcijas un atbildība tiktu nošķirtas.

Pirmkārt, agrīnās intervences posmā visu atbildību par veiktajām darbībām un pasākumiem uzņemas uzraudzības iestāde. Veicot agrīnās intervences pasākumus, ir svarīgi, ka uzraudzības iestāde bez liekas kavēšanās informē Noregulējuma valdi. Tomēr priekšlikums par to, ka ECB (vai valsts uzraudzības iestādei) pirms agrīnās intervences papildpasākumu veikšanas ir pienākums apspriesties ar noregulējuma iestādi, neatbilst tam, ka integrētas vienpersoniskas uzraudzības atbildības sistēmas ietvaros ir jāveic nekavējošas un iedarbīgas agrīnās intervences darbības. Tādēļ ECB vai valsts uzraudzības iestādei par šādām darbībām pēc iespējas drīz būtu tikai jāinformē noregulējuma iestādes (17). Turklāt agrīnās intervences posmā Noregulējuma valdei savas iekšējās sagatavošanās darbības būtu jāveic tā, lai novērstu, ka tiek apdraudēta tirgus dalībnieku uzticēšanās un, iespējams, pasliktinās attiecīgās finanšu iestādes stāvoklis. Tādēļ tādas darbības kā informācijas pieprasīšana un pārbaudes uz vietas galvenokārt būtu jāveic uzraudzības iestādei, kas atbilstoši BSND prasībām sniegtu visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotos finanšu iestādes noregulējumam noregulējuma iestādē (18). Būtu jāizvairās no nekoordinētām noregulējuma iestādes veiktām izmeklēšanas darbībām un pārbaudēm uz vietas, ņemot vērā to, ka tas var mazināt tirgus dalībnieku uzticēšanos (19).

Otrkārt, attiecībā uz noregulējuma uzsākšanas nosacījumu izvērtēšanu ECB ņem vērā, ka ierosinātajā regulā ir apliecināts, ka uzraudzības iestāde vislabāk spēj novērtēt, vai kredītiestāde ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga un vai nepastāv pamatota iespēja, ka jebkāda alternatīva privātā sektora vai uzraudzības iestādes darbība piemērotā termiņā novērstu tās maksātnespēju (20). ECB uzskata, ka visa atbildība par šo divu kritēriju novērtēšanu būtu jāuztic attiecīgajai uzraudzības iestādei, t. i., ECB vai valsts kompetentajai iestādei (atbilstoši VUM regulā paredzētajam kompetenču sadalījumam). Tas nodrošinās skaidru atbildības sadalījumu – nekavējošas un efektīvas noregulējuma darbības interesēs (21). Ierosinātajā regulā būtu jānosaka, ka Komisija par finanšu iestādes noregulējuma sākšanu var lemt, pamatojoties vienīgi uz šādu uzraudzības iestādes veiktu novērtējumu (22). Tādēļ minētais novērtējums būs nepieciešams, bet ne pietiekams finanšu iestādes noregulējuma sākšanas priekšnosacījums.

Treškārt, uzraudzības iestāde arī vislabāk spēj novērtēt, vai vienība vai grupa vairs nebūs funkcionētspējīga (ja vien nenotiks kapitāla instrumentu norakstīšana vai konversija) un vai ir nepieciešams publiskā sektora ārkārtas atbalsts. Šāda funkcionētspējas vērtēšana notiks vai nu pirms, vai arī vienlaikus ar novērtējumu par to, vai banka atbilst noregulējuma nosacījumiem, tātad pirms noregulējuma sākšanas. Tādēļ ierosinātajā regulā būtu skaidri jānosaka, ka atbildība par šo novērtējumu tiek uzticēta uzraudzības iestādei, un šādam uzraudzības iestādes novērtējumam būtu jābūt nepieciešamam kapitāla instrumentu norakstīšanas vai konversijas priekšnosacījumam (23).

Turklāt, lai nodrošinātu pienācīgu kontroli un pārraudzību, Noregulējuma valdei un Komisijai būtu jābūt iespējai jebkurā laikā lūgt uzraudzības iestādi (ECB vai valsts kompetento iestādi) veikt sagatavot vērtējumu, ja finanšu iestāde ir vai, domājams, kļūs maksātnespējīga vai ja tā vairs nav uzskatāma par funkcionētspējīgu (ja vien netiek veikta kapitāla instrumentu norakstīšana). Tas novērsīs eventuālu uzraudzības iestādes bezdarbību situācijā, kad noregulējuma iestāde uzskata par nepieciešamu rīkoties (24).

Visbeidzot, ierosinātajā regulā ir noteikts, ka ECB un valsts uzraudzības iestādes sniedz Noregulējuma valdei un Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama to uzdevumu īstenošanai. Informācijas apmaiņa ir svarīgs uzraudzības mehānisma un noregulējuma mehānisma iedarbīgas darbības priekšnosacījums. Tādējādi būtu skaidri jānosaka, ka informācijas sniegšanas pienākumi ir abpusēji. Konkrētāk, uzraudzības iestāde pēc iespējas drīz būtu jāinformē par noregulējuma procedūras ietvaros plānotajiem un īstenotajiem pasākumiem, lai dotu tai iespēju paredzēt iespējamās sekas attiecībā uz finanšu stabilitāti un attiecīgi brīdināt noregulējuma iestādi (25).

2.4.   ECB dalība Noregulējuma valdē un vispārēja centrālo banku iesaistīšanās

ECB norāda, ka ierosinātās regulas 19. apsvērums, kurā ietverta atsauce uz Komisijas un ECB “pārstāvjiem”, neatbilst ierosinātās regulas pārējam tekstam, kurā noteikts, ka Komisija un ECB ieceļ dažus Noregulējuma valdes locekļus. Konkrētāk, ierosinātās regulas 39. pantā ir noteikts, ka Noregulējuma valdes sastāvā citstarp ietilpst ECB iecelta persona, kuras amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi, un tas nav pagarināms. Saskaņā ar ierosinātās regulas 43. pantu Noregulējuma valdes locekļi rīkojas neatkarīgi un objektīvi visas Savienības interesēs, kā arī nedz lūdz, nedz pieņem Savienības iestāžu vai struktūru, nevienas dalībvalsts valdības vai citas publiskas vai privātas struktūras norādījumus. Saskaņā ar ierosinātās regulas 45. un 49. pantu ECB ieceltais Noregulējuma valdes loceklis ar balsstiesībām piedalās Noregulējuma valdes plenārsesijās un izpildsesijās.

Lai precīzāk atspoguļotu atšķirību starp VUM regulā noteiktajām ECB funkcijām un ierosinātajā regulā noteiktajām ECB funkcijām Noregulējuma valdē, kā arī lai Savienībā uzturētu spēkā institucionālās atbildības sadalījumu starp uzraudzības funkcijām un noregulējuma funkcijām, ECB ierosina uzskatīt, ka ECB ir uzaicināta piedalīties jebkurā Noregulējuma valdes apspriedē (plenārsesijā vai izpildsesijā) novērotāja statusā (26).

Attiecībā uz centrālo banku svarīgo nozīmi un kompetenci finanšu stabilitātes jomā un to makroprudenciālo atbildību, valstu centrālajām bankām – kurām valsts tiesību aktos nav paredzēts noregulējuma iestādes statuss – būtu jābūt tiesīgām piedalīties Noregulējuma valdes apspriedēs novērotāja statusā un tām, papildus ECB, ir jābūt iesaistītām noregulējuma darbību sistēmiskās ietekmes izvērtēšanā (27).

2.5.   Noregulējamības novērtēšana un minimuma prasības attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām (MPAS)

ECB atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajā regulā ir noteikts, ka Noregulējuma valde veic jebkuras 2. pantā minētās vienības noregulējamības vērtēšanu, apspriežoties ar kompetento iestādi, piemēram, ECB (28). Lai gan pašas vērtēšanas ziņā apspriešanās ar uzraudzības iestādi ir pietiekama, pasākumi, kurus veic, lai novērstu noregulējamības šķēršļus, būtu jānosaka kopīgi un jāīsteno sadarbībā ar uzraudzības iestādi. Tas atspoguļotu uzraudzības iestāžu intensīvu iesaistīšanos noregulējuma plānu izstrādāšanā (29). Šajā novērtējumā nebūtu jāpieņem, ka tiks piešķirts finansiāls atbalsts no VBNF (izņemot atbalstu pagaidu likviditātes nodrošināšanai). Pieņēmums, ka fonds sniegs atbalstu maksātspējas nodrošināšanai, būtu pretrunā vispārīgajam principam, ka noregulējuma gadījumā zaudējumu risks vispirms skar atsevišķas finanšu iestādes vai grupas akcionārus un kreditorus (30). VBNF finanšu resursus sniedz vienīgi tad, ja noregulējuma finansējums no akcionāriem un kreditoriem ir nepietiekams. Tādēļ, novērtējot finanšu iestādes vai grupas noregulējamību, ir jānodrošina, ka finanšu iestāde vai attiecīgi grupa pati spēj absorbēt zaudējumus pietiekamā mērā, lai noregulējuma stratēģija būtu ticama (31).

ECB uzskata, ka MPAS ir viens no galvenajiem elementiem, ar ko nodrošināt noregulējamību un adekvātu zaudējumu absorbētspēju. Šajā ziņā kompetentajai iestādei būtu jābūt lielākai ietekmei MPAS noteikšanā, ņemot vērā, ka MPAS var tieši ietekmēt bankas komercdarbības nepārtrauktību un tādējādi ir kompetentajai iestādei nozīmīgs jautājums. Tādēļ MPAS būtu jānosaka Noregulējuma valdei “sadarbībā” ar kompetento iestādi (32). ECB saprot, ka attiecībā uz MPAS piemērojamām vispārīgajām normām ierosinātā regula nodrošinās pilnīgu atbilstību topošajai BSND, tātad arī šķērsatsauces uz MPAS ietilpstošo saistību atbilstības kritērijiem (33).

2.6.   Iekšējā rekapitalizācija

Ierosinātajā regulā ir noteikts, ka iekšējās rekapitalizācijas (bail-in) noteikumi stājas spēkā 2018. gada 1. janvārī. Tas nozīmē, ka laikā no 2015. gada līdz 2018. gadam varētu būt tā, ka VNM nākas veikt banku noregulējumu bez šā noregulējuma instrumenta. Tomēr, ja noregulējumā tiek izmantoti publiskā sektora naudas līdzekļi vai naudas līdzekļi no VBNF, jaunie valsts atbalsta noteikumi (34) prasīs obligātu kapitāla un pakārtoto parādsaistību iekšējo rekapitalizāciju. Neraugoties uz to, pastāvēs nenoteiktība attiecībā uz to, vai nenodrošinātas augstākas prioritātes parādsaistības var iekšēji rekapitalizēt, jo dalībvalstis varēs izvēlēties, vai tās paredz ieviest iekšējās rekapitalizācijas regulējumu.

Ņemot to vērā, ECB atbalsta iekšējās rekapitalizācijas instrumenta ieviešanu vēl pirms 2018. gada. Tiek uzskatīts, ka iekšējā rekapitalizācija jau lielā mērā ir iekļauta izmaksās, tādēļ var pieņemt, ka ietekme uz finansējumu būs neievērojama. Turklāt, ja būs pieejams iekšējās rekapitalizācijas instruments, tiks veicināta tiesiskā noteiktība, konsekvence un paredzamība, tādējādi izvairoties no ad hoc risinājumiem (35).

Šķiet, ka norma par prasījumu prioritāti maksātnespējas gadījumā, kas nosaka secību, kādā tiek attiecināti zaudējumi iekšējas rekapitalizācijas gadījumā (36), nav identiska ar topošās BSND normām. Tādēļ atkarībā no Savienības likumdevēju pieņemtā galīgā teksta būtu nepieciešams panākt konsekventu formulējumu. Konkrēti, segtiem noguldījumiem būtu jābūt ar “virsprioritāti” (super priority), savukārt atbilstīgiem fizisko personu, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu noguldījumiem būtu jābūt ar augstāku prioritāti nekā citiem nenodrošinātiem augstākas prioritātes prasījumiem. Šajā ziņā noguldījumu garantiju sistēmas nozīme noregulējuma procesam būtu pilnīgi jāsaskaņo arī ar topošās BSND normām, paredzot to subrogāciju segto noguldītāju tiesībām un pienākumiem (37).

2.7.   Vienotais banku noregulējuma fonds

ECB atzinīgi vērtē to, ka VNM ietvers VBNF, kas tiek finansēts ar riska pakāpei pielāgotām ex ante iemaksām no finanšu iestādēm VNM iesaistītajās dalībvalstīs. Šāda kopēja noregulējuma fonda kontrole ir būtisks VNM elements, lai nodrošinātu adekvātu noregulējuma finansējumu bez publiskā sektora naudas līdzekļu piesaistīšanas. Tas Noregulējuma valdei dos iespēju nekavējoši rīkoties – bez nepieciešamības ilgstoši diskutēt par sloga sadalījumu banku pārrobežu darbības gadījumā, tādējādi nodrošinot optimālu un izmaksu ziņā lietderīgu Eiropas mēroga noregulējuma stratēģiju. Ar VBNF apkopotajiem resursiem – daudz iedarbīgāk nekā ar valsts mēroga pasākumiem – būs iespējams aizsargāt nodokļu maksātājus un tādējādi likvidēt nevēlamo saikni starp bankām un attiecīgajām valstīm.

Ierosinātajā regulā VBNF vajadzībām paredzētais mērķapjoms ir vismaz 1 % no segtajiem noguldījumiem. ECB uzskata, ka segtie noguldījumi nav vispiemērotākais etalons, ņemot vērā, ka tie nepilnīgi atspoguļo iespējamās noregulējuma finansējuma izmaksas. Segto noguldījumu apjoms var palikt nemainīgi stabils pat tad, ja saistību kopējais apjoms ievērojami pieaug, vai arī otrādi – tas var pieaugt, lai gan saistību kopējais apjoms paliek nemainīgs. Abos gadījumos netiktu pienācīgi atspoguļots noregulējuma fonda potenciālais riska darījumu apjoms. Būtu jāņem vērā arī tas, ka segtie noguldījumi jau ir apdrošināti Noguldījumu garantiju sistēmas (NGS) ietvaros, jo tas veicinātu noregulējuma finansēšanu, ja attiecībā uz [prioritārajiem] segtajiem noguldījumiem rastos zaudējumi. Tādēļ šis etalons būtu jāpapildina ar atsauces vērtību, kas saistīta ar saistību kopsummu; Noregulējuma valdei tā būtu pienācīgi jāpielāgo, vienlaikus 1 % no segtajiem noguldījumiem atstājot kā minimumu (38).

2.8.   Finansiālā atbalsta pasākumi

ECB atzinīgi vērtē priekšlikumu par papildu finansiālā atbalsta pasākumiem, kurus varētu iedarbināt ārkārtas apstākļos, ja ex ante iemaksas izrādītos nepietiekamas, lai segtu VBNF izdevumus, un ja ex post iemaksas nebūtu uzreiz pieejamas; šādi pasākumi ietvertu aizņēmumus vai cita veida atbalstu no finanšu iestādēm vai citām trešām personām. Šādi finansiālā atbalsta pasākumi palielinātu VNM stabilitāti īpaši nelabvēlīgu ekonomikas un finanšu satricinājumu apstākļos, tādējādi nostiprinot tā spēju novērst sistēmiskas krīzes. Turklāt ECB atbalsta prasību, ka finansējums no šāda finansiālā atbalsta pasākumiem tiek izlīdzināts no finanšu nozares, nevis no valsts budžeta. Šī prasība atbilst vienai no VNM izveides pamatidejām, proti, ka banku noregulējums tiek īstenots, neradot nodokļu maksātājiem pastāvīgas izmaksas. Attiecībā uz šiem elementiem ierosinātā regula pilnīgi atbilst Eiropadomes 2012. gada 13.–14. decembra un 2013. gada 27.–28. jūnija secinājumiem (39), kas balstīti uz ziņojumu Towards a genuine Economic and Monetary Union (“Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību”).

Vienlaikus ECB norāda, ka ierosinātajā regulā nepietiekami konkrēti ir izklāstīts, kā paredzēts strukturēt papildu finansiālā atbalsta pasākumus. Konkrētāk, lai gan ierosinātā regula paredz iespēju aizņemties no trešām personām (40), tajā nav konkretizēts, vai papildu finansiālā atbalsta pasākumi ietvertu arī pagaidu piekļuvi publiskā sektora naudas līdzekļiem vai tomēr tikai aizņēmumus no privātā sektora. Tā kā ierosinātās regulas 6. panta 4. punktā ir tieši paskaidrots, ka dalībvalstīm nav pienākuma nodrošināt šādu piekļuvi, šķiet, ka šāds finansiāls atbalsts varētu tikt piešķirts vienīgi brīvprātīgi. ECB uzskata, ka, lai gan piekļuvei valsts budžeta līdzekļiem ir piemērojams nodokļu neitralitātes princips, tā būtu būtisks VNM finansiālā atbalsta pasākumu elements. Tas tādēļ, ka naudas līdzekļi no privātā sektora varētu būt ierobežoti, it īpaši VNM darbības sākumposmā, un finanšu tirgus spēcīga satricinājuma apstākļos varētu arī īslaicīgi izsīkt. ECB saprot, ka Komisija šeit nav iekļāvusi iesaistīto dalībvalstu pienākumu nodrošināt piekļuvi publiskā sektora naudas līdzekļiem tādēļ, ka tas varētu skart dalībvalstu suverenitāti nodokļu jomā, bet šāds aizskārums uz ierosinātās regulas tiesiskā pamata nav pieļaujams. Ņemot to vērā, ECB uzskata, ka būtu svarīgi, ka iesaistītās dalībvalstis nodrošina kopēju un stabilu publiskā sektora finansiālo atbalstu, kas būtu pieejams līdz ar ierosinātās regulas stāšanos spēkā (41).

Šis publiskā sektora finansiālais atbalsts varētu ietvert kredītlīniju, caur kuru VNM būtu pieejami iesaistīto dalībvalstu kopēji fiskālie resursi. Lai ievērotu nodokļu neitralitātes principu, tad, ja kredītlīnija tiktu aktivizēta, tā būtu pilnā apmērā atkal jāizlīdzina. Būtu svarīgi uzmanīgi pielāgot laika diapazonu, kurā notiktu šo naudas līdzekļu atgūšana no finanšu sektora, lai izvairītos no tā, ka nodevas ir pārāk procikliskas. Šāda kredītlīnijas izmantošanas kārtība pilnīgi atbilstu Eiropadomes 2012. gada decembra secinājumiem (42) un līdzīgiem noregulējuma režīmiem citās valstīs, piemēram, attiecībā uz ASV Finanšu ministrijas kredītlīniju federālajai noguldījumu apdrošināšanas sabiedrībai Federal Deposit Insurance Corporation.

2.9.   Kopsakars ar valsts atbalsta regulējumu

ECB ņem vērā, ka ierosinātajā regulā ir paredzēts nodrošināt, ka tiek saglabāta Komisijas kompetence valsts atbalsta jomā visās noregulējuma lietās, kas saistītas ar atbalstu, kas kvalificējams kā valsts atbalsts. Tas tiks sasniegts, paralēli noregulējuma procedūrai īstenojot valsts atbalsta procedūru (43). Tomēr ierosinātajā regulā ir arī paredzēts, ka lietās, kurās runa ir par atbalstu no VBNF, pēc analoģijas un paralēli noregulējuma procedūrai piemēro valsts atbalsta kontroles noteikumus (44).

ECB atzīst, ka valsts atbalsta regulējums ir būtisks, lai banku noregulējuma kontekstā noteiktu visai Savienībai kopējus valsts publiskā sektora atbalsta parametrus. Tomēr ECB uzskata, ka būtu rūpīgi jāizvērtē valsts atbalsta kontroles noteikumu piemērošanas ietekme uz VNM īstenotajām noregulējuma procedūrām. Tiklīdz VNM būs pilnā apmērā uzsākusi darbību, noregulējuma lēmumi tiks pieņemti Savienības mērogā, tādējādi saglabājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novēršot vienotā tirgus izkropļošanu (45). Ņemot to vērā, valsts atbalsta procedūras ietvaros paralēli veiktajai novērtēšanai nebūtu jāaizkavē, jādublē vai jātraucē noregulējuma procedūra. Noregulējuma procedūras ietvaros var sasniegt mērķi – saglabāt iekšējo tirgu un novērst izkropļojumus konkurencē starp iesaistītajām dalībvalstīm un neiesaistītajām dalībvalstīm. Konkrēti, var paredzēt, ka notiks valsts atbalsta aspektu integrēšana noregulējuma procedūrā, ņemot vērā, ka Komisija ir pilnvarota pieņemt galīgo lēmumu. Katrā ziņā ierosinātās regulas piemērošanai būtu jānodrošina, ka valsts atbalsta kontroles rezultātā nedz tiek lieki kavēta procedūra, nedz tiek traucēta noregulējuma mērķu sasniegšana, it īpaši, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt finanšu stabilitāti (46). Skaidrības un tiesiskās noteiktības dēļ būtu lietderīgi, ja Komisija ierosinātajā regulā skaidri konkretizētu, kuras valsts atbalsta regulējuma normas un kura procedūra tiks piemērota pēc analoģijas, un, ja nepieciešams, papildus izskaidrotu to piemērošanas detaļas, izmantojot piemērotus līdzekļus.

Visbeidzot, nākotnē varētu būt nepieciešams veikt papildu vērtējumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pēc analoģijas un par mijiedarbību starp valsts atbalsta apsvērumiem un finanšu stabilitātes apsvērumiem noregulējuma kontekstā (47).

2.10.   Noregulējuma lēmumu izskatīšana tiesā

Ierosinātā regula neietver nevienu normu par noregulējuma lēmumu izskatīšanu tiesā un ar to saistītiem jautājumiem. ECB saprot, ka a) gan Noregulējuma valdes / Komisijas lēmumi par noregulējumu (48) un Komisijas lēmumi attiecībā uz atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, no vienas puses, un b) valsts noregulējuma iestāžu īstenotas noregulējuma darbības saistībā ar noregulējuma shēmas īstenošanu atbilstoši šiem lēmumiem un valsts atbalsta noteikumiem, no otras puses, joprojām būtu pakļauti izskatīšanai Eiropas Savienības Tiesā vai attiecīgi valstu tiesās. ECB ņem vērā, ka Līgumā un ierosinātajā regulā paredzēto, Tiesā izmantojamo tiesību aizsardzības līdzekļu un iesaistīto dalībvalstu tiesību aktos paredzēto, valstu tiesās izmantojamo tiesību aizsardzības līdzekļu kombinācijai būtu jāgarantē fiziskām un juridiskām personām, kuras skar VNM lēmumi, tiesības uz pienācīgu lietas izskatīšanu tiesā.

Juridiskas skaidrības dēļ būtu lietderīgi regulā konkretizēt, ka tajā netiek ierobežota valstu tiesu kompetence izskatīt lietas par valsts noregulējuma iestāžu un citu kompetento iestāžu darbību vai bezdarbību, izpildot Noregulējuma valdes lēmumus, kas saskaņā ar 16. pantu pieņemti noregulējuma procedūras ietvaros. Turklāt varētu apsvērt, vai būtu jāievieš normas, kas liedz vai vismaz ierobežo iespējas atcelt Noregulējuma valdes lēmumus, it īpaši attiecībā lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar ierosinātās regulas 26. panta 2. punktu atbilstoši BSND normām par pārsūdzības tiesībām un citu darbību izslēgšanu. Attiecīgās normas būtu rūpīgi jālīdzsvaro, lai nodrošinātu atbilstību ES Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā ietvertajām garantijām attiecībā uz īpašuma tiesībām.

Visbeidzot, lai palielinātu pārskatāmību attiecībā uz VNM ietvaros pieejamiem tiesību aizsardzības līdzekļiem (izskatīšanu tiesā), būtu vēlams izklāstīt, kāds ir to personu tiesību uz izskatīšanu tiesā apjoms un saturs, kuras skar VNM ietvaros veikti noregulējuma pasākumi, konkretizējot, piemēram, ka, tiesā izskatot valsts noregulējuma iestāžu darbību vai bezdarbību, ir nepieciešams pilnīgi ņemt vērā, ka saskaņā ar ierosinātās regulas 16. panta 8. punktu valsts iestādēm ir pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Noregulējuma valdes lēmumus, un ka Noregulējuma valdes lēmumus var pārsūdzēt Eiropas Savienības Tiesā. To varētu izklāstīt ierosinātās regulas paskaidrojuma rakstā vai atsevišķā dokumentā.

2.11.   Terminoloģija

ECB atzinīgi vērtē Komisijas nolūku nodrošināt, ka ierosinātā regula atbilst topošajai BSND, un to, ka tiek ievērota vispārēja konsekvence, citstarp definīciju lietojumā. Būtu jāpārņem BSND ietvaros lietotie terminu skaidrojumi, ja vien nepastāv objektīvi iemesli, lai ierosinātajā regulā no tām daļēji atkāptos vai atteiktos pavisam (49). Šajā ziņā ierosinātās regulas atsaucēs uz uzraudzības iestādi būtu jāizmanto konsekventa pieeja, piemēram, atsaucoties uz “kompetento iestādi”, vienlaikus paskaidrojot, ka šis termins ietver arī ECB (uzraudzības iestādes statusā) un valsts uzraudzības iestādes.

2.12.   Ciešā sadarbībā iesaistītās dalībvalstis

ECB rekomendē ierosināto regulu papildināt ar normu par vēl nenoslēgtām noregulējuma procedūrām – gadījumam, ja dalībvalsts, kas izveidojusi ciešu sadarbību (50) (līdz ar ko automātiski uz to attiecas ierosinātā regula), šo sadarbību tomēr izbeigtu.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 6. novembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 520 galīgā redakcija.

1

(2)  OV C 30, 1.2.2013., 6. lpp. Visi ECB atzinumi ir publicēti ECB internetvietnē (www.ecb.europa.eu).

2

(3)  Pieejami Eiropas Savienības Padomes internetvietnē (www.consilium.europa.eu).

3

(4)  Publiskots Europadomes sanāksmē 2012. gada decembrī; pieejams Eiropas Savienības Padomes internetvietnē (www.consilium.europa.eu).

4

(5)  Sk. arī Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 29. novembra atzinumu par priekšlikumu direktīvai, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu (CON/2012/99) (OV C 39, 12.2.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Sk. ierosinātās regulas 7. pantu.

6

(7)  Sk. ierosinātās regulas 20. pantu.

7

(8)  Sk. Tiesas 1958. gada 13. jūnija spriedumu lietā 9/56 Meroni/High Authority (Recueil 1958, 133. lpp.), 1981. gada 14. maija spriedumu lietā 98/80 Romano/INAMI (Recueil 1981, 1241. lpp.) un 2005.gada 12. jūlija spriedumu apvienotajās lietās C-154/04 un C-155/04 Alliance for Natural Health u. c. (Krājums 2005, I-6451. lpp.).

8

Meroni

High Authority

Recueil

Romano

INAMI

Recueil

Alliance for Natural Health

(9)  Sk., piemēram, komentārus par ierosinātās regulas 16. pantu, kas izklāstīti turpmākajās sadaļās un 6. priekšlikumā par izmaiņām projekta tekstā.

9

(10)  Ierosinātās regulas 41. panta 8. punkts.

10

(11)  Sk. ierosinātās regulas 4. nodaļu (Sadarbība).

11

(12)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp. It īpaši VUM regulas 3. panta 3. punkts un 27. panta 2. punkts.

12

(13)  Ierosinātās regulas 27. panta 2. un 3. punkts.

13

(14)  Sk., piemēram, 2., 5., 8. un 10. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

14

(15)  Sk. VUM regulas 26. panta 11. punktu un preambulas 70. apsvērumu.

15

(16)  Sk. 12. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

16

(17)  Tādējādi būtu jāveic atbilstošas izmaiņas ierosinātās regulas 11. panta 4. punktā. Sk. 5. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

17

(18)  23. panta 1. punkta ec) apakšpunkts priekšlikumā direktīvai, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvas 77/91/EEK un 82/891/EEK, Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK un 2011/35/EK un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 – vispārīga pieeja, par ko dalībvalstu finanšu ministri vienojušies ECOFIN padomes 2013. gada 27. jūnija sanāksmē (2012/0150 (COD)-11148/1/13 Rev 1).

18

ECOFIN

(19)  Sk. 14. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

19

(20)  Ierosinātās regulas preambulas 16. apsvērumā ir teikts: “ECB, kas ir uzraudzības iestāde VUM ietvaros, ir vislabākajā pozīcijā, lai novērtētu, vai kredītiestāde kļūst maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, un vai ir pamatota iespēja, ka jebkāda privāta sektora vai uzraudzības darbība novērstu tās maksātnespēju samērīgā laikposmā.”

20

(21)  Šis jautājums ir aplūkots arī Atzinumā CON/2012/99, 2.1. punkts.

21

(22)  Sk. 6. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

22

(23)  Sk. 8. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

23

(24)  Sk. 8. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

24

(25)  Sk. 11., 12. un 13. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

25

(26)  Sk. 15., 16. un 17. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

26

(27)  Sk. 15. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

27

(28)  Tas atbilst Finanšu stabilitātes padomes (FSP) pieņemtajam dokumentam Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions (Iedarbīga finanšu iestāžu noregulējuma režīma galvenās iezīmes), 2011. gada oktobris, kas pieejami FSP internetvietnē (www.financialstabilityboard.org). Sk. II pielikumu un 10. sadaļu.

28

Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions

(29)  Sk. 3. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

29

(30)  Sk. ierosinātās regulas 13. panta 1. punktu.

30

(31)  Sk. 7. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

31

(32)  Sk. 4. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

32

(33)  Sk., piem., BSND projekta 39. panta 2. punktu, kurā izklāstīts, ar kādiem nosacījumiem saistības ir uzskatāmas par atbilstīgām saistībām.

33

(34)  Sk. Komisijas 2013. gada 30. jūlija paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

34

(35)  Sk. 22. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

35

(36)  Ar izņēmumiem, kas piemērojami ārkārtas apstākļos. Sk. ierosinātās regulas 24. panta 5. punktu.

36

(37)  Tādēļ ierosinātās regulas 15. un 73. pantā būtu jāietver atsauce uz topošās BSND 98.a un 99. pantu.

37

(38)  Sk. 19. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

38

(39)  Pieejami Eiropas Savienības Padomes internetvietnē (www.consilium.europa.eu).

39

(40)  ECB norāda, ka šajā ziņā atbilstoši monetārās finansēšanas aizliegumam centrālā banka nevar finansēt noregulējuma fondu. Sk., piemēram, ECB 2013. gada Konverģences ziņojums, 28. lpp.

40

(41)  Sk. 20. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

41

(42)  Eiropadomes 2012. gada 13. un 14. decembra secinājumos ir teikts: “(..) Vienotais noregulējuma mehānisms būtu jābalsta uz iemaksām no pašas finanšu nozares, un tam vajadzētu ietvert atbilstošus un efektīvus kopīgus atbalsta pasākumus. Šiem atbalsta pasākumiem vidējā termiņā vajadzētu būt nodokļu ziņā neitrāliem, nodrošinot, ka publiskā sektora palīdzība tiek izlīdzināta finanšu nozarei uzliktām ex post nodevām.” ECB apzinās, ka pati ierosinātā regula nav pietiekama, lai izveidotu šādu kredītlīniju, tādēļ tā paļaujas uz Noregulējuma valdes pienākumu aktīvi meklēt šādas iespējas, ar nosacījumu, ka ir izveidoti finanšu mehānismi, ar kuru palīdzību iespējams izmantot šādu kredītlīniju.

42

ex post

(43)  Sk. ierosinātās regulas paskaidrojuma raksta 4.1.3. punktu (turpmāk tekstā – “paskaidrojuma raksts”) un ierosinātās regulas 16. panta 8. punkta pēdējo teikumu.

43

(44)  Sk. ierosinātās regulas 16. panta 10. punktu un paskaidrojuma raksta 1.2. punktu.

44

(45)  Konkrēti, sk. ierosinātās regulas preambulas 7., 9. un 13. apsvērumu.

45

(46)  Sk. 6. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

46

(47)  Sk. 21. priekšlikumu par izmaiņām projekta tekstā.

47

(48)  Sk. ierosinātās regulas 16. pantu kopsakarā ar 78. pantu par Noregulējuma valdes ārpuslīgumisko atbildību.

48

(49)  Sk., piemēram, ierosinātās regulas 3. panta 13. punktu, kurā ietverts termina “grupa” skaidrojums. Tas atšķiras no šā termina definīcijas, kas izklāstīta 2013. gada 27. jūnija dokumenta General Approach on the draft directive establishing a framework for the recovery and resolution of failing banks 2. panta 4. punktā.

49

General Approach on the draft directive establishing a framework for the recovery and resolution of failing banks

(50)  Definēta VUM regulā.

50

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātās izmaiņas (1) |
| --- | --- |
| 1. grozījums |
| Preambulas 43. apsvērums |
| “(43) | Noguldītājiem, kuri tur noguldījumus, kas ir garantēti saskaņā ar noguldījumu garantiju sistēmu, nevajadzētu piemērot iekšējas rekapitalizācijas instrumentu. Tomēr noguldījumu garantiju sistēma veicina noregulēšanas procesa finansēšanu tādā mērā, kādā būtu bijis jāatlīdzina zaudējumi noguldītājiem. Iekšējās rekapitalizācijas pilnvaru īstenošana nodrošinātu to, ka noguldītājiem joprojām būtu piekļuve saviem noguldījumiem – tas ir galvenais iemesls, kāpēc ir izveidotas noguldījumu garantiju sistēmas. Ja šādos gadījumos šo sistēmu iesaistīšana netiktu nodrošināta, tas radītu nepamatotas priekšrocības attiecībā pret pārējiem kreditoriem, kas būtu pakļauti noregulējuma iestādes pilnvaru īstenošanai.” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātās izmaiņas (1)

1. grozījums

Preambulas 43. apsvērums

“(43)

Noguldītājiem, kuri tur noguldījumus, kas ir garantēti saskaņā ar noguldījumu garantiju sistēmu, nevajadzētu piemērot iekšējas rekapitalizācijas instrumentu. Tomēr noguldījumu garantiju sistēma veicina noregulēšanas procesa finansēšanu tādā mērā, kādā būtu bijis jāatlīdzina zaudējumi noguldītājiem. Iekšējās rekapitalizācijas pilnvaru īstenošana nodrošinātu to, ka noguldītājiem joprojām būtu piekļuve saviem noguldījumiem – tas ir galvenais iemesls, kāpēc ir izveidotas noguldījumu garantiju sistēmas. Ja šādos gadījumos šo sistēmu iesaistīšana netiktu nodrošināta, tas radītu nepamatotas priekšrocības attiecībā pret pārējiem kreditoriem, kas būtu pakļauti noregulējuma iestādes pilnvaru īstenošanai.”

| “(43) | Noguldītājiem, kuri tur noguldījumus, kas ir garantēti saskaņā ar noguldījumu garantiju sistēmu, nevajadzētu piemērot iekšējas rekapitalizācijas instrumentu. Tomēr noguldījumu garantiju sistēma veicina noregulēšanas procesa finansēšanu tādā mērā, kādā būtu bijis jāatlīdzina zaudējumi noguldītājiem. Iekšējās rekapitalizācijas pilnvaru īstenošana nodrošinātu to, ka noguldītājiem joprojām būtu piekļuve saviem noguldījumiem – tas ir galvenais iemesls, kāpēc ir izveidotas noguldījumu garantiju sistēmas. Ja šādos gadījumos šo sistēmu iesaistīšana netiktu nodrošināta, tas radītu nepamatotas priekšrocības attiecībā pret pārējiem kreditoriem, kas būtu pakļauti noregulējuma iestādes pilnvaru īstenošanai.” |
| --- | --- |

“(43)

Noguldītājiem, kuri tur noguldījumus, kas ir garantēti saskaņā ar noguldījumu garantiju sistēmu, nevajadzētu piemērot iekšējas rekapitalizācijas instrumentu. Tomēr noguldījumu garantiju sistēma veicina noregulēšanas procesa finansēšanu tādā mērā, kādā būtu bijis jāatlīdzina zaudējumi noguldītājiem. Iekšējās rekapitalizācijas pilnvaru īstenošana nodrošinātu to, ka noguldītājiem joprojām būtu piekļuve saviem noguldījumiem – tas ir galvenais iemesls, kāpēc ir izveidotas noguldījumu garantiju sistēmas. Ja šādos gadījumos šo sistēmu iesaistīšana netiktu nodrošināta, tas radītu nepamatotas priekšrocības attiecībā pret pārējiem kreditoriem, kas būtu pakļauti noregulējuma iestādes pilnvaru īstenošanai.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tā kā apdrošināto noguldītāju prasījumiem ir augstāka prioritāte nekā visiem pārējiem kreditoriem un tā kā NGS ir pakārtota šai prioritātei, visi pārējie kreditori cietīs zaudējumus vēl pirms NGS maksājumu pieprasīšanas. Tādēļ NGS iekšējā rekapitalizācija neietekmē šo zemākas prioritātes kreditoru prasījumu statusu; tās neesamība nav uzskatāma par “netaisnīgu priekšrocību”.

Tā kā apdrošināto noguldītāju prasījumiem ir augstāka prioritāte nekā visiem pārējiem kreditoriem un tā kā NGS ir pakārtota šai prioritātei, visi pārējie kreditori cietīs zaudējumus vēl pirms NGS maksājumu pieprasīšanas. Tādēļ NGS iekšējā rekapitalizācija neietekmē šo zemākas prioritātes kreditoru prasījumu statusu; tās neesamība nav uzskatāma par “netaisnīgu priekšrocību”.

2. grozījums

2. grozījums

3. panta 1. punkts (Definīcijas)

“1)   ‘valsts kompetentā iestāde’ ir jebkura valsts kompetentā iestāde, kā definēts Padomes Regulas (ES) Nr. [ ] [ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību] 2. panta 2. punktā;”

“1)   ‘valsts kompetentā iestāde’ ir jebkura valsts kompetentā iestāde, kā definēts Padomes Regulas (ES) Nr. [ ]
  [ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību] 2. panta 2. punktā;
  ko iesaistītā dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES;

‘([..]) kompetentā iestāde’ ir valsts kompetentā iestāde un ECB (īstenojot uzdevumus, kas tai uzticēti Padomes Regulā (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību;”

Grozījuma nolūks ir paskaidrot, ka saskaņā ar VUM regulas 9. pantu arī ECB ir uzskatāma par kompetento iestādi.

Grozījuma nolūks ir paskaidrot, ka saskaņā ar VUM regulas 9. pantu arī ECB ir uzskatāma par kompetento iestādi.

Atbilstoši tam būs jāveic izmaiņas ierosinātās regulas 8. panta 1. un 5. punktā, 10. panta 1. punktā, 11. panta 1., 4. un 5. punktā, 18. panta 1. punktā un 41. panta 7. punktā.

Atbilstoši tam būs jāveic izmaiņas ierosinātās regulas 8. panta 1. un 5. punktā, 10. panta 1. punktā, 11. panta 1., 4. un 5. punktā, 18. panta 1. punktā un 41. panta 7. punktā.

3. grozījums

3. grozījums

8. panta 1. un 8. punkts (Noregulējamības novērtējums)

“1.   Sagatavojot noregulējuma plānus saskaņā ar 7. pantu, Valde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi, ieskaitot ECB, un noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs, kurās atrodas nozīmīgas filiāles, ciktāl būtiski attiecībā uz nozīmīgo filiāli, veic novērtējumu par to, kādā mērā iestādes un grupas ir noregulējamas, neparedzot ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem papildus fonda izmantošanai, kas izveidots saskaņā ar 64. pantu.”

(..)

“1.   Sagatavojot noregulējuma plānus saskaņā ar 7. pantu, Valde pēc apspriešanās
  sadarbībā ar kompetento iestādi, ieskaitot ECB, un noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs, kurās atrodas nozīmīgas filiāles, ciktāl būtiski attiecībā uz nozīmīgo filiāli, veic novērtējumu par to, kādā mērā iestādes un grupas ir noregulējamas, neparedzot: a) ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem papildus
  un b) fonda izmantošanai, kas izveidots saskaņā ar 64. pantu.”

(..)

8.   Ja attiecīgās vienības vai mātesuzņēmuma ierosinātie pasākumi efektīvi nenovērš šķēršļus noregulējamībai, Valde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi un – vajadzības gadījumā – makroprudenciālās uzraudzības iestādi pieņem lēmumu, kurā norāda, ka ierosinātie pasākumi efektīvi nenovērš šķēršļus noregulējamībai, un liek valsts noregulējuma iestādēm pieprasīt iestādei, mātesuzņēmumam vai jebkuram attiecīgās grupas meitasuzņēmumam veikt 9. punktā minētos pasākumus, balstoties uz šādiem kritērijiem: (..).”

8.   Ja attiecīgās vienības vai mātesuzņēmuma ierosinātie pasākumi efektīvi nenovērš šķēršļus noregulējamībai, Valde pēc apspriešanās
  sadarbībā ar kompetento iestādi un – vajadzības gadījumā – makroprudenciālās uzraudzības iestādi pieņem lēmumu, kurā norāda, ka ierosinātie pasākumi efektīvi nenovērš šķēršļus noregulējamībai, un liek valsts noregulējuma iestādēm pieprasīt iestādei, mātesuzņēmumam vai jebkuram attiecīgās grupas meitasuzņēmumam veikt 9. punktā minētos pasākumus, balstoties uz šādiem kritērijiem: (..).”

Atbilstoši ierosinātās regulas 7. panta 7. punktā izklāstītajai noregulējuma plānošanai noregulējamības novērtējums būtu jāveic un norādījumi par koriģējošiem pasākumiem būtu jāsniedz sadarbībā ar kompetento iestādi, jo tas attiecas uz situāciju, kurā banka vēl netiek noregulēta un veic “parasto komercdarbību” un līdz ar to tās darbību kontrolē kompetentā iestāde.

Atbilstoši ierosinātās regulas 7. panta 7. punktā izklāstītajai noregulējuma plānošanai noregulējamības novērtējums būtu jāveic un norādījumi par koriģējošiem pasākumiem būtu jāsniedz sadarbībā ar kompetento iestādi, jo tas attiecas uz situāciju, kurā banka vēl netiek noregulēta un veic “parasto komercdarbību” un līdz ar to tās darbību kontrolē kompetentā iestāde.

Noregulējamība ir jānovērtē, balstoties uz attiecīgās finanšu iestādes vai grupas parametriem un nepieņemot, ka tiks izmantoti VBNF naudas līdzekļi. Ja pieņemtu, ka fonds sniegs finansiālu atbalstu, finanšu iestādei/grupai būtu iespējams veikt savu komercdarbību [potenciāli] uz visas banku nozares rēķina – pie tās vērsīsies, lai segtu noregulējuma izmaksas. Tomēr fonds papildu finansiālo atbalstu sniedz vienīgi tad, ja noregulējuma finansējums caur akcionāriem un kreditoriem ir nepietiekams. Noregulējamības novērtējumā ir jāatspoguļo vispārīgais princips, ka noregulējuma gadījumā zaudējumus vispirms absorbē atsevišķas finanšu iestādes vai grupas akcionāri un kreditori. Pretējā gadījumā pieeja fonda līdzekļiem tiktu uzskatīta par pašsaprotamu, kas nesniedz pareizu motivāciju finanšu iestādi vai grupu strukturēt tādējādi, lai to noregulējumam būtu pietiekami pašu līdzekļi.

Noregulējamība ir jānovērtē, balstoties uz attiecīgās finanšu iestādes vai grupas parametriem un nepieņemot, ka tiks izmantoti VBNF naudas līdzekļi. Ja pieņemtu, ka fonds sniegs finansiālu atbalstu, finanšu iestādei/grupai būtu iespējams veikt savu komercdarbību [potenciāli] uz visas banku nozares rēķina – pie tās vērsīsies, lai segtu noregulējuma izmaksas. Tomēr fonds papildu finansiālo atbalstu sniedz vienīgi tad, ja noregulējuma finansējums caur akcionāriem un kreditoriem ir nepietiekams. Noregulējamības novērtējumā ir jāatspoguļo vispārīgais princips, ka noregulējuma gadījumā zaudējumus vispirms absorbē atsevišķas finanšu iestādes vai grupas akcionāri un kreditori. Pretējā gadījumā pieeja fonda līdzekļiem tiktu uzskatīta par pašsaprotamu, kas nesniedz pareizu motivāciju finanšu iestādi vai grupu strukturēt tādējādi, lai to noregulējumam būtu pietiekami pašu līdzekļi.

Atbilstoši FSP dokumentam “Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions” (“Finanšu iestāžu noregulējuma režīma iedarbīguma galvenās iezīmes”) finanšu iestādes vai grupas novērtējumā ir jākonstatē, vai noregulējamība ir pietiekama, lai nodrošinātu, ka praksē būs iespējams īstenot noregulējumu. Šā novērtējuma nolūks ir noskaidrot, vai ir iespējams finanšu iestādes vai grupas noregulējums, neizraisot sistēmiskas sekas, un vai ir nepieciešams veikt darbības, lai uzlabotu noregulējamību. Tas būtu jādara ar visu nepieciešamo stingrību.

Atbilstoši FSP dokumentam “Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions” (“Finanšu iestāžu noregulējuma režīma iedarbīguma galvenās iezīmes”) finanšu iestādes vai grupas novērtējumā ir jākonstatē, vai noregulējamība ir pietiekama, lai nodrošinātu, ka praksē būs iespējams īstenot noregulējumu. Šā novērtējuma nolūks ir noskaidrot, vai ir iespējams finanšu iestādes vai grupas noregulējums, neizraisot sistēmiskas sekas, un vai ir nepieciešams veikt darbības, lai uzlabotu noregulējamību. Tas būtu jādara ar visu nepieciešamo stingrību.

4. grozījums

4. grozījums

10. pants (Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām)

“1.   Valde, apspriežoties ar kompetentajām iestādēm, tai skaitā ECB, nosaka minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas iestādēm un mātesuzņēmumiem ir jāuztur, kā minēts 2. punktā, kam var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras.”

“1.   Valde, apspriežoties
  sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, tai skaitā ECB, nosaka minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas iestādēm un mātesuzņēmumiem ir jāuztur, kā minēts 2. punktā, kam var piemērot norakstīšanas un konversijas pilnvaras.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

ECB uzskata, ka MPAS ir viens no galvenajiem elementiem, kas nodrošina noregulējamību un pietiekamu spēju absorbēt zaudējumus. Šajā ziņā būtu jāpalielina kompetentās iestādes nozīme MPAS noteikšanā, ņemot vērā, ka šāda noteikšana var tieši ietekmēt bankas komercdarbības nepārtrauktību un tādējādi ir nozīmīga kompetentajai iestādei. Tādēļ būtu jāparedz, ka Valde “sadarbībā” ar kompetento iestādi nosaka MPAS.

ECB uzskata, ka MPAS ir viens no galvenajiem elementiem, kas nodrošina noregulējamību un pietiekamu spēju absorbēt zaudējumus. Šajā ziņā būtu jāpalielina kompetentās iestādes nozīme MPAS noteikšanā, ņemot vērā, ka šāda noteikšana var tieši ietekmēt bankas komercdarbības nepārtrauktību un tādējādi ir nozīmīga kompetentajai iestādei. Tādēļ būtu jāparedz, ka Valde “sadarbībā” ar kompetento iestādi nosaka MPAS.

5. grozījums

5. grozījums

11. panta 4. punkts (Agrīna intervence)

“4.   Ja ECB vai iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes plāno iestādei vai grupai piemērot papildu pasākumu, pamatojoties uz Padomes Regulas (ES) Nr. [ ] [ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību] 13.b pantu vai pamatojoties uz Direktīvas [ ] 23. vai 24. pantu, vai pamatojoties uz Direktīvas 2013/36/ES 104. pantu, pirms iestāde vai grupa ir pilnībā izpildījusi pirmo pasākumu, kas paziņots Valdei, tās konsultējas ar Valdi pirms šāda papildu pasākuma piemērošanas attiecīgajai iestādei vai grupai.”

“4.   Ja ECB, pamatojoties uz Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, 16. pantu vai iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes plāno finanšu iestādei vai grupai piemērot papildu pasākumu, pamatojoties uz Padomes Regulas (ES) Nr. [ ] [ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību] 13.b pantu vai pamatojoties uz Direktīvas [..] 23. vai 24. pantu vai pamatojoties uz Direktīvas 2013/36/ES 104. pantu, pirms finanšu iestāde vai grupa ir pilnībā izpildījusi pirmo pasākumu, kas paziņots Valdei, tās konsultējas ar
  informē Valdi, pirms
  ja šāds papildu pasākums tiek piemērots attiecīgajai finanšu iestādei vai grupai.”

VUM regulas 13.b pantā (kļūst par 16. pantu) ir noteiktas tikai ECB pilnvaras. Šā grozījuma nolūks ir paskaidrot, ka saskaņā ar VUM regulas 16. pantu var rīkoties vienīgi ECB. Citos gadījumos nav nepieciešams tiešā tekstā atsaukties uz ECB (attiecībā uz ierosinātās regulas termina “kompetentās iestādes” definīciju); sk. 2. grozījumu.

VUM regulas 13.b pantā (kļūst par 16. pantu) ir noteiktas tikai ECB pilnvaras. Šā grozījuma nolūks ir paskaidrot, ka saskaņā ar VUM regulas 16. pantu var rīkoties vienīgi ECB. Citos gadījumos nav nepieciešams tiešā tekstā atsaukties uz ECB (attiecībā uz ierosinātās regulas termina “kompetentās iestādes” definīciju); sk. 2. grozījumu.

Uzraudzības iestādei ir atbildība par agrīnās intervences pilnvarām.

Uzraudzības iestādei ir atbildība par agrīnās intervences pilnvarām.

6. grozījums

6. grozījums

16. pants (Noregulējuma procedūra)

“1.   Ja ECB vai valsts noregulējuma iestāde novērtē, ka attiecībā uz 2. pantā minētu vienību ir izpildīti nosacījumi, kas minēti 2. punkta a) un b) apakšpunktā, tā nekavējoties minēto novērtējumu paziņo Komisijai un Valdei.

2.   Saņemot paziņojumu, pamatojoties uz 1. punktu, vai pēc savas iniciatīvas Valde novērtē, vai ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga; |
| --- | --- |

a)

vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga;

| b) | ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda alternatīva privātā sektora vai uzraudzītāja darbība (tostarp agrīnās intervences pasākumi vai kapitāla instrumentu norakstīšana vai konvertācija saskaņā ar 14. pantu), kas īstenota attiecībā uz vienību, novērstu tās maksātnespēju saprātīgā termiņā; |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda alternatīva privātā sektora vai uzraudzītāja darbība (tostarp agrīnās intervences pasākumi vai kapitāla instrumentu norakstīšana vai konvertācija saskaņā ar 14. pantu), kas īstenota attiecībā uz vienību, novērstu tās maksātnespēju saprātīgā termiņā;

| c) | noregulējuma darbība ir vajadzīga vispārības interesēs atbilstīgi 4. punktam. |
| --- | --- |

c)

noregulējuma darbība ir vajadzīga vispārības interesēs atbilstīgi 4. punktam.

3.   Piemērojot šā panta 2. punkta a) apakšpunktu, tiek uzskatīts, ka vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, ja uz to attiecas vismaz viens no šiem nosacījumiem:

| a) | vienība pārkāpj prasības atļaujas spēkā esības saglabāšanai vai pastāv objektīvi fakti, kas apstiprina konstatējumu, ka iestāde tuvākajā nākotnē pārkāps prasības atļaujas spēkā esības saglabāšanai tā, ka tas attaisnotu kompetentās iestādes lēmumu atsaukt atļauju, tostarp, bet ne tikai tāpēc, ka iestādei ir radušies vai, domājams, radīsies zaudējumi, kuru rezultātā tiks iztērēts viss tās pašu kapitāls vai būtiska tā daļa; |
| --- | --- |

a)

vienība pārkāpj prasības atļaujas spēkā esības saglabāšanai vai pastāv objektīvi fakti, kas apstiprina konstatējumu, ka iestāde tuvākajā nākotnē pārkāps prasības atļaujas spēkā esības saglabāšanai tā, ka tas attaisnotu kompetentās iestādes lēmumu atsaukt atļauju, tostarp, bet ne tikai tāpēc, ka iestādei ir radušies vai, domājams, radīsies zaudējumi, kuru rezultātā tiks iztērēts viss tās pašu kapitāls vai būtiska tā daļa;

(..)

6.   Ņemot vērā lietas steidzamību, Komisija pēc savas iniciatīvas vai ņemot vērā 1. punktā minēto paziņojumu, ja tāds sniegts, vai Valdes ieteikumu, kas minēts 5. punktā, izlemj, vai ir veicams vienības noregulējums un noregulējuma instrumentu satvaru, kas piemērojams attiecīgajai vienībai, un par fonda izmantošanu noregulējuma darbības atbalstam. Komisija pēc savas iniciatīvas var pieņemt lēmumu veikt vienības noregulējumu, ja ir izpildīti visi 2. punktā minētie nosacījumi.

(..)

8.   Ievērojot Komisijas lēmumā noteikto kārtību, Valde lemj par 20. pantā minēto noregulējuma shēmu un nodrošina, ka valsts noregulējuma iestādes veic nepieciešamās darbības noregulējuma shēmas īstenošanai. Valdes lēmums ir adresēts attiecīgajām valsts noregulējuma iestādēm, un tajā ir iekļauti norādījumi šīm iestādēm, kuras veic visus nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Valdes lēmumu saskaņā ar 26. pantu, īstenojot Direktīvā [ ] paredzētās noregulējuma pilnvaras, jo īpaši tās, kas paredzētas Direktīvas [ ] 56. līdz 64. pantā. Ja ir konstatējams valsts atbalsts, Valde var pieņemt lēmumu tikai pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi lēmumu par valsts atbalstu.’

‘1.   Ja ECB vai valsts noregulējuma
  kompetentā iestāde novērtē, ka:

| a) | vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga; un |
| --- | --- |

a)

vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga; un

| b) | ņemot vērā laika grafiku un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda alternatīva privātā sektora pasākumi vai uzraudzības darbība (tostarp agrīnās intervences pasākumi), kas īstenota attiecībā uz vienību, saprātīgā termiņā novērstu tās maksātnespēju, attiecībā uz 2. pantā minētu vienību ir izpildīti nosacījumi, kas minēti 2. punkta a) un b) apakšpunktā, tā nekavējoties minēto novērtējumu paziņo Komisijai un Valdei. Valdei ir tiesības pieprasīt šādu novērtējumu. |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā laika grafiku un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda alternatīva privātā sektora pasākumi vai uzraudzības darbība (tostarp agrīnās intervences pasākumi), kas īstenota attiecībā uz vienību, saprātīgā termiņā novērstu tās maksātnespēju, attiecībā uz 2. pantā minētu vienību ir izpildīti nosacījumi, kas minēti 2. punkta a) un b) apakšpunktā, tā nekavējoties minēto novērtējumu paziņo Komisijai un Valdei. Valdei ir tiesības pieprasīt šādu novērtējumu.

2.   Saņemot paziņojumu, pamatojoties uz 1. punktu, vai pēc savas iniciatīvas Valde apspriedusies ar kompetento iestādi novērtē, vai ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga un |
| --- | --- |

a)

vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga un

| b
  a) | ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda alternatīva privātā sektora risinājums
  vai uzraudzītāja darbība (tostarp agrīnās intervences pasākumi vai kapitāla instrumentu norakstīšana vai konversija saskaņā ar 14. pantu), kas īstenots attiecībā uz vienību, saprātīgā termiņā novērstu tās maksātnespēju; |
| --- | --- |

b
  a)

ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda alternatīva privātā sektora risinājums
  vai uzraudzītāja darbība (tostarp agrīnās intervences pasākumi vai kapitāla instrumentu norakstīšana vai konversija saskaņā ar 14. pantu), kas īstenots attiecībā uz vienību, saprātīgā termiņā novērstu tās maksātnespēju;

| c
  b) | visas sabiedrības interesēs ir nepieciešams veikt 4. punktā paredzētās noregulējuma darbības. |
| --- | --- |

c
  b)

visas sabiedrības interesēs ir nepieciešams veikt 4. punktā paredzētās noregulējuma darbības.

3.   Piemērojot šā panta 2.
  1. punkta a) apakšpunktu, tiek uzskatīts, ka vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, ja uz to attiecas vismaz viens no šiem nosacījumiem:

| a) | vienība pārkāpj prasības atļaujas spēkā esības saglabāšanai, vai pastāv objektīvi fakti, kas apstiprina konstatējumu, ka iestāde tuvākajā nākotnē pārkāps prasības atļaujas spēkā esības saglabāšanai tā, ka tas attaisnotu ECB vai
  kompetentās iestādes lēmumu atsaukt atļauju, tostarp, bet ne tikai tāpēc, ka iestādei ir radušies vai, domājams, radīsies zaudējumi, kuru rezultātā tiks iztērēts viss tās pašu kapitāls vai būtiska tā daļa; |
| --- | --- |

a)

vienība pārkāpj prasības atļaujas spēkā esības saglabāšanai, vai pastāv objektīvi fakti, kas apstiprina konstatējumu, ka iestāde tuvākajā nākotnē pārkāps prasības atļaujas spēkā esības saglabāšanai tā, ka tas attaisnotu ECB vai
  kompetentās iestādes lēmumu atsaukt atļauju, tostarp, bet ne tikai tāpēc, ka iestādei ir radušies vai, domājams, radīsies zaudējumi, kuru rezultātā tiks iztērēts viss tās pašu kapitāls vai būtiska tā daļa;

(..)

| d) | 16. panta 1. punktā minētais novērtējums. |
| --- | --- |

d)

16. panta 1. punktā minētais novērtējums.

(..)

6.   Ņemot vērā lietas steidzamību, Komisija pēc savas iniciatīvas vai, ņemot vērā 1. punktā minēto paziņojumu, ja tāds sniegts, vai
  un Valdes ieteikumu, kas minēts 5. punktā, izlemj, vai ir veicams vienības noregulējums un noregulējuma instrumentu satvaru, kas piemērojams attiecīgajai vienībai, un par fonda izmantošanu noregulējuma darbības atbalstam. Komisija pēc savas iniciatīvas var pieņemt lēmumu veikt vienības noregulējumu, ja ir izpildīti visi 2. punktā minētie nosacījumi.
  Ja Valdes ieteikuma nav, Komisija pēc savas iniciatīvas var arī izlemt par vienības noregulējuma sākšanu, ja kompetentā iestāde ir novērtējusi, ka ir ievēroti 1. punktā minētie nosacījumi.

(..)

8.   Ievērojot Komisijas lēmumā noteikto kārtību, Valde lemj par 20. pantā minēto noregulējuma shēmu un nodrošina, ka valsts noregulējuma iestādes veic nepieciešamās darbības noregulējuma shēmas īstenošanai. Valdes lēmums ir adresēts attiecīgajām valsts noregulējuma iestādēm, un tajā ir iekļauti norādījumi šīm iestādēm, kuras veic visus nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Valdes lēmumu saskaņā ar 26. pantu, īstenojot Direktīvā [ ] paredzētās noregulējuma pilnvaras, jo īpaši tās, kas paredzētas Direktīvas [ ] 56. līdz 64. pantā. Ja ir konstatējams valsts atbalsts, Valde rīkojas atbilstoši Komisijas lēmumam par šādu valsts atbalstu. Tomēr, ja šāds lēmums par valsts atbalstu nav pieņemts, tas neliedz nekavējoši veikt noregulējuma darbības, pamatojoties uz Valdes lēmumu.”

Lai panāktu skaidru atbildības sadalījumu nekavējošas un efektīvas noregulējuma darbības interesēs, uzraudzības iestādei būtu jāuzņemas visa atbildība par konstatējumu, vai banka “ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga”. Šim uzraudzības novērtējumam būtu jābūt nepieciešamam priekšnosacījumam, lai sāktu noregulējumu. Tādējādi VUM ietvaros ECB būtu jābūt vienīgajai kompetentajai iestādei, kas izlemj, vai finanšu iestāde, kuras tiešu uzraudzību tā veic, ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, savukārt valsts kompetentajām iestādēm šādai kompetencei būtu jābūt attiecībā uz to uzraudzītajām finanšu iestādēm.

Lai panāktu skaidru atbildības sadalījumu nekavējošas un efektīvas noregulējuma darbības interesēs, uzraudzības iestādei būtu jāuzņemas visa atbildība par konstatējumu, vai banka “ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga”. Šim uzraudzības novērtējumam būtu jābūt nepieciešamam priekšnosacījumam, lai sāktu noregulējumu. Tādējādi VUM ietvaros ECB būtu jābūt vienīgajai kompetentajai iestādei, kas izlemj, vai finanšu iestāde, kuras tiešu uzraudzību tā veic, ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, savukārt valsts kompetentajām iestādēm šādai kompetencei būtu jābūt attiecībā uz to uzraudzītajām finanšu iestādēm.

Lai nodrošinātu pienācīgu kontroli un pārraudzību, Noregulējuma valdei un Komisijai būtu jābūt iespējai jebkurā laikā bankas maksātnespējas vai sagaidāmas maksātnespējas gadījumā lūgt, lai uzraudzības iestāde (ECB vai valsts kompetentā iestāde) veiktu novērtējumu. Tas novērstu uzraudzības darbību nepietiekamību apstākļos, kad noregulējuma iestāde uzskata, ka ir nepieciešams rīkoties.

Lai nodrošinātu pienācīgu kontroli un pārraudzību, Noregulējuma valdei un Komisijai būtu jābūt iespējai jebkurā laikā bankas maksātnespējas vai sagaidāmas maksātnespējas gadījumā lūgt, lai uzraudzības iestāde (ECB vai valsts kompetentā iestāde) veiktu novērtējumu. Tas novērstu uzraudzības darbību nepietiekamību apstākļos, kad noregulējuma iestāde uzskata, ka ir nepieciešams rīkoties.

Ir būtiski svarīgi, ka noregulējuma darbības var tikt uzsāktas nekavējoši. Tādēļ lēmumiem valsts atbalsta jomā nevajadzētu traucēt un kavēt noregulējuma darbības. Grozījuma attiecībā uz 16. panta 5. punkta d) apakšpunkta jauno redakciju nolūks ir nodrošināt, ka Komisijas rīcībā ir visa nozīmīgā informācija, tostarp ECB vai valsts kompetentās iestādes novērtējums par banku, kas ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga.

Ir būtiski svarīgi, ka noregulējuma darbības var tikt uzsāktas nekavējoši. Tādēļ lēmumiem valsts atbalsta jomā nevajadzētu traucēt un kavēt noregulējuma darbības. Grozījuma attiecībā uz 16. panta 5. punkta d) apakšpunkta jauno redakciju nolūks ir nodrošināt, ka Komisijas rīcībā ir visa nozīmīgā informācija, tostarp ECB vai valsts kompetentās iestādes novērtējums par banku, kas ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga.

7. grozījums

7. grozījums

17. pants (Vērtēšana)

“(..)

4.   Vērtēšanas mērķis ir novērtēt tādas 2. pantā minētās vienības aktīvu un saistību vērtību, kas ir maksātnespējīga vai kas, domājams, kļūs maksātnespējīga.

(..)

6.   Attiecīgajā gadījumā vērtēšanu balsta uz piesardzīgiem pieņēmumiem, tai skaitā attiecībā uz saistību neizpildes rādītājiem un zaudējumu apmēru. Vērtējumā netiek paredzēts, ka 2. pantā minētajai vienībai nākotnē no publiskā sektora līdzekļiem varētu tikt sniegts ārkārtas finansiālais atbalsts no brīža, kad veic noregulējuma darbības vai kad īsteno pilnvaras norakstīt vai konvertēt kapitāla instrumentus. Turklāt vērtējumā ņem vērā to, ka tad, ja tiek piemērots jebkāds noregulējuma instruments:

| a) | Valde var saņemt atlīdzību no noregulējamās iestādes par saprātīgiem izdevumiem, kas tai attiecīgi radušies; |
| --- | --- |

a)

Valde var saņemt atlīdzību no noregulējamās iestādes par saprātīgiem izdevumiem, kas tai attiecīgi radušies;

| b) | fonds saskaņā ar 71. pantu var iekasēt procentu maksājumus vai maksu attiecībā uz aizdevumiem vai garantijām, kas sniegti attiecīgajai noregulējamai iestādei. |
| --- | --- |

b)

fonds saskaņā ar 71. pantu var iekasēt procentu maksājumus vai maksu attiecībā uz aizdevumiem vai garantijām, kas sniegti attiecīgajai noregulējamai iestādei.

(..)

18.   Šā panta 16. punktā minētajā vērtēšanā:

| a) | tiek pieņemts, ka noregulējamā vienība, kas minēta 2. pantā, kuras sakarā izdarīta daļēja pārvešana, norakstīšana vai konvertācija, būtu tikusi iekļauta parastajā maksātnespējas procedūrā tieši pirms noregulējuma darbības; |
| --- | --- |

a)

tiek pieņemts, ka noregulējamā vienība, kas minēta 2. pantā, kuras sakarā izdarīta daļēja pārvešana, norakstīšana vai konvertācija, būtu tikusi iekļauta parastajā maksātnespējas procedūrā tieši pirms noregulējuma darbības;

| b) | tiek pieņemts, ka tiesību, aktīvu vai saistību daļēja pārvešana vai norakstīšana, vai konvertācija nav tikušas veiktas; |
| --- | --- |

b)

tiek pieņemts, ka tiesību, aktīvu vai saistību daļēja pārvešana vai norakstīšana, vai konvertācija nav tikušas veiktas;

| c) | netiek ņemts vērā nekāds publiskā sektora ārkārtas atbalsts noregulējamai vienībai, kas minēta 2. pantā.” |
| --- | --- |

c)

netiek ņemts vērā nekāds publiskā sektora ārkārtas atbalsts noregulējamai vienībai, kas minēta 2. pantā.”

‘(..)

4.   Vērtēšanas mērķis ir novērtēt tādas 2. pantā minētās vienības aktīvu un saistību vērtību, kas ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, neatkarīgi no publiskā sektora ārkārtas atbalsta un fonda atbalsta iespējamās ietekmes.

(..)

6.   Attiecīgā gadījumā vērtēšanu balsta uz piesardzīgiem pieņēmumiem, tostarp par saistību neizpildes rādītājiem un zaudējumu apmēru. Vērtējumā netiek paredzēts
  ņemts vērā, ka 2. pantā minētajai vienībai tiek vai nākotnē no publiskā sektora līdzekļiem varētu tikt sniegts ārkārtas finansiālais atbalsts, un netiek pieņemts, ka saistībā ar noregulējuma darbībām tiek saņemts atbalsts no fonda
  no brīža, kad veic noregulējuma darbības vai kad īsteno pilnvaras norakstīt vai konvertēt kapitāla instrumentus. Turklāt vērtējumā ņem vērā to, ka tad, ja tiek piemērots jebkāds noregulējuma instruments:

| a) | Valde var saņemt atlīdzību no noregulējamās iestādes par saprātīgiem izdevumiem, kas tai attiecīgi radušies; |
| --- | --- |

a)

Valde var saņemt atlīdzību no noregulējamās iestādes par saprātīgiem izdevumiem, kas tai attiecīgi radušies;

| b) | fonds saskaņā ar 71. pantu var iekasēt procentu maksājumus vai maksu attiecībā uz aizdevumiem vai garantijām, kas sniegti attiecīgajai noregulējamai iestādei. |
| --- | --- |

b)

fonds saskaņā ar 71. pantu var iekasēt procentu maksājumus vai maksu attiecībā uz aizdevumiem vai garantijām, kas sniegti attiecīgajai noregulējamai iestādei.

(..)

18.   Šā panta 16. punktā minētajā vērtēšanā:

| a) | tiek pieņemts, ka noregulējamā vienība, kas minēta 2. pantā, kuras sakarā izdarīta daļēja pārvešana, norakstīšana vai konversija, būtu tikusi iekļauta parastajā maksātnespējas procedūrā tieši pirms noregulējuma darbības; |
| --- | --- |

a)

tiek pieņemts, ka noregulējamā vienība, kas minēta 2. pantā, kuras sakarā izdarīta daļēja pārvešana, norakstīšana vai konversija, būtu tikusi iekļauta parastajā maksātnespējas procedūrā tieši pirms noregulējuma darbības;

| b) | tiek pieņemts, ka tiesību, aktīvu vai saistību daļēja pārvešana, norakstīšana un konversija nav tikusi veikta; |
| --- | --- |

b)

tiek pieņemts, ka tiesību, aktīvu vai saistību daļēja pārvešana, norakstīšana un konversija nav tikusi veikta;

| c) | netiek ņemts vērā nekāds faktisks vai eventuāls publiskā sektora ārkārtas atbalsts noregulējamai vienībai, kas minēta 2. pantā.’ |
| --- | --- |

c)

netiek ņemts vērā nekāds faktisks vai eventuāls publiskā sektora ārkārtas atbalsts noregulējamai vienībai, kas minēta 2. pantā.’

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ir svarīgi, ka vērtēšanā tiek konstatēta aktīvu un saistību vērtība neatkarīgi no jebkāda pašlaik vai nākotnē piešķirta ārkārtas atbalsta no publiskā sektora un noregulējuma fonda atbalsta pasākumiem. Iemesls: šāds atbalsts tiek piešķirts tādēļ, ka runa ir par visas sabiedrības interesēm (it īpaši finanšu stabilitātes nodrošināšanu), nevis lai tieši vai netieši sniegtu labumu akcionāriem un kreditoriem. Tādēļ, lai konstatētu patieso vērtību, būtu nepieciešams neitralizēt šo ārējo faktoru ietekmi.

Ir svarīgi, ka vērtēšanā tiek konstatēta aktīvu un saistību vērtība neatkarīgi no jebkāda pašlaik vai nākotnē piešķirta ārkārtas atbalsta no publiskā sektora un noregulējuma fonda atbalsta pasākumiem. Iemesls: šāds atbalsts tiek piešķirts tādēļ, ka runa ir par visas sabiedrības interesēm (it īpaši finanšu stabilitātes nodrošināšanu), nevis lai tieši vai netieši sniegtu labumu akcionāriem un kreditoriem. Tādēļ, lai konstatētu patieso vērtību, būtu nepieciešams neitralizēt šo ārējo faktoru ietekmi.

8. grozījums

8. grozījums

18. pants (Kapitāla instrumentu norakstīšana vai konversija)

‘1.   ECB, kompetentā iestāde vai noregulējuma iestāde, ko dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar Direktīvas [ ] 51. panta 1. punkta ba) un bb) apakšpunktu un 54. pantu, informē Valdi par to, vai tās uzskata, ka ir izpildīti šādi nosacījumi attiecībā uz vienību, kas minēta 2. pantā, vai grupu, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī:

| a) | vienība vairs nebūs dzīvotspējīga, ja vien kapitāla instrumenti netiks norakstīti vai konvertēti kapitālā; |
| --- | --- |

a)

vienība vairs nebūs dzīvotspējīga, ja vien kapitāla instrumenti netiks norakstīti vai konvertēti kapitālā;

| b) | vienībai ir nepieciešams ārkārtas finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem, izņemot apstākļos, kas minēti 16. panta 3. punkta d) apakšpunkta iii) punktā. |
| --- | --- |

b)

vienībai ir nepieciešams ārkārtas finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem, izņemot apstākļos, kas minēti 16. panta 3. punkta d) apakšpunkta iii) punktā.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkos uzskatāms, ka vienība, kas minēta 2. pantā, vai grupa vairs nav dzīvotspējīga tikai, ja ir izpildīti abi šie nosacījumi:

| a) | vienība vai grupa ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga; |
| --- | --- |

a)

vienība vai grupa ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga;

| b) | ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda darbība, tostarp alternatīva privātā sektora vai uzraudzītāja darbība (tai skaitā agrīnās intervences pasākumi), kas nav kapitāla instrumentu norakstīšana vai konvertācija, atsevišķi vai kopā ar noregulējuma darbību, novērstu vienības vai grupas maksātnespēju saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda darbība, tostarp alternatīva privātā sektora vai uzraudzītāja darbība (tai skaitā agrīnās intervences pasākumi), kas nav kapitāla instrumentu norakstīšana vai konvertācija, atsevišķi vai kopā ar noregulējuma darbību, novērstu vienības vai grupas maksātnespēju saprātīgā termiņā.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām uzskata, ka vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, ja piepildās viens vai vairāki 16. panta 3. apakšpunktā minētie apstākļi.

4.   Šā panta 2. punkta a) apakšpunkta vajadzībām uzskata, ka grupa ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, ja grupa neatbilst tās konsolidētām prudenciālām prasībām vai pastāv objektīvi fakti, kas apstiprina konstatējumu, ka grupa tuvākajā nākotnē neatbildīs tās konsolidētām prudenciālām prasībām tā, ka tas attaisnotu kompetentās iestādes rīcību, tostarp, bet ne tikai tādēļ, ka grupai ir radušies vai, domājams, radīsies zaudējumi, kuru rezultātā tiks iztērēts viss pašu kapitāls vai būtiska pašu kapitāla daļa.

5.   Komisija pēc Valdes ieteikuma vai pēc savas iniciatīvas pārliecinās, ka ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi. Komisija nosaka, vai kapitāla instrumentu norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras īsteno atsevišķi vai, ievērojot procedūru saskaņā ar 16. panta 4. līdz 7. punktu, kopā ar noregulējuma darbību.

6.   Ja Komisija konstatē, ka ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi, taču noregulējuma nosacījumi saskaņā ar 16. panta 2. punktu nav izpildīti, Valde pēc Komisija lēmuma liek valsts noregulējuma iestādēm īstenot noregulējuma vai konvertācijas pilnvaras saskaņā ar Direktīvas [ ] 51. un 52. pantu.

(..)’

‘1.   ECB,
  Kompetentā iestāde vai noregulējuma iestāde, ko dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar Direktīvas [ ] 51. panta 1. punkta ba) un bb) apakšpunktu un 54. pantu, informē Valdi par to, vai tās uzskata, ka ir izpildīti šādi nosacījumi attiecībā uz vienību, kas minēta 2. pantā, vai grupu, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī:

| a) | vienība vairs nebūs funkcionētspējīga, ja vien kapitāla instrumenti netiks norakstīti vai konvertēti kapitālā; |
| --- | --- |

a)

vienība vairs nebūs funkcionētspējīga, ja vien kapitāla instrumenti netiks norakstīti vai konvertēti kapitālā;

| b) | vienībai vai grupai ir nepieciešams ārkārtas finansiālais atbalsts no publiskā sektora, izņemot apstākļos, kas minēti 16. panta 3. punkta d) apakšpunkta iii) punktā. |
| --- | --- |

b)

vienībai vai grupai ir nepieciešams ārkārtas finansiālais atbalsts no publiskā sektora, izņemot apstākļos, kas minēti 16. panta 3. punkta d) apakšpunkta iii) punktā.

Valdei ir tiesības lūgt veikt šādu novērtējumu.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkos uzskatāms, ka vienība, kas minēta 2. pantā, vai grupa vairs nav funkcionētspējīga vienīgi tad, ja ir izpildīti abi šie nosacījumi:

| a) | vienība vai grupa ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga; |
| --- | --- |

a)

vienība vai grupa ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga;

| b) | ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda darbība, tostarp alternatīva privātā sektora vai uzraudzītāja darbība (tai skaitā agrīnās intervences pasākumi), kas nav kapitāla instrumentu norakstīšana vai konversija, atsevišķi vai kopā ar noregulējuma darbību, saprātīgā termiņā novērstu vienības vai grupas maksātnespēju. |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamatoti sagaidāms, ka jebkāda darbība, tostarp alternatīva privātā sektora vai uzraudzītāja darbība (tai skaitā agrīnās intervences pasākumi), kas nav kapitāla instrumentu norakstīšana vai konversija, atsevišķi vai kopā ar noregulējuma darbību, saprātīgā termiņā novērstu vienības vai grupas maksātnespēju.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām uzskata, ka vienība ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, ja piepildās viens vai vairāki 16. panta 3. apakšpunktā minētie apstākļi.

4.   Šā panta 2. punkta a) apakšpunkta vajadzībām uzskata, ka grupa ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, ja grupa neatbilst tās konsolidētām prudenciālām prasībām vai pastāv objektīvi fakti, kas apstiprina konstatējumu, ka grupa tuvākajā nākotnē neatbildīs tās konsolidētām prudenciālām prasībām tā, ka tas attaisnotu kompetentās iestādes rīcību, tostarp, bet ne tikai tādēļ, ka grupai ir radušies vai, domājams, radīsies zaudējumi, kuru rezultātā tiks iztērēts viss pašu kapitāls vai būtiska pašu kapitāla daļa.

5.   Komisija pēc Valdes ieteikuma un balstoties uz novērtējumu,
  vai pēc savas iniciatīvas pārliecinās, ka ir izpildīti
  kas minēts 1. punktā minētie nosacījumi. Komisija nosaka, vai kapitāla instrumentu norakstīšanas vai konversijas pilnvaras īsteno atsevišķi vai, ievērojot procedūru saskaņā ar 16. panta 4. līdz 7. punktu, kopā ar noregulējuma darbību.

6.   Ja Komisija, balstoties uz kompetentās iestādes veikto novērtējumu, konstatē, ka ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi, taču noregulējuma nosacījumi saskaņā ar 16. panta 2. punktu nav izpildīti, Valde pēc Komisija lēmuma liek valsts noregulējuma iestādēm īstenot noregulējuma vai konvertācijas pilnvaras saskaņā ar Direktīvas [ ] 51. un 52. pantu.’

(..)

Uzraudzības iestāde vislabāk spēj novērtēt, vai vienība vairs nav funkcionētspējīga, ja netiek veikta kapitāla norakstīšana vai konversija, un vai ir nepieciešams ārkārtas atbalsts no publiskā sektora. Ierosinātajā regulā tiek atzīts, ka “ECB, kas ir uzraudzības iestāde VUM ietvaros, ir vislabākajā pozīcijā, lai novērtētu, vai kredītiestāde kļūst maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga un vai ir pamatota iespēja, ka jebkāda privāta sektora vai uzraudzības darbība novērstu tās maksātnespēju samērīgā laikposmā”. Regulā būtu skaidri jānosaka, ka atbildīga par šo novērtējumu ir uzraudzības iestāde, un šādam uzraudzības novērtējumam būtu jābūt nepieciešamam priekšnosacījumam, lai veiktu kapitāla instrumentu norakstīšanu vai konversiju. Īpaši jānorāda, ka tas atbilstu topošās BSND 51. panta normai, kurā novērtējums ir atstāts “attiecīgās iestādes” ziņā. Balstoties uz iepriekš izklāstīto, par tādu ir uzskatāma uzraudzības iestāde, t. i., kompetentā iestāde. Turklāt norakstīšana vai konversija var notikt arī ārpus noregulējuma procedūras (sk. 18. panta 6. punktu) un tādējādi pilnīgi “uzraudzības jomas” ietvaros.

Uzraudzības iestāde vislabāk spēj novērtēt, vai vienība vairs nav funkcionētspējīga, ja netiek veikta kapitāla norakstīšana vai konversija, un vai ir nepieciešams ārkārtas atbalsts no publiskā sektora. Ierosinātajā regulā tiek atzīts, ka “ECB, kas ir uzraudzības iestāde VUM ietvaros, ir vislabākajā pozīcijā, lai novērtētu, vai kredītiestāde kļūst maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga un vai ir pamatota iespēja, ka jebkāda privāta sektora vai uzraudzības darbība novērstu tās maksātnespēju samērīgā laikposmā”. Regulā būtu skaidri jānosaka, ka atbildīga par šo novērtējumu ir uzraudzības iestāde, un šādam uzraudzības novērtējumam būtu jābūt nepieciešamam priekšnosacījumam, lai veiktu kapitāla instrumentu norakstīšanu vai konversiju. Īpaši jānorāda, ka tas atbilstu topošās BSND 51. panta normai, kurā novērtējums ir atstāts “attiecīgās iestādes” ziņā. Balstoties uz iepriekš izklāstīto, par tādu ir uzskatāma uzraudzības iestāde, t. i., kompetentā iestāde. Turklāt norakstīšana vai konversija var notikt arī ārpus noregulējuma procedūras (sk. 18. panta 6. punktu) un tādējādi pilnīgi “uzraudzības jomas” ietvaros.

Tā kā tiesības lūgt sniegt uzraudzības novērtējumu tiek piešķirtas Valdei, ir skaidrs, ka Valde vienmēr var ierosināt šādu novērtēšanu. Tam būtu jānovērš bezdarbība uzraudzības jomā apstākļos, kad noregulējuma iestāde uzskata par nepieciešamu rīkoties.

Tā kā tiesības lūgt sniegt uzraudzības novērtējumu tiek piešķirtas Valdei, ir skaidrs, ka Valde vienmēr var ierosināt šādu novērtēšanu. Tam būtu jānovērš bezdarbība uzraudzības jomā apstākļos, kad noregulējuma iestāde uzskata par nepieciešamu rīkoties.

9. grozījums

9. grozījums

24. pants (Iekšējās rekapitalizācijas instruments)

“1.   Iekšējās rekapitalizācijas instrumentu var piemērot jebkuram no šiem mērķiem:

| a) | lai rekapitalizētu noregulējuma nosacījumiem atbilstošu vienību, kas minēta 2. pantā, tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai atjaunotu tās spēju nodrošināt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tai izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2004/39/EK; |
| --- | --- |

a)

lai rekapitalizētu noregulējuma nosacījumiem atbilstošu vienību, kas minēta 2. pantā, tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai atjaunotu tās spēju nodrošināt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbības, kurām tai izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2004/39/EK;

| b) | lai konvertētu kapitālā vai samazinātu to prasījumu vai parāda instrumentu pamatsummu, kas nodoti pagaidu iestādei ar mērķi nodrošināt minētās pagaidu iestādes kapitālu.” |
| --- | --- |

b)

lai konvertētu kapitālā vai samazinātu to prasījumu vai parāda instrumentu pamatsummu, kas nodoti pagaidu iestādei ar mērķi nodrošināt minētās pagaidu iestādes kapitālu.”

“1.   Iekšējās rekapitalizācijas instrumentu var piemērot jebkuram no šādiem nolūkiem:

| a) | lai rekapitalizētu noregulējuma nosacījumiem atbilstošu vienību, kas minēta 2. pantā, tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai atjaunotu tās spēju nodrošināt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbību, par kuru tai ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2004/39/EK; |
| --- | --- |

a)

lai rekapitalizētu noregulējuma nosacījumiem atbilstošu vienību, kas minēta 2. pantā, tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai atjaunotu tās spēju nodrošināt atbilstību atļaujas izsniegšanas nosacījumiem un turpināt darbību, par kuru tai ir izsniegta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES vai Direktīvu 2004/39/EK;

| b) | lai veiktu konversiju uz pašu kapitālu vai samazinātu to prasījumu vai parāda instrumentu pamatsummu, kas nodoti pagaidu iestādei ar mērķi nodrošināt minētās pagaidu iestādes kapitālu.; |
| --- | --- |

b)

lai veiktu konversiju uz pašu kapitālu vai samazinātu to prasījumu vai parāda instrumentu pamatsummu, kas nodoti pagaidu iestādei ar mērķi nodrošināt minētās pagaidu iestādes kapitālu.;

| c) | lai veiktu konversiju uz pašu kapitālu vai samazinātu to prasījumu vai parāda instrumentu pamatsummu, kas nodoti uzņēmuma pārdošanas instrumenta vai aktīvu nodalīšanas instrumenta ietvaros.” |
| --- | --- |

c)

lai veiktu konversiju uz pašu kapitālu vai samazinātu to prasījumu vai parāda instrumentu pamatsummu, kas nodoti uzņēmuma pārdošanas instrumenta vai aktīvu nodalīšanas instrumenta ietvaros.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Iekšējās rekapitalizācijas instrumenta izmantošanu var kombinēt ar jebkuru citu noregulējuma instrumentu. Konsekvences ievērošanas pēc, ja tiek minēts pagaidu bankas (bridge bank) instruments, būtu jāmin arī uzņēmuma pārdošanas instruments un aktīvu nodalīšanas instruments. Tādējādi teksts tiktu saskaņots ar pašreizējā Padomes kompromisa varianta tekstu. Teksts būtu jāpielāgo topošās BSND teksta galīgajai redakcijai.

Iekšējās rekapitalizācijas instrumenta izmantošanu var kombinēt ar jebkuru citu noregulējuma instrumentu. Konsekvences ievērošanas pēc, ja tiek minēts pagaidu bankas (

) instruments, būtu jāmin arī uzņēmuma pārdošanas instruments un aktīvu nodalīšanas instruments. Tādējādi teksts tiktu saskaņots ar pašreizējā Padomes kompromisa varianta tekstu. Teksts būtu jāpielāgo topošās BSND teksta galīgajai redakcijai.

10. grozījums

10. grozījums

27. panta 2. punkts (Sadarbības pienākums)

“2.   Veicot savus pienākumus, kas izriet no šīs regulas, Valde, Komisija, ECB un valsts kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes cieši sadarbojas. ECB un valsts kompetentās iestādes sniedz Valdei un Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama tās pienākumu izpildei.”

“2.   Veicot savus pienākumus, kas izriet no šīs regulas, Valde, Komisija, ECB un valsts kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes cieši sadarbojas. Tās
  ECB un valsts kompetentās iestādes
  viena otrai sniedz Valdei un Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama tās pienākumu izpildei.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šā grozījuma nolūks ir uzsvērt, ka ierosinātajā regulā ECB nav uzticēti nedz papildu uzdevumi, nedz papildu atbildība. Īpaši svarīgi ir atsaukties uz “kompetentajām iestādēm”, tostarp ECB (uzraudzības iestādes statusā). Ir svarīgi arī piebilst, ka ECB nav pienākuma apmainīties ar informāciju attiecībā uz tās darbību monetārās politikas jomā. Šis grozījums arī paredz, ka visām noregulējumā iesaistītajām pusēm ir pienākums sniegt visu nepieciešamo informāciju.

Šā grozījuma nolūks ir uzsvērt, ka ierosinātajā regulā ECB nav uzticēti nedz papildu uzdevumi, nedz papildu atbildība. Īpaši svarīgi ir atsaukties uz “kompetentajām iestādēm”, tostarp ECB (uzraudzības iestādes statusā). Ir svarīgi arī piebilst, ka ECB nav pienākuma apmainīties ar informāciju attiecībā uz tās darbību monetārās politikas jomā. Šis grozījums arī paredz, ka visām noregulējumā iesaistītajām pusēm ir pienākums sniegt visu nepieciešamo informāciju.

11. grozījums

11. grozījums

27. panta 3. punkts (Sadarbības pienākums)

“3.   Veicot savus pienākumus, kas izriet no šīs regulas, Valde, Komisija, ECB un valsts kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes cieši sadarbojas noregulējuma plānošanas, agrīnas intervences un noregulējuma posmā saskaņā ar 7. līdz 26. pantu. ECB un valsts kompetentās iestādes sniedz Valdei un Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama to pienākumu izpildei.”

“3.   Veicot savus pienākumus, kas izriet no šīs regulas, Valde, Komisija, ECB un valsts kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes cieši sadarbojas noregulējuma plānošanas, agrīnas intervences un noregulējuma posmā saskaņā ar 7. līdz 26. pantu. Tās
  ECB un valsts kompetentās iestādes
  viena otrai sniedz Valdei un Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama to uzdevumu izpildei.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. 10. grozījumu attiecībā uz ierosinātās regulas 27. panta 2. punktu. Grozījums paredz, ka visām noregulējuma plānošanas, agrīnās intervences un noregulējuma posmā iesaistītajām pusēm ir pienākums sniegt visu nepieciešamo informāciju.

Sk. 10. grozījumu attiecībā uz ierosinātās regulas 27. panta 2. punktu. Grozījums paredz, ka visām noregulējuma plānošanas, agrīnās intervences un noregulējuma posmā iesaistītajām pusēm ir pienākums sniegt visu nepieciešamo informāciju.

12. grozījums

12. grozījums

27. panta 4. punkts (Sadarbības pienākums)

“4.   Regulas nolūkos, ja ECB uzaicina Valdes pārstāvi piedalīties ECB Uzraudzības valdē, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. [ ] [ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību] 19. pantu, Valde ieceļ pārstāvi.”

“4.   Šīs regulas vajadzībām, ja ECB uzaicina Valdes pārstāvi novērotāja statusā piedalīties ECB Uzraudzības valdē, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, 19. pantu, Valde ieceļ pārstāvi.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Būtu atbalstāma tieša atsauce uz novērotāja statusu – lai nodrošinātu pilnīgu skaidrību par Valdes pārstāvja funkcijām ECB Uzraudzības valdē.

Būtu atbalstāma tieša atsauce uz novērotāja statusu – lai nodrošinātu pilnīgu skaidrību par Valdes pārstāvja funkcijām ECB Uzraudzības valdē.

13. grozījums

13. grozījums

27. panta 8. punkts (jauns)

Nav teksta.

“8.   Valde apspriežas ar kompetento iestādi ikreiz, kad tiek iesniegts pieteikums par noregulējuma shēmu. Kompetentā iestāde pēc iespējas drīz (saprātīgā termiņā) sniedz atbildi; tās atbilde Valdei ir konfidenciāla. Ja Valde uzskata, ka saprātīgā termiņā atbilde nav saņemta, tā gatavo galīgā lēmuma pieņemšanu, lai novērstu lieku kavēšanos.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi ievēroti apsvērumi par finanšu stabilitāti, ECB vai valsts kompetentajai iestādei, rīkojoties uzraudzības iestādes statusā, būtu jāspēj paust savu nostāju par pieteiktajām noregulējuma shēmām.

Lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi ievēroti apsvērumi par finanšu stabilitāti, ECB vai valsts kompetentajai iestādei, rīkojoties uzraudzības iestādes statusā, būtu jāspēj paust savu nostāju par pieteiktajām noregulējuma shēmām.

14. grozījums

14. grozījums

34. pants (Pārbaudes uz vietas)

“1.   Lai izpildītu 7., 8., 11., 16. un 17. pantā minētos uzdevumus un ievērojot citus attiecīgos Savienības tiesību aktos paredzētos nosacījumus, Valde, iepriekš paziņojot attiecīgajām valsts noregulējuma iestādēm, var veikt visas vajadzīgās pārbaudes uz vietas jebkuras 32. panta 1. punktā minētās juridiskās personas uzņēmējdarbības telpās. Ja tas nepieciešams pārbaudes pienācīgai veikšanai un efektivitātei, Valde var veikt pārbaudi uz vietas, par to iepriekš nepaziņojot minētajām juridiskajām personām.”

“1.   Lai izpildītu 7., 8., 11., 16. un 17. pantā minētos uzdevumus un ievērojot citus attiecīgos Savienības tiesību aktos paredzētos nosacījumus, Valde, iepriekš paziņojot attiecīgajām valsts noregulējuma iestādēm un kompetentajai iestādei, var veikt visas vajadzīgās pārbaudes uz vietas jebkuras 32. panta 1. punktā minētās juridiskās personas komercdarbības telpās. Papildus tam Valde pirms 11. pantā minēto uzdevumu izpildes apspriežas ar kompetento iestādi. Ja tas nepieciešams pārbaudes pienācīgai veikšanai un efektivitātei, Valde var veikt pārbaudi uz vietas, par to iepriekš nepaziņojot minētajai juridiskajai personai.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Būtu svarīgi, ka uzraudzības iestāde tiek informēta par ikvienu pārbaudi uz vietas.

Būtu svarīgi, ka uzraudzības iestāde tiek informēta par ikvienu pārbaudi uz vietas.

15. grozījums

15. grozījums

39. pants (Sastāvs)

‘Sastāvs

1.   Valde sastāv no:

| a) | izpilddirektora; |
| --- | --- |

a)

izpilddirektora;

| b) | izpilddirektora vietnieka; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektora vietnieka;

| c) | Komisija iecelta locekļa; |
| --- | --- |

c)

Komisija iecelta locekļa;

| d) | ECB iecelta locekļa; |
| --- | --- |

d)

ECB iecelta locekļa;

| e) | locekļiem, ko iecēlusi katra iesaistītā dalībvalsts, kuri pārstāv valsts noregulējuma iestādes. |
| --- | --- |

e)

locekļiem, ko iecēlusi katra iesaistītā dalībvalsts, kuri pārstāv valsts noregulējuma iestādes.

2.   Izpilddirektora, izpilddirektora vietnieka un Komisijas un ECB iecelto Valdes locekļu amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Ievērojot 53. panta 6. punktu, šis pilnvaru termiņš nav pagarināms.

3.   Valdes administratīvā un pārvaldības struktūra ietver:

| a) | Valdes plenārsesiju, kas pilda 47. pantā izklāstītos uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

Valdes plenārsesiju, kas pilda 47. pantā izklāstītos uzdevumus;

| b) | Valdes izpildsesiju, kas pilda 51. pantā izklāstītos uzdevumus; |
| --- | --- |

b)

Valdes izpildsesiju, kas pilda 51. pantā izklāstītos uzdevumus;

| c) | izpilddirektoru, kurš veic 53. pantā noteiktos uzdevumus.’ |
| --- | --- |

c)

izpilddirektoru, kurš veic 53. pantā noteiktos uzdevumus.’

‘Sastāvs

1.   Valde sastāv no:

| a) | izpilddirektora; |
| --- | --- |

a)

izpilddirektora;

| b) | izpilddirektora vietnieka; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektora vietnieka;

| c) | Komisija iecelta locekļa; |
| --- | --- |

c)

Komisija iecelta locekļa;

| d) | ECB iecelta locekļa; |
| --- | --- |

d)

ECB iecelta locekļa;

| e) | locekļiem, kurus iecēlusi katra iesaistītā dalībvalsts un kuri pārstāv attiecīgo valsts noregulējuma iestādi. Ja valsts centrālajai bankai nav noregulējuma iestādes statusa, tā tiek uzaicināta piedalīties novērotāja statusā papildus valsts noregulējuma iestādes pārstāvim. |
| --- | --- |

e)

locekļiem, kurus iecēlusi katra iesaistītā dalībvalsts un kuri pārstāv attiecīgo valsts noregulējuma iestādi. Ja valsts centrālajai bankai nav noregulējuma iestādes statusa, tā tiek uzaicināta piedalīties novērotāja statusā papildus valsts noregulējuma iestādes pārstāvim.

2.   ECB tiek nodrošināta pastāvīga iespēja norīkot pārstāvi novērotāja statusā piedalīties Valdes apspriedēs (gan plenārsesijā, gan izpildsesijā).

3.   Izpilddirektora, izpilddirektora vietnieka un Komisijas un ECB ieceltā Valdes locekļa amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Ievērojot 53. panta 6. punktu, šis pilnvaru termiņš nav pagarināms.

4.   Valdes administratīvā un pārvaldības struktūra ietver:

| a) | Valdes plenārsesiju, kas pilda 47. pantā izklāstītos uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

Valdes plenārsesiju, kas pilda 47. pantā izklāstītos uzdevumus;

| b) | Valdes izpildsesiju, kas pilda 51. pantā izklāstītos uzdevumus; |
| --- | --- |

b)

Valdes izpildsesiju, kas pilda 51. pantā izklāstītos uzdevumus;

| c) | izpilddirektoru, kas veic 53. pantā noteiktos uzdevumus.’ |
| --- | --- |

c)

izpilddirektoru, kas veic 53. pantā noteiktos uzdevumus.’

Lai precīzāk atspoguļotu starpību starp VUM regulā noteiktajām ECB funkcijām un tās funkcijām Noregulējuma valdē, kas paredzētas ierosinātajā regulā, un lai novērstu potenciālu ECB ieceltā Noregulējuma valdes locekļa interešu konfliktu, ECB ierosina, ka šis valdes loceklis Noregulējuma valdes sanāksmēs piedalītos novērotāja statusā.

Lai precīzāk atspoguļotu starpību starp VUM regulā noteiktajām ECB funkcijām un tās funkcijām Noregulējuma valdē, kas paredzētas ierosinātajā regulā, un lai novērstu potenciālu ECB ieceltā Noregulējuma valdes locekļa interešu konfliktu, ECB ierosina, ka šis valdes loceklis Noregulējuma valdes sanāksmēs piedalītos novērotāja statusā.

Attiecībā uz centrālo banku svarīgajām funkcijām un kompetenci finanšu stabilitātes jomā un to makroprudenciālo atbildību, valstu centrālajām bankām – kurām valstu tiesību aktos nav paredzēts noregulējuma iestādes statuss – būtu jābūt tiesīgām piedalīties Noregulējuma valdes sanāksmēs novērotāja statusā. Turklāt tās būtu jāiesaista jebkuru noregulējuma darbību potenciālās sistēmiskās ietekmes izvērtēšanā.

Attiecībā uz centrālo banku svarīgajām funkcijām un kompetenci finanšu stabilitātes jomā un to makroprudenciālo atbildību, valstu centrālajām bankām – kurām valstu tiesību aktos nav paredzēts noregulējuma iestādes statuss – būtu jābūt tiesīgām piedalīties Noregulējuma valdes sanāksmēs novērotāja statusā. Turklāt tās būtu jāiesaista jebkuru noregulējuma darbību potenciālās sistēmiskās ietekmes izvērtēšanā.

16. grozījums

16. grozījums

45. pants (Dalība plēnārsesijā)

“Valdes plenārsesijā piedalās visi tās locekļi.”

“Valdes plenārsesijā piedalās visi tās locekļi un – novērotāja statusā – ECB norīkotais pastāvīgais pārstāvis; nepiedalīšanās ir pieļaujama vienīgi attaisnojoša iemesla gadījumā.”

Būtu skaidri jānorāda, ka Noregulējuma valdes locekļa nepiedalīšanās nav šķērslis tam, lai sanāksmi un balsošanu uzskatītu par notikušu; detalizētāks regulējums būtu jāizklāsta reglamentā, kas saskaņā ar 48. panta 3. punktu citstarp var ietvert noteikumus par kvorumu.

Būtu skaidri jānorāda, ka Noregulējuma valdes locekļa nepiedalīšanās nav šķērslis tam, lai sanāksmi un balsošanu uzskatītu par notikušu; detalizētāks regulējums būtu jāizklāsta reglamentā, kas saskaņā ar 48. panta 3. punktu citstarp var ietvert noteikumus par kvorumu.

Lai precīzāk atspoguļotu starpību starp VUM regulā noteiktajām ECB funkcijām un tās funkcijām Noregulējuma valdē, kas paredzētas ierosinātajā regulā, un lai novērstu potenciālu ECB ieceltā Noregulējuma valdes locekļa interešu konfliktu, ECB ierosina, ka šis valdes loceklis Noregulējuma valdes sanāksmēs piedalītos novērotāja statusā.

Lai precīzāk atspoguļotu starpību starp VUM regulā noteiktajām ECB funkcijām un tās funkcijām Noregulējuma valdē, kas paredzētas ierosinātajā regulā, un lai novērstu potenciālu ECB ieceltā Noregulējuma valdes locekļa interešu konfliktu, ECB ierosina, ka šis valdes loceklis Noregulējuma valdes sanāksmēs piedalītos novērotāja statusā.

17. grozījums

17. grozījums

50. panta 4. punkts (Uzdevumi) un 51. panta 4. punkts (Lēmumu pieņemšana)

50. panta 4. punkts. “4. Valde izpildsesijā sanāk pēc izpilddirektora iniciatīvas vai tās locekļu pieprasījuma.”

50. panta 4. punkts. “4. Valde izpildsesijā sanāk pēc izpilddirektora iniciatīvas vai tās locekļu vai ECB norīkotā pastāvīgā novērotāja pieprasījuma.”

vai ECB norīkotā pastāvīgā novērotāja

51. panta 4. punkts. “4. Valde izpildsesijā pieņem un publicē tās izpildsesijas reglamentu. Valdes sanāksmes izpildsesijā sasauc izpilddirektors pēc savas iniciatīvas vai pēc divu locekļu pieprasījuma, un tās vada izpilddirektors. Valde var aicināt izpildsesijā piedalīties novērotājus ad hoc kārtībā.”

ad hoc

51. panta 4. punkts. “4. Valde izpildsesijā pieņem un publicē tās izpildsesijas reglamentu. Valdes sanāksmes izpildsesijā sasauc izpilddirektors pēc savas iniciatīvas vai pēc divu
  jebkura tās locekļa vai ECB norīkotā pastāvīgā novērotāja pieprasījuma, un tās vada izpilddirektors. Valde ad hoc kārtībā var uzaicināt izpildsesijā piedalīties citus novērotājus.”

divu

jebkura tās

a vai ECB norīkotā pastāvīgā novērotāja

ad hoc

citus

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šķiet, ka šie divi punkti nav pilnīgi saskaņoti; par to liecina 50. panta 4. punkts, kas vedina pieņemt, ka ikviens no Noregulējuma valdes locekļiem var ierosināt izpildsesijas sasaukšanu. Ja šādas sanāksmes sasaukšanai tiktu atstāts divu Noregulējuma valdes locekļu kvorums, ECB būtu jārezervē īpašas tiesības ierosināt izpildsesijas sasaukšanu. Pastāv iespēja, ka uzraudzības iestāde uzskata par nepieciešamu sasaukt šādu sanāksmi, it īpaši pēc tās novērtējuma, ka finanšu iestāde ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, tādēļ tai būtu jādod iespēja vismaz ierosināt šādas lietas apspriešanu.

Šķiet, ka šie divi punkti nav pilnīgi saskaņoti; par to liecina 50. panta 4. punkts, kas vedina pieņemt, ka ikviens no Noregulējuma valdes locekļiem var ierosināt izpildsesijas sasaukšanu. Ja šādas sanāksmes sasaukšanai tiktu atstāts divu Noregulējuma valdes locekļu kvorums, ECB būtu jārezervē īpašas tiesības ierosināt izpildsesijas sasaukšanu. Pastāv iespēja, ka uzraudzības iestāde uzskata par nepieciešamu sasaukt šādu sanāksmi, it īpaši pēc tās novērtējuma, ka finanšu iestāde ir maksātnespējīga vai, domājams, kļūs maksātnespējīga, tādēļ tai būtu jādod iespēja vismaz ierosināt šādas lietas apspriešanu.

18. grozījums

18. grozījums

52. panta 7. punkts (Iecelšana un uzdevumi)

“7.   Izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks, kura amata pilnvaru termiņš ir pagarināts, nepiedalās atlases procedūrā attiecībā uz šo pašu amatu kopējā perioda beigās.”

“7.   Izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks, kura amata pilnvaru termiņš ir pagarināts, nepiedalās atlases procedūrā attiecībā uz šo pašu amatu kopējā perioda beigās.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī norma attiecībā uz izpilddirektoru nešķiet piemērota, jo nav sagaidāms izņēmums, kad izpilddirektora amata pilnvaru termiņš varētu tikt pagarināts (pretstatā 52. panta 6. punktā paredzētajam gadījumam attiecībā uz izpilddirektora vietnieku).

Šī norma attiecībā uz izpilddirektoru nešķiet piemērota, jo nav sagaidāms izņēmums, kad izpilddirektora amata pilnvaru termiņš varētu tikt pagarināts (pretstatā 52. panta 6. punktā paredzētajam gadījumam attiecībā uz izpilddirektora vietnieku).

19. grozījums

19. grozījums

65. panta 1. punkts (Finansējuma mērķapjoms)

“1.   Laikposmā, kas nav ilgāks par 10 gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā, fonda pieejamie finanšu līdzekļi sasniedz vismaz 1 % no visu kredītiestāžu, kam piešķirta atļauja iesaistītajās dalībvalstīs, noguldījumiem, kas tiek garantēti saskaņā ar Direktīvu 94/19/EK.”

“1.   Laikposmā, kas nav ilgāks par 10 gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā, fonda pieejamie finanšu līdzekļi sasniedz vismaz 1 % no visu kredītiestāžu, kam piešķirta atļauja iesaistītajās dalībvalstīs, noguldījumiem, kas tiek garantēti saskaņā ar Direktīvu 94/19/EK. Papildus šim finansējuma mērķapjomam Noregulējuma valde nosaka atbilstošu atsauces vērtību attiecībā uz saistību kopējo summu, kas ir jāsasniedz 10 gadu laikā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

ECB uzskata, ka segtie noguldījumi nav vispiemērotākais etalons VBNF finansējuma mērķapjoma noteikšanai, ņemot vērā, ka tie nepilnīgi atspoguļo noregulējuma iespējamās finansējuma izmaksas. Segto noguldījumu apjoms var palikt stabils pat tad, ja saistību kopējais apjoms ievērojami pieaug, un arī otrādi – tas var pieaugt, lai gan saistību kopējais apjoms paliek nemainīgs. Abos gadījumos netiktu pienācīgi atspoguļots noregulējuma fonda potenciālais riska darījumu apjoms. Ir jāņem vērā arī tas, ka segtie noguldījumi jau ir apdrošināti ar NGS starpniecību, jo NGS var papildināt noregulējuma finansējumu. Tādēļ šis etalons būtu jāpapildina ar atsauces vērtību, kas saistīta ar saistību kopsummu; Noregulējuma valdei tā būtu pienācīgi jāpielāgo, vienlaikus kā minimumu atstājot 1 % no segtajiem noguldījumiem.

ECB uzskata, ka segtie noguldījumi nav vispiemērotākais etalons VBNF finansējuma mērķapjoma noteikšanai, ņemot vērā, ka tie nepilnīgi atspoguļo noregulējuma iespējamās finansējuma izmaksas. Segto noguldījumu apjoms var palikt stabils pat tad, ja saistību kopējais apjoms ievērojami pieaug, un arī otrādi – tas var pieaugt, lai gan saistību kopējais apjoms paliek nemainīgs. Abos gadījumos netiktu pienācīgi atspoguļots noregulējuma fonda potenciālais riska darījumu apjoms. Ir jāņem vērā arī tas, ka segtie noguldījumi jau ir apdrošināti ar NGS starpniecību, jo NGS var papildināt noregulējuma finansējumu. Tādēļ šis etalons būtu jāpapildina ar atsauces vērtību, kas saistīta ar saistību kopsummu; Noregulējuma valdei tā būtu pienācīgi jāpielāgo, vienlaikus kā minimumu atstājot 1 % no segtajiem noguldījumiem.

20. grozījums

20. grozījums

69. panta 1. punkts (Alternatīvi finansēšanas līdzekļi)

“1.   Valde fonda vajadzībām var noslēgt līgumus par aizņēmumiem vai cita veida finanšu iestāžu vai citu trešo personu atbalstu gadījumā, ja summas, kas iekasētas saskaņā ar 66. un 67. pantu, nav nekavējoties pieejamas vai pietiekamas, lai segtu izdevumus, kas radušies, izmantojot fondu.”

“1.   Valde fonda vajadzībām var noslēgt līgumus par aizņēmumiem vai cita veida finanšu iestāžu vai citu trešo personu atbalstu, it īpaši iesaistīto dalībvalstu kopējiem budžeta līdzekļiem, gadījumā, ja summas, kas iekasētas saskaņā ar 66. un 67. pantu, nav nekavējoties pieejamas vai pietiekamas, lai segtu izdevumus, kas radušies, izmantojot fondu. Ja tiek aktivizēta šādu aizņēmumu vai cita veida finansiāla atbalsta izmantošana, to summas tiek izlīdzinātas pilnā apmērā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Pagaidu pieeja valsts budžeta līdzekļiem būtu būtisks VNM finansiālā atbalsta pasākumu elements, jo spēcīga finanšu tirgus satricinājuma apstākļos naudas līdzekļi no privātā sektora avotiem īslaicīgi var izsīkt.

Pagaidu pieeja valsts budžeta līdzekļiem būtu būtisks VNM finansiālā atbalsta pasākumu elements, jo spēcīga finanšu tirgus satricinājuma apstākļos naudas līdzekļi no privātā sektora avotiem īslaicīgi var izsīkt.

21. grozījums

21. grozījums

83. pants (Pārskatīšana)

“1.   Līdz 2016. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, īpaši uzsverot tādas iespējamas ietekmes pārraudzību, kas skar vienotā tirgus pienācīgu darbību.

Šajā ziņojumā izvērtē:

(..)

| d) | mijiedarbību starp Valdi un valstu noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs un VNM ietekmi uz šīm dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

d)

mijiedarbību starp Valdi un valstu noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs un VNM ietekmi uz šīm dalībvalstīm.”

“1.    Līdz 2016. gada 31. decembrimun pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, īpaši uzsverot tādas iespējamas ietekmes pārraudzību, kas skar vienotā tirgus pienācīgu darbību.

Šajā ziņojumā izvērtē:

(..)

| d) | mijiedarbību starp Valdi un valstu noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs un VNM ietekmi uz šīm dalībvalstīm.; |
| --- | --- |

d)

mijiedarbību starp Valdi un valstu noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs un VNM ietekmi uz šīm dalībvalstīm.;

| e) | LESD 107. pantā noteikto kritēriju piemērošanu pēc analoģijas, ja Valdes ierosinātās noregulējuma darbībām tiek izmantoti fonda līdzekļi.” |
| --- | --- |

e)

LESD 107. pantā noteikto kritēriju piemērošanu pēc analoģijas, ja Valdes ierosinātās noregulējuma darbībām tiek izmantoti fonda līdzekļi.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Nākotnē varētu būt nepieciešams papildu vērtējums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pēc analoģijas un mijiedarbību starp valsts atbalsta apsvērumiem un finanšu stabilitātes apsvērumiem noregulējuma kontekstā.

Nākotnē varētu būt nepieciešams papildu vērtējums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pēc analoģijas un mijiedarbību starp valsts atbalsta apsvērumiem un finanšu stabilitātes apsvērumiem noregulējuma kontekstā.

22. grozījums

22. grozījums

88. pants (Stāšanās spēkā)

“Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 7. līdz 23. pantu un 25. līdz 38. pantu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Regulas 24. pantu piemēro no 2018. gada 1. janvāra.”

“Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 7. līdz 23. pantu un 25. līdz–38. pantu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Regulas 24. pantu piemēro no 2018. gada 1. janvāra.”

Ja ierosinātajā regulā minētais iekšējās rekapitalizācijas instruments būtu piemērojams tikai no 2018. gada 1. janvāra, pastāvētu nenoteiktība par to, vai var rekapitalizēt augstākas prioritātes nenodrošinātas parādsaistības, jo dalībvalstis varēs pēc sava ieskata izlemt, vai tās savos normatīvajos tiesību aktos ieviesīs iekšējās rekapitalizācijas regulējumu.

Ja ierosinātajā regulā minētais iekšējās rekapitalizācijas instruments būtu piemērojams tikai no 2018. gada 1. janvāra, pastāvētu nenoteiktība par to, vai var rekapitalizēt augstākas prioritātes nenodrošinātas parādsaistības, jo dalībvalstis varēs pēc sava ieskata izlemt, vai tās savos normatīvajos tiesību aktos ieviesīs iekšējās rekapitalizācijas regulējumu.

Tiek uzskatīts, ka iekšējā rekapitalizācija jau lielā mērā ir iekļauta izmaksās, tādēļ var pieņemt, ka ietekme uz finansējumu būs neievērojama. Turklāt, ja būs pieejams iekšējās rekapitalizācijas instruments, tiks veicināta tiesiskā noteiktība, konsekvence un paredzamība, tādējādi ļaujot izvairoties no ad hoc risinājumiem. Ņemot to vērā, ECB atbalsta iekšējās rekapitalizācijas instrumenta ieviešanu agrākā termiņā. Turklāt šāda agrāka īstenošana nozīmētu, ka laikā, kad VNM uzņemsies atbildību par noregulējumu, tā rīcībā būs visi instrumenti un pilnvaras. Agrāka īstenošana arī mazinātu potenciālu, ar finansējumu saistītu spiedienu uz fondu, kam tas varētu būt pakļauts finanšu resursu uzkrāšanas posmā.

Tiek uzskatīts, ka iekšējā rekapitalizācija jau lielā mērā ir iekļauta izmaksās, tādēļ var pieņemt, ka ietekme uz finansējumu būs neievērojama. Turklāt, ja būs pieejams iekšējās rekapitalizācijas instruments, tiks veicināta tiesiskā noteiktība, konsekvence un paredzamība, tādējādi ļaujot izvairoties no

risinājumiem. Ņemot to vērā, ECB atbalsta iekšējās rekapitalizācijas instrumenta ieviešanu agrākā termiņā. Turklāt šāda agrāka īstenošana nozīmētu, ka laikā, kad VNM uzņemsies atbildību par noregulējumu, tā rīcībā būs visi instrumenti un pilnvaras. Agrāka īstenošana arī mazinātu potenciālu, ar finansējumu saistītu spiedienu uz fondu, kam tas varētu būt pakļauts finanšu resursu uzkrāšanas posmā.

---

(1)  Pustreknā rakstā ir sniegts ECB ierosinātais papildu teksts. Caursvītroto tekstu ECB ierosina dzēst.

1

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 11.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 109/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 109/26

---

Euro maiņas kurss (1)

2014. gada 10. aprīlis

2014/C 109/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3867 |
| JPY | Japānas jena | 141,00 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4662 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,82720 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0518 |
| CHF | Šveices franks | 1,2180 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,2160 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,427 |
| HUF | Ungārijas forints | 305,09 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1698 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4593 |
| TRY | Turcijas lira | 2,9092 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4732 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5118 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,7512 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5944 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7317 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 437,35 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,4150 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,6163 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6305 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 830,00 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,4735 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,506 |
| RUB | Krievijas rublis | 49,2060 |
| THB | Taizemes bāts | 44,700 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0442 |
| MXN | Meksikas peso | 18,0132 |
| INR | Indijas rūpija | 83,4183 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3867

JPY

Japānas jena

141,00

DKK

Dānijas krona

7,4662

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,82720

SEK

Zviedrijas krona

9,0518

CHF

Šveices franks

1,2180

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,2160

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,427

HUF

Ungārijas forints

305,09

LTL

Lietuvas lits

3,4528

PLN

Polijas zlots

4,1698

RON

Rumānijas leja

4,4593

TRY

Turcijas lira

2,9092

AUD

Austrālijas dolārs

1,4732

CAD

Kanādas dolārs

1,5118

HKD

Hongkongas dolārs

10,7512

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5944

SGD

Singapūras dolārs

1,7317

KRW

Dienvidkorejas vona

1 437,35

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,4150

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,6163

HRK

Horvātijas kuna

7,6305

IDR

Indonēzijas rūpija

15 830,00

MYR

Malaizijas ringits

4,4735

PHP

Filipīnu peso

61,506

RUB

Krievijas rublis

49,2060

THB

Taizemes bāts

44,700

BRL

Brazīlijas reāls

3,0442

MXN

Meksikas peso

18,0132

INR

Indijas rūpija

83,4183

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 11.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 109/27

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2014/C 109/04

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

ZÁZRIVSKÉ VOJKY

EK Nr.: SK-PGI-0005-01026-13.08.2012

AĢIN (X) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Zázrivské vojky

Katrs ražotājs apliecina nosaukuma Zázrivské vojky izmantošanu tirdzniecībā, gan norādot to uz produkta piedāvātajā asortimentā, gan arī uz etiķetes.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Slovākijas Republika

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts ir kūpināts (vai nekūpināts) un plaucēts strēmeļu veida siers 10–70 cm garumā un 2–16 mm biezumā. Tas ražots pēc tradicionāla paņēmiena, karstā ūdenī plaucējot fermentētu un daļēji nogatavinātu kluča veida sieru, kuru pēc tam izstaipa ar rokām, bet, ja vajadzīgs, izmantojot divus rievotus ruļļus, kas griežas viens attiecībā pret otru, un veidojot garas strēmeles, ko vietējā dialektā tradicionāli apzīmē ar vārdu vojky. Izstaipītās un sagatavotās strēmeles saliek kopā vai savērpj, tad ar vienu strēmeli pārsien viducī.

Raksturīgās organoleptiskās īpašības produktam piešķir izstaipīto strēmeļu šķiedrainā struktūra, ko iegūst, plaucēto siera masu apstrādājot ar rokām, un strēmeļu specifiskā forma (to garums un biezums).

Šā siera kūpinātais paveids no nekūpinātā atšķiras galvenokārt ar krāsu un aromātu. Kūpinātajam sieram ir bāli dzeltena krāsa līdz zeltaini dzeltenai krāsai, raksturīgs kūpinājuma aromāts un nedaudz augstāks sāls saturs. Nekūpinātajam sieram ir balta līdz krēmbalta krāsa, bez kūpinājuma aromāta. Struktūra un konsistence abu šo paveidu sieram ir vienāda.

Tirdzniecībā produktu piedāvā kvalitatīvā pārtikas iesaiņojuma plēvē dažādos iepakojumos, kas savstarpēji atšķiras ar to satura svaru.

Īpašības

Krāsa: balta līdz viegli izteikta krēmbalta, bet kūpinātajam paveidam – dzeltenīga vai zeltaini dzeltena.

Konsistence: strēmeles ir veidotas no elastīgām vai stingrākām atdalāmām šķiedrām, taču konsistence nekad nav cieta; nogatavināšana elastīgumu samazina; šķiedrainās struktūras dēļ (šķiedras ir arī viegli atdalāmas) produkts ir samērā labi izturīgs pret stiepi.

Aromāts un garša: atgādina pienu, izsmalcinātu, sālītu, nedaudz ieskābenu sieru, bet kūpinātajam paveidam piemīt arī tipisks kūpinājuma aromāts un garša.

Sastāvs

Sausna: vismaz 40% no svara.

Tauku saturs sausnā: vismaz 25% no svara.

Sāls saturs: nekūpinātajam paveidam ne vairāk par 5,5% no svara, bet kūpinātajam – 6% no svara.

Mikrobioloģiskās īpašības

Produkts ir plaucēts siers, ko ražo no klučveida siera, kurā ietilpst galvenokārt šādu ģinšu karstumizturīgu pienskābes baktēriju celmi: Lactococcus, Streptococcus un Lactobacillus.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Plaucētā siera Zázrivské vojky ražošanai izmanto klučveida sieru, kas iegūts no svaiga vai pasterizēta govs piena, kuram pievieno pienskābes baktēriju kultūru.

Piena kvalitāti kontrolē, pie klučveida siera ražotājiem veicot regulāras pārbaudes un reģistrējot to rezultātus; pārbauda šādus parametrus: inhibitorvielu klātbūtni, temperatūru, skābumu, tauku saturu, īpatnējo masu un beztauku sausnas saturu.

Kopējā mikroorganismu skaita un somatisko šūnu skaita noteikšanu veic akreditētas laboratorijas.

Klučveida sierā pēc svara ir vismaz 48% sausnas, bet sausnā pēc svara ir vismaz 35% tauku; siera pH ir 4,9–5,2. Klučveida siers pēc ārējā izskata ir viendabīgs un gluds, ar attiecīgu garozu, baltā līdz krēmkrāsā. Klučveida siera izcelsme produkta kvalitātei nav noteicoša.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Attiecībā uz dzīvnieku barības kvalitāti un izcelsmi īpašu prasību nav.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Īpašie ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ir šādi:

| — | govs piena sieru ievieto plaucēšanai – to sagriež sloksnēs, kuras pēc tam rīvē, |
| --- | --- |

—

govs piena sieru ievieto plaucēšanai – to sagriež sloksnēs, kuras pēc tam rīvē,

| — | šādi sagatavoto sieru plaucē karstā ūdenī (kura temperatūra ir 70–95°C) un mehāniski veido, līdz iegūst blīvu masu, ko sauc par parenina, |
| --- | --- |

—

šādi sagatavoto sieru plaucē karstā ūdenī (kura temperatūra ir 70–95°C) un mehāniski veido, līdz iegūst blīvu masu, ko sauc par parenina,

| — | pēc tam parenina mīca ar rokām, līdz iegūst elastīgu masu, kuru viegli var veidot, |
| --- | --- |

—

pēc tam parenina mīca ar rokām, līdz iegūst elastīgu masu, kuru viegli var veidot,

| — | šādi iegūto siera masu tūlīt izstaipa ar rokām vai ar divu rievotu ruļļu palīdzību, kuri griežas viens attiecībā pret otru, līdz iegūst garas strēmeles, |
| --- | --- |

—

šādi iegūto siera masu tūlīt izstaipa ar rokām vai ar divu rievotu ruļļu palīdzību, kuri griežas viens attiecībā pret otru, līdz iegūst garas strēmeles,

| — | šādi izveidotās strēmeles tūlīt pat iekrīt aukstā dzeramajā ūdenī, |
| --- | --- |

—

šādi izveidotās strēmeles tūlīt pat iekrīt aukstā dzeramajā ūdenī,

| — | atdzesētās siera strēmeles atšķetina ar rokām, izmantojot īpašas tītavas, tad vienā galā pārgriež, bet viducī pārsien ar vienu no strēmelēm – vojka, |
| --- | --- |

—

atdzesētās siera strēmeles atšķetina ar rokām, izmantojot īpašas tītavas, tad vienā galā pārgriež, bet viducī pārsien ar vienu no strēmelēm – vojka,

| — | sagatavotās siera strēmeles sāla sālījumā, lai produkts iegūtu vēlamo sāls saturu, |
| --- | --- |

—

sagatavotās siera strēmeles sāla sālījumā, lai produkts iegūtu vēlamo sāls saturu,

| — | pēc sālīšanas siera strēmeles pakar tā, lai liekais ūdens notecētu, |
| --- | --- |

—

pēc sālīšanas siera strēmeles pakar tā, lai liekais ūdens notecētu,

| — | kūpināmo sieru kūpina aukstos cietas koksnes dūmos tradicionālās kūpinātavās, kas apgādātas ar piespiedu ventilācijas sistēmu, līdz siera krāsa kļūst zeltaini dzeltena. |
| --- | --- |

—

kūpināmo sieru kūpina aukstos cietas koksnes dūmos tradicionālās kūpinātavās, kas apgādātas ar piespiedu ventilācijas sistēmu, līdz siera krāsa kļūst zeltaini dzeltena.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Tirdzniecībā produktu piedāvā iepakojumos, kas atšķiras pēc to satura svara. Parasti šāds iepakojums satur 100 g produkta, taču to var pārdot arī lielākos iepakojumos: pa 130 g, 150 g, 250 g, 500 g un 1 000 g. Sieru iesaiņo pārtikas produktu iepakojuma plēvē.

Produkts uzreiz pēc tā pagatavošanas jāiepako ģeogrāfiskajā apgabalā, lai saglabātu produkta specifisko formu un garantētu tā kvalitāti.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Ražotāji, kas gatavo Zázrivské vojky saskaņā ar šā dokumenta specifikācijām, nosaukumu Zázrivské vojky var izmantot produkta marķēšanai, reklāmai un tirdzniecībai.

Pie produkta piestiprinātajai etiķetei jāatbilst šādām prasībām:

| — | produkta nosaukumam Zázrivské vojky jābūt skaidri saskatāmam, |
| --- | --- |

—

produkta nosaukumam Zázrivské vojky jābūt skaidri saskatāmam,

| — | uz etiķetes jānorāda, vai produkts ir kūpināts vai nav, |
| --- | --- |

—

uz etiķetes jānorāda, vai produkts ir kūpināts vai nav,

| — | uz tās jābūt “aizsargātai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei” vai akronīmam AĢIN. |
| --- | --- |

—

uz tās jābūt “aizsargātai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei” vai akronīmam AĢIN.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Produktu ražo Zazrivas (Zázrivá) pašvaldības teritorijā. Ziemeļos ģeogrāfiskais apgabals robežojas ar Oravská Lesná pašvaldības teritoriju, rietumos – ar Terchová, dienvidos – ar Párnica, bet austrumos atrodas Paráč un Minčol pakalni.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Zazrivas apgabals ir tipisks kalnu apvidus, kur valda lopkopībai piemēroti apstākļi: tur gana aitas un govis, kuru pienu pēc tam pārstrādā sierā. Iedzīvotāji pratuši izdevīgi izmantot šo kalnu vidi kopš šo zemju kolonizācijas laikmeta līdz pat mūsu dienām.

Pēc mutvārdu tradīcijas produkta Zázrivské vojky un citu sierniecības produktu mājražošana Zazrivā aizsākusies XIX gadsimta vidū, jo tādu pārdošanai paredzētu plaucētu sieru ražošana, kuru vidū bija arī siers, kam veltīts šis dokuments, tajā laikā bija vienīgais iztikas līdzeklis vietējiem aitkopjiem un liellopu audzētājiem.

Tiklīdz šis govs piena siers ir ieguvis vēlamās īpašības (skābumu, spēju uzsūkt dūmus), to sagriež sloksnēs, kuras pēc tam rīvē un plaucē karstā ūdenī (70–95°C temperatūrā). Sieru mīca ar koka lāpstiņu vai mehānisku mīcītāju, līdz iegūst plastisku un blīvu masu, ko sauc par parenina. Pēc tam šo parenina mīca ar rokām, tas ir, maisa, loka un staipa, līdz iegūst gludu un mīkstu masu, ko var viegli veidot. Šādi iegūtu siera masu nekavējoties staipa, lai veidotu garas strēmeles, kas turpat sakrīt aukstā dzeramajā ūdenī. Šādi izveidotās siera strēmeles – vojky – ievieto atdzesēšanai aukstā dzeramajā ūdenī (un tur tajā 2–10 minūtes), lai tās saglabātu savu formu, tad tās atšķetina ar īpašu šķetinātāju. Kad strēmeles ir atšķetinātas, tās vienā galā nogriež, bet viducī sasien ar vienu strēmeli – vojka. Sagrieztās un sasietās siera strēmeles sāla, iegremdējot piesātinātā sālījumā, un, ja vajadzīgs, kūpina. Lai no siera strēmelēm notecinātu lieko ūdeni, tās sakar koka vai nerūsējoša tērauda sijās, tādējādi nodrošinot ūdens notecēšanu.

5.2.   Produkta specifika

Produktu pēc tradicionālas metodes gatavo gandrīz pilnīgi ar rokām – plaucējot klučveida sieru vārošā ūdenī un to staipot, līdz iegūst attiecīgās strēmeles, ko sauc par vojky. Sieru var staipīt arī ar divu rievotu ruļļu palīdzību, kuri griežas viens attiecībā pret otru un starp kuriem laiž ar rokām izmīcīto siera masu – parenina. Plaucētās siera masas apstrāde ar rokām – mīcīšana un staipīšana – piešķir tai unikālu šķiedrainu struktūru, kas padara šo sieru par specifisku un neatkārtojamu produktu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Ģeogrāfiskās norādes Zázrivské vojky reģistrācijas pieteikuma pamatā ir šā siera specifiskā struktūra un forma, tā reputācija un ar to saistītā tradīcija – tradicionālais pagatavošanas paņēmiens.

Zazrivas apgabalā iedzīvotāji apmetušies valahu kolonizācijas laikā, kas sākās XVI gadsimtā. Tā kā ražošanas apgabala kalnainais raksturs, klinšainā zeme un aukstais klimats nedeva iespēju īstas lauksaimniecības attīstībai, tajā vienmēr saimniekoja mājražošanas mērogā: audzēja aitas mazapjoma ganību lopkopības apstākļos, bet vēlāk – liellopus; šīs darbības iedzīvotājiem bija gandrīz vai vienīgais iztikas avots (Čaplovičová, Z., Zo zázrivského salašníctva, Sborník SNM, 56, 1962, 118.–129. lpp.).

Zazrivas iedzīvotāju mantojuma reģistri, kas kārtoti kopš XVIII gadsimta vidus un visu XIX gadsimtu, sniedz pietiekami daudz ziņu par tā laika lauku saimniekošanu (ŠOBA Bytča, Prothocollum Cadmitatum Anni 1761, f. 91, č. 38, odúmrtná pozostalosť Georgiusa Dattku, Zázrivá). Uz šā pamata cita starpā attīstījusies sierniecības produktu un pārtikas produktu gatavošana mājražošanas apstākļos. Katra ģimene, kurā audzēja kaut vai dažas aitas vai kazas, gatavoja pati savus siera izstrādājumus, kuru vidū bija vojky vai korbáčiky: “(..) virtuvēs, kur gatavoja sieru, bija ar malku apkurināma krāsns”. Tajā sildīja pienu, līdz tas savilkās kunkuļos, tad šādu biezpienu sildīja karstā ūdeni, maisīja un plaucēja. Pēc tam, kad plaucētais biezpiens bija uzsildīts karsta ūdens bļodā, to staipīja ar rokām tā, lai veidotos strēmeles, kas krita auksta ūdens tvertnē, kas stāvēja uz virtuves klona. Uz blakus galda atradās koka rīks siera strēmeļu atšķetināšanai, kuru pēc tam pakāra labi vēdinātā blakus telpā. Nākamajā dienā ar šķērēm, kas atradās uz galda, siera strēmeles nogrieza to apakšējā daļā. Šādi izveidotās siera strēmeles sakrita uz galda, no kurienes tās ņēma un savija. Pēc tam tās iemērca sālīta želatīna šķīdumā, kas bija sagatavots emaljētā tvertnē (..)” (Keresteš a kol.: Ovčiarstvo na Slovensku história a technológia, Eminent, Považská Bystrica 2008, 388.–389. lpp.) Ražotāji tās pārdeva paši.

Citi vēsturiski reģistri norāda, ka Slovākijas ziemeļos, nelielajā Zazrivas ciematā gatavoja tradicionālu plaucētu sieru vairākās dažādās formās. Viens no šiem produktiem atrodams pat pašvaldības hronikā (Huba, P.: Zázrivá, Vydavateľstvo Osveta, n.p.Martin pre MNV v Zázrivej, 1988, 105. lpp.): “(..) sieru, ko pagatavoja pēc piena sarecēšanas, ievietoja traukā ar siltu ūdeni un apstrādāja ar rokām, tas ir, izstaipīja. Visbeidzot, tam piešķīra smalkas auklas formu, ko pēc tam ievietoja citā traukā, kurā bija auksts ūdens un želeja, kas bija pagatavota uz ūdens un sāls bāzes. Pēc tam siera ‘auklu’ (vojka) pirms sagriešanas aptina ap koka spoli. Tad šādi pagatavoto sieru varēja ēst (..)”

Izdevumā Etnografia Slovenska (“Slovēnijas etnogrāfija”) (Ethnologia Slavica, Tomus XVI 1984, Slovenské pedagogické nakladateľstvo Bratislava, 1986, 64.–65. lpp.) lasāms, ka “(..) Zazrivas ciematā Slovākijas ziemeļos ražoja tradicionālu plaucētu sieru, kam bija nelielu pātagu forma”.

Šajā apgabalā līdztekus siera ražošanai attīstījās plaucētu sieru pārdošanas un tirdzniecības centrs. Arhīvos glabājas šo tirgotāju profesionālās darbības licences.

Zazrivas plaucēto sieru tirgotāji savus produktus piedāvāja (un piedāvā joprojām šodien) dažādos svinīgos notikumos: kāzās, kristībās, Ziemassvētkos, karnevāla reizēs un Lieldienu svinībās. Šajos svētkos strēmeļveida (vojky) sieru produkcijas apjoms palielinājās; tas liecina par panākumiem, kāds šim produktam bija patērētāju vidū. Par to liecina šo produktu ražotāju produkcijas reģistros atrodamie dati.

Zazrivas apgabals ir saglabājis lauksaimnieciskās ražošanas raksturu līdz pat šai dienai. Tāpat arī vojky ražošana ir turpinājusies līdz mūsu dienām, pateicoties prasmei, pieredzei un no iepriekšējām paaudzēm pārmantotajām zināšanām. Saglabājies produkta ražošanas paņēmiens, specifiskā forma un kvalitāte. Kā izriet no tīmekļa vietnē iZURNAL publicēta raksta: “(..) Katra Zazrivas sieviete prot staipīt sieru. Tā ir vesela māksla, ko meita pārmanto no mātes, kā jums to teiks katra mājsaimniece.”

Zázrivské vojky reputāciju un tradicionālo raksturu apliecina ne tikai kvalitātes marķējums, ko izdod Slovākijas Republikas Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrija, bet arī presē publicēti raksti (piemēram, Noviny o dianí v Zázrivej, Rimsko – katolicky farsky urad Zazriva, Zázrivá, Ročník X číslo 2/2008, čl. s názvom Zázrivské dni 2008, 9. lpp.).

Pateicoties savam izveicīgumam un prasmīgumam, iedzīvotāji ir pratuši noturēties šajā skarba klimata apvidū un pieteikt sevi arī ārpus apgabala robežām.

Produkts ir tradicionāls kārums, ko iecienījuši ne tikai slovāki, bet arī ārvalstnieki, kas apmeklē Slovākiju un atgriežoties atved nelielu šā produkta paraugu kā suvenīru.

Vojky (siera strēmeles) ir kļuvušas par pilntiesīgu sastāvdaļu ievērojamā ikgadējā reģionālajā pasākumā, ko sauc par Zazrivas dienām (Zázrivských dní), kuru laikā rīko Zázrivské vojky staipīšanas un Zázrivský korbáčik vīšanas konkursus. Par šo konkursu popularitāti liecina ne tikai vietējo ražotāju, bet arī no citurienes ieradušos konkursa dalībnieku piedalīšanās.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SP-Zazrivske%20vojky.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 11.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 109/32

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 109/05

| 1. | Eiropas Komisija 2014. gada 2. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Veolia Environnement S.A. (Veolia, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē no uzņēmuma Electricité de France (EDF) iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Dalkia International, iegādājoties daļas. Uzņēmumiem Veolia un EAF pašlaik ir kopīga kontrole pār uzņēmumu Dalkia International. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2014. gada 2. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Veolia Environnement S.A. (Veolia, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē no uzņēmuma Electricité de France (EDF) iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Dalkia International, iegādājoties daļas. Uzņēmumiem Veolia un EAF pašlaik ir kopīga kontrole pār uzņēmumu Dalkia International.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Veolia sniedz vides pārvaldības pakalpojumus (ūdens, atkritumu apsaimniekošana, transports un energopakalpojumi), |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Veolia sniedz vides pārvaldības pakalpojumus (ūdens, atkritumu apsaimniekošana, transports un energopakalpojumi),

| — | Dalkia International darbojas energopakalpojumu nozarē ārpus Francijas, konkrētāk, veic apkures un dzesēšanas tīklu ekspluatāciju, nodrošina vispārējās tehniskās vadības pakalpojumus ēkām un ražotnēm un – mazākā mērā – veic elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību. |
| --- | --- |

—

Dalkia International darbojas energopakalpojumu nozarē ārpus Francijas, konkrētāk, veic apkures un dzesēšanas tīklu ekspluatāciju, nodrošina vispārējās tehniskās vadības pakalpojumus ēkām un ražotnēm un – mazākā mērā – veic elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Eiropas Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Eiropas Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu. |
| --- | --- |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

| 5. | Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 11.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 109/33

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 109/06

| 1. | Eiropas Komisija 2014. gada 3. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Agroenergi AB (Agroenergi, Zviedrija), kas pieder uzņēmumam Lantmännen ek för (Lantmännen, Zviedrija), un uzņēmums Neova Pellets (Neova, Zviedrija), kas pieder uzņēmumam Vapo Oy (Vapo, Somija), iegādājoties akcijas, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu (JV). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2014. gada 3. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Agroenergi AB (Agroenergi, Zviedrija), kas pieder uzņēmumam Lantmännen ek för (Lantmännen, Zviedrija), un uzņēmums Neova Pellets (Neova, Zviedrija), kas pieder uzņēmumam Vapo Oy (Vapo, Somija), iegādājoties akcijas, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu (JV).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   Agroenergi: uzņēmējdarbība koksnes granulu jomā Zviedrijā un Latvijā,
  —   Neova Pellets: uzņēmējdarbība koksnes granulu jomā Zviedrijā,
  —   JV ražos un pārdos Zviedrijā koksnes granulas.: |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   Agroenergi: uzņēmējdarbība koksnes granulu jomā Zviedrijā un Latvijā,

—   Neova Pellets: uzņēmējdarbība koksnes granulu jomā Zviedrijā,

—   JV ražos un pārdos Zviedrijā koksnes granulas.:

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Eiropas Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Eiropas Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Eiropas Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Eiropas Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Eiropas Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Eiropas Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

| 11.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 109/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 109/34

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 109/07

| 1. | Eiropas Komisija 2014. gada 4. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums SCI Vendome Bureaux, ko pilnībā kontrolē AXA S.A. (AXA, Francija), un uzņēmums PSPLUX S.à r.l., kas ir uzņēmumam Public Sector Pension Investment Board (PSPIB, Kanāda) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār nekustamā īpašuma aktīvu portfeli Milānā (“nekustamā īpašuma portfelis Milānā”, Itālija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2014. gada 4. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums SCI Vendome Bureaux, ko pilnībā kontrolē AXA S.A. (AXA, Francija), un uzņēmums PSPLUX S.à r.l., kas ir uzņēmumam Public Sector Pension Investment Board (PSPIB, Kanāda) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār nekustamā īpašuma aktīvu portfeli Milānā (“nekustamā īpašuma portfelis Milānā”, Itālija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | AXA ir pasaules mēroga apdrošinātāju koncerns, kas darbojas dzīvības, veselības un citu veidu apdrošināšanas jomā, kā arī ieguldījumu pārvaldības jomā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

AXA ir pasaules mēroga apdrošinātāju koncerns, kas darbojas dzīvības, veselības un citu veidu apdrošināšanas jomā, kā arī ieguldījumu pārvaldības jomā,

| — | PSPIB ir pensiju ieguldījumu pārvaldītājs, kas iegulda līdzekļus Kanādas valsts pārvaldes, Kanādas Bruņoto spēku, Kanādas Karaliskās jātnieku policijas un Kanādas Rezerves spēku pensiju plānos, |
| --- | --- |

—

PSPIB ir pensiju ieguldījumu pārvaldītājs, kas iegulda līdzekļus Kanādas valsts pārvaldes, Kanādas Bruņoto spēku, Kanādas Karaliskās jātnieku policijas un Kanādas Rezerves spēku pensiju plānos,

| — | nekustamā īpašuma portfelis Milānā apver četras ēkas: Bodio 4, Bodio 5, La Vela un La Stilo, kas paredzētas birojiem un mazumtirdzniecības pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

nekustamā īpašuma portfelis Milānā apver četras ēkas: Bodio 4, Bodio 5, La Vela un La Stilo, kas paredzētas birojiem un mazumtirdzniecības pakalpojumiem.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Eiropas Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Eiropas Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Eiropas Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Eiropas Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Eiropas Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Eiropas Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---