# Az Európai Unió C 81/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 81 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. március 2. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 81

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. március 2.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | az EGSZB 529. plenáris ülése (2017. október 18–19.) |
| 2018/C 81/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kisebb családi és hagyományos vállalkozásokban rejlő potenciál a régiók fejlődésének és gazdasági növekedésének erősítésére (saját kezdeményezésű vélemény) | 1 |
| 2018/C 81/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Civil társadalmi szervezetek európai uniós finanszírozása (saját kezdeményezésű vélemény) | 9 |
| 2018/C 81/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Falvak és kisvárosok mint a vidékfejlesztés katalizátorai – kihívások és lehetőségek (saját kezdeményezésű vélemény) | 16 |
| 2018/C 81/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Éghajlati igazságosság (saját kezdeményezésű vélemény) | 22 |
| 2018/C 81/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Uniós fejlesztési partnerségek és a nemzetközi adóügyi megállapodások által okozott kihívások (saját kezdeményezésű vélemény) | 29 |
| 2018/C 81/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Gazdasági, szociális és kulturális jogok az euromediterrán régióban (saját kezdeményezésű vélemény) | 37 |
| 2018/C 81/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre – stratégia 2050-ig (saját kezdeményezésű vélemény) | 44 |
| 2018/C 81/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Új fenntartható gazdasági modellek (feltáró vélemény) | 57 |
| 2018/C 81/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A közösségi gazdaság adóztatása – lehetséges adópolitikai irányok elemzése a közösségi gazdaság növekedésének kontextusában (feltáró vélemény az észt elnökség felkérésére) | 65 |
| 2018/C 81/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat (feltáró vélemény az észt elnökség felkérésére) | 72 |
| 2018/C 81/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós jogszabályok alkalmazásának ellenőrzése (az Európai Számvevőszék vizsgálata) (saját kezdeményezésű vélemény) | 81 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

az EGSZB 529. plenáris ülése (2017. október 18–19.)

2018/C 81/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kisebb családi és hagyományos vállalkozásokban rejlő potenciál a régiók fejlődésének és gazdasági növekedésének erősítésére (saját kezdeményezésű vélemény)

1

2018/C 81/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Civil társadalmi szervezetek európai uniós finanszírozása (saját kezdeményezésű vélemény)

9

2018/C 81/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Falvak és kisvárosok mint a vidékfejlesztés katalizátorai – kihívások és lehetőségek (saját kezdeményezésű vélemény)

16

2018/C 81/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Éghajlati igazságosság (saját kezdeményezésű vélemény)

22

2018/C 81/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Uniós fejlesztési partnerségek és a nemzetközi adóügyi megállapodások által okozott kihívások (saját kezdeményezésű vélemény)

29

2018/C 81/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Gazdasági, szociális és kulturális jogok az euromediterrán régióban (saját kezdeményezésű vélemény)

37

2018/C 81/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre – stratégia 2050-ig (saját kezdeményezésű vélemény)

44

2018/C 81/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Új fenntartható gazdasági modellek (feltáró vélemény)

57

2018/C 81/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A közösségi gazdaság adóztatása – lehetséges adópolitikai irányok elemzése a közösségi gazdaság növekedésének kontextusában (feltáró vélemény az észt elnökség felkérésére)

65

2018/C 81/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat (feltáró vélemény az észt elnökség felkérésére)

72

2018/C 81/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós jogszabályok alkalmazásának ellenőrzése (az Európai Számvevőszék vizsgálata) (saját kezdeményezésű vélemény)

81

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | az EGSZB 529. plenáris ülése (2017. október 18–19.) |
| 2018/C 81/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Megfelelési csomag — a) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A SOLVIT megerősítésének cselekvési terve: Az egységes piac előnyeinek megvalósítása a polgárok és a vállalkozások számára (COM(2017) 255 final – SWD(2017) 210 final) — b) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális portál létrehozásáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (COM(2017) 256 final – 2017/0086 (COD)) — c) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Bizottság által vállalkozásokhoz és vállalkozások társulásaihoz intézett, a belső piaccal és a kapcsolódó területekkel összefüggő információkérésre vonatkozó feltételek és eljárás megállapításáról (COM(2017) 257 final – 2017/0087 (COD)) | 88 |
| 2018/C 81/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új nehézgépjárművek CO2-kibocsátásának és üzemanyag-fogyasztásának nyomon követéséről és bejelentéséről (COM(2017) 279 final – 2017/0111 (COD)) | 95 |
| 2018/C 81/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A digitális egységes piaci stratégia végrehajtásának félidős értékelése – Összekapcsolt digitális egységes piac mindenki számára (COM(2017) 228 final) | 102 |
| 2018/C 81/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: 2016. évi jelentés a versenypolitikáról (COM(2017) 285 final) | 111 |
| 2018/C 81/16 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: a tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata (COM(2017) 292 final) | 117 |
| 2018/C 81/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitaanyag gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről (COM(2017) 291 final) | 124 |
| 2018/C 81/18 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitaanyag az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről (COM(2017) 358 final) | 131 |
| 2018/C 81/19 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a páneurópai magánnyugdíjtermékről (PEPP) (COM(2017) 343 final – 2017/0143 (COD)) | 139 |
| 2018/C 81/20 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitadokumentum Európa szociális dimenziójáról (COM(2017) 206) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról (COM(2017) 250 final) Javaslat a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről (COM(2017) 251 final) | 145 |
| 2018/C 81/21 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szolidaritási Testület jogi keretének meghatározásáról, továbbá az 1288/2013/EU rendelet, az 1293/2013/EU rendelet, az 1303/2013/EU rendelet, az 1305/2013/EU rendelet, az 1306/2013/EU rendelet és az 1313/2013/EU határozat módosításáról (COM(2017) 262 final – 2017/0102(COD)) | 160 |
| 2018/C 81/22 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az EU megújított felsőoktatási programjáról (COM(2017) 247 final) és A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az iskolák és az oktatás minőségének fejlesztése a fiatalok életkezdési esélyeinek javítása érdekében (COM(2017) 248 final) | 167 |
| 2018/C 81/23 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet módosításáról (COM(2017) 0424 final – 2017/0190(COD)) | 174 |
| 2018/C 81/24 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia [COM(2017) 134 final] | 176 |
| 2018/C 81/25 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az úthasználatidíj-fizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (COM(2017) 280 final – 2017/0128 (COD)) | 181 |
| 2018/C 81/26 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról (COM(2017) 275 final – 2017/0114 (COD)) és Javaslat tanácsi irányelvre a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelvnek a gépjárműadóztatásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 276 final – 2017/0115 (CNS)) | 188 |
| 2018/C 81/27 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európa mozgásban – A mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programja (COM(2017) 283 final) | 195 |
| 2018/C 81/28 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás – a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet | 201 |
| 2018/C 81/29 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A személyes adatok cseréje és védelme a globalizált világban (COM(2017) 7 final) | 209 |
| 2018/C 81/30 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról (COM(2017) 385 final – 2017/0163 (COD)) | 215 |
| 2018/C 81/31 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az euroövezet gazdaságpolitikája (2017) (kiegészítő vélemény) | 216 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

az EGSZB 529. plenáris ülése (2017. október 18–19.)

2018/C 81/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Megfelelési csomag — a) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A SOLVIT megerősítésének cselekvési terve: Az egységes piac előnyeinek megvalósítása a polgárok és a vállalkozások számára (COM(2017) 255 final – SWD(2017) 210 final) — b) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális portál létrehozásáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (COM(2017) 256 final – 2017/0086 (COD)) — c) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Bizottság által vállalkozásokhoz és vállalkozások társulásaihoz intézett, a belső piaccal és a kapcsolódó területekkel összefüggő információkérésre vonatkozó feltételek és eljárás megállapításáról (COM(2017) 257 final – 2017/0087 (COD))

(COM(2017) 255 final – SWD(2017) 210 final)

(COM(2017) 256 final – 2017/0086 (COD))

(COM(2017) 257 final – 2017/0087 (COD))

88

2018/C 81/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új nehézgépjárművek CO2-kibocsátásának és üzemanyag-fogyasztásának nyomon követéséről és bejelentéséről (COM(2017) 279 final – 2017/0111 (COD))

2

(COM(2017) 279 final – 2017/0111 (COD))

95

2018/C 81/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A digitális egységes piaci stratégia végrehajtásának félidős értékelése – Összekapcsolt digitális egységes piac mindenki számára (COM(2017) 228 final)

(COM(2017) 228 final)

102

2018/C 81/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: 2016. évi jelentés a versenypolitikáról (COM(2017) 285 final)

(COM(2017) 285 final)

111

2018/C 81/16

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: a tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata (COM(2017) 292 final)

(COM(2017) 292 final)

117

2018/C 81/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitaanyag gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről (COM(2017) 291 final)

(COM(2017) 291 final)

124

2018/C 81/18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitaanyag az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről (COM(2017) 358 final)

(COM(2017) 358 final)

131

2018/C 81/19

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a páneurópai magánnyugdíjtermékről (PEPP) (COM(2017) 343 final – 2017/0143 (COD))

(COM(2017) 343 final – 2017/0143 (COD))

139

2018/C 81/20

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitadokumentum Európa szociális dimenziójáról (COM(2017) 206) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról (COM(2017) 250 final) Javaslat a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről (COM(2017) 251 final)

(COM(2017) 206)

(COM(2017) 250 final)

(COM(2017) 251 final)

145

2018/C 81/21

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szolidaritási Testület jogi keretének meghatározásáról, továbbá az 1288/2013/EU rendelet, az 1293/2013/EU rendelet, az 1303/2013/EU rendelet, az 1305/2013/EU rendelet, az 1306/2013/EU rendelet és az 1313/2013/EU határozat módosításáról (COM(2017) 262 final – 2017/0102(COD))

(COM(2017) 262 final – 2017/0102(COD))

160

2018/C 81/22

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az EU megújított felsőoktatási programjáról (COM(2017) 247 final) és A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az iskolák és az oktatás minőségének fejlesztése a fiatalok életkezdési esélyeinek javítása érdekében (COM(2017) 248 final)

(COM(2017) 247 final)

(COM(2017) 248 final)

167

2018/C 81/23

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet módosításáról (COM(2017) 0424 final – 2017/0190(COD))

(COM(2017) 0424 final – 2017/0190(COD))

174

2018/C 81/24

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia [COM(2017) 134 final]

[COM(2017) 134 final]

176

2018/C 81/25

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az úthasználatidíj-fizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (COM(2017) 280 final – 2017/0128 (COD))

(COM(2017) 280 final – 2017/0128 (COD))

181

2018/C 81/26

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról (COM(2017) 275 final – 2017/0114 (COD)) és Javaslat tanácsi irányelvre a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelvnek a gépjárműadóztatásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 276 final – 2017/0115 (CNS))

(COM(2017) 275 final – 2017/0114 (COD))

(COM(2017) 276 final – 2017/0115 (CNS))

188

2018/C 81/27

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európa mozgásban – A mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programja (COM(2017) 283 final)

(COM(2017) 283 final)

195

2018/C 81/28

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás – a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet

201

2018/C 81/29

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A személyes adatok cseréje és védelme a globalizált világban (COM(2017) 7 final)

(COM(2017) 7 final)

209

2018/C 81/30

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról (COM(2017) 385 final – 2017/0163 (COD))

(COM(2017) 385 final – 2017/0163 (COD))

215

2018/C 81/31

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az euroövezet gazdaságpolitikája (2017) (kiegészítő vélemény)

216

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

az EGSZB 529. plenáris ülése (2017. október 18–19.)

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kisebb családi és hagyományos vállalkozásokban rejlő potenciál a régiók fejlődésének és gazdasági növekedésének erősítésére

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 081/01)

| Előadó: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Előadó:

Dimitris DIMITRIADIS

| Közgyűlési határozat: | 2017.1.26. |
| --- | --- |
| Jogalap: | eljárási szabályzat 29. cikk (2) bekezdés |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| | |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.9.7. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 199/0/1 |

Közgyűlési határozat:

2017.1.26.

Jogalap:

eljárási szabályzat 29. cikk (2) bekezdés

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.9.7.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

199/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB több véleményében következetesen pozitív hozzáállásának adott hangot azon uniós politikákkal kapcsolatban, amelyek célja a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatása (1). A kkv-k azonban igen heterogén kategóriának számítanak, ami azt jelenti, hogy külön erőfeszítést igényel az egyes alcsoportok megfelelő kezelése és különösen igaz ez a családi és hagyományos kisvállalkozásokra. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB több véleményében következetesen pozitív hozzáállásának adott hangot azon uniós politikákkal kapcsolatban, amelyek célja a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatása (1). A kkv-k azonban igen heterogén kategóriának számítanak, ami azt jelenti, hogy külön erőfeszítést igényel az egyes alcsoportok megfelelő kezelése és különösen igaz ez a családi és hagyományos kisvállalkozásokra.

| 1.2. | Ezen alcsoport fontossága abban rejlik, hogy az uniós régiókban a munkahelyek jelentős többségét az ilyen jellegű vállalkozások biztosítják. Az EGSZB – korábbi következtetéseit megerősítve, és felidézve a korábbi véleményeiben tett ajánlásait (2) – igyekszik közelebbről megvizsgálni és elemezni a családi és hagyományos kisvállalkozásokat érintő kihívásokat. Ezzel lehetőséget kíván teremteni arra, hogy konstruktív módon befolyásolhassa a politikai döntéshozatalt – mind uniós, mind pedig nemzeti és regionális szinten. |
| --- | --- |

1.2.

Ezen alcsoport fontossága abban rejlik, hogy az uniós régiókban a munkahelyek jelentős többségét az ilyen jellegű vállalkozások biztosítják. Az EGSZB – korábbi következtetéseit megerősítve, és felidézve a korábbi véleményeiben tett ajánlásait (2) – igyekszik közelebbről megvizsgálni és elemezni a családi és hagyományos kisvállalkozásokat érintő kihívásokat. Ezzel lehetőséget kíván teremteni arra, hogy konstruktív módon befolyásolhassa a politikai döntéshozatalt – mind uniós, mind pedig nemzeti és regionális szinten.

| 1.3. | Az EGSZB arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy foglalkozzon a családi és hagyományos kisvállalkozások támogatásának és segítésének lehetőségeivel, hiszen ezek a vállalkozások az új tevékenységek létrehozásának, illetve a szűkös erőforrásokkal rendelkező térségekben a jövedelemtermelésnek a kulcselemei. Gazdagítják a regionális fejlesztés folyamatát – különösen a kevésbé fejlett régiókban –, hiszen szorosan a helyi gazdaságban gyökereznek, ott hajtanak végre beruházásokat és segítik az ottani foglalkoztatási szint megtartását. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy foglalkozzon a családi és hagyományos kisvállalkozások támogatásának és segítésének lehetőségeivel, hiszen ezek a vállalkozások az új tevékenységek létrehozásának, illetve a szűkös erőforrásokkal rendelkező térségekben a jövedelemtermelésnek a kulcselemei. Gazdagítják a regionális fejlesztés folyamatát – különösen a kevésbé fejlett régiókban –, hiszen szorosan a helyi gazdaságban gyökereznek, ott hajtanak végre beruházásokat és segítik az ottani foglalkoztatási szint megtartását.

| 1.4. | Az EGSZB szerint jelentős fejlesztési potenciál van számos elmaradottabb régióban, ráadásul az ilyen vállalkozások segíthetnek ezeknek az eddig kiaknázatlan lehetőségeknek a kihasználásában. Ezzel a kérdéssel nem csupán az Európai Bizottságnak, hanem más szereplőknek is foglalkozniuk kellene, akiket – például a helyi önkormányzatokat és az üzleti szervezetekhez és pénzintézetekhez hasonló helyi közvetítőket – intenzíven be kellene vonni ebbe a folyamatba. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB szerint jelentős fejlesztési potenciál van számos elmaradottabb régióban, ráadásul az ilyen vállalkozások segíthetnek ezeknek az eddig kiaknázatlan lehetőségeknek a kihasználásában. Ezzel a kérdéssel nem csupán az Európai Bizottságnak, hanem más szereplőknek is foglalkozniuk kellene, akiket – például a helyi önkormányzatokat és az üzleti szervezetekhez és pénzintézetekhez hasonló helyi közvetítőket – intenzíven be kellene vonni ebbe a folyamatba.

| 1.5. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fordítson figyelmet arra a tényre, hogy a családi és hagyományos kisvállalkozásokat a közelmúltbeli gazdasági és ipari fejlemények és trendek hátrányosan érintették. E vállalkozások veszítettek versenyképességükből, és jelentős nehézségeket tapasztalnak műveleteik végrehajtása során. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fordítson figyelmet arra a tényre, hogy a családi és hagyományos kisvállalkozásokat a közelmúltbeli gazdasági és ipari fejlemények és trendek hátrányosan érintették. E vállalkozások veszítettek versenyképességükből, és jelentős nehézségeket tapasztalnak műveleteik végrehajtása során.

| 1.6. | Az EGSZB-t aggasztja, hogy a támogatáspolitikai eszközök nem a családi és hagyományos kisvállalkozásokra összpontosítanak, és nem valószínű, hogy e vállalkozások komolyabb hasznot húznának belőlük. A kkv-knak nyújtott támogatás általában a kkv-k által végzett kutatás és innováció fokozására, valamint az induló vállalkozásokra irányul. Anélkül, hogy megkérdőjelezné e politikák jelentőségét, az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy az összes kkv-nak csupán töredéke részesül e politikákból, és a családi és hagyományos kisvállalkozások jellemzően nem tartoznak ezek közé. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon tervét, hogy felülvizsgálja a kkv-k fogalommeghatározását, amit a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság kezdeményezett, és amit elvileg 2019 elejére ütemeztek (3). |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB-t aggasztja, hogy a támogatáspolitikai eszközök nem a családi és hagyományos kisvállalkozásokra összpontosítanak, és nem valószínű, hogy e vállalkozások komolyabb hasznot húznának belőlük. A kkv-knak nyújtott támogatás általában a kkv-k által végzett kutatás és innováció fokozására, valamint az induló vállalkozásokra irányul. Anélkül, hogy megkérdőjelezné e politikák jelentőségét, az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy az összes kkv-nak csupán töredéke részesül e politikákból, és a családi és hagyományos kisvállalkozások jellemzően nem tartoznak ezek közé. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon tervét, hogy felülvizsgálja a kkv-k fogalommeghatározását, amit a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság kezdeményezett, és amit elvileg 2019 elejére ütemeztek (3).

| 1.6.1. | A kkv-k jelenlegi fogalommeghatározása mára idejétmúlttá vált, ezért az EGSZB úgy véli, hogy a tervezett felülvizsgálat segíthet a kkv-k jellegének pontosabb megértésében, valamint abban, hogy megfelelőbb politikákat dolgozzanak ki számukra. Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy a konzultációs eljárás keretében készítsen egy értékelést arról, hogy a kkv-kra vonatkozó szakpolitikai intézkedések uniós, nemzeti és regionális szinten történő végrehajtása során hogyan alkalmazzák a jelenlegi definíciót, különös tekintettel a családi és hagyományos kisvállalkozásokra. |
| --- | --- |

1.6.1.

A kkv-k jelenlegi fogalommeghatározása mára idejétmúlttá vált, ezért az EGSZB úgy véli, hogy a tervezett felülvizsgálat segíthet a kkv-k jellegének pontosabb megértésében, valamint abban, hogy megfelelőbb politikákat dolgozzanak ki számukra. Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy a konzultációs eljárás keretében készítsen egy értékelést arról, hogy a kkv-kra vonatkozó szakpolitikai intézkedések uniós, nemzeti és regionális szinten történő végrehajtása során hogyan alkalmazzák a jelenlegi definíciót, különös tekintettel a családi és hagyományos kisvállalkozásokra.

| 1.6.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy a fogalommeghatározás felülvizsgálatának legalább az alábbiakra ki kell térnie:






  — | a „személyzeti létszám kritérium” (4) mint vezető kritérium eltörlése, valamint annak a lehetőségnek a biztosítása, hogy a kkv-k rugalmasan választhassanak, hogy a három közül mely két kritériumnak kívánnak megfelelni, a 2013/34/EU irányelvben (5) megállapított, leginkább naprakész megközelítést alkalmazva, |
| --- | --- | --- |

1.6.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy a fogalommeghatározás felülvizsgálatának legalább az alábbiakra ki kell térnie:

—

a „személyzeti létszám kritérium” (4) mint vezető kritérium eltörlése, valamint annak a lehetőségnek a biztosítása, hogy a kkv-k rugalmasan választhassanak, hogy a három közül mely két kritériumnak kívánnak megfelelni, a 2013/34/EU irányelvben (5) megállapított, leginkább naprakész megközelítést alkalmazva,

| — | az ajánlás 2. cikkében megállapított küszöbértékek körültekintő elemzése és szükség esetén frissítése, beleértve e küszöbértékeknek a 2013/34/EU irányelvben megállapított küszöbértékekhez való közelítését, |
| --- | --- |

—

az ajánlás 2. cikkében megállapított küszöbértékek körültekintő elemzése és szükség esetén frissítése, beleértve e küszöbértékeknek a 2013/34/EU irányelvben megállapított küszöbértékekhez való közelítését,

| — | az ajánláshoz csatolt melléklet 3. cikkében foglalt korlátozások újraértékelése és felülvizsgálata. |
| --- | --- |

—

az ajánláshoz csatolt melléklet 3. cikkében foglalt korlátozások újraértékelése és felülvizsgálata.

| 1.7. | Az EGSZB szerint speciális alkategóriaként kellene elismerni a kisebb családi és hagyományos vállalkozásokat, hiszen általában ők sínylik meg a leginkább a piac nem megfelelő működését; ezért célzottan nekik szánt támogatási politikák kidolgozását szorgalmazza. A legsürgetőbb problémák kezelése érdekében e szakpolitikáknak legalább az alábbiakra kell törekedniük:






  — | a munkaerő megnyeréséhez és képzéséhez nyújtott segítség, |
| --- | --- | --- |

1.7.

Az EGSZB szerint speciális alkategóriaként kellene elismerni a kisebb családi és hagyományos vállalkozásokat, hiszen általában ők sínylik meg a leginkább a piac nem megfelelő működését; ezért célzottan nekik szánt támogatási politikák kidolgozását szorgalmazza. A legsürgetőbb problémák kezelése érdekében e szakpolitikáknak legalább az alábbiakra kell törekedniük:

—

a munkaerő megnyeréséhez és képzéséhez nyújtott segítség,

| — | vezetők/tulajdonosok képzése és átképzése, |
| --- | --- |

—

vezetők/tulajdonosok képzése és átképzése,

| — | tanácsadási és konzultációs szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása, |
| --- | --- |

—

tanácsadási és konzultációs szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása,

| — | a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása, |
| --- | --- |

—

a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása,

| — | több információ és jobb képzés biztosítása a helyi munkaadói szervezetek és helyi bankfiókok munkatársai számára, |
| --- | --- |

—

több információ és jobb képzés biztosítása a helyi munkaadói szervezetek és helyi bankfiókok munkatársai számára,

| — | egyablakos szolgáltatások nyújtása, |
| --- | --- |

—

egyablakos szolgáltatások nyújtása,

| — | a helyi és uniós adminisztratív terhek felülvizsgálata, |
| --- | --- |

—

a helyi és uniós adminisztratív terhek felülvizsgálata,

| — | a szabályozási követelményekre, a helyi üzleti környezetre és a piaci lehetőségekre vonatkozó több és jobb információhoz való hozzáférés biztosítása. |
| --- | --- |

—

a szabályozási követelményekre, a helyi üzleti környezetre és a piaci lehetőségekre vonatkozó több és jobb információhoz való hozzáférés biztosítása.

2.   A családi és hagyományos kisvállalkozások háttere és jelentősége

| 2.1. | Az uniós politikai döntéshozatal középpontjában jelenleg számos aktuális ipari fejlemény és trend áll, mint például a digitalizáció, az Ipar 4.0, a gyorsan változó üzleti modellek, a globalizáció, a megosztásalapú gazdaság és a versenyelőny innovatívabb forrásai. Ugyanakkor azt is el kell ismerni, hogy az embereknek mindenhol meg kell tudniuk élni Európában, sokszor olyan régiókban is, amelyekbe az Ipar 4.0 egyhamar valószínűleg nem jut el. |
| --- | --- |

2.1.

Az uniós politikai döntéshozatal középpontjában jelenleg számos aktuális ipari fejlemény és trend áll, mint például a digitalizáció, az Ipar 4.0, a gyorsan változó üzleti modellek, a globalizáció, a megosztásalapú gazdaság és a versenyelőny innovatívabb forrásai. Ugyanakkor azt is el kell ismerni, hogy az embereknek mindenhol meg kell tudniuk élni Európában, sokszor olyan régiókban is, amelyekbe az Ipar 4.0 egyhamar valószínűleg nem jut el.

| 2.2. | Ezen új trendek jelentőségének alábecsülése nélkül és az ezek népszerűsítését célzó szakpolitikai erőfeszítések támogatása mellett arra is emlékeztetni kell, hogy az uniós régiókban a munkahelyek túlnyomó többségét az igen hagyományos kkv-k (6) és kis családi vállalkozások (7) nyújtják, amelyek közül sok vállalkozás nagy múltú, és saját hagyományokkal, tapasztalatokkal és számos korábbi sikertörténettel rendelkezik. A vállalkozások e csoportja jellemzően az alábbi alcsoportokat foglalja magában:






  — | kis-, mikro- és egyszemélyes vállalkozások, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Ezen új trendek jelentőségének alábecsülése nélkül és az ezek népszerűsítését célzó szakpolitikai erőfeszítések támogatása mellett arra is emlékeztetni kell, hogy az uniós régiókban a munkahelyek túlnyomó többségét az igen hagyományos kkv-k (6) és kis családi vállalkozások (7) nyújtják, amelyek közül sok vállalkozás nagy múltú, és saját hagyományokkal, tapasztalatokkal és számos korábbi sikertörténettel rendelkezik. A vállalkozások e csoportja jellemzően az alábbi alcsoportokat foglalja magában:

—

kis-, mikro- és egyszemélyes vállalkozások,

| — | történelmileg és hagyományosan körülhatárolt területen működő igen hagyományos kkv-k, |
| --- | --- |

—

történelmileg és hagyományosan körülhatárolt területen működő igen hagyományos kkv-k,

| — | távoli térségekben – például kisvárosokban, falvakban, hegyvidéki térségekben, szigeteken – található kkv-k, |
| --- | --- |

—

távoli térségekben – például kisvárosokban, falvakban, hegyvidéki térségekben, szigeteken – található kkv-k,

| — | családi kisvállalkozások, |
| --- | --- |

—

családi kisvállalkozások,

| — | kézműves vállalkozások, |
| --- | --- |

—

kézműves vállalkozások,

| — | önálló vállalkozók. |
| --- | --- |

—

önálló vállalkozók.

| 2.3. | Amint azt az EGSZB már korábban is kifejtette, a családi és hagyományos kisvállalkozások világszerte számos gazdaság gerincét jelentik, és látványos mértékben bővülnek. E vállalkozások komoly szerepet játszanak a regionális és helyi fejlődésben, és kiemelt, konstruktív szerepük van a helyi közösségben. A családi vállalkozások jobban ellen tudnak állni a recesszió és stagnálás nehéz időszakainak. Ezekre a vállalkozásokra a kiemelt gondoskodás a jellemző, hiszen tulajdonosaikat mélyen érintik a vállalkozás hosszú távú kilátásai, főként mivel a család vagyona, hírneve és jövője múlik ezen. Gondoskodásuk jellemzően a vállalat fennmaradása iránti szokatlan elkötelezettségükben és a munkavállalói közösséggel való törődésben ölt testet, valamint abban, hogy a vállalkozás fenntartása érdekében szorosabb kapcsolatot ápolnak az ügyfelekkel. Az EGSZB már korábban is felkérte az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokban található családi vállalkozásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok népszerűsítése érdekében hajtson végre aktív stratégiát (8). |
| --- | --- |

2.3.

Amint azt az EGSZB már korábban is kifejtette, a családi és hagyományos kisvállalkozások világszerte számos gazdaság gerincét jelentik, és látványos mértékben bővülnek. E vállalkozások komoly szerepet játszanak a regionális és helyi fejlődésben, és kiemelt, konstruktív szerepük van a helyi közösségben. A családi vállalkozások jobban ellen tudnak állni a recesszió és stagnálás nehéz időszakainak. Ezekre a vállalkozásokra a kiemelt gondoskodás a jellemző, hiszen tulajdonosaikat mélyen érintik a vállalkozás hosszú távú kilátásai, főként mivel a család vagyona, hírneve és jövője múlik ezen. Gondoskodásuk jellemzően a vállalat fennmaradása iránti szokatlan elkötelezettségükben és a munkavállalói közösséggel való törődésben ölt testet, valamint abban, hogy a vállalkozás fenntartása érdekében szorosabb kapcsolatot ápolnak az ügyfelekkel. Az EGSZB már korábban is felkérte az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokban található családi vállalkozásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok népszerűsítése érdekében hajtson végre aktív stratégiát (8).

| 2.4. | Az elmúlt években számos családi és hagyományos kisvállalkozásnak adódtak egyre nagyobb nehézségei műveleteik végrehajtása terén, mivel:






  — | nincsenek felkészülve arra, hogy előre lássák az üzleti környezet gyors változásait és alkalmazkodjanak azokhoz, |
| --- | --- | --- |

2.4.

Az elmúlt években számos családi és hagyományos kisvállalkozásnak adódtak egyre nagyobb nehézségei műveleteik végrehajtása terén, mivel:

—

nincsenek felkészülve arra, hogy előre lássák az üzleti környezet gyors változásait és alkalmazkodjanak azokhoz,

| — | a változó üzleti modellek – azaz a digitalizáció, a hatékonyabb üzletmenet, az új technológiák fejlődése – következtében hagyományos üzletviteli mintáik már nem olyan versenyképesek, mint korábban, |
| --- | --- |

—

a változó üzleti modellek – azaz a digitalizáció, a hatékonyabb üzletmenet, az új technológiák fejlődése – következtében hagyományos üzletviteli mintáik már nem olyan versenyképesek, mint korábban,

| — | korlátozott hozzáférésük van az erőforrásokhoz – pl. pénzügyi és információforrások, humán tőke és piacbővítési potenciál, |
| --- | --- |

—

korlátozott hozzáférésük van az erőforrásokhoz – pl. pénzügyi és információforrások, humán tőke és piacbővítési potenciál,

| — | szervezeti korlátokkal szembesülnek, mint például az időhiány, a minőségi és jövőbe tekintő tulajdonos és vezető hiánya, valamint a magatartásváltozásokkal kapcsolatos tétlenség, |
| --- | --- |

—

szervezeti korlátokkal szembesülnek, mint például az időhiány, a minőségi és jövőbe tekintő tulajdonos és vezető hiánya, valamint a magatartásváltozásokkal kapcsolatos tétlenség,

| — | kevéssé képesek a külső környezet alakítására, rosszabb alkupozícióban vannak, de jobban is függnek a külső környezettől (9). |
| --- | --- |

—

kevéssé képesek a külső környezet alakítására, rosszabb alkupozícióban vannak, de jobban is függnek a külső környezettől (9).

| 2.5. | Alig kevesebb mint 23 millió kkv működik Európában, amelyek közül az EU déli országaiban nagyobb a kkv-knak az összes vállalkozás számához viszonyított aránya (10). Nem csupán arról van szó, hogy az uniós nem pénzügyi ágazatban az összes vállalkozás 99,8 %-a kkv (11), hanem arról is, hogy ezek a kkv-k foglalkoztatják az összes munkavállaló közel 67 %-át, és a nem pénzügyi ágazat (12) által termelt hozzáadott érték mintegy 58 %-át állítják elő. A cégek között leginkább a mikrovállalkozások, azon belül is az egyszemélyes vállalkozások vannak a legnagyobb számban. |
| --- | --- |

2.5.

Alig kevesebb mint 23 millió kkv működik Európában, amelyek közül az EU déli országaiban nagyobb a kkv-knak az összes vállalkozás számához viszonyított aránya (10). Nem csupán arról van szó, hogy az uniós nem pénzügyi ágazatban az összes vállalkozás 99,8 %-a kkv (11), hanem arról is, hogy ezek a kkv-k foglalkoztatják az összes munkavállaló közel 67 %-át, és a nem pénzügyi ágazat (12) által termelt hozzáadott érték mintegy 58 %-át állítják elő. A cégek között leginkább a mikrovállalkozások, azon belül is az egyszemélyes vállalkozások vannak a legnagyobb számban.

3.   Politikai irányvonalak és prioritások uniós szinten

| 3.1. | Az általános szabály az, hogy a kkv-knak nyújtott támogatást főként a kkv-k által folytatott kutatás és innováció fokozására, valamint a kkv-k fejlesztésére szánják (13). Míg az innovációra és a globális piacra való törekvés képességét a növekedés két legfontosabb tényezőjeként ismerik el, a kkv-k többnyire mindkét területen gyengébbnek mutatkoznak (14). Az elmúlt finanszírozási időszak során alkalmazott eszköztípusok fele szinte kizárólag innovációval kapcsolatos célkitűzéseket támogatott. Olyan eszközök ezek, amelyek a technológiai és nem technológiai innovációt, az ökoinnovációt, az innovatív vállalatok alapítását, a K+F projekteket, a tudás- és technológiaátadást támogatják. |
| --- | --- |

3.1.

Az általános szabály az, hogy a kkv-knak nyújtott támogatást főként a kkv-k által folytatott kutatás és innováció fokozására, valamint a kkv-k fejlesztésére szánják (13). Míg az innovációra és a globális piacra való törekvés képességét a növekedés két legfontosabb tényezőjeként ismerik el, a kkv-k többnyire mindkét területen gyengébbnek mutatkoznak (14). Az elmúlt finanszírozási időszak során alkalmazott eszköztípusok fele szinte kizárólag innovációval kapcsolatos célkitűzéseket támogatott. Olyan eszközök ezek, amelyek a technológiai és nem technológiai innovációt, az ökoinnovációt, az innovatív vállalatok alapítását, a K+F projekteket, a tudás- és technológiaátadást támogatják.

| 3.2. | A 2007–2013 közötti időszakban (15)„az ERFA-ból a kkv-knak nyújtott támogatás összege mintegy 47,5 milliárd EUR volt (76,5 % vállalkozástámogatás, valamint a szóban forgó időszakra vonatkozó teljes ERFA-támogatás 16 %-a)”. Ezenkívül 18,5 millió vállalkozásból mintegy „246 000 kedvezményezett kkv-t azonosítottak”. A kedvezményezettek számának és az összes vállalkozás számának összevetése egyértelműen azt mutatja, hogy ez a mennyiség egyáltalán nem elég, és azt bizonyítja, hogy az EU nem tudja támogatni ezt az igen fontos vállalkozáskategóriát. Az Európai Bizottság erőforráshiány, valamint e vállalatok jellegének sokfélesége miatt nem foglalkozik ezzel a komoly problémával. |
| --- | --- |

3.2.

A 2007–2013 közötti időszakban (15)„az ERFA-ból a kkv-knak nyújtott támogatás összege mintegy 47,5 milliárd EUR volt (76,5 % vállalkozástámogatás, valamint a szóban forgó időszakra vonatkozó teljes ERFA-támogatás 16 %-a)”. Ezenkívül 18,5 millió vállalkozásból mintegy „246 000 kedvezményezett kkv-t azonosítottak”. A kedvezményezettek számának és az összes vállalkozás számának összevetése egyértelműen azt mutatja, hogy ez a mennyiség egyáltalán nem elég, és azt bizonyítja, hogy az EU nem tudja támogatni ezt az igen fontos vállalkozáskategóriát. Az Európai Bizottság erőforráshiány, valamint e vállalatok jellegének sokfélesége miatt nem foglalkozik ezzel a komoly problémával.

| 3.3. | Ugyanezen időszakban viszonylag nagy számú szakpolitikai eszközt alkalmaztak nagy változékonysággal, 1 és 8 000–9 000 közötti kedvezményezettet érve el. A nagyon kevés kedvezményezettre alkalmazható eszközök létrehozása nyilván nem hatékony. Felmerül ezért a kérdés, hogy érdemes-e ilyen sok eszközt kidolgozni. Ezen eszközök eredményessége és hatékonysága is megkérdőjelezendő, ha mérlegeljük a kidolgozásukhoz szükséges emberi és pénzügyi erőforrásokat, valamint az általuk elért hatást (ha van ilyen). Ugyanakkor az esettanulmányok egyfajta önkiválasztási vagy „puha célkiválasztási” folyamatra mutattak rá, amelynek során valójában már egy adott szakpolitikai eszköz kidolgozásával (általában nagyobb támogatásfelvevő képességgel rendelkező) kedvezményezettek egy adott csoportját célozták meg. |
| --- | --- |

3.3.

Ugyanezen időszakban viszonylag nagy számú szakpolitikai eszközt alkalmaztak nagy változékonysággal, 1 és 8 000–9 000 közötti kedvezményezettet érve el. A nagyon kevés kedvezményezettre alkalmazható eszközök létrehozása nyilván nem hatékony. Felmerül ezért a kérdés, hogy érdemes-e ilyen sok eszközt kidolgozni. Ezen eszközök eredményessége és hatékonysága is megkérdőjelezendő, ha mérlegeljük a kidolgozásukhoz szükséges emberi és pénzügyi erőforrásokat, valamint az általuk elért hatást (ha van ilyen). Ugyanakkor az esettanulmányok egyfajta önkiválasztási vagy „puha célkiválasztási” folyamatra mutattak rá, amelynek során valójában már egy adott szakpolitikai eszköz kidolgozásával (általában nagyobb támogatásfelvevő képességgel rendelkező) kedvezményezettek egy adott csoportját célozták meg.

| 3.4. | A programozási időszakban végrehajtott 50 operatív program összesen 670 szakpolitikai eszközének átfogó vizsgálata (16) arra mutatott rá, hogy az egyes szakpolitikák közötti megoszlás eléggé egyenlőtlen. Ez azt mutatja, hogy az összes szakpolitikai eszköz kevesebb mint 30 %-a irányult a hagyományos vállalkozások szükségleteire. Az EGSZB már jelezte, hogy támogatja az innovatív és gyorsan növekvő vállalatokat (17). Ugyanakkor az EGSZB sajnálja, hogy a szakpolitikai eszközöket aránytalanul és túlnyomórészt a kkv-k innovációs célkitűzéseire fordítják, mivel az uniós kkv-k nagy része egyáltalán nem rendelkezik – és a közeljövőben sem fog rendelkezni – innovációs potenciállal, és alaptevékenységük nem is igényli azt. Tény, hogy az innovatív termékeket rendkívül alacsony költségek mellett lehetne kifejleszteni, és azok jelentős növekedési potenciállal bírhatnak, de az ilyen jellegű növekedés egyértelműen kivételes, nem pedig általános a hagyományos és családi vállalkozások esetében, amelyek teljesen eltérő felfogásban működnek. Valamennyi innováció lehetséges és ajánlott is, és nyitottságuk folytán az új nemzedékek már bele is kezdenek innovációs tevékenységekbe. A legtöbb esetben azonban az innováció csak elaprózódottan jelenik meg és nem képezi a vállalatok alaptevékenységének részét (18). |
| --- | --- |

3.4.

A programozási időszakban végrehajtott 50 operatív program összesen 670 szakpolitikai eszközének átfogó vizsgálata (16) arra mutatott rá, hogy az egyes szakpolitikák közötti megoszlás eléggé egyenlőtlen. Ez azt mutatja, hogy az összes szakpolitikai eszköz kevesebb mint 30 %-a irányult a hagyományos vállalkozások szükségleteire. Az EGSZB már jelezte, hogy támogatja az innovatív és gyorsan növekvő vállalatokat (17). Ugyanakkor az EGSZB sajnálja, hogy a szakpolitikai eszközöket aránytalanul és túlnyomórészt a kkv-k innovációs célkitűzéseire fordítják, mivel az uniós kkv-k nagy része egyáltalán nem rendelkezik – és a közeljövőben sem fog rendelkezni – innovációs potenciállal, és alaptevékenységük nem is igényli azt. Tény, hogy az innovatív termékeket rendkívül alacsony költségek mellett lehetne kifejleszteni, és azok jelentős növekedési potenciállal bírhatnak, de az ilyen jellegű növekedés egyértelműen kivételes, nem pedig általános a hagyományos és családi vállalkozások esetében, amelyek teljesen eltérő felfogásban működnek. Valamennyi innováció lehetséges és ajánlott is, és nyitottságuk folytán az új nemzedékek már bele is kezdenek innovációs tevékenységekbe. A legtöbb esetben azonban az innováció csak elaprózódottan jelenik meg és nem képezi a vállalatok alaptevékenységének részét (18).

| 3.5. | A családi és hagyományos kisvállalkozások nem állnak a támogatáspolitikai eszközök középpontjában, amit az is bizonyít, hogy a szakpolitikai eszközök egy kis részét (az összes közpénzből nyújtott támogatás csupán 7 %-át) fordítják adott ágazatokban, többnyire az idegenforgalomban működő kkv-kra. Az is ezt mutatja, hogy a kedvezményezett kkv-knak mintegy 54 %-a a gyártási és ikt-ágazatban (10 %) működik, csupán 16 %-uk tevékenykedik a nagy- és kiskereskedelmi ágazatban, és 6 %-uk a szálloda- és vendéglátóiparban – amelyek hagyományos ágazatoknak minősülnek. Ezt az a tény is súlyosbítja, hogy a legutóbbi programozási időszakban a kkv-knak nyújtott támogatást az elmélyült gazdasági válság határozta meg, tekintettel arra, hogy az erőforrásokat az innováció helyett inkább az általánosabb növekedésre kellett fordítani. |
| --- | --- |

3.5.

A családi és hagyományos kisvállalkozások nem állnak a támogatáspolitikai eszközök középpontjában, amit az is bizonyít, hogy a szakpolitikai eszközök egy kis részét (az összes közpénzből nyújtott támogatás csupán 7 %-át) fordítják adott ágazatokban, többnyire az idegenforgalomban működő kkv-kra. Az is ezt mutatja, hogy a kedvezményezett kkv-knak mintegy 54 %-a a gyártási és ikt-ágazatban (10 %) működik, csupán 16 %-uk tevékenykedik a nagy- és kiskereskedelmi ágazatban, és 6 %-uk a szálloda- és vendéglátóiparban – amelyek hagyományos ágazatoknak minősülnek. Ezt az a tény is súlyosbítja, hogy a legutóbbi programozási időszakban a kkv-knak nyújtott támogatást az elmélyült gazdasági válság határozta meg, tekintettel arra, hogy az erőforrásokat az innováció helyett inkább az általánosabb növekedésre kellett fordítani.

| 3.6. | Ugyanakkor az adatok azt jelzik, hogy a válság 2008-as kezdetét követő öt évben a kkv-k száma nőtt, míg a hozzáadott érték és az alkalmazottak száma csökkent (19). E statisztikák azt mutatják, hogy ezen időszak során a „kényszervállalkozás” volt a jellemző, szemben az „önkéntes vállalkozással”. Természetes, hogy az emberek kiutat kerestek a válságból, a vállalatok pedig megpróbáltak fennmaradni, de a támogatás nem volt sem elégséges, sem pedig megfelelő (20). |
| --- | --- |

3.6.

Ugyanakkor az adatok azt jelzik, hogy a válság 2008-as kezdetét követő öt évben a kkv-k száma nőtt, míg a hozzáadott érték és az alkalmazottak száma csökkent (19). E statisztikák azt mutatják, hogy ezen időszak során a „kényszervállalkozás” volt a jellemző, szemben az „önkéntes vállalkozással”. Természetes, hogy az emberek kiutat kerestek a válságból, a vállalatok pedig megpróbáltak fennmaradni, de a támogatás nem volt sem elégséges, sem pedig megfelelő (20).

| 3.7. | Számos közelmúltbeli tanulmány egyértelmű bizonyítékot mutatott arra, hogy jelentős a különbség az észak- és a dél-európai kkv-k szükségletei között, és nemzeti szinten is komoly eltérések mutatkoznak. Ezt a nézetet teljes mértékben támogatja az európai kkv-król szóló 2014–2015. évi éves európai bizottsági jelentés, amely szerint a legrosszabb eredményeket főként a dél-európai országokban mérték. Ezekben az országokban rendkívül alacsony a sikeres projektek aránya, ideértve a Horizont 2020 keretprogram kkv-kkal kapcsolatos elemét is. |
| --- | --- |

3.7.

Számos közelmúltbeli tanulmány egyértelmű bizonyítékot mutatott arra, hogy jelentős a különbség az észak- és a dél-európai kkv-k szükségletei között, és nemzeti szinten is komoly eltérések mutatkoznak. Ezt a nézetet teljes mértékben támogatja az európai kkv-król szóló 2014–2015. évi éves európai bizottsági jelentés, amely szerint a legrosszabb eredményeket főként a dél-európai országokban mérték. Ezekben az országokban rendkívül alacsony a sikeres projektek aránya, ideértve a Horizont 2020 keretprogram kkv-kkal kapcsolatos elemét is.

| 3.8. | A családi és hagyományos kisvállalkozásoknak nyújtandó eredményes támogatással kapcsolatban további komoly kihívást jelent, hogy a támogatási politikákat többnyire a támogatandó vállalatok mérete alapján dolgozzák ki, nem pedig olyan relevánsabb jellemzők alapján, amelyek tevékenységüket jobban befolyásolják. Ez a megközelítés idejétmúlt lehet, és nem kellően célirányos, továbbá nem veszi figyelembe a különféle csoportok, például a családi és hagyományos kisvállalkozások eltérő szükségleteit. Korábbi véleményeiben ezért az EGSZB mindig hangsúlyozta, hogy célzottabb és pontosabban meghatározott szakpolitikákat kell kidolgozni az európai kkv-k támogatására, továbbá hogy újra meg kell vizsgálni a kkv-k fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az jobban tükrözze sokféleségüket (21). |
| --- | --- |

3.8.

A családi és hagyományos kisvállalkozásoknak nyújtandó eredményes támogatással kapcsolatban további komoly kihívást jelent, hogy a támogatási politikákat többnyire a támogatandó vállalatok mérete alapján dolgozzák ki, nem pedig olyan relevánsabb jellemzők alapján, amelyek tevékenységüket jobban befolyásolják. Ez a megközelítés idejétmúlt lehet, és nem kellően célirányos, továbbá nem veszi figyelembe a különféle csoportok, például a családi és hagyományos kisvállalkozások eltérő szükségleteit. Korábbi véleményeiben ezért az EGSZB mindig hangsúlyozta, hogy célzottabb és pontosabban meghatározott szakpolitikákat kell kidolgozni az európai kkv-k támogatására, továbbá hogy újra meg kell vizsgálni a kkv-k fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az jobban tükrözze sokféleségüket (21).

| 3.9. | Az EGSZB-t aggasztja, hogy az ERFA-támogatásoknak eddig csupán kis hányada hozott dokumentálható eredményt (22), ami bizonyíthatná, hogy tényleges hatással vannak a gazdaságra. Ez pedig megkérdőjelezi a kkv-k támogatására fordított pénzeszközök valódi hatását, és az EGSZB azt sürgeti, hogy kerüljön sor egy valódi hatásvizsgálatra, amely a családi és hagyományos kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások elemzését is tartalmazza. |
| --- | --- |

3.9.

Az EGSZB-t aggasztja, hogy az ERFA-támogatásoknak eddig csupán kis hányada hozott dokumentálható eredményt (22), ami bizonyíthatná, hogy tényleges hatással vannak a gazdaságra. Ez pedig megkérdőjelezi a kkv-k támogatására fordított pénzeszközök valódi hatását, és az EGSZB azt sürgeti, hogy kerüljön sor egy valódi hatásvizsgálatra, amely a családi és hagyományos kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások elemzését is tartalmazza.

| 3.10. | Nem az Európai Regionális Fejlesztési Alap az egyetlen támogatási forrás a családi és hagyományos kisvállalkozások számára. Más források is nyújtanak támogatást a kkv-knak. Ilyen például az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) (23), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) (24) vagy az Európai Szociális Alap (ESZA) (25), melyeket vagy külön, vagy pedig a területi eszközök (a közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD) és az integrált területi beruházások (ITI)) révén lehet igénybe venni. Ezek közül azonban egyik sem irányul kimondottan a családi és hagyományos kisvállalkozásokra, és a finanszírozásnak csak egy nagyon csekély része jut el ezekhez a vállalkozásokhoz. A családi és hagyományos kisvállalkozások képviselői szerint az illetékesek nincsenek teljesen tisztában az ő igényeikkel, illetve nem elégítik ki megfelelő módon azokat. |
| --- | --- |

3.10.

Nem az Európai Regionális Fejlesztési Alap az egyetlen támogatási forrás a családi és hagyományos kisvállalkozások számára. Más források is nyújtanak támogatást a kkv-knak. Ilyen például az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) (23), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) (24) vagy az Európai Szociális Alap (ESZA) (25), melyeket vagy külön, vagy pedig a területi eszközök (a közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD) és az integrált területi beruházások (ITI)) révén lehet igénybe venni. Ezek közül azonban egyik sem irányul kimondottan a családi és hagyományos kisvállalkozásokra, és a finanszírozásnak csak egy nagyon csekély része jut el ezekhez a vállalkozásokhoz. A családi és hagyományos kisvállalkozások képviselői szerint az illetékesek nincsenek teljesen tisztában az ő igényeikkel, illetve nem elégítik ki megfelelő módon azokat.

| 3.10.1. | Az ok az is lehet, hogy a szakpolitikai támogatási eszközök kidolgozásakor az uniós, nemzeti és helyi döntéshozók és kormányok bizonyos tekintetben túl merevek, és nem vették figyelembe a vállalati és szociális partnerek véleményét, hogy ezáltal megértsék a kis méretű és nagyon kis méretű vállalatok valódi szükségleteit. |
| --- | --- |

3.10.1.

Az ok az is lehet, hogy a szakpolitikai támogatási eszközök kidolgozásakor az uniós, nemzeti és helyi döntéshozók és kormányok bizonyos tekintetben túl merevek, és nem vették figyelembe a vállalati és szociális partnerek véleményét, hogy ezáltal megértsék a kis méretű és nagyon kis méretű vállalatok valódi szükségleteit.

| 3.10.2. | Természetesen nem lehet csupán a kormányokat hibáztatni – a közvetítő szervezetek is hibásak, mivel nem tudták eredményesen kommunikálni a kkv-k valós szükségleteit. Jó példa erre, hogy a kkv-k láthatóan előnyben részesítik a vállalkozásoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat, miközben a politikai eszmecserében növekvő hangsúlyt kap a tőkefinanszírozás, a visszatérítendő támogatás és a közvetett támogatás. |
| --- | --- |

3.10.2.

Természetesen nem lehet csupán a kormányokat hibáztatni – a közvetítő szervezetek is hibásak, mivel nem tudták eredményesen kommunikálni a kkv-k valós szükségleteit. Jó példa erre, hogy a kkv-k láthatóan előnyben részesítik a vállalkozásoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat, miközben a politikai eszmecserében növekvő hangsúlyt kap a tőkefinanszírozás, a visszatérítendő támogatás és a közvetett támogatás.

| 3.10.3. | A vállalkozások és kutatóközpontok közötti partnerségek, valamint a kkv-k közvetítők révén történő támogatása szintén a vártnál kevésbé előrehaladottnak tűnik, az e témákat övező nagy fokú érdeklődés ellenére. Az érvelés szerint ez az eltérés részben a válsággal is magyarázható volna, de a gazdasági recesszió során a politikai döntéshozók dönthettek volna „hagyományosabb” szakpolitikai eszközök mellett, hogy a válságos időkben fenntartsák a helyi gazdaságokat. |
| --- | --- |

3.10.3.

A vállalkozások és kutatóközpontok közötti partnerségek, valamint a kkv-k közvetítők révén történő támogatása szintén a vártnál kevésbé előrehaladottnak tűnik, az e témákat övező nagy fokú érdeklődés ellenére. Az érvelés szerint ez az eltérés részben a válsággal is magyarázható volna, de a gazdasági recesszió során a politikai döntéshozók dönthettek volna „hagyományosabb” szakpolitikai eszközök mellett, hogy a válságos időkben fenntartsák a helyi gazdaságokat.

| 3.10.4. | A többféle konkrét pénzügyi eszköz igénybevételének lehetősége a családi és hagyományos kisvállalkozások esetében szinte elérhetetlen, mert nehéz ezek alkalmazása, valamint hiányzik a kellő tapasztalat és tudás. |
| --- | --- |

3.10.4.

A többféle konkrét pénzügyi eszköz igénybevételének lehetősége a családi és hagyományos kisvállalkozások esetében szinte elérhetetlen, mert nehéz ezek alkalmazása, valamint hiányzik a kellő tapasztalat és tudás.

4.   A kkv-k szükségleteinek sokfélesége figyelmet érdemel

| 4.1. | A kisvállalkozások esetében az exportnak a forgalomhoz viszonyított aránya jellemzően alacsonyabb, mint a közepes és a nagyvállalatoknál, ami azt jelenti, hogy összefüggés van a vállalatok mérete és exportkapacitása között. |
| --- | --- |

4.1.

A kisvállalkozások esetében az exportnak a forgalomhoz viszonyított aránya jellemzően alacsonyabb, mint a közepes és a nagyvállalatoknál, ami azt jelenti, hogy összefüggés van a vállalatok mérete és exportkapacitása között.

| 4.2. | A finanszírozáshoz való hozzáférés gyakran komoly problémát jelent a kkv-k és az induló vállalkozások számára. Egyik tájékoztató jelentésében az EGSZB felhívta a figyelmet arra, hogy az elégtelen finanszírozás 2008 óta akadályozza a kkv-k tevékenységeit (26). Bár a helyzet a közelmúltban javult, a kisebb cégek esetében lassabb az előrehaladás, ami újból rámutat a méretnek a cégek szükségletei és teljesítménye tekintetében betöltött jelentőségére. Ráadásul a kkv-knak leginkább bankkölcsönre van szükségük működésük finanszírozásához, a bankrendszer viszont úgy van kialakítva, hogy nem igazán tudja figyelembe venni a kkv-k sajátosságait, nem is beszélve a családi és hagyományos kisvállalkozásokról. |
| --- | --- |

4.2.

A finanszírozáshoz való hozzáférés gyakran komoly problémát jelent a kkv-k és az induló vállalkozások számára. Egyik tájékoztató jelentésében az EGSZB felhívta a figyelmet arra, hogy az elégtelen finanszírozás 2008 óta akadályozza a kkv-k tevékenységeit (26). Bár a helyzet a közelmúltban javult, a kisebb cégek esetében lassabb az előrehaladás, ami újból rámutat a méretnek a cégek szükségletei és teljesítménye tekintetében betöltött jelentőségére. Ráadásul a kkv-knak leginkább bankkölcsönre van szükségük működésük finanszírozásához, a bankrendszer viszont úgy van kialakítva, hogy nem igazán tudja figyelembe venni a kkv-k sajátosságait, nem is beszélve a családi és hagyományos kisvállalkozásokról.

| 4.3. | A közelmúltban a pénzügyi támogatások főként az induló innovatív vállalkozásokra összpontosítottak – amelyek az uniós kkv-k igen kis hányadát teszik ki –, de még mindig nem sikerült megfelelően megoldani a növekedés finanszírozásához szükséges sürgető tőkeigényt, sem pedig a közelmúltbeli válság által súlyosan érintett hagyományos vállalkozások túlnyomó többségének azt az igényét, hogy egyáltalán a rendes üzletmenetüket finanszírozni tudják. Olvashattunk arról is, hogy egyes kisvállalkozások a bankok hibájából egyszerű cash-flow problémák miatt kénytelenek voltak bezárni. |
| --- | --- |

4.3.

A közelmúltban a pénzügyi támogatások főként az induló innovatív vállalkozásokra összpontosítottak – amelyek az uniós kkv-k igen kis hányadát teszik ki –, de még mindig nem sikerült megfelelően megoldani a növekedés finanszírozásához szükséges sürgető tőkeigényt, sem pedig a közelmúltbeli válság által súlyosan érintett hagyományos vállalkozások túlnyomó többségének azt az igényét, hogy egyáltalán a rendes üzletmenetüket finanszírozni tudják. Olvashattunk arról is, hogy egyes kisvállalkozások a bankok hibájából egyszerű cash-flow problémák miatt kénytelenek voltak bezárni.

| 4.4. | Egy másik komoly nehézség, amellyel – ellentétben a nagyvállalatokkal – a kkv-knak szembe kell nézniük, az információhoz és az új piacokhoz való hozzáférés. Nehezebb számukra a jól képzett munkaerő felvétele és megtartása is, valamint az egyre szigorodó szabályozási és bürokratikus követelményeknek való megfelelés. A kkv-k hátrányos helyzete a kevésbé fejlett uniós régiókban még súlyosabb, ugyanis ott nem tudnak együttműködni ugyanahhoz az értéklánchoz tartozó nagyobb vállalatokkal, kevesebb a lehetőség a versenyképes klaszterekben való részvételre, elégtelen a közjavakkal való ellátottságuk, kevesebb eszközhöz és támogató intézményhez férnek hozzá, és az ügyfelek száma is gyakran mutat csökkenést. Mindezen tényezők következtében sokkal drágábban tudják csak áruikat piacra vinni. |
| --- | --- |

4.4.

Egy másik komoly nehézség, amellyel – ellentétben a nagyvállalatokkal – a kkv-knak szembe kell nézniük, az információhoz és az új piacokhoz való hozzáférés. Nehezebb számukra a jól képzett munkaerő felvétele és megtartása is, valamint az egyre szigorodó szabályozási és bürokratikus követelményeknek való megfelelés. A kkv-k hátrányos helyzete a kevésbé fejlett uniós régiókban még súlyosabb, ugyanis ott nem tudnak együttműködni ugyanahhoz az értéklánchoz tartozó nagyobb vállalatokkal, kevesebb a lehetőség a versenyképes klaszterekben való részvételre, elégtelen a közjavakkal való ellátottságuk, kevesebb eszközhöz és támogató intézményhez férnek hozzá, és az ügyfelek száma is gyakran mutat csökkenést. Mindezen tényezők következtében sokkal drágábban tudják csak áruikat piacra vinni.

| 4.5. | Ezért a hagyományos kkv-k és a kevésbé fejlett uniós régiókban található kkv-k számára nem az innovációt, az új piacokhoz való hozzáférést, a nemzetközivé válást, a tőkepiacokhoz való hozzáférést stb. elősegítő szakpolitikai eszközök létfontosságúak, hanem azok, amelyek abban segítik a kkv-kat, hogy fejlődjenek, és jobban teljesítsenek az alaptevékenységükhöz kapcsolódó műveleteik terén – azaz olyan eszközökre van szükségük, amelyek segítik a hagyományos banki finanszírozáshoz, az információhoz, a képzett munkaerőhöz és az azonnali üzleti lehetőségekhez való hozzáférést (a napi üzletmenet javítását). E vállalkozások számára rövid távon nincs értelme a magatartásbeli változás kezdeményezésének, mivel először is azt az általános környezetet kell megváltoztatni, amelyben működnek. |
| --- | --- |

4.5.

Ezért a hagyományos kkv-k és a kevésbé fejlett uniós régiókban található kkv-k számára nem az innovációt, az új piacokhoz való hozzáférést, a nemzetközivé válást, a tőkepiacokhoz való hozzáférést stb. elősegítő szakpolitikai eszközök létfontosságúak, hanem azok, amelyek abban segítik a kkv-kat, hogy fejlődjenek, és jobban teljesítsenek az alaptevékenységükhöz kapcsolódó műveleteik terén – azaz olyan eszközökre van szükségük, amelyek segítik a hagyományos banki finanszírozáshoz, az információhoz, a képzett munkaerőhöz és az azonnali üzleti lehetőségekhez való hozzáférést (a napi üzletmenet javítását). E vállalkozások számára rövid távon nincs értelme a magatartásbeli változás kezdeményezésének, mivel először is azt az általános környezetet kell megváltoztatni, amelyben működnek.

| 4.6. | Míg egyes országokban zökkenőmentesen működnek az üzleti inkubátorházak, más országokban kedvező hatásuk igen korlátozott. A siker kulcsa a szervezeti erőforrások és támogató hálózatok megosztásának kultúrája, amely elvben a kevésbé fejlett uniós régiókban nem alakult ki kellő mértékben. |
| --- | --- |

4.6.

Míg egyes országokban zökkenőmentesen működnek az üzleti inkubátorházak, más országokban kedvező hatásuk igen korlátozott. A siker kulcsa a szervezeti erőforrások és támogató hálózatok megosztásának kultúrája, amely elvben a kevésbé fejlett uniós régiókban nem alakult ki kellő mértékben.

| 4.7. | A tudástartalom előállításának mint versenyelőnynek az egyre növekvő fontossága tovább növeli a kkv-k sokszínűségét, és hátrányosan megkülönbözteti egymástól a jól növekedő kkv-kat és azokat, amelyek fejlődését hagyományosan a kis méretükhöz, elhelyezkedésükhöz és ügyfélkörükhöz kapcsolódó akadályok hátráltatják. |
| --- | --- |

4.7.

A tudástartalom előállításának mint versenyelőnynek az egyre növekvő fontossága tovább növeli a kkv-k sokszínűségét, és hátrányosan megkülönbözteti egymástól a jól növekedő kkv-kat és azokat, amelyek fejlődését hagyományosan a kis méretükhöz, elhelyezkedésükhöz és ügyfélkörükhöz kapcsolódó akadályok hátráltatják.

| 4.8. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a „Cselekedj előbb kicsiben” megközelítést, és a szakpolitikai eszközök kidolgozásakor fordítson külön figyelmet a családi és hagyományos kisvállalkozásokra. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a „Cselekedj előbb kicsiben” megközelítést, és a szakpolitikai eszközök kidolgozásakor fordítson külön figyelmet a családi és hagyományos kisvállalkozásokra.

| 4.9. | 30–40 évvel ezelőtt Európában sok elmaradott régió volt: olyan térségek, amelyek földrajzilag vagy funkcionálisan távol estek a gazdasági növekedés motorjaitól. Ezek közül jó néhány mára virágzó gazdasággal büszkélkedhet, ami a nyitott, felelősségteljes és korrupciótól mentes helyi önkormányzatoknak, az üzleti szervezetek hatékony működésének, illetve jól működő helyi üzleti hálózatok létrehozásának köszönhető. |
| --- | --- |

4.9.

30–40 évvel ezelőtt Európában sok elmaradott régió volt: olyan térségek, amelyek földrajzilag vagy funkcionálisan távol estek a gazdasági növekedés motorjaitól. Ezek közül jó néhány mára virágzó gazdasággal büszkélkedhet, ami a nyitott, felelősségteljes és korrupciótól mentes helyi önkormányzatoknak, az üzleti szervezetek hatékony működésének, illetve jól működő helyi üzleti hálózatok létrehozásának köszönhető.

5.   Kihívások és megoldásuk módjai, amelyek célja a családi és hagyományos kisvállalkozások fejlődésének jobb elősegítése

| 5.1. | A finanszírozáshoz való hozzáférés súlyos probléma. Szemben a nagyobb cégekkel, a családi és hagyományos kisvállalkozások a nyereségesség, a fennmaradás és a növekedés terén nagyobb változékonyságot mutatnak, ami a finanszírozással kapcsolatos sajátos problémáik egyik oka. A kkv-k általában magasabb kamatokkal, a fedezet hiánya miatt pedig hiteladagolással kénytelenek szembenézni. A finanszírozási nehézségek a lassan és a gyorsan növekedő vállalkozások esetében jelentősen eltérnek. |
| --- | --- |

5.1.

A finanszírozáshoz való hozzáférés súlyos probléma. Szemben a nagyobb cégekkel, a családi és hagyományos kisvállalkozások a nyereségesség, a fennmaradás és a növekedés terén nagyobb változékonyságot mutatnak, ami a finanszírozással kapcsolatos sajátos problémáik egyik oka. A kkv-k általában magasabb kamatokkal, a fedezet hiánya miatt pedig hiteladagolással kénytelenek szembenézni. A finanszírozási nehézségek a lassan és a gyorsan növekedő vállalkozások esetében jelentősen eltérnek.

| 5.2. | A kockázatitőke-alapok, a magántőkepiacok – többek között az informális piacok és az üzleti angyalok –, a közösségi finanszírozás (crowdfunding) elterjedése és általánosságban a tőkepiaci unió fejlődése javította bizonyos kkv-kategóriák esetében a kockázati tőkéhez való hozzáférést. Nem valószínű azonban, hogy a családi és hagyományos kisvállalkozások e fejleményekből képesek lennének hasznot húzni, így továbbra is főként a hagyományos banki hitelekre kell támaszkodniuk. Még az innovatív vállalatok, az induló vállalkozások és a közepes méretű cégek esetében is előfordul, hogy ezeket az eszközöket nem tudják könnyen hasznosítani, és jelentősek az egyes országok közötti különbségek a helyi tőkepiacok fejlettségi szintje és a megfelelő jogszabályok hiánya miatt. |
| --- | --- |

5.2.

A kockázatitőke-alapok, a magántőkepiacok – többek között az informális piacok és az üzleti angyalok –, a közösségi finanszírozás (crowdfunding) elterjedése és általánosságban a tőkepiaci unió fejlődése javította bizonyos kkv-kategóriák esetében a kockázati tőkéhez való hozzáférést. Nem valószínű azonban, hogy a családi és hagyományos kisvállalkozások e fejleményekből képesek lennének hasznot húzni, így továbbra is főként a hagyományos banki hitelekre kell támaszkodniuk. Még az innovatív vállalatok, az induló vállalkozások és a közepes méretű cégek esetében is előfordul, hogy ezeket az eszközöket nem tudják könnyen hasznosítani, és jelentősek az egyes országok közötti különbségek a helyi tőkepiacok fejlettségi szintje és a megfelelő jogszabályok hiánya miatt.

| 5.3. | Üdvözlendő az Európai Bizottság azon politikája, amely szerint garancianyújtással könnyítenék meg a finanszírozáshoz való hozzáférést. Úgy tűnik azonban, hogy a kiválasztott rendszer torzítja a garanciák piacát, és végső soron nem kívánt következményekkel jár a garanciaintézetek tevékenységére nézve. Empirikus bizonyíték áll rendelkezésre (Spanyolország jó példa erre), amely szerint a kereskedelmi bankok kifejezetten azt javasolják meglévő hitelfelvevőiknek, hogy kérjenek garanciát – amelyet közvetlenül az EU részéről, közvetlen garancia formájában bocsátanak ki –, hogy a bank a garancia révén fedezhesse az aktuális kockázatokat anélkül, hogy szigorítanák a kockázati besorolásukat. A „hátrányos helyzetű kkv-k” (amelyek nehezen jutnak hitelhez) ebből kimaradnak. A közpénzek viszontgaranciákon keresztül történő nagyobb mértékű felhasználása növeli a közpénzek felhasználásának hatékonyságát, és nagyobb multiplikátorhatást eredményez a piacon és a gazdaság egészében egyaránt. |
| --- | --- |

5.3.

Üdvözlendő az Európai Bizottság azon politikája, amely szerint garancianyújtással könnyítenék meg a finanszírozáshoz való hozzáférést. Úgy tűnik azonban, hogy a kiválasztott rendszer torzítja a garanciák piacát, és végső soron nem kívánt következményekkel jár a garanciaintézetek tevékenységére nézve. Empirikus bizonyíték áll rendelkezésre (Spanyolország jó példa erre), amely szerint a kereskedelmi bankok kifejezetten azt javasolják meglévő hitelfelvevőiknek, hogy kérjenek garanciát – amelyet közvetlenül az EU részéről, közvetlen garancia formájában bocsátanak ki –, hogy a bank a garancia révén fedezhesse az aktuális kockázatokat anélkül, hogy szigorítanák a kockázati besorolásukat. A „hátrányos helyzetű kkv-k” (amelyek nehezen jutnak hitelhez) ebből kimaradnak. A közpénzek viszontgaranciákon keresztül történő nagyobb mértékű felhasználása növeli a közpénzek felhasználásának hatékonyságát, és nagyobb multiplikátorhatást eredményez a piacon és a gazdaság egészében egyaránt.

| 5.4. | Az európai és a helyi szabályozási terhek továbbra is komoly akadályt jelentenek a családi és hagyományos kisvállalkozások számára, amelyek általában kevésbé vannak felkészülve a túlzott szabályozásból eredő problémák kezelésére. Ezért e vállalkozások számára a szabályozásokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférést meg kell könnyíteni, és jobb tájékoztatást kell nyújtani a műszaki és környezetvédelmi előírásokról. A politikai döntéshozóknak biztosítaniuk kell, hogy a megfelelőségi eljárások ne legyenek szükségtelenül költségesek, bonyolultak vagy hosszadalmasak. Ezenkívül pedig az érintett helyi vállalkozói szervezeteknek rendszeresen és alaposan kell ellenőrizniük az új szabályozásokat és azok végrehajtását. |
| --- | --- |

5.4.

Az európai és a helyi szabályozási terhek továbbra is komoly akadályt jelentenek a családi és hagyományos kisvállalkozások számára, amelyek általában kevésbé vannak felkészülve a túlzott szabályozásból eredő problémák kezelésére. Ezért e vállalkozások számára a szabályozásokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférést meg kell könnyíteni, és jobb tájékoztatást kell nyújtani a műszaki és környezetvédelmi előírásokról. A politikai döntéshozóknak biztosítaniuk kell, hogy a megfelelőségi eljárások ne legyenek szükségtelenül költségesek, bonyolultak vagy hosszadalmasak. Ezenkívül pedig az érintett helyi vállalkozói szervezeteknek rendszeresen és alaposan kell ellenőrizniük az új szabályozásokat és azok végrehajtását.

| 5.5. | A jobb tájékoztatáshoz való hozzájutás nem csupán a szabályozási követelmények kapcsán szükséges. A helyi üzleti környezettel és a piaci lehetőségekkel kapcsolatos regionális szintű tájékoztatás szintén létfontosságú a hagyományos és családi vállalkozások számára. A modern technológiák jelentősen csökkenthetik az információs szakadékot, amennyiben felhasználóbarát kialakításúak. Nagy segítséget jelentene egy olyan egyablakos rendszer létrehozása, ahol a cégek stratégiáját és döntéseit befolyásoló valamennyi szükséges információ egy helyen állna rendelkezésre; ez néhány országban már létezik. Az információs hálózatokat ösztönző intézkedéseknek az adatbázisok testre szabására és az információs túlterheltség elkerülésére kell törekedniük. |
| --- | --- |

5.5.

A jobb tájékoztatáshoz való hozzájutás nem csupán a szabályozási követelmények kapcsán szükséges. A helyi üzleti környezettel és a piaci lehetőségekkel kapcsolatos regionális szintű tájékoztatás szintén létfontosságú a hagyományos és családi vállalkozások számára. A modern technológiák jelentősen csökkenthetik az információs szakadékot, amennyiben felhasználóbarát kialakításúak. Nagy segítséget jelentene egy olyan egyablakos rendszer létrehozása, ahol a cégek stratégiáját és döntéseit befolyásoló valamennyi szükséges információ egy helyen állna rendelkezésre; ez néhány országban már létezik. Az információs hálózatokat ösztönző intézkedéseknek az adatbázisok testre szabására és az információs túlterheltség elkerülésére kell törekedniük.

| 5.6. | A piacra jutás megkönnyítésére irányuló újabb intézkedések elsősorban a nemzetközi piacokra összpontosítanak. A politika ezen a területen a kkv-k által tapasztalt azon hátrányok kezelésére törekszik, amelyek a humán erőforráshoz, a külső piacokhoz és a technológiához való hozzáférésük hiányából fakadnak. Azonban – amint azt fentebb kifejtettük – a családi és hagyományos kisvállalkozások esetében ennek gyakran csekély a jelentősége. Ezért az erőfeszítéseket a regionális szintű kereskedelmi képviseletek szervezői közötti koordináció javítására és a megbízható üzleti partnerek megtalálásához nyújtandó segítség fokozására kellene összpontosítani. Ugyanezen a területen másik lehetőség, hogy fokozzák a törekvéseket annak a „részaránynak” a növelésére, amelyet a kis cégek a kormányzati közbeszerzési pályázatok elnyerése terén képviselnek. |
| --- | --- |

5.6.

A piacra jutás megkönnyítésére irányuló újabb intézkedések elsősorban a nemzetközi piacokra összpontosítanak. A politika ezen a területen a kkv-k által tapasztalt azon hátrányok kezelésére törekszik, amelyek a humán erőforráshoz, a külső piacokhoz és a technológiához való hozzáférésük hiányából fakadnak. Azonban – amint azt fentebb kifejtettük – a családi és hagyományos kisvállalkozások esetében ennek gyakran csekély a jelentősége. Ezért az erőfeszítéseket a regionális szintű kereskedelmi képviseletek szervezői közötti koordináció javítására és a megbízható üzleti partnerek megtalálásához nyújtandó segítség fokozására kellene összpontosítani. Ugyanezen a területen másik lehetőség, hogy fokozzák a törekvéseket annak a „részaránynak” a növelésére, amelyet a kis cégek a kormányzati közbeszerzési pályázatok elnyerése terén képviselnek.

| 5.7. | A családi és hagyományos kisvállalkozások nagyon sajátos problémája a képzett munkaerőhöz jutás. A távoli térségek és számos leszakadó régió demográfiai összetétele egyre romlik, ennek eredményeként pedig sok helyen jelentős hiány van képzett munkaerőből. A vállalkozásoknak ezért segítségre van szükségük a humán erőforrások megtalálása és megnyerése, valamint kiképzésük terén egyaránt. A képzési programokat a holtszezonra kell időzíteni, és személyre kell szabni. Rendszert kell továbbá kidolgozni arra, hogy rendszeresen kínáljanak ilyen programokat, mivel a kis cégeknél igen nagy lehet a munkaerő-fluktuáció. |
| --- | --- |

5.7.

A családi és hagyományos kisvállalkozások nagyon sajátos problémája a képzett munkaerőhöz jutás. A távoli térségek és számos leszakadó régió demográfiai összetétele egyre romlik, ennek eredményeként pedig sok helyen jelentős hiány van képzett munkaerőből. A vállalkozásoknak ezért segítségre van szükségük a humán erőforrások megtalálása és megnyerése, valamint kiképzésük terén egyaránt. A képzési programokat a holtszezonra kell időzíteni, és személyre kell szabni. Rendszert kell továbbá kidolgozni arra, hogy rendszeresen kínáljanak ilyen programokat, mivel a kis cégeknél igen nagy lehet a munkaerő-fluktuáció.

| 5.8. | A családi vállalkozásoknál megszokott, hogy a család gyermekei vagy más gyermekek szintén a cégnél dolgoznak. Ez a hagyomány, és jót is tesz a vállalkozásnak, mivel elősegíti a vállalat egyik generációról a másikra történő zökkenőmentes átadását vagy a jövőbeli munka megismerését. Ilyen esetekben a tulajdonosoknak/vezetőknek mindig szem előtt kell tartaniuk, hogy az ILO gyermekmunkáról szóló 182. és 138. számú egyezményének megfelelő munkakörülményeket biztosítsanak. |
| --- | --- |

5.8.

A családi vállalkozásoknál megszokott, hogy a család gyermekei vagy más gyermekek szintén a cégnél dolgoznak. Ez a hagyomány, és jót is tesz a vállalkozásnak, mivel elősegíti a vállalat egyik generációról a másikra történő zökkenőmentes átadását vagy a jövőbeli munka megismerését. Ilyen esetekben a tulajdonosoknak/vezetőknek mindig szem előtt kell tartaniuk, hogy az ILO gyermekmunkáról szóló 182. és 138. számú egyezményének megfelelő munkakörülményeket biztosítsanak.

| 5.9. | Képzésre nem csupán a családi és hagyományos kisvállalkozások alkalmazottainak van szükségük. A vidéki és távoli térségekben a banki ügyintézők és munkaadói szervezetek gyakran semmilyen ismerettel nem rendelkeznek az Európai Bizottság által kínált programokról és lehetőségekről, valamint a kapcsolódó dokumentumokról és eljárásokról. A közvetítők ezen hálózata gyakran kiemelten fontos a családi és hagyományos kisvállalkozások számára nyújtott támogatás hatékonysága terén. Elő kell segíteni a szóban forgó közvetítőknek szóló információs programokat és a bevált gyakorlatok egymás közötti cseréjét. Meg kell szervezni az összes finanszírozási lehetőség és program kapcsán az egyablakos ügyintézést. |
| --- | --- |

5.9.

Képzésre nem csupán a családi és hagyományos kisvállalkozások alkalmazottainak van szükségük. A vidéki és távoli térségekben a banki ügyintézők és munkaadói szervezetek gyakran semmilyen ismerettel nem rendelkeznek az Európai Bizottság által kínált programokról és lehetőségekről, valamint a kapcsolódó dokumentumokról és eljárásokról. A közvetítők ezen hálózata gyakran kiemelten fontos a családi és hagyományos kisvállalkozások számára nyújtott támogatás hatékonysága terén. Elő kell segíteni a szóban forgó közvetítőknek szóló információs programokat és a bevált gyakorlatok egymás közötti cseréjét. Meg kell szervezni az összes finanszírozási lehetőség és program kapcsán az egyablakos ügyintézést.

| 5.10. | Másik fontos szakpolitikai intézkedés lehetne a családi és hagyományos kisvállalkozások tulajdonosainak/vezetőinek „minőségfejlesztése”, hiszen az ilyen vállalkozásoknál minden közvetlenül összefügg ezzel a tényezővel. Ez megoldható a képzések ösztönzésével és/vagy a tanácsadó és konzultációs szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítésével. Támogatni kell az egész életen át tartó tanulást – a helyes irányba tett lépést jelenthetik az olyan területekkel kapcsolatos online oktatási eszközök, mint például üzleti terv készítése, termelési normák, fogyasztóvédelmi jogszabályok és egyéb szabályok. |
| --- | --- |

5.10.

Másik fontos szakpolitikai intézkedés lehetne a családi és hagyományos kisvállalkozások tulajdonosainak/vezetőinek „minőségfejlesztése”, hiszen az ilyen vállalkozásoknál minden közvetlenül összefügg ezzel a tényezővel. Ez megoldható a képzések ösztönzésével és/vagy a tanácsadó és konzultációs szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítésével. Támogatni kell az egész életen át tartó tanulást – a helyes irányba tett lépést jelenthetik az olyan területekkel kapcsolatos online oktatási eszközök, mint például üzleti terv készítése, termelési normák, fogyasztóvédelmi jogszabályok és egyéb szabályok.

| 5.11. | Egy másik intézkedésként arra kellene ösztönözni a családi és hagyományos kisvállalkozásokat, hogy forgassák vissza nyereségüket. Amennyiben ösztönzést kapnának erre, akkor sokkal stabilabbá válnának ezek a vállalkozások, kevésbé függenének a banki hitelezéstől és ellenállóbbak lennének a válságokkal szemben. |
| --- | --- |

5.11.

Egy másik intézkedésként arra kellene ösztönözni a családi és hagyományos kisvállalkozásokat, hogy forgassák vissza nyereségüket. Amennyiben ösztönzést kapnának erre, akkor sokkal stabilabbá válnának ezek a vállalkozások, kevésbé függenének a banki hitelezéstől és ellenállóbbak lennének a válságokkal szemben.

| 5.12. | Rendkívül hasznos lenne, ha minden országból összegyűjtenék és megismertetnék a tagállamokkal azokat módszereket, amelyek beváltak az olyan ágazatokban, ahol sok családi és hagyományos kisvállalkozás működik (ilyen például az idegenforgalom, a mezőgazdaság, a halászat stb.). |
| --- | --- |

5.12.

Rendkívül hasznos lenne, ha minden országból összegyűjtenék és megismertetnék a tagállamokkal azokat módszereket, amelyek beváltak az olyan ágazatokban, ahol sok családi és hagyományos kisvállalkozás működik (ilyen például az idegenforgalom, a mezőgazdaság, a halászat stb.).

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Lásd a következő EGSZB-véleményeket: Politikai intézkedések a kkv-k számára
  HL C 27., 2009.2.3., 7. o.; Nemzetközi közbeszerzési szerződések
  HL C 224., 2008.8.30., 32. o.; Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (Small Business Act)
  HL C 182., 2009.8.4., 30. o.; Tőzsdén kívüli származtatott ügyletek, központi szerződő felek és kereskedési adattárak
  HL C 54., 2011.2.19., 44. o., valamint A kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése (EESC-2014-06006-00-00-RI-TRA).

1

Politikai intézkedések a kkv-k számára

Nemzetközi közbeszerzési szerződések

Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (Small Business Act)

Tőzsdén kívüli származtatott ügyletek, központi szerződő felek és kereskedési adattárak

A kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése

(2)  Lásd a következő EGSZB-véleményeket: Családi vállalkozások
  HL C 13., 2016.1.15., 8. o.; Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata
  HL C 376., 2011.12.22., 51. o.; Különböző vállalati formák
  HL C 318., 2009.12.23., 22. o.

2

Családi vállalkozások

Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata

Különböző vállalati formák

(3)  Bevezető hatásvizsgálat (2017)2868537, 2017. június 8.

3

(4)  A 2003/361/EK európai bizottsági ajánlás mellékletének 4. cikke.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU irányelve.

5

(6)  A hagyományos kisvállalkozások olyan vállalkozások, amelyek régóta ugyanazzal az üzleti modellel működnek, és viszonylag kis közösségeket szolgálnak ki – pl. kisvendéglők és kávézók, önálló benzinkutak, pékségek, családi szálláshelyek, szállítmányozó és kereskedelmi kisvállalatok stb.

6

(7)  A családi vállalkozásnak nincs egységes meghatározása, hanem inkább több, az évek során folyamatosan változó, használatban lévő definíciója van. E definíciók azt hangsúlyozzák, hogy a családi cégek esetében a család a tulajdonosi és vezetői pozíciók betöltése révén nagymértékben ellenőrzése alatt tartja a vállalkozást. (Sciascia and Mazzola, Family Business Review, 21. évfolyam, 4. szám, 2008). Az OECD-országokban a családi vállalkozások teszik ki az összes vállalkozás több mint 85 %-át. Ezek között vannak nagyon nagy vállalatok is, ám a jelen vélemény a családi kisvállalkozásokkal foglalkozik.

7

Family Business Review

(8)  Lásd az EGSZB véleményét: Családi vállalkozások
  HL C 13., 2016.1.15., 8. o.

8

Családi vállalkozások

(9)  Különböző tanulmányok (pl. Európai Parlament, 2011; CSES, 2012; Európai Bizottság, 2008; OECD, 1998).

9

(10)  A 2003/361/EK európai bizottsági ajánlás tartalmazza a kkv fogalmának meghatározását, és a kkv-kat az alkalmazottak száma és a forgalom alapján három kategóriára osztja: mikro-, kis- és közepes vállalkozásokra. A főbb statisztikai források – a kkv-k előbb említett fogalommeghatározásának szigorú alkalmazása miatt – nem tartalmaznak a kkv-ként definiált vállalkozásokra vonatkozó adatokat. A rendelkezésre álló adatok a munkavállalói létszám kritériumán alapulnak. Ennek megfelelően a jelen véleményben ismertetett statisztikák ezen a fogalommeghatározáson alapulnak. Meg kell jegyezni, hogy bár a forgalomra és/vagy teljes eszközállományra vonatkozó kritérium a statisztikákat különösebben nem módosítja, a vállalkozások autonómiájával kapcsolatos szabályok alkalmazása jelentősen befolyásolhatja az eredményeket; egy Németországban készült tanulmány esetében e szabály alkalmazása a „kkv-k” teljes számát 9 %-kal csökkentette (CSES, 2012).

10

(11)  A nem pénzügyi ágazathoz tartozik a 28 tagú EU vagy a tagállamok gazdaságainak összes ágazata a pénzügyi szolgáltatások, kormányzati szolgáltatások, oktatás, egészségügy, művészet és kultúra, mezőgazdaság, erdészet és halászat kivételével.

11

(12)  Az európai kkv-król szóló éves európai bizottsági jelentés 2014/2015.

12

(13)  A 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA) és a Kohéziós Alapra (KA) összpontosító utólagos értékelése, 2. munkacsomag, zárójelentés. Szerződés: 2014CE16BAT002, http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/evaluations/ec/2007-2013/.

13

(14)  A kkv-knak nyújtott támogatás – A kutatás és innováció növelése a kkv-knál és a kkv-k fejlesztése, 2. munkacsomag, Első időközi jelentés, I. kötet: Összefoglaló jelentés; A 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA) és a Kohéziós Alapra (KA) összpontosító utólagos értékelése, Szerződés: 2014CE16BAT002, 2015. július.

14

(15)  Ugyanaz a forrás, mint a 13. lábjegyzetnél.

15

(16)  Ugyanaz a forrás, mint a 14. lábjegyzetnél.

16

(17)  Lásd az EGSZB alábbi saját kezdeményezésű véleményét: Az innovatív és gyorsan növekvő vállalkozások támogatása
  HL C 75., 2017.3.10., 6. o.

17

Az innovatív és gyorsan növekvő vállalkozások támogatása

(18)  Jó példa erre a falusi turizmus, amely a marketing tekintetében ma már nagymértékben támaszkodik a digitális platformokra.

18

(19)  Európai Bizottság: a kkv-k teljesítményvizsgálatával kapcsolatos adatkészlet (2014-es kiadás).

19

(20)  A „kényszervállalkozó” olyan személy, aki azért lett vállalkozó, mert nem volt más választása. Az „önkéntes vállalkozó” olyan személy, aki azért döntött új vállalkozás indítása mellett, mert úgy érzékelte, hogy létezik egy kiaknázatlan vagy nem megfelelően kiaknázott üzleti lehetőség. Van bizonyíték arra, hogy a kényszervállalkozásoknak és az önkéntes vállalkozásoknak a gazdasági növekedésre és fejlődésre gyakorolt hatása jelentősen eltér. Általában a kényszervállalkozás nincs hatással a gazdasági fejlődésre, míg az önkéntes vállalkozás kedvező és jelentős hatást gyakorol rá.

20

(21)  HL C 383., 2015.11.17., 64. o.

21

(22)  A monitoringrendszerből és további forrásokból (pl. eseti értékelésből) rendelkezésre álló információk szerint az összes szakpolitikai eszköznek csupán 12 %-ánál van megalapozott bizonyíték arra, hogy pozitív eredményeket hoztak. Az eredménytelennek tekinthető szakpolitikai eszközök az összes eszköz 5 %-át teszik ki.

22

(23)  https://ec.europa.eu/fisheries/cfp/emff_hu.

23

(24)  https://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding_hu.

24

(25)  http://ec.europa.eu/esf/home.jsp.

25

(26)  Lásd az EGSZB tájékoztató jelentését: A kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok hozzáférése a finanszírozáshoz a 2014–2020 közötti időszakban: lehetőségek és kihívások.

26

A kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok hozzáférése a finanszírozáshoz a 2014–2020 közötti időszakban: lehetőségek és kihívások

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/9

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Civil társadalmi szervezetek európai uniós finanszírozása

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 081/02)

| Előadó: | Jean-Marc ROIRANT |
| --- | --- |

Előadó:

Jean-Marc ROIRANT

| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| --- | --- |
| | |
| Közgyűlési határozat: | 2017.3.30. |
| | |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.9.27. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 188/15/10 |

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

Közgyűlési határozat:

2017.3.30.

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.9.27.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

188/15/10

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A civil társadalmi szervezetek kiemelt szerepet játszanak az aktív európai polgári szerepvállalás előmozdításában. Egy részvételen alapuló demokráciának közreműködő szervezetekre van szüksége ahhoz, hogy bevonja a polgárokat és lehetővé tegye számukra, hogy a polgári élet valamennyi területén kifejthessék véleményüket. Az erős, független és sokszínű szervezett civil társadalom léte a megfelelő állami támogatáson alapul. |
| --- | --- |

1.1.

A civil társadalmi szervezetek kiemelt szerepet játszanak az aktív európai polgári szerepvállalás előmozdításában. Egy részvételen alapuló demokráciának közreműködő szervezetekre van szüksége ahhoz, hogy bevonja a polgárokat és lehetővé tegye számukra, hogy a polgári élet valamennyi területén kifejthessék véleményüket. Az erős, független és sokszínű szervezett civil társadalom léte a megfelelő állami támogatáson alapul.

| 1.2. | A közpénzekhez való egyre nehezebb hozzáférésen túlmenően a civil tér szűkülése – melynek egyes uniós országokban a tanúi lehetünk – a legveszélyesebb a civil társadalmi szervezetek működésére és az európai demokráciára nézve. |
| --- | --- |

1.2.

A közpénzekhez való egyre nehezebb hozzáférésen túlmenően a civil tér szűkülése – melynek egyes uniós országokban a tanúi lehetünk – a legveszélyesebb a civil társadalmi szervezetek működésére és az európai demokráciára nézve.

| 1.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy európai és nemzeti szinten is politikai és jogszabályi keretre van szükség a tevékenységét az alapvető jogokban tükröződő értékekkel összhangban végző európai civil társadalom fejlődésének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB úgy véli, hogy európai és nemzeti szinten is politikai és jogszabályi keretre van szükség a tevékenységét az alapvető jogokban tükröződő értékekkel összhangban végző európai civil társadalom fejlődésének elősegítése érdekében.

| 1.4. | Annak mintájára, ahogyan azt az egyes tagállamok a „kölcsönös kötelezettségvállalási charták” vagy „paktumok” révén nemzeti szinten tették, az európai intézmények is lépést tehetnének a valódi európai civil párbeszéd irányába. Folytatni kell az európai egyesület jogállásáról, valamint az alapítványok európai jogállásáról szóló vitát, valamint biztosítani kell az EUSZ 11. cikke végrehajtását a civil társadalommal folytatandó strukturált párbeszéddel kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.4.

Annak mintájára, ahogyan azt az egyes tagállamok a „kölcsönös kötelezettségvállalási charták” vagy „paktumok” révén nemzeti szinten tették, az európai intézmények is lépést tehetnének a valódi európai civil párbeszéd irányába. Folytatni kell az európai egyesület jogállásáról, valamint az alapítványok európai jogállásáról szóló vitát, valamint biztosítani kell az EUSZ 11. cikke végrehajtását a civil társadalommal folytatandó strukturált párbeszéddel kapcsolatban.

| 1.5. | Az EU-nak arra kell ösztönöznie a tagállamokat, hogy tartsák fenn és fejlesszék tovább a magánadományok adózási ösztönzőit, illetve hogy adóbevételeik egy részéből támogassák a civil szervezeteket. Az EU-nak ezzel egy időben az adózási jogszabályok és eljárások egyszerűsítése révén meg kellene szüntetnie a határokon átnyúló adományozás előtt álló akadályokat, és EU-szerte be kellene fektetnie a jótékonysági intézkedésekbe. |
| --- | --- |

1.5.

Az EU-nak arra kell ösztönöznie a tagállamokat, hogy tartsák fenn és fejlesszék tovább a magánadományok adózási ösztönzőit, illetve hogy adóbevételeik egy részéből támogassák a civil szervezeteket. Az EU-nak ezzel egy időben az adózási jogszabályok és eljárások egyszerűsítése révén meg kellene szüntetnie a határokon átnyúló adományozás előtt álló akadályokat, és EU-szerte be kellene fektetnie a jótékonysági intézkedésekbe.

| 1.6. | Az európai intézményeknek elő kellene mozdítaniuk, hogy kedvező kép alakuljon ki a civil társadalmi szervezetekről, és gondoskodniuk kellene arról, hogy e szervezetek megőrizzék függetlenségüket. Ez többek között a társadalmi innováció és a civil részvétel területén való cselekvőképességük és szerepvállalásuk megerősítésével érhető el. |
| --- | --- |

1.6.

Az európai intézményeknek elő kellene mozdítaniuk, hogy kedvező kép alakuljon ki a civil társadalmi szervezetekről, és gondoskodniuk kellene arról, hogy e szervezetek megőrizzék függetlenségüket. Ez többek között a társadalmi innováció és a civil részvétel területén való cselekvőképességük és szerepvállalásuk megerősítésével érhető el.

| 1.7. | Az EGSZB szükségesnek tartja az erős és független európai civil társadalom kialakítását elősegítő stratégia megalkotását és egy, a civil szerveződés szabadságáért felelős uniós ombudsman szerepkör létrehozását. A nem kormányzati szervezetek ennek a koordinátornak jelenthetnék a zaklatásukkal vagy tevékenységük korlátozásával kapcsolatos eseteket. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB szükségesnek tartja az erős és független európai civil társadalom kialakítását elősegítő stratégia megalkotását és egy, a civil szerveződés szabadságáért felelős uniós ombudsman szerepkör létrehozását. A nem kormányzati szervezetek ennek a koordinátornak jelenthetnék a zaklatásukkal vagy tevékenységük korlátozásával kapcsolatos eseteket.

| 1.8. | A jövőbeli többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban az EGSZB arra kéri a költségvetési hatóságokat, hogy többek között működési támogatások, valamint többéves finanszírozások révén növeljék a civil társadalmi szervezeteknek nyújtandó támogatást. |
| --- | --- |

1.8.

A jövőbeli többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban az EGSZB arra kéri a költségvetési hatóságokat, hogy többek között működési támogatások, valamint többéves finanszírozások révén növeljék a civil társadalmi szervezeteknek nyújtandó támogatást.

| 1.9. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy javasolja egy, az EU-n belüli demokráciát, emberi jogokat és értékeket támogató, jelentős költségvetéssel bíró európai alap (1) létrehozását. Ez az alap Európa-szerte közvetlenül nyitott lenne a civil szervezetek felé és független irányítás alatt állna, a Demokráciáért Európai Alapítványhoz (2) (EED) hasonlóan. Részt vennének benne ezenkívül az EGSZB képviselői is. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy javasolja egy, az EU-n belüli demokráciát, emberi jogokat és értékeket támogató, jelentős költségvetéssel bíró európai alap (1) létrehozását. Ez az alap Európa-szerte közvetlenül nyitott lenne a civil szervezetek felé és független irányítás alatt állna, a Demokráciáért Európai Alapítványhoz (2) (EED) hasonlóan. Részt vennének benne ezenkívül az EGSZB képviselői is.

| 1.10. | A részvételi demokrácia elősegítése érdekében az EGSZB véleménye szerint az „Európa a polgárokért” programot a következő többéves pénzügyi keretből az Európai Parlament javaslatának (3) megfelelően 500 millió eurós költségvetéssel kellene ellátni. Ugyancsak fokozni kellene a civil társadalmat megcélzó Erasmus+ intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.10.

A részvételi demokrácia elősegítése érdekében az EGSZB véleménye szerint az „Európa a polgárokért” programot a következő többéves pénzügyi keretből az Európai Parlament javaslatának (3) megfelelően 500 millió eurós költségvetéssel kellene ellátni. Ugyancsak fokozni kellene a civil társadalmat megcélzó Erasmus+ intézkedéseket.

| 1.11. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a strukturális alapok működése tekintetében kísérje figyelemmel a civil társadalommal való partnerséget szabályozó magatartási kódex végrehajtását. Az Európai Bizottságnak fel kellene kérnie a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy a kapacitásépítés fellendítését szolgáló technikai segítségnyújtási rendelkezéseket alkalmazzák a civil szervezetek támogatására. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a strukturális alapok működése tekintetében kísérje figyelemmel a civil társadalommal való partnerséget szabályozó magatartási kódex végrehajtását. Az Európai Bizottságnak fel kellene kérnie a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy a kapacitásépítés fellendítését szolgáló technikai segítségnyújtási rendelkezéseket alkalmazzák a civil szervezetek támogatására.

| 1.12. | Az EGSZB kéri, hogy részletesebben vitassák meg, hogyan lehetne a kutatók és a civil társadalom közötti kapcsolat elősegítése révén biztosítani a civil szervezetek további részvételét a kutatási programokban, javasolja továbbá, hogy a jövőbeli kutatási keretprogramban a „társadalmi kihívások” pilléren belül hozzanak létre egy új területet a polgári részvétel és demokrácia számára. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB kéri, hogy részletesebben vitassák meg, hogyan lehetne a kutatók és a civil társadalom közötti kapcsolat elősegítése révén biztosítani a civil szervezetek további részvételét a kutatási programokban, javasolja továbbá, hogy a jövőbeli kutatási keretprogramban a „társadalmi kihívások” pilléren belül hozzanak létre egy új területet a polgári részvétel és demokrácia számára.

| 1.13. | A fenntartható fejlesztési célokat és a nemek közötti egyenlőség szempontjait be kell építeni a jövőbeli többéves pénzügyi keretbe. |
| --- | --- |

1.13.

A fenntartható fejlesztési célokat és a nemek közötti egyenlőség szempontjait be kell építeni a jövőbeli többéves pénzügyi keretbe.

| 1.14. | Az EU-nak fenn kell tartania és meg kell erősítenie vezető szerepét a humanitárius segítségnyújtásban és a nemzetközi együttműködésben, és törekednie kell a civil társadalom proaktív előmozdítására. |
| --- | --- |

1.14.

Az EU-nak fenn kell tartania és meg kell erősítenie vezető szerepét a humanitárius segítségnyújtásban és a nemzetközi együttműködésben, és törekednie kell a civil társadalom proaktív előmozdítására.

| 1.15. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a költségvetési rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatában szereplő azon felvetését is, hogy az önkéntesek munkaidejét támogatható költségként vegyék figyelembe (közvetlen válasz az EGSZB „Statisztikai eszközök az önkéntesség mérésére” című véleményére (4)), valamint hogy megkönnyítsék a természetbeni hozzájárulások társfinanszírozásként történő beszámítását. Üdvözli továbbá, hogy a Parlament jelentésében ugyancsak szükségesnek tartja az alapok felügyeletének egyszerűsítését, például az értékelések és auditok kölcsönös elfogadása és a kérelmezőknek adott válaszadás felgyorsítása, illetve a szerződések és kifizetések gyorsabb aláírása révén. Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy egyezzenek meg a javasolt szövegben, melynek révén megfelelően meg lehet becsülni az önkéntesek munkaidejét. |
| --- | --- |

1.15.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a költségvetési rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatában szereplő azon felvetését is, hogy az önkéntesek munkaidejét támogatható költségként vegyék figyelembe (közvetlen válasz az EGSZB „Statisztikai eszközök az önkéntesség mérésére” című véleményére (4)), valamint hogy megkönnyítsék a természetbeni hozzájárulások társfinanszírozásként történő beszámítását. Üdvözli továbbá, hogy a Parlament jelentésében ugyancsak szükségesnek tartja az alapok felügyeletének egyszerűsítését, például az értékelések és auditok kölcsönös elfogadása és a kérelmezőknek adott válaszadás felgyorsítása, illetve a szerződések és kifizetések gyorsabb aláírása révén. Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy egyezzenek meg a javasolt szövegben, melynek révén megfelelően meg lehet becsülni az önkéntesek munkaidejét.

| 1.16. | A civil társadalom megerősítése érdekében a legkisebb szervezetek és a leghátrányosabb helyzetű népességcsoportok számára jobb hozzáférést kell biztosítani a finanszírozási eszközökhöz. Mindezt szem előtt tartva az Európai Bizottságnak gondoskodnia kell különféle finanszírozási megoldásokról és tovább kell egyszerűsítenie az adminisztratív formaságokat, képzést és útmutatást kell nyújtania a szerződések és pénzügyi kötelezettségek végrehajtása tekintetében, és biztosítania kell, hogy különböző szolgálatai egységesen értelmezzék a pénzügyi szabályokat. |
| --- | --- |

1.16.

A civil társadalom megerősítése érdekében a legkisebb szervezetek és a leghátrányosabb helyzetű népességcsoportok számára jobb hozzáférést kell biztosítani a finanszírozási eszközökhöz. Mindezt szem előtt tartva az Európai Bizottságnak gondoskodnia kell különféle finanszírozási megoldásokról és tovább kell egyszerűsítenie az adminisztratív formaságokat, képzést és útmutatást kell nyújtania a szerződések és pénzügyi kötelezettségek végrehajtása tekintetében, és biztosítania kell, hogy különböző szolgálatai egységesen értelmezzék a pénzügyi szabályokat.

| 1.17. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen megfelelő válaszintézkedéseket, ideértve a tagállamok ellen indított kötelezettségszegési eljárásokat is, amennyiben a nemzeti közigazgatási vagy jogi rendelkezések korlátozzák a nemzeti civil társadalmi szervezetek hozzáférését az uniós forrásokhoz, ideértve azt az esetet is, amikor e szervezetek érdekképviseletét korlátozó feltételeket szabnak meg. |
| --- | --- |

1.17.

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen megfelelő válaszintézkedéseket, ideértve a tagállamok ellen indított kötelezettségszegési eljárásokat is, amennyiben a nemzeti közigazgatási vagy jogi rendelkezések korlátozzák a nemzeti civil társadalmi szervezetek hozzáférését az uniós forrásokhoz, ideértve azt az esetet is, amikor e szervezetek érdekképviseletét korlátozó feltételeket szabnak meg.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az EGSZB számos véleménye foglalkozik a civil párbeszéd és a részvételi demokrácia kérdésével, e fogalmak meghatározásával, a különböző szereplők reprezentativitásával és az európai szinten végrehajtandó intézkedésekkel. Az EGSZB külön hangsúlyozta, hogy az EUSZ 11. cikkének (5) végrehajtása különös jelentőséggel bír abból a szempontból, hogy az EU megerősítse demokratikus legitimitását polgárai szemében. |
| --- | --- |

2.1.

Az EGSZB számos véleménye foglalkozik a civil párbeszéd és a részvételi demokrácia kérdésével, e fogalmak meghatározásával, a különböző szereplők reprezentativitásával és az európai szinten végrehajtandó intézkedésekkel. Az EGSZB külön hangsúlyozta, hogy az EUSZ 11. cikkének (5) végrehajtása különös jelentőséggel bír abból a szempontból, hogy az EU megerősítse demokratikus legitimitását polgárai szemében.

| 2.2. | Eddig azonban nem készült külön vélemény arról a kérdésről, hogy a finanszírozások hogyan járulhatnak hozzá az aktív polgárság és a részvételi demokrácia elősegítéséhez. |
| --- | --- |

2.2.

Eddig azonban nem készült külön vélemény arról a kérdésről, hogy a finanszírozások hogyan járulhatnak hozzá az aktív polgárság és a részvételi demokrácia elősegítéséhez.

| 2.3. | Sürgősen elemezni kell az Európai Unió ilyen célú finanszírozásainak elosztását és hatékonyságát, mivel az uniós intézmények a 2020 utáni időszak többéves pénzügyi keretére vonatkozó javaslat megvitatására készülnek és közel vannak ahhoz, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálata mellett döntsenek. |
| --- | --- |

2.3.

Sürgősen elemezni kell az Európai Unió ilyen célú finanszírozásainak elosztását és hatékonyságát, mivel az uniós intézmények a 2020 utáni időszak többéves pénzügyi keretére vonatkozó javaslat megvitatására készülnek és közel vannak ahhoz, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálata mellett döntsenek.

| 2.4. | A finanszírozási kérdések az európai civil párbeszédben érintett különböző szereplők saját szerepének és jogállásának elismerésével is összefüggnek. Az EGSZB már többször véleményt nyilvánított arról, hogy meg kell határozni az európai egyesület jogállását (6). |
| --- | --- |

2.4.

A finanszírozási kérdések az európai civil párbeszédben érintett különböző szereplők saját szerepének és jogállásának elismerésével is összefüggnek. Az EGSZB már többször véleményt nyilvánított arról, hogy meg kell határozni az európai egyesület jogállását (6).

| 2.5. | Ebben a véleményben „civil társadalmi szervezetek” alatt azok az állami intézményektől és az üzleti érdekektől független nem kormányzati, nonprofit szervezetek értendők, amelyek tevékenységei hozzájárulnak az Alapjogi Charta célkitűzéseihez, például a társadalmi befogadáshoz, a polgárok aktív részvételéhez, a fenntartható fejlődés minden formájához, az oktatáshoz, az egészségügyhöz, a foglalkoztatáshoz, a fogyasztók jogaihoz, a migránsok és menekültek segítéséhez és az alapvető jogokhoz (7). |
| --- | --- |

2.5.

Ebben a véleményben „civil társadalmi szervezetek” alatt azok az állami intézményektől és az üzleti érdekektől független nem kormányzati, nonprofit szervezetek értendők, amelyek tevékenységei hozzájárulnak az Alapjogi Charta célkitűzéseihez, például a társadalmi befogadáshoz, a polgárok aktív részvételéhez, a fenntartható fejlődés minden formájához, az oktatáshoz, az egészségügyhöz, a foglalkoztatáshoz, a fogyasztók jogaihoz, a migránsok és menekültek segítéséhez és az alapvető jogokhoz (7).

3.   A civil társadalom szervezeteinek szerepe

| 3.1. | Az elkötelezett, pluralista és független civil társadalom uniós és nemzeti szinten egyaránt fontos szerepet játszik a polgároknak a demokratikus folyamatban, valamint a kormányzásban és átláthatóságban való aktív részvételének előmozdításában. Egyben hozzájárulhat a hatékonyabb és igazságosabb szakpolitikákhoz és elősegítheti a fenntartható fejlődést és az inkluzív növekedést (8). Mivel a civil társadalmi szervezetek képesek „elérni a legsérülékenyebb és a leghátrányosabb helyzetű népességcsoportokat, és azok számára, akik nem tudják kellőképpen hallatni a hangjukat (...), lehetővé tudják tenni, hogy véleményt nyilvánítsanak”, nagyobb arányú részvételt tesznek lehetővé és hozzájárulnak az uniós politikák meghatározásához (9). |
| --- | --- |

3.1.

Az elkötelezett, pluralista és független civil társadalom uniós és nemzeti szinten egyaránt fontos szerepet játszik a polgároknak a demokratikus folyamatban, valamint a kormányzásban és átláthatóságban való aktív részvételének előmozdításában. Egyben hozzájárulhat a hatékonyabb és igazságosabb szakpolitikákhoz és elősegítheti a fenntartható fejlődést és az inkluzív növekedést (8). Mivel a civil társadalmi szervezetek képesek „elérni a legsérülékenyebb és a leghátrányosabb helyzetű népességcsoportokat, és azok számára, akik nem tudják kellőképpen hallatni a hangjukat (...), lehetővé tudják tenni, hogy véleményt nyilvánítsanak”, nagyobb arányú részvételt tesznek lehetővé és hozzájárulnak az uniós politikák meghatározásához (9).

| 3.2. | Polgári és társadalmi funkcióikon túl a civil társadalmi szervezetek közül egyesek az úgynevezett szociális és szolidáris gazdaság ágazatában is tevékenykednek, és nem elhanyagolható mértékben hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez is. |
| --- | --- |

3.2.

Polgári és társadalmi funkcióikon túl a civil társadalmi szervezetek közül egyesek az úgynevezett szociális és szolidáris gazdaság ágazatában is tevékenykednek, és nem elhanyagolható mértékben hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez is.

| 3.3. | A civil társadalmi szervezetek különlegessége az, hogy többnyire elkötelezett önkénteseket és lelkes munkavállalókat egyesítenek a különféle projektek köré. Mivel a polgári részvétel aktív kifejeződésének tekintett önkéntes munka lehetővé teszi az olyan közös európai értékek megerősítését, mint a szolidaritás és a társadalmi kohézió, kedvező környezetet kell biztosítani számára (10). |
| --- | --- |

3.3.

A civil társadalmi szervezetek különlegessége az, hogy többnyire elkötelezett önkénteseket és lelkes munkavállalókat egyesítenek a különféle projektek köré. Mivel a polgári részvétel aktív kifejeződésének tekintett önkéntes munka lehetővé teszi az olyan közös európai értékek megerősítését, mint a szolidaritás és a társadalmi kohézió, kedvező környezetet kell biztosítani számára (10).

| 3.4. | A valódi részvételi demokráciához közvetítő szervekre (szakszervezetekre, munkaadói és a kkv-kat képviselő szervezetekre, NGO-kra és egyéb nonprofit szereplőkre stb.) van szükség a polgárok bevonása és az európai kihívásokkal kapcsolatos lakossági és polgári szerepvállalás elősegítése, valamint egy igazságosabb, szolidárisabb és befogadóbb Európa felépítése érdekében. Az erős és diverzifikált szervezett civil társadalomhoz megfelelő állami finanszírozásra, valamint a magánfinanszírozás különböző formáihoz való hozzáférést elősegítő keretre van szükség. |
| --- | --- |

3.4.

A valódi részvételi demokráciához közvetítő szervekre (szakszervezetekre, munkaadói és a kkv-kat képviselő szervezetekre, NGO-kra és egyéb nonprofit szereplőkre stb.) van szükség a polgárok bevonása és az európai kihívásokkal kapcsolatos lakossági és polgári szerepvállalás elősegítése, valamint egy igazságosabb, szolidárisabb és befogadóbb Európa felépítése érdekében. Az erős és diverzifikált szervezett civil társadalomhoz megfelelő állami finanszírozásra, valamint a magánfinanszírozás különböző formáihoz való hozzáférést elősegítő keretre van szükség.

4.   A különböző finanszírozási formák

| 4.1. | Az Európai Unió szintjén a különböző ágazatokban (oktatás, kultúra, társadalom, polgárjogok, környezetvédelem, alapvető jogok, kutatás, nemzetközi együttműködés, humanitárius segély, egészségügy stb.) számos program létezik, amelyek különleges célokat tartalmaznak a civil társadalom – többek között projektek formájában történő – részvételével kapcsolatban. Az intézmények működési támogatásokat is kialakítottak, különösen a különböző társadalmi ágazatokban közreműködő és e témakörökkel foglalkozó nemzeti szervezetek hálózatba szervezésének elősegítése érdekében. Ezek a pénzügyi támogatások tehát hozzájárulnak az „európai közvélemény” alakításához. |
| --- | --- |

4.1.

Az Európai Unió szintjén a különböző ágazatokban (oktatás, kultúra, társadalom, polgárjogok, környezetvédelem, alapvető jogok, kutatás, nemzetközi együttműködés, humanitárius segély, egészségügy stb.) számos program létezik, amelyek különleges célokat tartalmaznak a civil társadalom – többek között projektek formájában történő – részvételével kapcsolatban. Az intézmények működési támogatásokat is kialakítottak, különösen a különböző társadalmi ágazatokban közreműködő és e témakörökkel foglalkozó nemzeti szervezetek hálózatba szervezésének elősegítése érdekében. Ezek a pénzügyi támogatások tehát hozzájárulnak az „európai közvélemény” alakításához.

| 4.2. | A bővítéssel és a külpolitikával, különösen a nemzetközi együttműködéssel és a humanitárius segéllyel kapcsolatban az EU, többek között egyedi intézkedéseken keresztül, voluntarista politikát alakított ki a civil társadalom fejlődésének elősegítése érdekében. Az EU egyébként a fejlesztési támogatás és a humanitárius segítségnyújtás egyik nagy hozzájárulója a világon, és az európai polgárok széles körben támogatják ezt a megközelítést (11). |
| --- | --- |

4.2.

A bővítéssel és a külpolitikával, különösen a nemzetközi együttműködéssel és a humanitárius segéllyel kapcsolatban az EU, többek között egyedi intézkedéseken keresztül, voluntarista politikát alakított ki a civil társadalom fejlődésének elősegítése érdekében. Az EU egyébként a fejlesztési támogatás és a humanitárius segítségnyújtás egyik nagy hozzájárulója a világon, és az európai polgárok széles körben támogatják ezt a megközelítést (11).

| 4.3. | A belpolitikák esetében azonban 2000 óta nem értékelték újra (különösen a Lisszaboni Szerződés 11. cikke keretében) az EU és a civil társadalmi szervezetek közötti kapcsolatot. Ekkor az Európai Bizottság az igazgatási reform keretében egy első vitaanyagot terjesztett elő, amely hangsúlyozta, hogy az NGO-k szerepének támogatása érdekében magas szintű állami támogatást kell fenntartani, az Európai Bizottság szolgálatain belül egységes megközelítést kell meghatározni és javítani kell a támogatások kezelését. |
| --- | --- |

4.3.

A belpolitikák esetében azonban 2000 óta nem értékelték újra (különösen a Lisszaboni Szerződés 11. cikke keretében) az EU és a civil társadalmi szervezetek közötti kapcsolatot. Ekkor az Európai Bizottság az igazgatási reform keretében egy első vitaanyagot terjesztett elő, amely hangsúlyozta, hogy az NGO-k szerepének támogatása érdekében magas szintű állami támogatást kell fenntartani, az Európai Bizottság szolgálatain belül egységes megközelítést kell meghatározni és javítani kell a támogatások kezelését.

| 4.4. | A civil társadalmi szervezetek finanszírozása lényegében a humanitárius segítségnyújtás és a nemzetközi együttműködés területére összpontosul. A 2015-ös számadatok szerint 1,2 milliárd eurót fordítottak az NGO-k finanszírozására (ami a „Globális Európa” fejezet nagyjából 15 %-ának felel meg) (12), míg más területeken továbbra is meglehetősen korlátozott a civil társadalmi szervezetek finanszírozása: a „Fenntartható növekedés: természeti erőforrások” fejezet esetében 0,08 %, a „Biztonság és uniós polgárság” fejezet esetében 2,5 % és az „Intelligens és inkluzív növekedés” fejezet esetében kevesebb mint 0,009 %. Tehát nemcsak az összegeket kell sürgősen értékelni, hanem az előirányzott intézkedések hatékonyságát is. |
| --- | --- |

4.4.

A civil társadalmi szervezetek finanszírozása lényegében a humanitárius segítségnyújtás és a nemzetközi együttműködés területére összpontosul. A 2015-ös számadatok szerint 1,2 milliárd eurót fordítottak az NGO-k finanszírozására (ami a „Globális Európa” fejezet nagyjából 15 %-ának felel meg) (12), míg más területeken továbbra is meglehetősen korlátozott a civil társadalmi szervezetek finanszírozása: a „Fenntartható növekedés: természeti erőforrások” fejezet esetében 0,08 %, a „Biztonság és uniós polgárság” fejezet esetében 2,5 % és az „Intelligens és inkluzív növekedés” fejezet esetében kevesebb mint 0,009 %. Tehát nemcsak az összegeket kell sürgősen értékelni, hanem az előirányzott intézkedések hatékonyságát is.

5.   A rendelkezésre álló közpénzek és a polgári tér szűkülése

| 5.1. | A legújabb tanulmányok és felmérések, valamint az egyes uniós országokban bevezetett intézkedések szintén azt mutatják, hogy bizonyos uniós tagállamokban nemzeti szinten romlik a polgári szerepvállalás helyzete (13). A 2020 utáni időszakra vonatkozó pénzügyi keret és a folyamatban lévő finanszírozási programok felülvizsgálata során nem hagyható figyelmen kívül ez az új körülmény. |
| --- | --- |

5.1.

A legújabb tanulmányok és felmérések, valamint az egyes uniós országokban bevezetett intézkedések szintén azt mutatják, hogy bizonyos uniós tagállamokban nemzeti szinten romlik a polgári szerepvállalás helyzete (13). A 2020 utáni időszakra vonatkozó pénzügyi keret és a folyamatban lévő finanszírozási programok felülvizsgálata során nem hagyható figyelmen kívül ez az új körülmény.

| 5.2. | Az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európa Tanács elítélte a külföldi adományokban részesülő szervezetek átláthatóságáról szóló, 2017. júniusban elfogadott új magyar törvényt. Ez az eset rámutat arra, hogy az Európai Bizottságnak mindent meg kell tennie annak érdekében, hogy a terrorizmus finanszírozása és a pénzmosás elleni küzdelem érdekében hozott intézkedések ne járhassanak nem kívánatos következményekkel a civil társadalmi szervezetek számára biztosított finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférésre nézve. |
| --- | --- |

5.2.

Az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európa Tanács elítélte a külföldi adományokban részesülő szervezetek átláthatóságáról szóló, 2017. júniusban elfogadott új magyar törvényt. Ez az eset rámutat arra, hogy az Európai Bizottságnak mindent meg kell tennie annak érdekében, hogy a terrorizmus finanszírozása és a pénzmosás elleni küzdelem érdekében hozott intézkedések ne járhassanak nem kívánatos következményekkel a civil társadalmi szervezetek számára biztosított finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférésre nézve.

| 5.3. | Számos európai országban azt tapasztalhatjuk, hogy olyan intézkedéseket dolgoznak ki, amelyek feltételeket akarnak bevezetni a civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatásokhoz, amelyek hatása az, hogy korlátozzák a szervezetek érdekvédelmi szerepét vagy a bíróság előtti eljárásra való képességüket (14). |
| --- | --- |

5.3.

Számos európai országban azt tapasztalhatjuk, hogy olyan intézkedéseket dolgoznak ki, amelyek feltételeket akarnak bevezetni a civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatásokhoz, amelyek hatása az, hogy korlátozzák a szervezetek érdekvédelmi szerepét vagy a bíróság előtti eljárásra való képességüket (14).

| 5.4. | A pénzügyi és gazdasági válság hatására számos országban csökkentették a civil társadalmi szervezeteket támogató állami beavatkozásokat és/vagy azokat rövidtávú támogatásokká alakították át. Az elsősorban projektekre összpontosító finanszírozási formák következtében a civil társadalmi szervezetek a prioritásaik módosítására kényszerülhetnek, és eltávolodhatnak eredeti küldetésüktől és a társadalmi igényektől. Egyes országokban előfordul, hogy a kormány a többi szervezet rovására segíti a stratégiai irányát támogató és a politikai szempontból vele egyetértő szervezetek fejlődését, és megfigyelhető, hogy a támogatások odaítélése egyre kevésbé átlátható. |
| --- | --- |

5.4.

A pénzügyi és gazdasági válság hatására számos országban csökkentették a civil társadalmi szervezeteket támogató állami beavatkozásokat és/vagy azokat rövidtávú támogatásokká alakították át. Az elsősorban projektekre összpontosító finanszírozási formák következtében a civil társadalmi szervezetek a prioritásaik módosítására kényszerülhetnek, és eltávolodhatnak eredeti küldetésüktől és a társadalmi igényektől. Egyes országokban előfordul, hogy a kormány a többi szervezet rovására segíti a stratégiai irányát támogató és a politikai szempontból vele egyetértő szervezetek fejlődését, és megfigyelhető, hogy a támogatások odaítélése egyre kevésbé átlátható.

| 5.5. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a programok értékelésekor, illetve a partnerségi megállapodások kapcsán figyelmesen kövesse nyomon az előzetes feltételrendszerek végrehajtását, és azok nem teljesülése esetén függessze fel a kifizetéseket, mégpedig különösen az alábbi területeken: foglalkoztatás, társadalmi befogadás és megkülönböztetésmentesség, környezetvédelem, nemek közötti egyenlőség és a fogyatékkal élők jogai, civil szervezetek bevonása és intézményi kapacitásának megerősítése (15), illetve a közbeszerzési eljárások átláthatósága. Az EGSZB azt is kéri még az Európai Bizottságtól, hogy kövesse figyelemmel a 125. cikk betartását, amely átlátható és diszkriminációmentes kiválasztási eljárások alkalmazására kötelezi az irányító hatóságokat. Az Európai Számvevőszéktől pedig azt kéri, hogy következő jelentésében értékelje ki, hogy a kiválasztási eljárások kapcsán mennyire tartották be ezeket a rendelkezéseket. |
| --- | --- |

5.5.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a programok értékelésekor, illetve a partnerségi megállapodások kapcsán figyelmesen kövesse nyomon az előzetes feltételrendszerek végrehajtását, és azok nem teljesülése esetén függessze fel a kifizetéseket, mégpedig különösen az alábbi területeken: foglalkoztatás, társadalmi befogadás és megkülönböztetésmentesség, környezetvédelem, nemek közötti egyenlőség és a fogyatékkal élők jogai, civil szervezetek bevonása és intézményi kapacitásának megerősítése (15), illetve a közbeszerzési eljárások átláthatósága. Az EGSZB azt is kéri még az Európai Bizottságtól, hogy kövesse figyelemmel a 125. cikk betartását, amely átlátható és diszkriminációmentes kiválasztási eljárások alkalmazására kötelezi az irányító hatóságokat. Az Európai Számvevőszéktől pedig azt kéri, hogy következő jelentésében értékelje ki, hogy a kiválasztási eljárások kapcsán mennyire tartották be ezeket a rendelkezéseket.

| 5.6. | A szélsőséges nézetek és a populizmus fokozódása és minden demokráciaellenes törvény kihívást jelent a demokratikus joganyag egészére nézve, és ellenséges hangulatot teremt a közvetítő szervekkel szemben. Ezért arra van szükség, hogy megerősítsük a civil szervezetek szerepét és növeljük a nekik juttatott uniós pénzügyi támogatásokat. |
| --- | --- |

5.6.

A szélsőséges nézetek és a populizmus fokozódása és minden demokráciaellenes törvény kihívást jelent a demokratikus joganyag egészére nézve, és ellenséges hangulatot teremt a közvetítő szervekkel szemben. Ezért arra van szükség, hogy megerősítsük a civil szervezetek szerepét és növeljük a nekik juttatott uniós pénzügyi támogatásokat.

| 5.7. | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja egy, a civil szerveződés szabadságáért felelős uniós ombudsman szerepkör létrehozását. A nem kormányzati szervezetek ennek az ombudsmannak jelenthetnék a zaklatásukkal vagy tevékenységük korlátozásával kapcsolatos eseteket. |
| --- | --- |

5.7.

Az EGSZB elengedhetetlennek tartja egy, a civil szerveződés szabadságáért felelős uniós ombudsman szerepkör létrehozását. A nem kormányzati szervezetek ennek az ombudsmannak jelenthetnék a zaklatásukkal vagy tevékenységük korlátozásával kapcsolatos eseteket.

6.   Az európai szinten lehetséges válaszok

| 6.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy európai és nemzeti szinten is politikai és jogszabályi keretre van szükség a tevékenységét az alapvető jogokban tükröződő értékekkel összhangban végző, diverzifikált európai civil társadalom fejlődésének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

6.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy európai és nemzeti szinten is politikai és jogszabályi keretre van szükség a tevékenységét az alapvető jogokban tükröződő értékekkel összhangban végző, diverzifikált európai civil társadalom fejlődésének elősegítése érdekében.

| 6.2. | Az európai intézményeknek elő kellene mozdítaniuk, hogy kedvező kép alakuljon ki a civil társadalmi szervezetekről, és gondoskodniuk kellene arról, hogy e szervezetek többek között a társadalmi innováció és a civil részvétel területén való, gyakran a finanszírozáshoz kapcsolódó cselekvőképességük és szerepvállalásuk megerősítése révén megőrizzék függetlenségüket. |
| --- | --- |

6.2.

Az európai intézményeknek elő kellene mozdítaniuk, hogy kedvező kép alakuljon ki a civil társadalmi szervezetekről, és gondoskodniuk kellene arról, hogy e szervezetek többek között a társadalmi innováció és a civil részvétel területén való, gyakran a finanszírozáshoz kapcsolódó cselekvőképességük és szerepvállalásuk megerősítése révén megőrizzék függetlenségüket.

| 6.3. | Annak mintájára, ahogyan azt egyes tagállamok a „kölcsönös kötelezettségvállalási charták” vagy „paktumok” révén nemzeti szinten tették, az európai intézmények is lépést tehetnének az európai egyesületi érdekképviseleti szervezetek elismerése és a velük való partnerség felé, és ezáltal megteremthetnék a valódi európai civil párbeszéd feltételeit, valamint végrehajthatnák az EUSZ 11. cikkének rendelkezéseit és más idevágó nemzetközi kötelezettségvállalásaikat (16). |
| --- | --- |

6.3.

Annak mintájára, ahogyan azt egyes tagállamok a „kölcsönös kötelezettségvállalási charták” vagy „paktumok” révén nemzeti szinten tették, az európai intézmények is lépést tehetnének az európai egyesületi érdekképviseleti szervezetek elismerése és a velük való partnerség felé, és ezáltal megteremthetnék a valódi európai civil párbeszéd feltételeit, valamint végrehajthatnák az EUSZ 11. cikkének rendelkezéseit és más idevágó nemzetközi kötelezettségvállalásaikat (16).

| 6.4. | Sürgősen folytatni kell továbbá az Európai Bizottság által 1992-ben javasolt európai egyesület jogállásáról (17), valamint az alapítványok európai jogállásáról szóló vitát, ami elősegítené a civil társadalmi szervezetek elismerését és európai szintű együttműködését, és kiegészítené a 2004-ben elfogadott európai részvénytársaság statútumát (18). |
| --- | --- |

6.4.

Sürgősen folytatni kell továbbá az Európai Bizottság által 1992-ben javasolt európai egyesület jogállásáról (17), valamint az alapítványok európai jogállásáról szóló vitát, ami elősegítené a civil társadalmi szervezetek elismerését és európai szintű együttműködését, és kiegészítené a 2004-ben elfogadott európai részvénytársaság statútumát (18).

| 6.5. | Az EGSZB véleménye szerint az Uniónak a magánadományokat elősegítő adóösztönzők megtartása és továbbiak kidolgozása mellett arra is ösztönöznie kellene a tagállamokat, hogy az adóbevételek egy részét az NGO-kra fordítsák, továbbá hogy az adójogszabályok és adózási eljárások összehangolásával felszámolják a határokon átnyúló adományok akadályait és Unió-szerte befektessenek a jótékonysági tevékenységek fejlesztésébe. |
| --- | --- |

6.5.

Az EGSZB véleménye szerint az Uniónak a magánadományokat elősegítő adóösztönzők megtartása és továbbiak kidolgozása mellett arra is ösztönöznie kellene a tagállamokat, hogy az adóbevételek egy részét az NGO-kra fordítsák, továbbá hogy az adójogszabályok és adózási eljárások összehangolásával felszámolják a határokon átnyúló adományok akadályait és Unió-szerte befektessenek a jótékonysági tevékenységek fejlesztésébe.

| 6.6. | A jövőbeli többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban az EGSZB arra kéri a költségvetési hatóságokat, hogy a hosszú távú tevékenységek fejlesztésének elősegítése érdekében többek között működési támogatások, valamint többéves finanszírozások révén növeljék a civil társadalmi szervezeteknek nyújtandó támogatást. |
| --- | --- |

6.6.

A jövőbeli többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban az EGSZB arra kéri a költségvetési hatóságokat, hogy a hosszú távú tevékenységek fejlesztésének elősegítése érdekében többek között működési támogatások, valamint többéves finanszírozások révén növeljék a civil társadalmi szervezeteknek nyújtandó támogatást.

| 6.7. | Az Alapjogi Charta elfogadása óta nincs az emberi jogokkal kapcsolatos valódi program a civil társadalom támogatására az európai uniós országokban. A közép- és kelet-európai államok civil társadalmának az uniós csatlakozás keretében nyújtott jelentős támogatást nem tartották fenn más finanszírozási mechanizmusokkal. A terrorizmus és a szélsőséges és/vagy populista mozgalmak megerősödése következtében előállt legújabb fejlemények azt mutatják, hogy nagyobb beruházásra van szükség ezen a területen, és biztosítani kell az országok közötti kohéziót a civil társadalom fejlesztése terén. |
| --- | --- |

6.7.

Az Alapjogi Charta elfogadása óta nincs az emberi jogokkal kapcsolatos valódi program a civil társadalom támogatására az európai uniós országokban. A közép- és kelet-európai államok civil társadalmának az uniós csatlakozás keretében nyújtott jelentős támogatást nem tartották fenn más finanszírozási mechanizmusokkal. A terrorizmus és a szélsőséges és/vagy populista mozgalmak megerősödése következtében előállt legújabb fejlemények azt mutatják, hogy nagyobb beruházásra van szükség ezen a területen, és biztosítani kell az országok közötti kohéziót a civil társadalom fejlesztése terén.

| 6.8. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan európai alapra vonatkozóan, amely az EU-ban a demokráciáért, az emberi értékekért és jogokért tevékenykedik (19), ambiciózus költségvetési kerettel rendelkezik és Európa-szerte közvetlenül elérhető a civil társadalmi szerveztek számára, azon jogvédő szervezeteket is beleértve, amelyek célja az EU alapvető értékeinek támogatása és védelme. Az alapnak fedeznie kellene a működési költségeket, illetve a jogvitákkal és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek költségeit, és független irányítás alatt kellene állnia, a Demokráciáért Európai Alapítványhoz hasonlóan (20). Részt vennének benne ezenkívül az EGSZB képviselői is. |
| --- | --- |

6.8.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan európai alapra vonatkozóan, amely az EU-ban a demokráciáért, az emberi értékekért és jogokért tevékenykedik (19), ambiciózus költségvetési kerettel rendelkezik és Európa-szerte közvetlenül elérhető a civil társadalmi szerveztek számára, azon jogvédő szervezeteket is beleértve, amelyek célja az EU alapvető értékeinek támogatása és védelme. Az alapnak fedeznie kellene a működési költségeket, illetve a jogvitákkal és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek költségeit, és független irányítás alatt kellene állnia, a Demokráciáért Európai Alapítványhoz hasonlóan (20). Részt vennének benne ezenkívül az EGSZB képviselői is.

| 6.9. | Az „Európa a polgárokért” program az egyetlen olyan európai program, amely kifejezetten hozzájárul a demokratikus deficit csökkentéséhez azáltal, hogy minden állampolgár számára lehetővé teszi az európai integráció folyamatában való közvetlen részvételt. Ez a program azonban túl kevés támogatásban részesül. Az európai értékek és a demokrácia megkérdőjelezésével jellemzett jelenlegi helyzetre tekintettel az EGSZB az Európai Parlament javaslatával (21) összhangban úgy véli, hogy a következő pénzügyi keretben 500 millió eurós keretet kellene biztosítani erre a programra. Ugyancsak fokozni kellene a civil társadalmat megcélzó Erasmus+ intézkedéseket. |
| --- | --- |

6.9.

Az „Európa a polgárokért” program az egyetlen olyan európai program, amely kifejezetten hozzájárul a demokratikus deficit csökkentéséhez azáltal, hogy minden állampolgár számára lehetővé teszi az európai integráció folyamatában való közvetlen részvételt. Ez a program azonban túl kevés támogatásban részesül. Az európai értékek és a demokrácia megkérdőjelezésével jellemzett jelenlegi helyzetre tekintettel az EGSZB az Európai Parlament javaslatával (21) összhangban úgy véli, hogy a következő pénzügyi keretben 500 millió eurós keretet kellene biztosítani erre a programra. Ugyancsak fokozni kellene a civil társadalmat megcélzó Erasmus+ intézkedéseket.

| 6.10. | A civil társadalmi szervezetek többsége többek között a szükséges társfinanszírozás miatt jut nehezen hozzá ezekhez az alapokhoz. A kapacitások fejlesztésének támogatását célzó technikai segítségnyújtásra szolgáló intézkedések sincsenek kellőképpen kihasználva és azokat gyakran a közigazgatások számára tartják fenn. A civil társadalommal való partnerséget szabályozó magatartási kódexet, amely e téren a legfontosabb eszköz, a legtöbb országban nem alkalmazták megfelelően (22). A civil társadalmi szervezetek szerepe még akkor is korlátozott, ha meghívást kapnak a felügyelő bizottsági ülésekre. |
| --- | --- |

6.10.

A civil társadalmi szervezetek többsége többek között a szükséges társfinanszírozás miatt jut nehezen hozzá ezekhez az alapokhoz. A kapacitások fejlesztésének támogatását célzó technikai segítségnyújtásra szolgáló intézkedések sincsenek kellőképpen kihasználva és azokat gyakran a közigazgatások számára tartják fenn. A civil társadalommal való partnerséget szabályozó magatartási kódexet, amely e téren a legfontosabb eszköz, a legtöbb országban nem alkalmazták megfelelően (22). A civil társadalmi szervezetek szerepe még akkor is korlátozott, ha meghívást kapnak a felügyelő bizottsági ülésekre.

| 6.11. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen megfelelő válaszintézkedéseket, ideértve a tagállamok ellen indított kötelezettségszegési eljárásokat is, amennyiben a nemzeti közigazgatási vagy jogi rendelkezések korlátozzák a nemzeti civil társadalmi szervezetek hozzáférését az uniós forrásokhoz, ideértve azt az esetet is, amikor e szervezetek érdekképviseletét korlátozó feltételeket szabnak meg. |
| --- | --- |

6.11.

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen megfelelő válaszintézkedéseket, ideértve a tagállamok ellen indított kötelezettségszegési eljárásokat is, amennyiben a nemzeti közigazgatási vagy jogi rendelkezések korlátozzák a nemzeti civil társadalmi szervezetek hozzáférését az uniós forrásokhoz, ideértve azt az esetet is, amikor e szervezetek érdekképviseletét korlátozó feltételeket szabnak meg.

| 6.12. | A polgárokkal való kapcsolatuk és folyamatos érintkezésük, valamint a terepen végzett tevékenységeik következtében a civil társadalmi szervezetek tudatában vannak a társadalmi kihívásoknak és igényeknek. Ennek ellenére továbbra is nagyon marginális szerepet játszanak a kutatás terén. A civil társadalmi szervezetek hozzáférése a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) keretében is akadályokba ütközik. Az EGSZB kéri, hogy részletesebben vitassák meg a kutatók és a civil társadalom közötti kapcsolat elősegítésének módját, és javasolja, hogy a jövőbeli kutatási keretprogramban a „társadalmi kihívások” pilléren belül hozzanak létre egy új területet a polgári részvétel és demokrácia számára. |
| --- | --- |

6.12.

A polgárokkal való kapcsolatuk és folyamatos érintkezésük, valamint a terepen végzett tevékenységeik következtében a civil társadalmi szervezetek tudatában vannak a társadalmi kihívásoknak és igényeknek. Ennek ellenére továbbra is nagyon marginális szerepet játszanak a kutatás terén. A civil társadalmi szervezetek hozzáférése a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) keretében is akadályokba ütközik. Az EGSZB kéri, hogy részletesebben vitassák meg a kutatók és a civil társadalom közötti kapcsolat elősegítésének módját, és javasolja, hogy a jövőbeli kutatási keretprogramban a „társadalmi kihívások” pilléren belül hozzanak létre egy új területet a polgári részvétel és demokrácia számára.

| 6.13. | A fiatalok munkanélkülisége még mindig jelentős méreteket ölt és az EU számára az egyik legsürgősebben kezelendő problémát jelenti, mivel egyre több fiatalt fenyeget a társadalmi kirekesztés veszélye. Ilyen körülmények között az európai finanszírozási eszközöknek nagyobb mértékben kellene támogatniuk azokat a civil társadalmi szervezeteket, amelyek a nem formális oktatáson keresztül a fiatalok képesítéseinek és készségeinek fejlesztésével foglalkoznak. |
| --- | --- |

6.13.

A fiatalok munkanélkülisége még mindig jelentős méreteket ölt és az EU számára az egyik legsürgősebben kezelendő problémát jelenti, mivel egyre több fiatalt fenyeget a társadalmi kirekesztés veszélye. Ilyen körülmények között az európai finanszírozási eszközöknek nagyobb mértékben kellene támogatniuk azokat a civil társadalmi szervezeteket, amelyek a nem formális oktatáson keresztül a fiatalok képesítéseinek és készségeinek fejlesztésével foglalkoznak.

| 6.14. | A kulturális ágazatban a támogatások többsége nem igazodik az ebben az ágazatban tevékenykedő civil társadalmi szervezetekhez, amelyek nem jutnak hozzá a különböző pénzügyi eszközökhöz, például a kölcsönökhöz sem. A kultúra európai dimenziójával abban az összefüggésrendszerben is ténylegesen foglalkozni kell, amelyben az identitással kapcsolatos és a populista megnyilvánulások egyre elterjedtebbé válnak. Az EU-nak nagyobb mértékben kellene támogatnia – például a Kreatív Európa program révén – a független kulturális alkotásokat, és be kellene ruháznia a nonprofit helyi közösségi médiák fejlődésébe és fennmaradásába. |
| --- | --- |

6.14.

A kulturális ágazatban a támogatások többsége nem igazodik az ebben az ágazatban tevékenykedő civil társadalmi szervezetekhez, amelyek nem jutnak hozzá a különböző pénzügyi eszközökhöz, például a kölcsönökhöz sem. A kultúra európai dimenziójával abban az összefüggésrendszerben is ténylegesen foglalkozni kell, amelyben az identitással kapcsolatos és a populista megnyilvánulások egyre elterjedtebbé válnak. Az EU-nak nagyobb mértékben kellene támogatnia – például a Kreatív Európa program révén – a független kulturális alkotásokat, és be kellene ruháznia a nonprofit helyi közösségi médiák fejlődésébe és fennmaradásába.

| 6.15. | A fejlesztési együttműködéssel kapcsolatban az Európai Uniónak többet kellene befektetnie a lakosokra, köztük a nemek közötti egyenlőség, a kormányzás, az emberi jogok, a környezeti jogok, az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség, az oktatás és a szociális védelem aspektusaira összpontosító együttműködési tevékenységekbe, például a civil társadalmat szorosan bevonó, országonkénti tematikus megközelítés révén. |
| --- | --- |

6.15.

A fejlesztési együttműködéssel kapcsolatban az Európai Uniónak többet kellene befektetnie a lakosokra, köztük a nemek közötti egyenlőség, a kormányzás, az emberi jogok, a környezeti jogok, az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség, az oktatás és a szociális védelem aspektusaira összpontosító együttműködési tevékenységekbe, például a civil társadalmat szorosan bevonó, országonkénti tematikus megközelítés révén.

| 6.16. | A jövőbeli többéves pénzügyi keret kidolgozásakor figyelembe kell venni a fenntartható fejlesztési célokat és a nemek közötti egyenlőség szempontjait. |
| --- | --- |

6.16.

A jövőbeli többéves pénzügyi keret kidolgozásakor figyelembe kell venni a fenntartható fejlesztési célokat és a nemek közötti egyenlőség szempontjait.

| 6.17. | A civil társadalom megerősítése érdekében a legkisebb szervezetek és a leghátrányosabb helyzetű népességcsoportok számára is jobb hozzáférést kell biztosítani a finanszírozási eszközökhöz. Ennek keretében az Európai Bizottságnak különböző finanszírozási módokat kellene fontolóra vennie, és még egyszerűbbé kellene tennie az adminisztratív eljárásokat. Olyan, a támogatások átcsoportosítására szolgáló mechanizmusokat (vagy lépcsőzetes finanszírozást) kellene szisztematikusabban használni, mint amilyeneket a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze vagy az EGT támogatásai keretében alkalmaznak. A támogatásokat egy független nemzeti szintű gazdasági szereplőnek kellene odaítélnie, pályázat útján (23). |
| --- | --- |

6.17.

A civil társadalom megerősítése érdekében a legkisebb szervezetek és a leghátrányosabb helyzetű népességcsoportok számára is jobb hozzáférést kell biztosítani a finanszírozási eszközökhöz. Ennek keretében az Európai Bizottságnak különböző finanszírozási módokat kellene fontolóra vennie, és még egyszerűbbé kellene tennie az adminisztratív eljárásokat. Olyan, a támogatások átcsoportosítására szolgáló mechanizmusokat (vagy lépcsőzetes finanszírozást) kellene szisztematikusabban használni, mint amilyeneket a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze vagy az EGT támogatásai keretében alkalmaznak. A támogatásokat egy független nemzeti szintű gazdasági szereplőnek kellene odaítélnie, pályázat útján (23).

| 6.18. | A közép- és kelet-európai civil társadalmi szervezetek az arányokat tekintve még korlátozottan férnek hozzá az alapokhoz. Az Európai Bizottságnak még több tájékoztatást kellene nyújtania az civil szervezeteknek szánt különböző alapokról és jobban elő kellene segítenie a szervezetek közötti partnerségeket. |
| --- | --- |

6.18.

A közép- és kelet-európai civil társadalmi szervezetek az arányokat tekintve még korlátozottan férnek hozzá az alapokhoz. Az Európai Bizottságnak még több tájékoztatást kellene nyújtania az civil szervezeteknek szánt különböző alapokról és jobban elő kellene segítenie a szervezetek közötti partnerségeket.

| 6.19. | Ezen felül célszerű lenne megvalósítani a kedvezményezett szervezetek szisztematikusabb nyomon követését és támogatását azzal, hogy a szerződéses kötelezettségekről és az auditokról szóló képzéseket kínálnak részükre, valamint a költségvetési rendelet végrehajtásáért felelős különböző főigazgatóságok részére. |
| --- | --- |

6.19.

Ezen felül célszerű lenne megvalósítani a kedvezményezett szervezetek szisztematikusabb nyomon követését és támogatását azzal, hogy a szerződéses kötelezettségekről és az auditokról szóló képzéseket kínálnak részükre, valamint a költségvetési rendelet végrehajtásáért felelős különböző főigazgatóságok részére.

| 6.20. | Az innováció és a partnerség előmozdítása érdekében a már megvalósított projektek és a bevált gyakorlatok leírását tartalmazó adatbázisokat elérhetővé kellene tenni a potenciális jelentkezők számára. Az Európai Bizottságnak további erőfeszítéseket kellene tennie a pályázati folyamat, valamint a támogatások kezelése során felmerülő adminisztratív terhek könnyítése érdekében, többek között a különböző programok tekintetében egységes online pályázati rendszer segítségével. |
| --- | --- |

6.20.

Az innováció és a partnerség előmozdítása érdekében a már megvalósított projektek és a bevált gyakorlatok leírását tartalmazó adatbázisokat elérhetővé kellene tenni a potenciális jelentkezők számára. Az Európai Bizottságnak további erőfeszítéseket kellene tennie a pályázati folyamat, valamint a támogatások kezelése során felmerülő adminisztratív terhek könnyítése érdekében, többek között a különböző programok tekintetében egységes online pályázati rendszer segítségével.

| 6.21. | A közvetlenül az Európai Bizottság által kezelt programok értékelésének átláthatóbbnak, valamint alaposabbnak is kellene lennie, tekintettel az uniós támogatások iránti kérelmek nagy számára és arra, hogy alacsony a sikerráta. A visszajelzések azt is lehetővé tennék a sikertelenül járt civil társadalmi szervezetek számára, hogy eredményesebbek legyenek, ezen felül növelni lehetne a kiválasztási folyamat iránti bizalmat is. |
| --- | --- |

6.21.

A közvetlenül az Európai Bizottság által kezelt programok értékelésének átláthatóbbnak, valamint alaposabbnak is kellene lennie, tekintettel az uniós támogatások iránti kérelmek nagy számára és arra, hogy alacsony a sikerráta. A visszajelzések azt is lehetővé tennék a sikertelenül járt civil társadalmi szervezetek számára, hogy eredményesebbek legyenek, ezen felül növelni lehetne a kiválasztási folyamat iránti bizalmat is.

| 6.22. | A likviditáshiányból fakadóan szükséges bankkölcsönök mérséklése érdekében jelentősen rövidíteni kellene a szerződés-bejelentési, szerződés-aláírási és fizetési határidőket. |
| --- | --- |

6.22.

A likviditáshiányból fakadóan szükséges bankkölcsönök mérséklése érdekében jelentősen rövidíteni kellene a szerződés-bejelentési, szerződés-aláírási és fizetési határidőket.

| 6.23. | Az EGSZB kéri továbbá, hogy az Európai Bizottság vizsgálja felül a társfinanszírozások összegeit, különösen a kisebb szervezetek esetében, amelyek komoly nehézségekkel küzdenek a más forrásokhoz való hozzájutásban, illetve azon szervezetek esetében, amelyek érdekképviseleti folyamatokban vesznek részt, ilyenek például a fogyasztóvédelmi szervezetek, a környezetvédő egyesületek, az emberi jogi szervezetek, valamint a polgári szerepvállalást előmozdító szervezetek. Ez az intézkedés annál is inkább szükséges, hogy a társfinanszírozási szabályok csak növelik a civil társadalmi szervezetekre háruló adminisztratív terheket és az ezekkel járó kockázatokat annak következtében, hogy sokféle szerződési és pénzügyi szabály van érvényben az adományozók között. |
| --- | --- |

6.23.

Az EGSZB kéri továbbá, hogy az Európai Bizottság vizsgálja felül a társfinanszírozások összegeit, különösen a kisebb szervezetek esetében, amelyek komoly nehézségekkel küzdenek a más forrásokhoz való hozzájutásban, illetve azon szervezetek esetében, amelyek érdekképviseleti folyamatokban vesznek részt, ilyenek például a fogyasztóvédelmi szervezetek, a környezetvédő egyesületek, az emberi jogi szervezetek, valamint a polgári szerepvállalást előmozdító szervezetek. Ez az intézkedés annál is inkább szükséges, hogy a társfinanszírozási szabályok csak növelik a civil társadalmi szervezetekre háruló adminisztratív terheket és az ezekkel járó kockázatokat annak következtében, hogy sokféle szerződési és pénzügyi szabály van érvényben az adományozók között.

| 6.24. | Az EGSZB kifejezetten üdvözli az Európai Bizottságnak a költségvetési rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatában (24) szereplő azon felvetését is, hogy az önkéntesek munkaidejét támogatható költségként vegyék figyelembe, valamint hogy könnyítsék meg a természetbeni hozzájárulások társfinanszírozásként történő beszámítását. Ez a javaslat közvetlen válasznak tekinthető arra, amit „Statisztikai eszközök az önkéntesség mérésére” című véleményében (25) az EGSZB is szorgalmazott. Az EGSZB üdvözli továbbá a Parlament jelentését, valamint a Tanács azon javaslatát, hogy a nonprofit egyesületek esetében a nyereségérdekeltség tilalmára vonatkozó szabály alóli kivételt vezessenek be. Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy egyezzenek meg a javasolt szövegben, melynek révén megfelelően meg lehet becsülni az önkéntesek munkaidejét. |
| --- | --- |

6.24.

Az EGSZB kifejezetten üdvözli az Európai Bizottságnak a költségvetési rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatában (24) szereplő azon felvetését is, hogy az önkéntesek munkaidejét támogatható költségként vegyék figyelembe, valamint hogy könnyítsék meg a természetbeni hozzájárulások társfinanszírozásként történő beszámítását. Ez a javaslat közvetlen válasznak tekinthető arra, amit „Statisztikai eszközök az önkéntesség mérésére” című véleményében (25) az EGSZB is szorgalmazott. Az EGSZB üdvözli továbbá a Parlament jelentését, valamint a Tanács azon javaslatát, hogy a nonprofit egyesületek esetében a nyereségérdekeltség tilalmára vonatkozó szabály alóli kivételt vezessenek be. Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy egyezzenek meg a javasolt szövegben, melynek révén megfelelően meg lehet becsülni az önkéntesek munkaidejét.

| 6.25. | A finanszírozásokhoz való hozzáférés és a finanszírozásokkal kapcsolatos ellenőrzés átláthatóságát az Európai Bizottság által végzett ellenőrzések világos iránymutatásainak meghatározásával kellene javítani, illetve a több adományozó részvételével történő finanszírozások esetében figyelembe kellene venni a partnerek előzetes értékeléseit és szelekcióját, valamint a többi adományozó utólagos ellenőrzését és auditálását is. |
| --- | --- |

6.25.

A finanszírozásokhoz való hozzáférés és a finanszírozásokkal kapcsolatos ellenőrzés átláthatóságát az Európai Bizottság által végzett ellenőrzések világos iránymutatásainak meghatározásával kellene javítani, illetve a több adományozó részvételével történő finanszírozások esetében figyelembe kellene venni a partnerek előzetes értékeléseit és szelekcióját, valamint a többi adományozó utólagos ellenőrzését és auditálását is.

| 6.26. | Ezen felül az Európai Bizottság pénzügyi átláthatósági rendszerének megreformálásával kellene megkönnyíteni a nyilvánosság hozzáférését a finanszírozások összegéhez és tárgyához; e rendszernek a többéves kötelezettségvállalások helyett az éves kifizetéseket kellene tartalmaznia, és a programokhoz tartozó különböző adatbázisok harmonizációjának köszönhetően megbízhatóbbnak kellene lennie. Ezzel egy időben az NGO-knak a jövőben is a lehető legmagasabb szintű önkéntes jelentéstételi szabványokat kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

6.26.

Ezen felül az Európai Bizottság pénzügyi átláthatósági rendszerének megreformálásával kellene megkönnyíteni a nyilvánosság hozzáférését a finanszírozások összegéhez és tárgyához; e rendszernek a többéves kötelezettségvállalások helyett az éves kifizetéseket kellene tartalmaznia, és a programokhoz tartozó különböző adatbázisok harmonizációjának köszönhetően megbízhatóbbnak kellene lennie. Ezzel egy időben az NGO-knak a jövőben is a lehető legmagasabb szintű önkéntes jelentéstételi szabványokat kell alkalmazniuk.

| 6.27. | Végül a helyes és helytelen gyakorlatok értékelése és egy egységesebb megközelítés kidolgozása érdekében az Európai Bizottságnak konstruktív és folyamatos párbeszédet kellene kialakítania a különböző főigazgatóságok és a civil társadalmi szervezetek között. |
| --- | --- |

6.27.

Végül a helyes és helytelen gyakorlatok értékelése és egy egységesebb megközelítés kidolgozása érdekében az Európai Bizottságnak konstruktív és folyamatos párbeszédet kellene kialakítania a különböző főigazgatóságok és a civil társadalmi szervezetek között.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Ez az alap ugyanazokat a célokat követné, mint az európai finanszírozási eszköz a demokráciáért és az emberi jogokért: http://www.eidhr.eu/whatis-eidhr#.

1

(2)  Az EED független, támogatásokat nyújtó szervezet, amelyet az Európai Unió és a tagállamok 2013-ban hoztak létre, hogy az Unió szomszédos országaiban és azokon túl elősegítsék a demokrácia fejlődését. Valamennyi uniós tagállam tagja az EED kormányzótanácsának, európai parlamenti képviselőkkel és civil társadalmi szakértőkkel együtt.

2

(3)  Az Európai Parlament állásfoglalása az „Európa a polgárokért” program végrehajtásáról.

3

(4)  HL C 170., 2014.6.5., 11. o.

4

(5)  HL C 11., 2013.1.15., 8. o.

5

(6)  HL C 318., 2006.12.23., 163. o.

6

(7)  HL C 88., 2006.4.11., 41. o.

7

(8)  Fehér könyv az európai kormányzásról, 2001.7.25.

8

(9)  COM(2000) 11 final.

9

(10)  Az önkéntesség európai éve (2011).

10

(11)  Lásd többek között az alábbi 2017-es felmérést: http://ec.europa.eu/echo/eurobarometer_en.

11

(12)  EuropAid – A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága.

12

(13)  „Civic Space in Europe 2016”, Civicus Monitor.

13

(14)  Lásd az Egyesült Királyságon belül az ún. „Lobbying Act”-et, amely megakadályozza a civil társadalom szóhoz jutását a választási kampányokban vagy a közelmúltban az uniós tagság kapcsán tartott népszavazás során, illetve Írországban a 2011-es választási törvény jelenlegi felülvizsgálatát, amelynek célja annak megakadályozása, hogy harmadik felek befolyásolják a választási kampányokat, ahol azonban a „politikai célok” értelmezése és az NGO-knak egyénileg juttatható adományokra vonatkozó küszöbök vitákat okoztak, többek között az abortuszt támogató kampány finanszírozásával kapcsolatban.

14

(15)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

15

(16)  Lásd például a fenntartható fejlesztési célokban és az Egyesült Nemzetek fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményében (UNCRPD) foglalt kötelezettségeket.

16

(17)  HL C 99., 1992.4.21., 1. o.

17

(18)  Az európai részvénytársaság statútuma.

18

(19)  Ez az alap ugyanazokat a célokat követné, mint az európai finanszírozási eszköz a demokráciáért és az emberi jogokért: http://www.eidhr.eu/whatis-eidhr#.

19

(20)  Az EED független, támogatásokat nyújtó szervezet, amelyet az Európai Unió és a tagállamok 2013-ban hoztak létre, hogy az Unió szomszédos országaiban és azokon túl elősegítsék a demokrácia fejlődését. Valamennyi uniós tagállam tagja az EED kormányzótanácsának, európai parlamenti képviselőkkel és civil társadalmi szakértőkkel együtt.

20

(21)  Az Európai Parlament állásfoglalása az „Európa a polgárokért” program végrehajtásáról.

21

(22)  AEIDL – Tematikus hálózati partnerség.

22

(23)  Félidős értékelés – NGO-k – EGT-támogatások.

23

(24)  COM(2016) 605 final.

24

(25)  HL C 170., 2014.6.5., 11. o.

25

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/16

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Falvak és kisvárosok mint a vidékfejlesztés katalizátorai – kihívások és lehetőségek

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 081/03)

| Előadó: | Tom JONES |
| --- | --- |

Előadó:

Tom JONES

| Közgyűlési határozat: | 2016.9.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| | |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 129/0/1 |

Közgyűlési határozat:

2016.9.22.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

129/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 1.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy annak ellenére, hogy számos kisvárosban és faluban egyre aránytalanabb a lakosság összetétele és hanyatlanak a hagyományos gazdasági tevékenységek, elegendő példát találhatunk a helyes gyakorlatokra ahhoz, hogy optimisták lehessünk sok – ha nem valamennyi – vidéki település fenntartható jövőjét illetően. Az ilyen települések a szélesebb körű vidéki megújulás és fenntartható fejlődés katalizátorait jelenthetik. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy annak ellenére, hogy számos kisvárosban és faluban egyre aránytalanabb a lakosság összetétele és hanyatlanak a hagyományos gazdasági tevékenységek, elegendő példát találhatunk a helyes gyakorlatokra ahhoz, hogy optimisták lehessünk sok – ha nem valamennyi – vidéki település fenntartható jövőjét illetően. Az ilyen települések a szélesebb körű vidéki megújulás és fenntartható fejlődés katalizátorait jelenthetik.

| 1.2. | Ez az optimizmus azonban egy olyan folyamatos, holisztikus erőfeszítés eredménye, amely embereket és pénzügyi forrásokat is magában foglal valamennyi kormányzati szinten, valamint a magán-, a köz- és a civil szférában is. |
| --- | --- |

1.2.

Ez az optimizmus azonban egy olyan folyamatos, holisztikus erőfeszítés eredménye, amely embereket és pénzügyi forrásokat is magában foglal valamennyi kormányzati szinten, valamint a magán-, a köz- és a civil szférában is.

Ajánlások

| 1.3. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság „intelligens falvakat” célzó kezdeményezését, különösen a főigazgatóságok közötti együttműködésre vonatkozóan tett ígéretekre való tekintettel. A nemzeti és regionális vidékfejlesztési programok, melyeket a DG AGRI a tagállamokkal együtt irányít, létfontosságúak, de sosem lesznek képesek elegendő forrást beruházni más nemzeti, regionális és helyi közberuházások nélkül. Az EGSZB utal a Régiók Bizottsága intelligens falvakról szóló, kidolgozás alatt álló véleményére (1), és támogatja azt. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság „intelligens falvakat” célzó kezdeményezését, különösen a főigazgatóságok közötti együttműködésre vonatkozóan tett ígéretekre való tekintettel. A nemzeti és regionális vidékfejlesztési programok, melyeket a DG AGRI a tagállamokkal együtt irányít, létfontosságúak, de sosem lesznek képesek elegendő forrást beruházni más nemzeti, regionális és helyi közberuházások nélkül. Az EGSZB utal a Régiók Bizottsága intelligens falvakról szóló, kidolgozás alatt álló véleményére (1), és támogatja azt.

| 1.4. | A gyors széles sávú – mobil és vezetékes – internetkapcsolat kulcsfontosságú ahhoz, hogy az intelligens módon fejlesztett falvaknak és városoknak reményük legyen a gazdasági és szociális fejlődésre, és teljeskörűen hozzáférhetőnek kell lennie, amint azt a vidéki térségek szempontjainak a 2016-os Cork 2.0 nyilatkozatban hangsúlyozott figyelembevétele garantálja. |
| --- | --- |

1.4.

A gyors széles sávú – mobil és vezetékes – internetkapcsolat kulcsfontosságú ahhoz, hogy az intelligens módon fejlesztett falvaknak és városoknak reményük legyen a gazdasági és szociális fejlődésre, és teljeskörűen hozzáférhetőnek kell lennie, amint azt a vidéki térségek szempontjainak a 2016-os Cork 2.0 nyilatkozatban hangsúlyozott figyelembevétele garantálja.

| 1.5. | Az oktatás, képzés, egészségügy és szociális ellátás, valamint gyermekgondozás terén működő közszolgáltatásokat integrálni kellene, és elérhetővé kellene őket tenni. A közszolgáltatásoknak innovatív módon kell felhasználniuk a technológiai előrelépéseket. |
| --- | --- |

1.5.

Az oktatás, képzés, egészségügy és szociális ellátás, valamint gyermekgondozás terén működő közszolgáltatásokat integrálni kellene, és elérhetővé kellene őket tenni. A közszolgáltatásoknak innovatív módon kell felhasználniuk a technológiai előrelépéseket.

| 1.6. | A vidéki területek tervező hatóságainak élen kell járniuk a kihasználatlan falusi és kisvárosi épületek felújítási folyamatának előmozdításában, valamint alacsony adókulcsot kell biztosítaniuk az induló vállalkozások számára, és ezt a város szélén elhelyezkedő kiskereskedelmi projektektől beszedett hozzájárulásokkal kell kompenzálniuk. Az ilyen jellegű felújított épületek rendelkezésre bocsátásakor figyelembe kell venni a helyi NGO-k, valamint a magán- és az állami szektor igényeit. |
| --- | --- |

1.6.

A vidéki területek tervező hatóságainak élen kell járniuk a kihasználatlan falusi és kisvárosi épületek felújítási folyamatának előmozdításában, valamint alacsony adókulcsot kell biztosítaniuk az induló vállalkozások számára, és ezt a város szélén elhelyezkedő kiskereskedelmi projektektől beszedett hozzájárulásokkal kell kompenzálniuk. Az ilyen jellegű felújított épületek rendelkezésre bocsátásakor figyelembe kell venni a helyi NGO-k, valamint a magán- és az állami szektor igényeit.

| 1.7. | Kihívást jelentenek a rossz közlekedési összeköttetések is. Ahol a magánszektor visszavonul, ott közös közlekedés, települési tulajdonú buszok és autók használata ajánlatos. |
| --- | --- |

1.7.

Kihívást jelentenek a rossz közlekedési összeköttetések is. Ahol a magánszektor visszavonul, ott közös közlekedés, települési tulajdonú buszok és autók használata ajánlatos.

| 1.8. | Ahol lehet, a munkaadókat arra kell biztatni, hogy támogassák a távmunkát, valamint ismerjék fel a vidéki/városi partnerségek potenciális előnyeit. Ebben az összefüggésben igen fontos az agrár- és a vidéki turizmus, az egészséggel kapcsolatos tevékenységek hozzájárulása, a helyi mezőgazdasági és kézműves termékek márkaépítése, valamint a kulturális és történelmi rendezvények választékának növelése. A vidékfejlesztési programok támogatása révén a vállalkozók számára lehetővé válik a külföldi beruházások vonzása, valamint a többletértékkel rendelkező termékek kifejlesztése és értékesítése. |
| --- | --- |

1.8.

Ahol lehet, a munkaadókat arra kell biztatni, hogy támogassák a távmunkát, valamint ismerjék fel a vidéki/városi partnerségek potenciális előnyeit. Ebben az összefüggésben igen fontos az agrár- és a vidéki turizmus, az egészséggel kapcsolatos tevékenységek hozzájárulása, a helyi mezőgazdasági és kézműves termékek márkaépítése, valamint a kulturális és történelmi rendezvények választékának növelése. A vidékfejlesztési programok támogatása révén a vállalkozók számára lehetővé válik a külföldi beruházások vonzása, valamint a többletértékkel rendelkező termékek kifejlesztése és értékesítése.

| 1.9. | A helyihez legközelebbi szinten való irányítás nemzeti vagy regionális kérdés. A falvakat és városokat azonban több hatáskörrel kell felruházni, és hozzáférést kell biztosítani számukra pénzügyi erőforrásokhoz, hogy irányíthassák és támogathassák választópolgáraik kéréseit. |
| --- | --- |

1.9.

A helyihez legközelebbi szinten való irányítás nemzeti vagy regionális kérdés. A falvakat és városokat azonban több hatáskörrel kell felruházni, és hozzáférést kell biztosítani számukra pénzügyi erőforrásokhoz, hogy irányíthassák és támogathassák választópolgáraik kéréseit.

| 1.10. | A LEADER-t és a helyi akciócsoportokat teljes mértékben támogatni kell a helyi fejlesztést oly módon szolgáló erőfeszítéseikben, hogy mind a magán-, mind a nonprofit vállalkozásokat biztatják tevékenységük megkezdésére és a növekedésre, valamint elkötelezett és támogató közösségi szellemet biztosítanak. Fokozott együttműködés révén ezeket az erőfeszítéseket ki lehet terjeszteni a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés keretében. |
| --- | --- |

1.10.

A LEADER-t és a helyi akciócsoportokat teljes mértékben támogatni kell a helyi fejlesztést oly módon szolgáló erőfeszítéseikben, hogy mind a magán-, mind a nonprofit vállalkozásokat biztatják tevékenységük megkezdésére és a növekedésre, valamint elkötelezett és támogató közösségi szellemet biztosítanak. Fokozott együttműködés révén ezeket az erőfeszítéseket ki lehet terjeszteni a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés keretében.

| 1.11. | A falvakban és kisvárosokban élőknek mindenekelőtt olyan erős közösségi szellemmel kell rendelkezniük, amely ösztönzi a közösségen belülről fakadó vezetői szerepet. Az iskoláknak és a helyi mentoroknak ösztönözniük kell a vezetői szerepet. A közösségből kiemelkedő vezetőknek olyan tanácsadó ügynökségek és NGO-k teljeskörű támogatására van szükségük, melyek jól ismerik a legjobb gyakorlatokat és más hasonló vállalkozásokat. |
| --- | --- |

1.11.

A falvakban és kisvárosokban élőknek mindenekelőtt olyan erős közösségi szellemmel kell rendelkezniük, amely ösztönzi a közösségen belülről fakadó vezetői szerepet. Az iskoláknak és a helyi mentoroknak ösztönözniük kell a vezetői szerepet. A közösségből kiemelkedő vezetőknek olyan tanácsadó ügynökségek és NGO-k teljeskörű támogatására van szükségük, melyek jól ismerik a legjobb gyakorlatokat és más hasonló vállalkozásokat.

| 1.12. | Az új intelligens módon fejlesztett falvak példáját regionális, nemzeti és uniós szinten is be kell mutatni. Az uniós intézményeknek és az érdekelt feleknek évente rendezvénynapot kellene szervezniük a sikeres, összetartó falusi és kisvárosi közösségek megünneplésére és népszerűsítésére. |
| --- | --- |

1.12.

Az új intelligens módon fejlesztett falvak példáját regionális, nemzeti és uniós szinten is be kell mutatni. Az uniós intézményeknek és az érdekelt feleknek évente rendezvénynapot kellene szervezniük a sikeres, összetartó falusi és kisvárosi közösségek megünneplésére és népszerűsítésére.

| 1.13. | A városok, nagyvárosok és a velük szomszédos települések közötti tényleges partnerség erősítése és fejlesztése érdekében az EGSZB támogatja az R.E.D. (2)
  „Making Europe Grow with its Rural Territories” című, 2016-os dokumentumának ajánlásait, valamint a Carnegie Trust kísérleti testvérvárosi projektjét. A fenntartható fejlődés és a körforgásos gazdaság elveinek vonatkozniuk kellene a városi/vidéki partnerségekre. |
| --- | --- |

1.13.

A városok, nagyvárosok és a velük szomszédos települések közötti tényleges partnerség erősítése és fejlesztése érdekében az EGSZB támogatja az R.E.D. (2)
  „Making Europe Grow with its Rural Territories” című, 2016-os dokumentumának ajánlásait, valamint a Carnegie Trust kísérleti testvérvárosi projektjét. A fenntartható fejlődés és a körforgásos gazdaság elveinek vonatkozniuk kellene a városi/vidéki partnerségekre.

| 1.14. | Az EGSZB támogatja a második Európai Vidéki Parlament 2015. novemberben elfogadott „Európai vidéki manifesztumában” tett felhívást arra, hogy egyrészt a vidéki és városi területek közösségei, szervezetei és önkormányzatai szorosabban működjenek együtt, hogy teljeskörűen ki tudják használni a szociális, kulturális és gazdasági kapcsolatok mindazon előnyeit, melyeket egy ilyen együttműködés hozhat, másrészt pedig az ötletek és a helyes gyakorlatok aktív megosztására a vidéki és városi területeken élő érintettek között. |
| --- | --- |

1.14.

Az EGSZB támogatja a második Európai Vidéki Parlament 2015. novemberben elfogadott „Európai vidéki manifesztumában” tett felhívást arra, hogy egyrészt a vidéki és városi területek közösségei, szervezetei és önkormányzatai szorosabban működjenek együtt, hogy teljeskörűen ki tudják használni a szociális, kulturális és gazdasági kapcsolatok mindazon előnyeit, melyeket egy ilyen együttműködés hozhat, másrészt pedig az ötletek és a helyes gyakorlatok aktív megosztására a vidéki és városi területeken élő érintettek között.

| 1.15. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Beruházási Bank testre szabott támogatási rendszereket dolgozzon ki a kis méretű vidéki vállalkozások, mind a magán-, mind a szociális vállalkozások számára (ideértve a szövetkezeteket is), amint 2017–2019-es programjában erre ígéretet tett. |
| --- | --- |

1.15.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Beruházási Bank testre szabott támogatási rendszereket dolgozzon ki a kis méretű vidéki vállalkozások, mind a magán-, mind a szociális vállalkozások számára (ideértve a szövetkezeteket is), amint 2017–2019-es programjában erre ígéretet tett.

| 1.16. | Támogatni kell a Fiatal Gazdák Európai Tanácsát (CEJA) és más, fiatalokat képviselő testületeket abban, hogy olyan ifjúsági fórumok létrehozását készítsék elő helyi közösségekben, amelyek a szükségleteikkel és ambícióikkal kapcsolatos cselekvésre ösztönzik a fiatalokat. Sokkal több beleszólást kell engedni nekik a gazdasági és szociális megoldások kidolgozásába; a képzéseket, mentorálást és pénzügyi támogatást az ő ambícióikhoz kell szabni. |
| --- | --- |

1.16.

Támogatni kell a Fiatal Gazdák Európai Tanácsát (CEJA) és más, fiatalokat képviselő testületeket abban, hogy olyan ifjúsági fórumok létrehozását készítsék elő helyi közösségekben, amelyek a szükségleteikkel és ambícióikkal kapcsolatos cselekvésre ösztönzik a fiatalokat. Sokkal több beleszólást kell engedni nekik a gazdasági és szociális megoldások kidolgozásába; a képzéseket, mentorálást és pénzügyi támogatást az ő ambícióikhoz kell szabni.

| 1.17. | Az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak listáján a 11. számú a városokra és közösségekre vonatkozik. A fenntartható falvakat és kisvárosokat a „közösségek” közé kell számítani. |
| --- | --- |

1.17.

Az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak listáján a 11. számú a városokra és közösségekre vonatkozik. A fenntartható falvakat és kisvárosokat a „közösségek” közé kell számítani.

| 1.18. | A falvakban és kisvárosokban található kulturális értékeket kiemelt helyen kell megjeleníteni a kulturális örökség európai évének (2018) reklámozásában és az évhez kapcsolódó kezdeményezések során. A hagyományok és a kultúra népszerűsítésében fontos szerepet játszhatnak a falvak idősebb lakói, és érdemes megteremteni számukra a feltételeket ahhoz, hogy ezt valóban meg is tudják tenni. |
| --- | --- |

1.18.

A falvakban és kisvárosokban található kulturális értékeket kiemelt helyen kell megjeleníteni a kulturális örökség európai évének (2018) reklámozásában és az évhez kapcsolódó kezdeményezések során. A hagyományok és a kultúra népszerűsítésében fontos szerepet játszhatnak a falvak idősebb lakói, és érdemes megteremteni számukra a feltételeket ahhoz, hogy ezt valóban meg is tudják tenni.

| 1.19. | Az EGSZB javasolja a „helyes gyakorlatok” megosztását minden szinten. Ez már jelenleg is így történik az ENRD, ELARD, Ecovast és ERP keretében, valamint megtalálható a „The Best Village in the World” című kiadványban (3). |
| --- | --- |

1.19.

Az EGSZB javasolja a „helyes gyakorlatok” megosztását minden szinten. Ez már jelenleg is így történik az ENRD, ELARD, Ecovast és ERP keretében, valamint megtalálható a „The Best Village in the World” című kiadványban (3).

2.   Bevezetés

| 2.1. | A vidéki területek Európa létfontosságú részét képezik, és kritikus fontosságú mezőgazdasági és erdészeti vállalkozásoknak adnak otthont. A kisvárosi és falusi közösségek ezeken a vidéki területeken élnek és ezek részét képezik. E területek mindig olyan helyek voltak, ahol az emberek élnek és dolgoznak is. |
| --- | --- |

2.1.

A vidéki területek Európa létfontosságú részét képezik, és kritikus fontosságú mezőgazdasági és erdészeti vállalkozásoknak adnak otthont. A kisvárosi és falusi közösségek ezeken a vidéki területeken élnek és ezek részét képezik. E területek mindig olyan helyek voltak, ahol az emberek élnek és dolgoznak is.

| 2.2. | A vidéki területeken található kisvárosok az őket körülvevő falvak és kisebb közigazgatási egységek központjai, ők maguk pedig a nagyobb városi területeket körülvevő térséghez tartoznak. Mindegyik kölcsönösen függ egymástól. Fontos résztvevői a vidéki/városi partnerségeknek – a DG REGIO (4) és az OECD által támogatott koncepciónak –, melyek keretében mindkét partner egyenjogú az irányítás és a jövő tervezése terén. A falvak és a kisvárosok egész Európában számos – gazdasági és társadalmi – változáson mentek át, és továbbra is alkalmazkodniuk kell a modern kor körülményeihez. |
| --- | --- |

2.2.

A vidéki területeken található kisvárosok az őket körülvevő falvak és kisebb közigazgatási egységek központjai, ők maguk pedig a nagyobb városi területeket körülvevő térséghez tartoznak. Mindegyik kölcsönösen függ egymástól. Fontos résztvevői a vidéki/városi partnerségeknek – a DG REGIO (4) és az OECD által támogatott koncepciónak –, melyek keretében mindkét partner egyenjogú az irányítás és a jövő tervezése terén. A falvak és a kisvárosok egész Európában számos – gazdasági és társadalmi – változáson mentek át, és továbbra is alkalmazkodniuk kell a modern kor körülményeihez.

| 2.3. | A mezőgazdaság és az erdészet mellett a falvak és a kisvárosok jelentik a vidéki területek „gerincét”, és munkalehetőségeket, szolgáltatásokat és oktatást nyújtanak a helyi és a környező falvakban élő lakosság számára. Ugyanakkor a kisvárosok a nagyvárosokkal állnak hasonló viszonyban. Ez a fajta kapcsolat a vidéki és városi területek között minden régióra jellemző. A városi és a vidéki területek szolgáltatásokat nyújtanak egymásnak: a városi területek az élelmiszer-ellátás terén rá vannak utalva a vidéki területekre, és felvevőpiacot jelentenek a vidék termékei számára, míg a városlakók kikapcsolódást és nyugalmat találhatnak a vidéki területeken. |
| --- | --- |

2.3.

A mezőgazdaság és az erdészet mellett a falvak és a kisvárosok jelentik a vidéki területek „gerincét”, és munkalehetőségeket, szolgáltatásokat és oktatást nyújtanak a helyi és a környező falvakban élő lakosság számára. Ugyanakkor a kisvárosok a nagyvárosokkal állnak hasonló viszonyban. Ez a fajta kapcsolat a vidéki és városi területek között minden régióra jellemző. A városi és a vidéki területek szolgáltatásokat nyújtanak egymásnak: a városi területek az élelmiszer-ellátás terén rá vannak utalva a vidéki területekre, és felvevőpiacot jelentenek a vidék termékei számára, míg a városlakók kikapcsolódást és nyugalmat találhatnak a vidéki területeken.

| 2.4. | Számos vidéki térségben hagyományosan erős a közösséghez tartozás érzése. Ez a hagyomány azonban egyre inkább visszaszorul, és számos távolabbi vidéki területet elhagynak a lakosok. |
| --- | --- |

2.4.

Számos vidéki térségben hagyományosan erős a közösséghez tartozás érzése. Ez a hagyomány azonban egyre inkább visszaszorul, és számos távolabbi vidéki területet elhagynak a lakosok.

3.   Egyedi kihívások

| 3.1. | Az utóbbi néhány évtizedben a vidéki közösségeknek kihívásokkal kellett szembenézniük, mivel számos szolgáltatás esetében felmerült a méretgazdaságosságot szolgáló központosítás igénye, és megváltozott a közlekedés, az utazás és a mai emberek életmódja. Sok helyi szolgáltató vállalkozás elhagyja a vidéki közösségeket; számos bolt, banki és postai szolgáltatás megszűnik, és sok helyen bezárják a kis vidéki iskolákat. |
| --- | --- |

3.1.

Az utóbbi néhány évtizedben a vidéki közösségeknek kihívásokkal kellett szembenézniük, mivel számos szolgáltatás esetében felmerült a méretgazdaságosságot szolgáló központosítás igénye, és megváltozott a közlekedés, az utazás és a mai emberek életmódja. Sok helyi szolgáltató vállalkozás elhagyja a vidéki közösségeket; számos bolt, banki és postai szolgáltatás megszűnik, és sok helyen bezárják a kis vidéki iskolákat.

| 3.2. | A vidéki területeken a munkanélküliség rejtve marad, mivel kevesebben vannak állás nélkül, mint a városi területeken, ugyanakkor a vidéki munkanélküliek nehezen tudják igénybe venni a munkaügyi központok segítségét, mivel ezek a városokban találhatók, és gyakran okoz nekik nehézséget a leépülőben lévő vidéki tömegközlekedés. A munkanélküliség azért lehet alacsony, mert sok fiatal hagyja el ezeket a térségeket képzési, oktatási vagy munkalehetőséget keresve, míg a maradók közül sokan alacsony bérekért dolgoznak. |
| --- | --- |

3.2.

A vidéki területeken a munkanélküliség rejtve marad, mivel kevesebben vannak állás nélkül, mint a városi területeken, ugyanakkor a vidéki munkanélküliek nehezen tudják igénybe venni a munkaügyi központok segítségét, mivel ezek a városokban találhatók, és gyakran okoz nekik nehézséget a leépülőben lévő vidéki tömegközlekedés. A munkanélküliség azért lehet alacsony, mert sok fiatal hagyja el ezeket a térségeket képzési, oktatási vagy munkalehetőséget keresve, míg a maradók közül sokan alacsony bérekért dolgoznak.

| 3.3. | A vidéki közösségek támogatásában igen fontos szerepet játszó államkassza erőforrásaira egyre nagyobb terhet ró a megélhetési és a szolgáltatási költségek általános növekedése. |
| --- | --- |

3.3.

A vidéki közösségek támogatásában igen fontos szerepet játszó államkassza erőforrásaira egyre nagyobb terhet ró a megélhetési és a szolgáltatási költségek általános növekedése.

| 3.4. | A közutakba és autópályákba történő beruházások a személygépkocsik használatára ösztönöznek, amely a munkába járás legegyszerűbb módját jelenti. Az emberek napjainkban jobban fel vannak készülve arra, hogy nagyobb távolságot tegyenek meg, ennek következtében azonban kevésbé függenek a helyi közösségükben található munkalehetőségektől és szolgáltatásoktól. |
| --- | --- |

3.4.

A közutakba és autópályákba történő beruházások a személygépkocsik használatára ösztönöznek, amely a munkába járás legegyszerűbb módját jelenti. Az emberek napjainkban jobban fel vannak készülve arra, hogy nagyobb távolságot tegyenek meg, ennek következtében azonban kevésbé függenek a helyi közösségükben található munkalehetőségektől és szolgáltatásoktól.

| 3.5. | Az emberek vásárlási szokásai is megváltoztak. Gyakran ott vásárolnak, ahol dolgoznak, tehát egy nagyobb városban, és nem abban a faluban vagy kisvárosban, ahol élnek. Ezenkívül az interneten vásárolnak, az árukat pedig házhoz szállíttatják. Ez mind hozzájárult a helyi boltok hanyatlásához. |
| --- | --- |

3.5.

Az emberek vásárlási szokásai is megváltoztak. Gyakran ott vásárolnak, ahol dolgoznak, tehát egy nagyobb városban, és nem abban a faluban vagy kisvárosban, ahol élnek. Ezenkívül az interneten vásárolnak, az árukat pedig házhoz szállíttatják. Ez mind hozzájárult a helyi boltok hanyatlásához.

| 3.6. | A fiatalok elvándorolnak a vidéki területekről, hogy a városokban keressenek oktatási, képzési lehetőségeket és munkát. A vidéki közösségek csak akkor tudják visszacsábítani őket, ha a környéken van munkalehetőség. Nagyon fontos, hogy a fiatalok véleménye központi szerepet kapjon a helyi demokráciában. Támogatni kell a fiatalokat képviselő szervezeteket, hogy nagyobb szerepet vállaljanak a kormányzásban. Ugyanígy a gazdasági és szociális ügynökségeknek is a fiatalok helyzetéhez kell igazítaniuk tanácsadási és pénzügyi támogatásukat. |
| --- | --- |

3.6.

A fiatalok elvándorolnak a vidéki területekről, hogy a városokban keressenek oktatási, képzési lehetőségeket és munkát. A vidéki közösségek csak akkor tudják visszacsábítani őket, ha a környéken van munkalehetőség. Nagyon fontos, hogy a fiatalok véleménye központi szerepet kapjon a helyi demokráciában. Támogatni kell a fiatalokat képviselő szervezeteket, hogy nagyobb szerepet vállaljanak a kormányzásban. Ugyanígy a gazdasági és szociális ügynökségeknek is a fiatalok helyzetéhez kell igazítaniuk tanácsadási és pénzügyi támogatásukat.

| 3.7. | A generációk közötti összetartást kihívás elé állítják a különböző korcsoportok közötti létszámbeli egyenlőtlenségek. Ahhoz, hogy a fiatalok és a gyermekes családok a vidéki közösségekben maradjanak vagy visszatérjenek oda, elengedhetetlen, hogy személyre szabott foglalkoztatási intézkedéseket vezessenek be, iskolák és gyermekgondozási létesítmények álljanak rendelkezésre, valamint megfizethető legyen a lakhatás a vidéki területeken. A közösségeken belül az embereknek esetenként eltérő elképzeléseik vannak a helyi gazdasági tevékenységekről. A nyugalmas élet és a megfelelő munkahelyteremtési kezdeményezések közötti egyensúly létrehozásához párbeszédre és egymás megértésére van szükség. |
| --- | --- |

3.7.

A generációk közötti összetartást kihívás elé állítják a különböző korcsoportok közötti létszámbeli egyenlőtlenségek. Ahhoz, hogy a fiatalok és a gyermekes családok a vidéki közösségekben maradjanak vagy visszatérjenek oda, elengedhetetlen, hogy személyre szabott foglalkoztatási intézkedéseket vezessenek be, iskolák és gyermekgondozási létesítmények álljanak rendelkezésre, valamint megfizethető legyen a lakhatás a vidéki területeken. A közösségeken belül az embereknek esetenként eltérő elképzeléseik vannak a helyi gazdasági tevékenységekről. A nyugalmas élet és a megfelelő munkahelyteremtési kezdeményezések közötti egyensúly létrehozásához párbeszédre és egymás megértésére van szükség.

4.   Lehetőségek

| 4.1. | Az Európai Bizottság „intelligens falvakat” célzó kezdeményezése kulcsfontosságú, különösen a főigazgatóságok közötti együttműködésre vonatkozóan tett ígéretekre való tekintettel. A DG AGRI vidékfejlesztési programja sosem lesz képes elegendő forrást beruházni a többi főigazgatóságtól származó, illetve nemzeti, regionális és helyi közberuházások nélkül. Ezt a kísérleti kezdeményezést értékelés után minden új közös agrárpolitikai és regionális programba be kell építeni, valamint ki kell terjeszteni a kisvárosokra is a „vidéki újjászületés” részeként. |
| --- | --- |

4.1.

Az Európai Bizottság „intelligens falvakat” célzó kezdeményezése kulcsfontosságú, különösen a főigazgatóságok közötti együttműködésre vonatkozóan tett ígéretekre való tekintettel. A DG AGRI vidékfejlesztési programja sosem lesz képes elegendő forrást beruházni a többi főigazgatóságtól származó, illetve nemzeti, regionális és helyi közberuházások nélkül. Ezt a kísérleti kezdeményezést értékelés után minden új közös agrárpolitikai és regionális programba be kell építeni, valamint ki kell terjeszteni a kisvárosokra is a „vidéki újjászületés” részeként.

| 4.2. | A széles sávú internetkapcsolat minden vidéki térség számára létfontosságú. A széles sávú – mobil és vezetékes – lefedettség fejlesztése tevékenységek széles körét segíthetné: nemcsak a vállalkozások fejlesztését és az otthonról történő munkavégzést segíthetné elő, hanem az emberek hétköznapi életének minőségét is javítaná. Lehetővé tenné az online tanulást, a jobb egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést és az online elérhető szolgáltatások értékesítését. Sok jó példát találhatunk arra, hogy a vidéki területeken az internet-hozzáférés javítása a közösségek javára vált. Lehetőséget kellene biztosítani mindenekelőtt az idősebbek számára, hogy elsajátítsák az internet használatának alapjait. |
| --- | --- |

4.2.

A széles sávú internetkapcsolat minden vidéki térség számára létfontosságú. A széles sávú – mobil és vezetékes – lefedettség fejlesztése tevékenységek széles körét segíthetné: nemcsak a vállalkozások fejlesztését és az otthonról történő munkavégzést segíthetné elő, hanem az emberek hétköznapi életének minőségét is javítaná. Lehetővé tenné az online tanulást, a jobb egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést és az online elérhető szolgáltatások értékesítését. Sok jó példát találhatunk arra, hogy a vidéki területeken az internet-hozzáférés javítása a közösségek javára vált. Lehetőséget kellene biztosítani mindenekelőtt az idősebbek számára, hogy elsajátítsák az internet használatának alapjait.

| 4.3. | Ahol lehet, a munkaadókat arra kell biztatni, hogy támogassák a távmunkát, valamint ismerjék fel a vidéki/városi partnerségek potenciális előnyeit. A vidékfejlesztési programok támogatása révén a vállalkozók számára lehetővé válik a külföldi beruházások vonzása, valamint a többletértékkel rendelkező termékek – például élelmiszerek, italok, táj- és történelmi örökség, kulturális, egészségügyi és rekreációs tevékenységek – kifejlesztése és értékesítése, biztosítva ugyanakkor a vidéki kézműves és környezeti ismeretek fennmaradását. |
| --- | --- |

4.3.

Ahol lehet, a munkaadókat arra kell biztatni, hogy támogassák a távmunkát, valamint ismerjék fel a vidéki/városi partnerségek potenciális előnyeit. A vidékfejlesztési programok támogatása révén a vállalkozók számára lehetővé válik a külföldi beruházások vonzása, valamint a többletértékkel rendelkező termékek – például élelmiszerek, italok, táj- és történelmi örökség, kulturális, egészségügyi és rekreációs tevékenységek – kifejlesztése és értékesítése, biztosítva ugyanakkor a vidéki kézműves és környezeti ismeretek fennmaradását.

| 4.4. | Az oktatás, képzés, egészségügy és szociális ellátás terén működő közszolgáltatásokat integrálni és csoportosítani kellene. A közszolgáltatásoknak innovatív módon kell felhasználniuk a technológiai előrelépéseket, hogy elkerüljék a diszkriminációt, valamint különösen az idősebb és a fiatalkorú vidéki lakosok kirekesztését. A kormányzati hivatalok decentralizálása példaként szolgálhatna a városok telítődésének és szennyezésének csökkentésére, elősegítve ugyanakkor a vidékkel szembeni méltányosság érzését. A helyi önkormányzatoknak kulcsfontosságú szerepet kell betölteniük a vidéki területekre vonatkozó tervek kidolgozásában, valamint a vidéki közösségekben a jövőjük érdekében hozott pozitív intézkedések ösztönzésének és támogatásának biztosításában. Működhet több szolgáltatás egy épületben, vagy a használaton kívüli épületeket át lehet alakítani, hogy új üzleti funkciót kapjanak, ezáltal pedig új munkahelyek jöjjenek létre, ami lehetőséget teremthet a gazdasági tevékenység élénkítésére. Az ilyen jellegű felújított épületek rendelkezésre bocsátásakor figyelembe kell venni a helyi NGO-k, valamint a magán- és az állami szektor igényeit. |
| --- | --- |

4.4.

Az oktatás, képzés, egészségügy és szociális ellátás terén működő közszolgáltatásokat integrálni és csoportosítani kellene. A közszolgáltatásoknak innovatív módon kell felhasználniuk a technológiai előrelépéseket, hogy elkerüljék a diszkriminációt, valamint különösen az idősebb és a fiatalkorú vidéki lakosok kirekesztését. A kormányzati hivatalok decentralizálása példaként szolgálhatna a városok telítődésének és szennyezésének csökkentésére, elősegítve ugyanakkor a vidékkel szembeni méltányosság érzését. A helyi önkormányzatoknak kulcsfontosságú szerepet kell betölteniük a vidéki területekre vonatkozó tervek kidolgozásában, valamint a vidéki közösségekben a jövőjük érdekében hozott pozitív intézkedések ösztönzésének és támogatásának biztosításában. Működhet több szolgáltatás egy épületben, vagy a használaton kívüli épületeket át lehet alakítani, hogy új üzleti funkciót kapjanak, ezáltal pedig új munkahelyek jöjjenek létre, ami lehetőséget teremthet a gazdasági tevékenység élénkítésére. Az ilyen jellegű felújított épületek rendelkezésre bocsátásakor figyelembe kell venni a helyi NGO-k, valamint a magán- és az állami szektor igényeit.

| 4.5. | Erőfeszítéseket kell tenni a tényleges partnerség kialakításáért a városok, nagyvárosok és az őket körülvevő települések között, hogy kölcsönösen elfogadott feltételek alapján kialakítsák az összetartozás érzését, közösen folytassanak márkaépítést és közös beruházásokat valósítsanak meg. Más szervezetekkel együtt az R.E.D. 2016-ban egy 2030-ra irányuló európai politikai stratégiát ajánlott a vidéki területekre vonatkozóan (5). Egy másik példa a Carnegie Trust kísérleti testvérvárosi projektje. A fenntartható fejlődés és a körforgásos gazdaság elveinek vonatkozniuk kellene a városi/vidéki partnerségekre. |
| --- | --- |

4.5.

Erőfeszítéseket kell tenni a tényleges partnerség kialakításáért a városok, nagyvárosok és az őket körülvevő települések között, hogy kölcsönösen elfogadott feltételek alapján kialakítsák az összetartozás érzését, közösen folytassanak márkaépítést és közös beruházásokat valósítsanak meg. Más szervezetekkel együtt az R.E.D. 2016-ban egy 2030-ra irányuló európai politikai stratégiát ajánlott a vidéki területekre vonatkozóan (5). Egy másik példa a Carnegie Trust kísérleti testvérvárosi projektje. A fenntartható fejlődés és a körforgásos gazdaság elveinek vonatkozniuk kellene a városi/vidéki partnerségekre.

| 4.6. | A második Európai Vidéki Parlament 2015. novemberben elfogadta az „Európai vidéki manifesztumot”. A több mint 40 európai országban partnerekkel rendelkező hálózat most a manifesztumban meghatározott témákon dolgozik. Az Európai Vidéki Parlament munkájának célja, hogy a vidéki és városi területek közösségei, szervezetei és önkormányzatai szorosabban működjenek együtt, hogy teljeskörűen ki tudják használni a szociális, kulturális és gazdasági kapcsolatok mindazon előnyeit, melyeket egy ilyen együttműködés hozhat, valamint hogy az ötleteket és a helyes gyakorlatokat aktívan osszák meg a vidéki és városi területeken élő érintettek között. A munka, melyben valamennyi partner részt vesz, különböző témákra irányul: „Kisvárosok”, „Fenntartható szolgáltatások és infrastruktúra”, valamint „Integrált vidékfejlesztés és LEADER/közösségi szinten irányított helyi fejlesztés”. A munka eredményeiről jelentés készül, melyet az Európai Vidéki Parlament harmadik ülésén ismertetnek és vitatnak meg 2017. októberben a hollandiai Venhorstban. |
| --- | --- |

4.6.

A második Európai Vidéki Parlament 2015. novemberben elfogadta az „Európai vidéki manifesztumot”. A több mint 40 európai országban partnerekkel rendelkező hálózat most a manifesztumban meghatározott témákon dolgozik. Az Európai Vidéki Parlament munkájának célja, hogy a vidéki és városi területek közösségei, szervezetei és önkormányzatai szorosabban működjenek együtt, hogy teljeskörűen ki tudják használni a szociális, kulturális és gazdasági kapcsolatok mindazon előnyeit, melyeket egy ilyen együttműködés hozhat, valamint hogy az ötleteket és a helyes gyakorlatokat aktívan osszák meg a vidéki és városi területeken élő érintettek között. A munka, melyben valamennyi partner részt vesz, különböző témákra irányul: „Kisvárosok”, „Fenntartható szolgáltatások és infrastruktúra”, valamint „Integrált vidékfejlesztés és LEADER/közösségi szinten irányított helyi fejlesztés”. A munka eredményeiről jelentés készül, melyet az Európai Vidéki Parlament harmadik ülésén ismertetnek és vitatnak meg 2017. októberben a hollandiai Venhorstban.

| 4.7. | Az Európai Beruházási Banknak testre szabott támogatási rendszereket kell kidolgoznia a kis méretű vidéki vállalkozások, mind a magán-, mind a szociális vállalkozások számára (ideértve a szövetkezeteket is), amint 2017–2019-es programjában erre ígéretet tett, és amit a ciprusi Tróodosz-hegységben, Agroszban működő Niki’s Sweets részére folyósított támogatással szemléltetett. |
| --- | --- |

4.7.

Az Európai Beruházási Banknak testre szabott támogatási rendszereket kell kidolgoznia a kis méretű vidéki vállalkozások, mind a magán-, mind a szociális vállalkozások számára (ideértve a szövetkezeteket is), amint 2017–2019-es programjában erre ígéretet tett, és amit a ciprusi Tróodosz-hegységben, Agroszban működő Niki’s Sweets részére folyósított támogatással szemléltetett.

| 4.8. | Az önkéntes ágazat nagyon aktív a vidéki területeken, szereplői segítenek a tevékenységek koordinálásában és a közös munka lebonyolításában. A szociális és közösségi vállalkozások, mint például Dániában az a 300 szociális gazdasági vállalkozás, amely használhatja az „RSV” (Registered Socioeconomic Company/Virksomhed – bejegyzett szociális vállalkozás) címkét, vagy a közép-walesi Cletwr cafe, egyre nagyobb mértékben járulnak hozzá a megszűnt magán- vagy közszolgáltatások pótlásához. Munkájuk összhangban áll a vállalati társadalmi felelősségvállalás eszméivel. A szociális és közösségi vállalkozások létrehozása és fenntarthatóságuk biztosítása során fontos az olyan szervezetek támogatása és tanácsadása, mint a Plunkett Foundation. |
| --- | --- |

4.8.

Az önkéntes ágazat nagyon aktív a vidéki területeken, szereplői segítenek a tevékenységek koordinálásában és a közös munka lebonyolításában. A szociális és közösségi vállalkozások, mint például Dániában az a 300 szociális gazdasági vállalkozás, amely használhatja az „RSV” (Registered Socioeconomic Company/Virksomhed – bejegyzett szociális vállalkozás) címkét, vagy a közép-walesi Cletwr cafe, egyre nagyobb mértékben járulnak hozzá a megszűnt magán- vagy közszolgáltatások pótlásához. Munkájuk összhangban áll a vállalati társadalmi felelősségvállalás eszméivel. A szociális és közösségi vállalkozások létrehozása és fenntarthatóságuk biztosítása során fontos az olyan szervezetek támogatása és tanácsadása, mint a Plunkett Foundation.

| 4.9. | A falvakban és kisvárosokban élők a legkülönfélébb társadalmi helyzetűek, és mindannyiuknak joga van ahhoz, hogy helyi közösségükben hangot adjanak véleményüknek. A legalacsonyabb közigazgatási szintet – községi és (kis)települési önkormányzatokat – be kell vonni a helyi döntéshozatalba, és meg kell erősíteni és fel kell erre hatalmazni őket. Az emberek büszkék a helyi közösségükre, ez pedig erőforrásnak tekinthető és másokat is a részvételre ösztönözhet. Rengeteg hasznos tudással rendelkeznek azok a nyugdíjasok is, akik korábban vállalkozók voltak, illetve a közigazgatásban vagy a civil szférában dolgoztak. Európai és helyi programoknak köszönhetően olyan projektek indulnak, amelyek ösztönzik helyi partnerségek létrehozását a falvakban vagy kisvárosokban, és e folyamatnak köszönhetően sokan indítottak közösségi vállalkozást. Ezek a vállalkozók a legkülönbözőbb ágazatokat képviselik, és közösségük nagyköveteivé váltak. |
| --- | --- |

4.9.

A falvakban és kisvárosokban élők a legkülönfélébb társadalmi helyzetűek, és mindannyiuknak joga van ahhoz, hogy helyi közösségükben hangot adjanak véleményüknek. A legalacsonyabb közigazgatási szintet – községi és (kis)települési önkormányzatokat – be kell vonni a helyi döntéshozatalba, és meg kell erősíteni és fel kell erre hatalmazni őket. Az emberek büszkék a helyi közösségükre, ez pedig erőforrásnak tekinthető és másokat is a részvételre ösztönözhet. Rengeteg hasznos tudással rendelkeznek azok a nyugdíjasok is, akik korábban vállalkozók voltak, illetve a közigazgatásban vagy a civil szférában dolgoztak. Európai és helyi programoknak köszönhetően olyan projektek indulnak, amelyek ösztönzik helyi partnerségek létrehozását a falvakban vagy kisvárosokban, és e folyamatnak köszönhetően sokan indítottak közösségi vállalkozást. Ezek a vállalkozók a legkülönbözőbb ágazatokat képviselik, és közösségük nagyköveteivé váltak.

| 4.10. | A falvak és kisvárosok fontos szerepet játszanak Európa kultúrájában. Gyakran megőrzik a helyi szokásokat és hagyományokat. Ezek a vidéki települések általában „történelmi” múlttal rendelkeznek, és építészetük a helyi építőanyagok használatát és az évszázadok különböző stílusait tükrözi. A kisvárosok központjában általában jobban megmaradtak a helyi üzletek, és nem nyomják el őket az üzletláncok egyforma portáljai, ahogy az a nagyobb városok központjában történik. A vidéki kistelepülések esetében emellett nagyon meghatározó és a rájuk jellemző légkör fontos része, hogy milyen földrajzi adottságokkal rendelkező vidéken jöttek létre – jól védhető hegy- vagy dombtetőn, két folyó találkozásánál, források közelében, tóparton, szigeten vagy tengerparton stb. –, ami egyben igen eltérő eredetüket is tükrözi. A falvakban és kisvárosokban található kulturális értékeket kiemelt helyen kell megjeleníteni a kulturális örökség európai évének (2018) reklámozásában és az évhez kapcsolódó kezdeményezések során. A hagyományok és a kultúra népszerűsítésében fontos szerepet játszhatnak a falvak idősebb lakói, és érdemes megteremteni számukra a feltételeket ahhoz, hogy ezt valóban meg is tudják tenni. |
| --- | --- |

4.10.

A falvak és kisvárosok fontos szerepet játszanak Európa kultúrájában. Gyakran megőrzik a helyi szokásokat és hagyományokat. Ezek a vidéki települések általában „történelmi” múlttal rendelkeznek, és építészetük a helyi építőanyagok használatát és az évszázadok különböző stílusait tükrözi. A kisvárosok központjában általában jobban megmaradtak a helyi üzletek, és nem nyomják el őket az üzletláncok egyforma portáljai, ahogy az a nagyobb városok központjában történik. A vidéki kistelepülések esetében emellett nagyon meghatározó és a rájuk jellemző légkör fontos része, hogy milyen földrajzi adottságokkal rendelkező vidéken jöttek létre – jól védhető hegy- vagy dombtetőn, két folyó találkozásánál, források közelében, tóparton, szigeten vagy tengerparton stb. –, ami egyben igen eltérő eredetüket is tükrözi. A falvakban és kisvárosokban található kulturális értékeket kiemelt helyen kell megjeleníteni a kulturális örökség európai évének (2018) reklámozásában és az évhez kapcsolódó kezdeményezések során. A hagyományok és a kultúra népszerűsítésében fontos szerepet játszhatnak a falvak idősebb lakói, és érdemes megteremteni számukra a feltételeket ahhoz, hogy ezt valóban meg is tudják tenni.

| 4.11. | Ezek a falvak és kisvárosok értékes eszközeik segítségével fenn tudják tartani, illetve tovább tudják fejleszteni a helyi gazdaságot. Szorosan összekapcsolódnak a helyi mezőgazdasággal, erdészettel és energiatermeléssel, valamint az agrár- és a vidéki turizmussal, az egészséggel kapcsolatos tevékenységekkel, kulturális fesztiválokkal, a környezetvédelemmel és az oktatással. Európa-szerte több száz olyan példa van, amelyet érdemes követni, mint például Kozárd Magyarországon, Alston Manor Angliában. Az Ecovast „The Importance of Small Towns” [A kisvárosok jelentősége] című jelentése szintén értékes hozzájárulást jelent a falvak és kisvárosok által betöltött szerep fontosságának leírásához és megértéséhez. |
| --- | --- |

4.11.

Ezek a falvak és kisvárosok értékes eszközeik segítségével fenn tudják tartani, illetve tovább tudják fejleszteni a helyi gazdaságot. Szorosan összekapcsolódnak a helyi mezőgazdasággal, erdészettel és energiatermeléssel, valamint az agrár- és a vidéki turizmussal, az egészséggel kapcsolatos tevékenységekkel, kulturális fesztiválokkal, a környezetvédelemmel és az oktatással. Európa-szerte több száz olyan példa van, amelyet érdemes követni, mint például Kozárd Magyarországon, Alston Manor Angliában. Az Ecovast „The Importance of Small Towns” [A kisvárosok jelentősége] című jelentése szintén értékes hozzájárulást jelent a falvak és kisvárosok által betöltött szerep fontosságának leírásához és megértéséhez.

| 4.12. | A 2016 szeptemberében a Cork 2.0 konferencián lelkesen elfogadott jövőbeli vidékfejlesztési politikának segítenie kell a tagállamokat és régiókat abban, hogy támogató jellegű vidékfejlesztési intézkedéseket dolgozzanak ki, és ösztönöznie kell az európai programok keretében működő projekteket. Az EU, a tagállamok és a régiók számára létfontosságú, hogy a vidéki térségek szempontjainak a 2016-os Cork 2.0 nyilatkozatban leírt figyelembevétele érvényesüljön. |
| --- | --- |

4.12.

A 2016 szeptemberében a Cork 2.0 konferencián lelkesen elfogadott jövőbeli vidékfejlesztési politikának segítenie kell a tagállamokat és régiókat abban, hogy támogató jellegű vidékfejlesztési intézkedéseket dolgozzanak ki, és ösztönöznie kell az európai programok keretében működő projekteket. Az EU, a tagállamok és a régiók számára létfontosságú, hogy a vidéki térségek szempontjainak a 2016-os Cork 2.0 nyilatkozatban leírt figyelembevétele érvényesüljön.

| 4.13. | Az EU által támogatott LEADER-módszer és a közösségvezérelt helyi fejlesztés eszközöket kínál a vidéki közösségek megerősítésének és szerepvállalásának elősegítéséhez. A LEADER és a helyi akciócsoportok támogathatják azokat a helyi erőfeszítéseket, amelyek mind a magán-, mind a nonprofit vállalkozások indítására és növekedésére, valamint az elkötelezett és támogató közösségi szellem biztosítására irányulnak. A LEADER-t 2014-ig az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap támogatta, 2015 óta azonban más strukturális és beruházási alapok is alkalmazhatják a módszert többoldalú finanszírozással a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés keretében. Ehhez fokozott együttműködésre van szükség. Jó példa erre az IRD Duhallow, Cork megyében a SECAD, Walesben a PLANED, melyek évek óta hajtanak végre alulról felfelé irányuló, közösségi szinten irányított helyi fejlesztést. |
| --- | --- |

4.13.

Az EU által támogatott LEADER-módszer és a közösségvezérelt helyi fejlesztés eszközöket kínál a vidéki közösségek megerősítésének és szerepvállalásának elősegítéséhez. A LEADER és a helyi akciócsoportok támogathatják azokat a helyi erőfeszítéseket, amelyek mind a magán-, mind a nonprofit vállalkozások indítására és növekedésére, valamint az elkötelezett és támogató közösségi szellem biztosítására irányulnak. A LEADER-t 2014-ig az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap támogatta, 2015 óta azonban más strukturális és beruházási alapok is alkalmazhatják a módszert többoldalú finanszírozással a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés keretében. Ehhez fokozott együttműködésre van szükség. Jó példa erre az IRD Duhallow, Cork megyében a SECAD, Walesben a PLANED, melyek évek óta hajtanak végre alulról felfelé irányuló, közösségi szinten irányított helyi fejlesztést.

| 4.14. | Az európai programok keretében számos vidéki projektet találhatunk, melyek jól illusztrálják a kisvárosokban és falvakban megvalósuló változatos „helyes gyakorlatokat”. A helyes gyakorlatok azt is megmutatják, hogy közvetítőkre van szükség, akik értékes támogatást nyújtanak a vállalatok és kis csoportok számára. |
| --- | --- |

4.14.

Az európai programok keretében számos vidéki projektet találhatunk, melyek jól illusztrálják a kisvárosokban és falvakban megvalósuló változatos „helyes gyakorlatokat”. A helyes gyakorlatok azt is megmutatják, hogy közvetítőkre van szükség, akik értékes támogatást nyújtanak a vállalatok és kis csoportok számára.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Vidéki térségek rehabilitációja „intelligens falvak” segítségével (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  R.E.D.: Rurality – Environment – Development [Vidék – Környezet – Fejlődés].

2

(3)  Ulla Herlitz és társai műve a legjobb gyakorlat egy példájáról – ENRD: Európai Vidékfejlesztési Hálózat; ELARD: Európai Vidékfejlesztési LEADER-egyesület; Ecovast: A Falvak és Kisvárosok Európai Tanácsa.

3

(4)  Az Ecovast a DG REGIO korábbi RURBAN hálózatának része volt.

4

(5)  „Making Europe Grow with its Rural Territories”.

5

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/22

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Éghajlati igazságosság

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 081/04)

| Előadó: | Cillian LOHAN |
| --- | --- |

Előadó:

Cillian LOHAN

| Közgyűlési határozat: | 2017.2.23. |
| --- | --- |
| Jogalap: | Az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | Saját kezdeményezésű vélemény |
| | |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 194/12/8 |

Közgyűlési határozat:

2017.2.23.

Jogalap:

Az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

Saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

194/12/8

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az éghajlati igazságosság koncepciója a globális éghajlatváltozást politikai és etikai kérdésként fogalmazza meg, nem csupán szigorúan környezetiként. Általában a tér és az idő kölcsönhatásának globális összefüggésébe helyezik a koncepciót, amely elismeri, hogy gyakran a leginkább veszélyeztetett és legszegényebb társadalmi rétegeknek kell elszenvedniük az éghajlatváltozás következményeinek legnagyobb hatásait. Márpedig éppen ezek azok a csoportok, amelyek a legkevésbé felelősek azért a kibocsátásért, amely az éghajlati válságot előidézte. Ebben a véleményben az éghajlati igazságosság átfogóbb fogalma úgy merül fel, hogy meg kell vizsgálni az éghajlatváltozás polgárokra és közösségekre gyakorolt, gyakran aránytalan mértékű hatásának méltányosságát mind a fejlődő, mind a fejlett országokban. |
| --- | --- |

1.1.

Az éghajlati igazságosság koncepciója a globális éghajlatváltozást politikai és etikai kérdésként fogalmazza meg, nem csupán szigorúan környezetiként. Általában a tér és az idő kölcsönhatásának globális összefüggésébe helyezik a koncepciót, amely elismeri, hogy gyakran a leginkább veszélyeztetett és legszegényebb társadalmi rétegeknek kell elszenvedniük az éghajlatváltozás következményeinek legnagyobb hatásait. Márpedig éppen ezek azok a csoportok, amelyek a legkevésbé felelősek azért a kibocsátásért, amely az éghajlati válságot előidézte. Ebben a véleményben az éghajlati igazságosság átfogóbb fogalma úgy merül fel, hogy meg kell vizsgálni az éghajlatváltozás polgárokra és közösségekre gyakorolt, gyakran aránytalan mértékű hatásának méltányosságát mind a fejlődő, mind a fejlett országokban.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy minden polgárnak joga van az egészséges, tiszta környezethez, és elvárhatja a kormányoktól, hogy felelősséget vállaljanak az éghajlatváltozást előmozdító tényezőkkel és az éghajlatváltozás fenyegetéseivel kapcsolatos nemzeti kötelezettségvállalásaikért és a Párizsi Megállapodásban vállalt nemzeti hozzájárulásokért, a nyilvánvalóbb környezeti és gazdasági szempontok mellett azok társadalmi hatását is elismerve. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy minden polgárnak joga van az egészséges, tiszta környezethez, és elvárhatja a kormányoktól, hogy felelősséget vállaljanak az éghajlatváltozást előmozdító tényezőkkel és az éghajlatváltozás fenyegetéseivel kapcsolatos nemzeti kötelezettségvállalásaikért és a Párizsi Megállapodásban vállalt nemzeti hozzájárulásokért, a nyilvánvalóbb környezeti és gazdasági szempontok mellett azok társadalmi hatását is elismerve.

| 1.3. | Az EGSZB javasolja, hogy kezdjenek vitát egy éghajlati jogokra vonatkozó olyan uniós jogszabályról, amely magában foglalná az uniós polgároknak és a természetnek az éghajlatváltozással kapcsolatos világméretű válság kihívásaival összefüggő jogait. Az EGSZB – annak tudatában, hogy az EU-ra vezető szerep hárul egy stabil és méltányos nemzetközi éghajlatvédelmi rendszer előmozdításában – arra ösztönzi az uniós intézményeket és nemzeti kormányokat, hogy vizsgálják meg az éghajlati igazságosság elveinek alkalmazását minden – globális, európai, nemzeti és közösségi – szinten. Az európai szemeszter felhasználható e törekvés érvényesítésének eszközeként. Az éghajlati igazságosság az igazságosságot jelenti mind az emberek, mind pedig a környezet számára, amelytől függünk – e két tényező szoros kapcsolatban áll egymással. Ennek kapcsán az EGSZB emlékeztet két közelmúltbeli kezdeményezésre: a globális környezetvédelmi paktumra és az emberiség jogairól szóló egyetemes nyilatkozattal kapcsolatos projektre. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB javasolja, hogy kezdjenek vitát egy éghajlati jogokra vonatkozó olyan uniós jogszabályról, amely magában foglalná az uniós polgároknak és a természetnek az éghajlatváltozással kapcsolatos világméretű válság kihívásaival összefüggő jogait. Az EGSZB – annak tudatában, hogy az EU-ra vezető szerep hárul egy stabil és méltányos nemzetközi éghajlatvédelmi rendszer előmozdításában – arra ösztönzi az uniós intézményeket és nemzeti kormányokat, hogy vizsgálják meg az éghajlati igazságosság elveinek alkalmazását minden – globális, európai, nemzeti és közösségi – szinten. Az európai szemeszter felhasználható e törekvés érvényesítésének eszközeként. Az éghajlati igazságosság az igazságosságot jelenti mind az emberek, mind pedig a környezet számára, amelytől függünk – e két tényező szoros kapcsolatban áll egymással. Ennek kapcsán az EGSZB emlékeztet két közelmúltbeli kezdeményezésre: a globális környezetvédelmi paktumra és az emberiség jogairól szóló egyetemes nyilatkozattal kapcsolatos projektre.

| 1.4. | A termelési és a fogyasztási rendszereket úgy kell átalakítani, hogy alkalmazkodni tudjanak az éghajlatváltozás hatásaihoz, illetve enyhíthessék azokat. Fontos, hogy ez az átállás az egész világon és az ágazatok összefüggésében megvalósuljon, és az EU vezető szerepet játszhat ebben. Azonosítani és megfelelően támogatni kell a legsérülékenyebb üzletágakat és munkavállalókat. Különösen az élelmiszeripari rendszereket és az azokban érintett szereplőket kell támogatni a fenti átmenet során. A fenntartható élelmiszerfogyasztásnak a termelési lánc előző szakaszánál, a talaj előkészítésénél és a természeti rendszerek kezelésénél kell kezdődnie ahhoz, hogy az élelmezés alapjává váljon. Az EU-nak egyértelmű vezető szerepet kellene játszania a fenntartható talajgazdálkodás és talajvédelem terén. |
| --- | --- |

1.4.

A termelési és a fogyasztási rendszereket úgy kell átalakítani, hogy alkalmazkodni tudjanak az éghajlatváltozás hatásaihoz, illetve enyhíthessék azokat. Fontos, hogy ez az átállás az egész világon és az ágazatok összefüggésében megvalósuljon, és az EU vezető szerepet játszhat ebben. Azonosítani és megfelelően támogatni kell a legsérülékenyebb üzletágakat és munkavállalókat. Különösen az élelmiszeripari rendszereket és az azokban érintett szereplőket kell támogatni a fenti átmenet során. A fenntartható élelmiszerfogyasztásnak a termelési lánc előző szakaszánál, a talaj előkészítésénél és a természeti rendszerek kezelésénél kell kezdődnie ahhoz, hogy az élelmezés alapjává váljon. Az EU-nak egyértelmű vezető szerepet kellene játszania a fenntartható talajgazdálkodás és talajvédelem terén.

| 1.5. | Csak akkor lehet a fogyasztók erejét felhasználni az átmenet eléréséhez, ha olyan egyéb fenntartható és etikus lehetőségek állnak rendelkezésükre, amelyek nem vezetnek a kényelem vagy a minőség jelentős csökkenéséhez a szolgáltatás, a felhasználás vagy a hozzáférhetőség terén. Az új gazdasági modellek, mint pl. a digitális, a megosztásalapú és a körforgásos gazdaság mentén, valamint az e modellekre való globális, ágazati átmenetre vonatkozó nemzetközi együttműködés révén működőképes alternatívákat lehet kifejleszteni a fogyasztók számára. |
| --- | --- |

1.5.

Csak akkor lehet a fogyasztók erejét felhasználni az átmenet eléréséhez, ha olyan egyéb fenntartható és etikus lehetőségek állnak rendelkezésükre, amelyek nem vezetnek a kényelem vagy a minőség jelentős csökkenéséhez a szolgáltatás, a felhasználás vagy a hozzáférhetőség terén. Az új gazdasági modellek, mint pl. a digitális, a megosztásalapú és a körforgásos gazdaság mentén, valamint az e modellekre való globális, ágazati átmenetre vonatkozó nemzetközi együttműködés révén működőképes alternatívákat lehet kifejleszteni a fogyasztók számára.

| 1.6. | Támogató mechanizmusokat, köztük közpénzt és gazdasági eszközöket kell alkalmazni annak érdekében, hogy infrastruktúra és megfelelő támogatások álljanak rendelkezésre azon fogyasztók számára, akik alacsony szén-dioxid-kibocsátású életmódra kívánnak áttérni. Az ilyen támogatásoknak segítséget kellene nyújtaniuk az etikus/hosszú élettartamú/fenntartható áruk és szolgáltatások magasabb költségeinek viselésében is, miközben gondoskodnak arról, hogy ne kerüljön veszélybe a versenyképesség. |
| --- | --- |

1.6.

Támogató mechanizmusokat, köztük közpénzt és gazdasági eszközöket kell alkalmazni annak érdekében, hogy infrastruktúra és megfelelő támogatások álljanak rendelkezésre azon fogyasztók számára, akik alacsony szén-dioxid-kibocsátású életmódra kívánnak áttérni. Az ilyen támogatásoknak segítséget kellene nyújtaniuk az etikus/hosszú élettartamú/fenntartható áruk és szolgáltatások magasabb költségeinek viselésében is, miközben gondoskodnak arról, hogy ne kerüljön veszélybe a versenyképesség.

| 1.7. | Fel kell térképezni, hogy hogyan lehet áthelyezni munkahelyeket egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba, és minél hamarabb fel kell ismerni az ebből adódó lehetőségeket. Ennek köszönhetően ki lehet majd dolgozni és végre is lehet hajtani a leghatékonyabb politikákat annak érdekében, hogy a munkavállalók védelemben részesüljenek, új munkahelyeket találjanak, miközben az életminőségük az igazságos átmenet során javul. |
| --- | --- |

1.7.

Fel kell térképezni, hogy hogyan lehet áthelyezni munkahelyeket egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba, és minél hamarabb fel kell ismerni az ebből adódó lehetőségeket. Ennek köszönhetően ki lehet majd dolgozni és végre is lehet hajtani a leghatékonyabb politikákat annak érdekében, hogy a munkavállalók védelemben részesüljenek, új munkahelyeket találjanak, miközben az életminőségük az igazságos átmenet során javul.

| 1.8. | Az EGSZB megismétli, hogy létre kellene hozni egy energiaszegénységgel foglalkozó európai megfigyelőközpontot (1), amely valamennyi érintett felet összefogná, és hozzájárulna az energiaszegénység európai mutatóinak kidolgozásához. A minden polgárt megillető igazságosság azt jelenti, hogy mindenki számára biztosított a tiszta, megfizethető és elérhető energiaszolgáltatás. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB megismétli, hogy létre kellene hozni egy energiaszegénységgel foglalkozó európai megfigyelőközpontot (1), amely valamennyi érintett felet összefogná, és hozzájárulna az energiaszegénység európai mutatóinak kidolgozásához. A minden polgárt megillető igazságosság azt jelenti, hogy mindenki számára biztosított a tiszta, megfizethető és elérhető energiaszolgáltatás.

| 1.9. | Az EGSZB a fosszilis üzemanyagok támogatásának befejezésére szólít fel, és a megújuló energiákra való áttérés támogatását szorgalmazza. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB a fosszilis üzemanyagok támogatásának befejezésére szólít fel, és a megújuló energiákra való áttérés támogatását szorgalmazza.

| 1.10. | A fenntarthatósági politikák eredményessége annak biztosításától függ, hogy egyértelműen meghatározzák és prioritásként kezeljék az átmenethez nyújtott támogatásokat, és megfelelő forrásokat garantáljanak hozzájuk. Ugyanakkor az EU-nak átfogó nemzetközi tárgyalásokat kellene kezdenie, hogy olyan globális megállapodást sikerüljön kialakítani, melynek segítségével enyhíteni lehet az éghajlatváltozás kiváltó okait és támogatni lehet egy fenntarthatóbb globális gazdasági modellt. |
| --- | --- |

1.10.

A fenntarthatósági politikák eredményessége annak biztosításától függ, hogy egyértelműen meghatározzák és prioritásként kezeljék az átmenethez nyújtott támogatásokat, és megfelelő forrásokat garantáljanak hozzájuk. Ugyanakkor az EU-nak átfogó nemzetközi tárgyalásokat kellene kezdenie, hogy olyan globális megállapodást sikerüljön kialakítani, melynek segítségével enyhíteni lehet az éghajlatváltozás kiváltó okait és támogatni lehet egy fenntarthatóbb globális gazdasági modellt.

2.   Háttér/A vélemény indoklása

| 2.1. | Ez a saját kezdeményezésű vélemény a fenntartható fejlődés megfigyelőközpontja 2017. évi munkatervének keretében készült. Az éghajlati igazságosság témája mindannyiunkat érint, mégis hiányzik az uniós szintű fellépés a témában. Az EGSZB számára ez lehetőséget jelent arra, hogy vezető szerepet vállaljon, és megfogalmazza a legelső javaslatokat, különös tekintettel Európára. Az éghajlati igazságosság számos vetületét elmélyültebben meg kell még vitatni, például a kibocsátási jogok globális és egyéni elosztásának kérdését. |
| --- | --- |

2.1.

Ez a saját kezdeményezésű vélemény a fenntartható fejlődés megfigyelőközpontja 2017. évi munkatervének keretében készült. Az éghajlati igazságosság témája mindannyiunkat érint, mégis hiányzik az uniós szintű fellépés a témában. Az EGSZB számára ez lehetőséget jelent arra, hogy vezető szerepet vállaljon, és megfogalmazza a legelső javaslatokat, különös tekintettel Európára. Az éghajlati igazságosság számos vetületét elmélyültebben meg kell még vitatni, például a kibocsátási jogok globális és egyéni elosztásának kérdését.

| 2.2. | Az EGSZB intézményi álláspontot szeretne kialakítani, hogy képviselni tudja az uniós szervezett civil társadalom véleményét az éghajlatváltozás hatásairól szóló vitában és annak feltárásában, hogy hogyan lehetne a legjobban kezelni az éghajlatváltozás hatásait tisztességes és igazságos módon. |
| --- | --- |

2.2.

Az EGSZB intézményi álláspontot szeretne kialakítani, hogy képviselni tudja az uniós szervezett civil társadalom véleményét az éghajlatváltozás hatásairól szóló vitában és annak feltárásában, hogy hogyan lehetne a legjobban kezelni az éghajlatváltozás hatásait tisztességes és igazságos módon.

| 2.3. | Az ENSZ keretében nemzetközi szinten elfogadott fenntartható fejlesztési célok és a párizsi megállapodás fényében, illetve mivel már kezdenek érezhetővé válni az éghajlatváltozás hatásai, egyre nagyobb szükség van azonnali és konkrét intézkedésekre az éghajlati igazságosság megvalósításához. |
| --- | --- |

2.3.

Az ENSZ keretében nemzetközi szinten elfogadott fenntartható fejlesztési célok és a párizsi megállapodás fényében, illetve mivel már kezdenek érezhetővé válni az éghajlatváltozás hatásai, egyre nagyobb szükség van azonnali és konkrét intézkedésekre az éghajlati igazságosság megvalósításához.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az éghajlati igazságosság koncepciója a globális éghajlatváltozást politikai és etikai kérdésként fogalmazza meg, nem csupán szigorúan környezetiként. Felismeri, hogy gyakran a leginkább veszélyeztetett és legszegényebb társadalmi rétegeknek kell elszenvedniük az éghajlatváltozás következményeinek legnagyobb hatásait. A koncepciót általában a tér és az idő kölcsönhatásának globális összefüggésében szemléljük, azaz elsősorban azoknak az országoknak a felelősségéből kiindulva, amelyek a természeti erőforrások kitermelésével értek el fejlődést. |
| --- | --- |

3.1.

Az éghajlati igazságosság koncepciója a globális éghajlatváltozást politikai és etikai kérdésként fogalmazza meg, nem csupán szigorúan környezetiként. Felismeri, hogy gyakran a leginkább veszélyeztetett és legszegényebb társadalmi rétegeknek kell elszenvedniük az éghajlatváltozás következményeinek legnagyobb hatásait. A koncepciót általában a tér és az idő kölcsönhatásának globális összefüggésében szemléljük, azaz elsősorban azoknak az országoknak a felelősségéből kiindulva, amelyek a természeti erőforrások kitermelésével értek el fejlődést.

| 3.2. | A fenntartható fejlesztési célok túllépnek elődjeiken (azaz a millenniumi fejlesztési célokon), ugyanis felismerik, hogy közös a felelősség, az érintettek kölcsönösen elszámoltathatóak, valamint hogy kollektív fellépésre és inkluzív részvételi folyamatokra van szükség. Az EGSZB – annak tudatában, hogy az EU-ra vezető szerep hárul egy stabil és méltányos nemzetközi éghajlatvédelmi rendszer előmozdításában – arra sarkallja az uniós intézményeket és a nemzeti kormányokat, hogy minden – azaz globális, európai, nemzeti és helyi – szinten hozzanak intézkedéseket az éghajlati igazságossághoz kapcsolódóan. Az európai szemeszter felhasználható e törekvés érvényesítésének eszközeként. Ebben a véleményben az éghajlati igazságosság fogalma úgy merül tehát fel, hogy meg kell vizsgálni az éghajlatváltozás polgárokra és közösségekre gyakorolt, gyakran aránytalan mértékű hatásának méltányosságát mind a fejlődő, mind a fejlett országokban. |
| --- | --- |

3.2.

A fenntartható fejlesztési célok túllépnek elődjeiken (azaz a millenniumi fejlesztési célokon), ugyanis felismerik, hogy közös a felelősség, az érintettek kölcsönösen elszámoltathatóak, valamint hogy kollektív fellépésre és inkluzív részvételi folyamatokra van szükség. Az EGSZB – annak tudatában, hogy az EU-ra vezető szerep hárul egy stabil és méltányos nemzetközi éghajlatvédelmi rendszer előmozdításában – arra sarkallja az uniós intézményeket és a nemzeti kormányokat, hogy minden – azaz globális, európai, nemzeti és helyi – szinten hozzanak intézkedéseket az éghajlati igazságossághoz kapcsolódóan. Az európai szemeszter felhasználható e törekvés érvényesítésének eszközeként. Ebben a véleményben az éghajlati igazságosság fogalma úgy merül tehát fel, hogy meg kell vizsgálni az éghajlatváltozás polgárokra és közösségekre gyakorolt, gyakran aránytalan mértékű hatásának méltányosságát mind a fejlődő, mind a fejlett országokban.

| 3.3. | Problémaként jelentkezik az éghajlatváltozási politikákkal szembeni ellenállás és az, hogy előnyeik ellenére ezeket a politikákat az átlagpolgár, bizonyos ágazatok (pl. az agrár-élelmiszeripar vagy a szállítás) vagy a fosszilis üzemanyagoktól függő közösségek és egyének büntetéseként fogják fel. |
| --- | --- |

3.3.

Problémaként jelentkezik az éghajlatváltozási politikákkal szembeni ellenállás és az, hogy előnyeik ellenére ezeket a politikákat az átlagpolgár, bizonyos ágazatok (pl. az agrár-élelmiszeripar vagy a szállítás) vagy a fosszilis üzemanyagoktól függő közösségek és egyének büntetéseként fogják fel.

| 3.4. | Különböző politikai kezdeményezések olyan ágazatokra és területekre összpontosítanak, amelyeket nagymértékben befolyásolnak az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások, ilyen például az egészségügy, a közlekedés, a mezőgazdaság, az energiaügy. Az éghajlati igazságosság átfogó, integrált megközelítést nyújthat annak biztosításához, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés igazságos és méltányos módon történjen. |
| --- | --- |

3.4.

Különböző politikai kezdeményezések olyan ágazatokra és területekre összpontosítanak, amelyeket nagymértékben befolyásolnak az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások, ilyen például az egészségügy, a közlekedés, a mezőgazdaság, az energiaügy. Az éghajlati igazságosság átfogó, integrált megközelítést nyújthat annak biztosításához, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés igazságos és méltányos módon történjen.

| 3.5. | Fontos megjegyezni, hogy az éghajlati igazságosság nem csak azokról szól, akiket közvetlenül érintenek az éghajlatváltozás hatásai, hanem azokról is, akiket az éghajlatváltozást előmozdító tényezők érintenek, mivel olyan áruktól, szolgáltatásoktól és életformáktól függenek, amelyekhez magas kibocsátások és alacsony erőforrás-hatékonyság kapcsolódik. |
| --- | --- |

3.5.

Fontos megjegyezni, hogy az éghajlati igazságosság nem csak azokról szól, akiket közvetlenül érintenek az éghajlatváltozás hatásai, hanem azokról is, akiket az éghajlatváltozást előmozdító tényezők érintenek, mivel olyan áruktól, szolgáltatásoktól és életformáktól függenek, amelyekhez magas kibocsátások és alacsony erőforrás-hatékonyság kapcsolódik.

4.   Részletes megjegyzések

4.1.   Társadalmi igazságosság

| 4.1.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy minden polgárnak joga van az egészséges, tiszta környezethez, és elvárhatja a kormányoktól, hogy felelősséget vállaljanak az éghajlatváltozást előmozdító tényezőkkel és az éghajlatváltozás fenyegetéseivel kapcsolatos nemzeti kötelezettségvállalásaikért és a Párizsi Megállapodásban vállalt nemzeti hozzájárulásokért, a nyilvánvalóbb környezeti és gazdasági szempontok mellett azok társadalmi hatását is elismerve. |
| --- | --- |

4.1.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy minden polgárnak joga van az egészséges, tiszta környezethez, és elvárhatja a kormányoktól, hogy felelősséget vállaljanak az éghajlatváltozást előmozdító tényezőkkel és az éghajlatváltozás fenyegetéseivel kapcsolatos nemzeti kötelezettségvállalásaikért és a Párizsi Megállapodásban vállalt nemzeti hozzájárulásokért, a nyilvánvalóbb környezeti és gazdasági szempontok mellett azok társadalmi hatását is elismerve.

| 4.1.2. | A szociális jogok európai pillére iránytűként kíván szolgálni egy megújult konvergenciafolyamathoz a jobb munka- és életfeltételek terén a tagállamok körében. Ez 20 elven alapul, melyek közül többre vagy közvetlenül gyakorol hatást az éghajlatváltozás, vagy közvetett módon, az új gazdasági modellekre való áttérés szükségessége révén. |
| --- | --- |

4.1.2.

A szociális jogok európai pillére iránytűként kíván szolgálni egy megújult konvergenciafolyamathoz a jobb munka- és életfeltételek terén a tagállamok körében. Ez 20 elven alapul, melyek közül többre vagy közvetlenül gyakorol hatást az éghajlatváltozás, vagy közvetett módon, az új gazdasági modellekre való áttérés szükségessége révén.

| 4.1.3. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az emberi jogokkal és szociális jogokkal összefüggésben kezdjenek vitát egy éghajlati jogokra vonatkozó jogszabály kidolgozásáról. Ez magában foglalná a polgároknak és a természetnek az éghajlatváltozással kapcsolatos válság kihívásaival összefüggő jogait. Ennek kapcsán az EGSZB emlékeztet az emberiség jogairól szóló egyetemes nyilatkozattal kapcsolatos projektre, melyet Corinne Lepage dolgozott ki a 2015-ös a COP21-re tekintettel. |
| --- | --- |

4.1.3.

Az EGSZB azt javasolja, hogy az emberi jogokkal és szociális jogokkal összefüggésben kezdjenek vitát egy éghajlati jogokra vonatkozó jogszabály kidolgozásáról. Ez magában foglalná a polgároknak és a természetnek az éghajlatváltozással kapcsolatos válság kihívásaival összefüggő jogait. Ennek kapcsán az EGSZB emlékeztet az emberiség jogairól szóló egyetemes nyilatkozattal kapcsolatos projektre, melyet Corinne Lepage dolgozott ki a 2015-ös a COP21-re tekintettel.

| 4.1.4. | A természet jogait ma a világ több országában elismerik a jogalkotási folyamat során. Így például Hollandiában 2015-ben egy nem kormányzati szervezet, az Urgenda Alapítvány megnyert egy éghajlattal kapcsolatos pert a kormány ellen. A holland legfelsőbb bíróság következetesen kitartott azon alapelv mellett, hogy a kormány jogilag felelőssé tehető azért, hogy nem tett kellő intézkedéseket az éghajlatváltozásból eredő előrelátható károsodás megelőzése érdekében. Hasonló perek állnak előkészítés alatt Belgiumban és Norvégiában. Emellett olyan kezdeményezések, mint a 2017. június 24-én életre hívott globális környezetvédelmi paktum, azzal a kérdéssel foglalkoznak, hogy tisztességes globális környezeti kormányzásra van szükség, azáltal, hogy a „harmadik generációs jogokat” egy általános, átfogó és egyetemes referenciakerettel egészítik ki. |
| --- | --- |

4.1.4.

A természet jogait ma a világ több országában elismerik a jogalkotási folyamat során. Így például Hollandiában 2015-ben egy nem kormányzati szervezet, az Urgenda Alapítvány megnyert egy éghajlattal kapcsolatos pert a kormány ellen. A holland legfelsőbb bíróság következetesen kitartott azon alapelv mellett, hogy a kormány jogilag felelőssé tehető azért, hogy nem tett kellő intézkedéseket az éghajlatváltozásból eredő előrelátható károsodás megelőzése érdekében. Hasonló perek állnak előkészítés alatt Belgiumban és Norvégiában. Emellett olyan kezdeményezések, mint a 2017. június 24-én életre hívott globális környezetvédelmi paktum, azzal a kérdéssel foglalkoznak, hogy tisztességes globális környezeti kormányzásra van szükség, azáltal, hogy a „harmadik generációs jogokat” egy általános, átfogó és egyetemes referenciakerettel egészítik ki.

| 4.1.5. | Biztosítani kell, hogy a társadalom legsebezhetőbb rétegeinek ne kelljen igazságtalan terhet viselniük, és hogy az éghajlatbarát gazdasági modellre való áttérés költségei tisztességesen legyenek elosztva a társadalomban. Így például a „szennyező fizet” elvet azokra kell alkalmazni, akik a szennyezést előidézték és abból profitálnak, nem pedig a végfelhasználóra azokban az esetekben, amikor nincs más járható alternatíva. E fontos elv gondos és megfelelő alkalmazását az EGSZB korábban már vizsgálta (2). |
| --- | --- |

4.1.5.

Biztosítani kell, hogy a társadalom legsebezhetőbb rétegeinek ne kelljen igazságtalan terhet viselniük, és hogy az éghajlatbarát gazdasági modellre való áttérés költségei tisztességesen legyenek elosztva a társadalomban. Így például a „szennyező fizet” elvet azokra kell alkalmazni, akik a szennyezést előidézték és abból profitálnak, nem pedig a végfelhasználóra azokban az esetekben, amikor nincs más járható alternatíva. E fontos elv gondos és megfelelő alkalmazását az EGSZB korábban már vizsgálta (2).

| 4.1.6. | A migráció minden típusa fokozódik majd (így a klímamenekültek száma is nőni fog) a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek miatt (3). Már láttuk, milyen rosszul vagyunk felkészülve az EU-ban arra, hogy kezeljük ezt és a tagállamok között aránytalanul megoszló terhek kérdését. Az EGSZB már rávilágított arra, hogy a kiegyensúlyozatlan gazdasági folyamatok hogyan növelhetik a destabilizációt e tekintetben (4). |
| --- | --- |

4.1.6.

A migráció minden típusa fokozódik majd (így a klímamenekültek száma is nőni fog) a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek miatt (3). Már láttuk, milyen rosszul vagyunk felkészülve az EU-ban arra, hogy kezeljük ezt és a tagállamok között aránytalanul megoszló terhek kérdését. Az EGSZB már rávilágított arra, hogy a kiegyensúlyozatlan gazdasági folyamatok hogyan növelhetik a destabilizációt e tekintetben (4).

| 4.1.7. | Ahogyan azt az Európai Parlament egy újabb, éghajlati menekültekkel kapcsolatos tanulmányban megállapította, uniós szinten nincs külön eszköz, amely a „környezeti okokból lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek” esetében alkalmazható lenne. Az átmeneti védelemről szóló irányelv politikailag nehézkes eszköz a tömeges lakóhelyelhagyás kezelésére, és az EGSZB támogatja azt az álláspontot, hogy a Lisszaboni Szerződés kellőképpen széles körű felhatalmazást nyújt a bevándorlási politika felülvizsgálatára a „környezeti okokból lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek” státuszának szabályozása érdekében. |
| --- | --- |

4.1.7.

Ahogyan azt az Európai Parlament egy újabb, éghajlati menekültekkel kapcsolatos tanulmányban megállapította, uniós szinten nincs külön eszköz, amely a „környezeti okokból lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek” esetében alkalmazható lenne. Az átmeneti védelemről szóló irányelv politikailag nehézkes eszköz a tömeges lakóhelyelhagyás kezelésére, és az EGSZB támogatja azt az álláspontot, hogy a Lisszaboni Szerződés kellőképpen széles körű felhatalmazást nyújt a bevándorlási politika felülvizsgálatára a „környezeti okokból lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek” státuszának szabályozása érdekében.

4.2.   Agrár-élelmiszeripari ágazat

| 4.2.1. | Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a változás mérséklése érdekében az élelmiszer-termelési rendszerek és az étkezési szokások meg fognak változni. Minden polgár függ az élelmiszeripari ágazattól (pl. a mezőgazdasági termelők, a családok, az ellátási lánc szereplői, a fogyasztók), ezért az alacsony szén-dioxid-kibocsátású társadalom felé való átmenetnek biztosítania kellene, hogy az érintettek megkapják a szükséges támogatást a változások során. Ezenkívül ennek az átmenetnek globálisan és ágazati kontextusban kell megtörténnie, és ebben az EU vezető szerepet játszhat. |
| --- | --- |

4.2.1.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a változás mérséklése érdekében az élelmiszer-termelési rendszerek és az étkezési szokások meg fognak változni. Minden polgár függ az élelmiszeripari ágazattól (pl. a mezőgazdasági termelők, a családok, az ellátási lánc szereplői, a fogyasztók), ezért az alacsony szén-dioxid-kibocsátású társadalom felé való átmenetnek biztosítania kellene, hogy az érintettek megkapják a szükséges támogatást a változások során. Ezenkívül ennek az átmenetnek globálisan és ágazati kontextusban kell megtörténnie, és ebben az EU vezető szerepet játszhat.

| 4.2.2. | Az éghajlatváltozás rendkívül nagy kihívásokat jelent az EU mezőgazdaságának mint a változást előmozdító tényezőnek és mint a környezeti hatások által leginkább érintett ágazatnak egyaránt. |
| --- | --- |

4.2.2.

Az éghajlatváltozás rendkívül nagy kihívásokat jelent az EU mezőgazdaságának mint a változást előmozdító tényezőnek és mint a környezeti hatások által leginkább érintett ágazatnak egyaránt.

| 4.2.3. | Az ágazatot újra kell definiálni a természetes abszorpciós rendszerekhez való hozzájárulása, azaz az éghajlatváltozás néhány hatását enyhítő ökoszisztéma-szolgáltatásai tekintetében. Ezeket el kell ismerni, és a KAP-on keresztül közpénzt kell folyósítani az agrárágazatnak az élelmiszer-termelésre irányuló célkitűzések következményeként nyújtott szolgáltatásai támogatására. Ezt az általános koncepciót támogatja a nemrégiben elfogadott vélemény (5). |
| --- | --- |

4.2.3.

Az ágazatot újra kell definiálni a természetes abszorpciós rendszerekhez való hozzájárulása, azaz az éghajlatváltozás néhány hatását enyhítő ökoszisztéma-szolgáltatásai tekintetében. Ezeket el kell ismerni, és a KAP-on keresztül közpénzt kell folyósítani az agrárágazatnak az élelmiszer-termelésre irányuló célkitűzések következményeként nyújtott szolgáltatásai támogatására. Ezt az általános koncepciót támogatja a nemrégiben elfogadott vélemény (5).

| 4.2.4. | A fenntartható élelmiszerfogyasztásnak a termelési lánc előző szakaszánál, a talaj előkészítésénél és a természeti rendszerek kezelésénél kell kezdődnie ahhoz, hogy az élelmezés alapjává váljon. Az EGSZB rámutat arra, hogy vitát kell kezdeni egy közös uniós talajvédelmi referenciakeretről és vezető szerepet kell vállalni a fenntartható talajkezelés és talajvédelem elősegítésének fontosságáról (6). Az EU Tanácsának jelenlegi észt elnöksége fokozott figyelmet szentel a talajvédelemnek és annak az ökoszisztéma-szolgáltatásokban játszott szerepének (7). |
| --- | --- |

4.2.4.

A fenntartható élelmiszerfogyasztásnak a termelési lánc előző szakaszánál, a talaj előkészítésénél és a természeti rendszerek kezelésénél kell kezdődnie ahhoz, hogy az élelmezés alapjává váljon. Az EGSZB rámutat arra, hogy vitát kell kezdeni egy közös uniós talajvédelmi referenciakeretről és vezető szerepet kell vállalni a fenntartható talajkezelés és talajvédelem elősegítésének fontosságáról (6). Az EU Tanácsának jelenlegi észt elnöksége fokozott figyelmet szentel a talajvédelemnek és annak az ökoszisztéma-szolgáltatásokban játszott szerepének (7).

| 4.2.5. | Az EGSZB támogatja a fenntartható termelés és fogyasztás koncepcióját. A húsfogyasztáshoz való hozzáállás megváltoztatásának szükségességéről való konszenzus elérése érdekében az igazságos átmenet biztosításához azonosítani kell a lehetőségeket és a szükséges támogatást azok számára, akik az agrár-élelmiszeripar ezen ágazatától függnek. |
| --- | --- |

4.2.5.

Az EGSZB támogatja a fenntartható termelés és fogyasztás koncepcióját. A húsfogyasztáshoz való hozzáállás megváltoztatásának szükségességéről való konszenzus elérése érdekében az igazságos átmenet biztosításához azonosítani kell a lehetőségeket és a szükséges támogatást azok számára, akik az agrár-élelmiszeripar ezen ágazatától függnek.

| 4.2.6. | Ezt az ágazatot az éghajlatváltozást előmozdító tényezők is befolyásolják, legfőképp a fosszilis üzemanyagoktól való függése az élelmiszer-termeléstől kezdve a feldolgozáson át a szállításig és csomagolásig. A politikákat a meglévő agrár-élelmiszeripari modell zárt természetét felismerve kell kialakítani, egy fenntartható és éghajlatbarát jövő felé vezető, megvalósítható utat feltérképezve a mezőgazdasági termelők számára. |
| --- | --- |

4.2.6.

Ezt az ágazatot az éghajlatváltozást előmozdító tényezők is befolyásolják, legfőképp a fosszilis üzemanyagoktól való függése az élelmiszer-termeléstől kezdve a feldolgozáson át a szállításig és csomagolásig. A politikákat a meglévő agrár-élelmiszeripari modell zárt természetét felismerve kell kialakítani, egy fenntartható és éghajlatbarát jövő felé vezető, megvalósítható utat feltérképezve a mezőgazdasági termelők számára.

| 4.2.7. | A környezetvédelmi politikák nem feltétlenül ütköznek a mezőgazdasági ágazat azonnali szükségleteivel, amennyiben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást megkönnyítő támogatási eszközöknek tekintjük őket. |
| --- | --- |

4.2.7.

A környezetvédelmi politikák nem feltétlenül ütköznek a mezőgazdasági ágazat azonnali szükségleteivel, amennyiben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást megkönnyítő támogatási eszközöknek tekintjük őket.

4.3.   Fogyasztók

| 4.3.1. | Csak akkor lehet a fogyasztók erejét felhasználni az átmenet eléréséhez, ha olyan fenntartható és etikus alternatíva áll rendelkezésükre, amely nem vezet a kényelem vagy a minőség jelentős csökkenéséhez a szolgáltatás, a felhasználás vagy a hozzáférhetőség terén. Az új gazdasági modellek, mint pl. a digitális, a megosztásalapú és a körforgásos gazdaság mentén, valamint az e modellekre való globális, ágazati átmenetre vonatkozó nemzetközi együttműködés révén működőképes alternatívákat lehet kifejleszteni a fogyasztók számára. |
| --- | --- |

4.3.1.

Csak akkor lehet a fogyasztók erejét felhasználni az átmenet eléréséhez, ha olyan fenntartható és etikus alternatíva áll rendelkezésükre, amely nem vezet a kényelem vagy a minőség jelentős csökkenéséhez a szolgáltatás, a felhasználás vagy a hozzáférhetőség terén. Az új gazdasági modellek, mint pl. a digitális, a megosztásalapú és a körforgásos gazdaság mentén, valamint az e modellekre való globális, ágazati átmenetre vonatkozó nemzetközi együttműködés révén működőképes alternatívákat lehet kifejleszteni a fogyasztók számára.

| 4.3.2. | A „szennyező fizet” elvet sokszor nem helyesen alkalmazzák, és a fogyasztók fizetik meg, ha nem tudnak egyéb elérhető alternatívát találni. A fogyasztóknak kell, hogy legyen választási lehetőségük, hogy ne csak az árazás legyen a hatékony eszköz a magatartásváltozás kívánt irányba terelésére. |
| --- | --- |

4.3.2.

A „szennyező fizet” elvet sokszor nem helyesen alkalmazzák, és a fogyasztók fizetik meg, ha nem tudnak egyéb elérhető alternatívát találni. A fogyasztóknak kell, hogy legyen választási lehetőségük, hogy ne csak az árazás legyen a hatékony eszköz a magatartásváltozás kívánt irányba terelésére.

| 4.3.3. | A műanyag zacskók adója jó példa arra, hogy a fogyasztók szembesülnek ugyan egy alacsony adóval, de alternatív lehetőségek állnak rendelkezésükre – vagyis hozhatják a saját táskájukat, vagy használhatják a kereskedő által biztosított dobozt. Ily módon jelentős mértékű magatartásváltozás érhető el. |
| --- | --- |

4.3.3.

A műanyag zacskók adója jó példa arra, hogy a fogyasztók szembesülnek ugyan egy alacsony adóval, de alternatív lehetőségek állnak rendelkezésükre – vagyis hozhatják a saját táskájukat, vagy használhatják a kereskedő által biztosított dobozt. Ily módon jelentős mértékű magatartásváltozás érhető el.

| 4.3.4. | Ezzel szemben a fosszilis üzemanyagok (például a benzin) fogyasztói szinten történő megadóztatása elégedetlenséget okozhat, és azt eredményezi, hogy a rendelkezésre álló jövedelem egy részét üzemanyag vásárlására fordítják. Továbbá másodlagos illegális piachoz is vezethet, mindenekelőtt azonban fenntartja a szennyező anyag termelőjének profitját. Mindezt súlyosbítja, hogy az ilyen adókat a legtöbb esetben nem különítik el. A polgárok úgy érzik, hogy az éghajlatváltozási politikák gyakran méltánytalanul büntetik azokat, akiknek nincs más alternatívájuk, mint a fosszilis tüzelőanyagokra alapozott gazdaság keretein belül működni. |
| --- | --- |

4.3.4.

Ezzel szemben a fosszilis üzemanyagok (például a benzin) fogyasztói szinten történő megadóztatása elégedetlenséget okozhat, és azt eredményezi, hogy a rendelkezésre álló jövedelem egy részét üzemanyag vásárlására fordítják. Továbbá másodlagos illegális piachoz is vezethet, mindenekelőtt azonban fenntartja a szennyező anyag termelőjének profitját. Mindezt súlyosbítja, hogy az ilyen adókat a legtöbb esetben nem különítik el. A polgárok úgy érzik, hogy az éghajlatváltozási politikák gyakran méltánytalanul büntetik azokat, akiknek nincs más alternatívájuk, mint a fosszilis tüzelőanyagokra alapozott gazdaság keretein belül működni.

| 4.3.5. | Támogató mechanizmusokat, köztük közpénzt és gazdasági eszközöket kell alkalmazni annak érdekében, hogy infrastruktúra és megfelelő támogatások álljanak rendelkezésre azon fogyasztók számára, akik alacsony szén-dioxid-kibocsátású életmódra kívánnak áttérni. Az ilyen támogatásoknak segítséget kellene nyújtaniuk az etikus/hosszú élettartamú/fenntartható áruk és szolgáltatások magasabb költségeinek viselésében is. Ez történhet köz-magán társulások formájában. Az autóipar jó példa az olyan gyártókra, amelyek finanszírozási megállapodásokat kötnek annak érdekében, hogy javítsák az új autók hozzáférhetőségét a fogyasztók számára. Hasonló típusú támogatási rendszerek ajánlhatók más szektorok, például a tartós fogyasztási javak területe, vagy a lakások, üzletek felújítása számára is. |
| --- | --- |

4.3.5.

Támogató mechanizmusokat, köztük közpénzt és gazdasági eszközöket kell alkalmazni annak érdekében, hogy infrastruktúra és megfelelő támogatások álljanak rendelkezésre azon fogyasztók számára, akik alacsony szén-dioxid-kibocsátású életmódra kívánnak áttérni. Az ilyen támogatásoknak segítséget kellene nyújtaniuk az etikus/hosszú élettartamú/fenntartható áruk és szolgáltatások magasabb költségeinek viselésében is. Ez történhet köz-magán társulások formájában. Az autóipar jó példa az olyan gyártókra, amelyek finanszírozási megállapodásokat kötnek annak érdekében, hogy javítsák az új autók hozzáférhetőségét a fogyasztók számára. Hasonló típusú támogatási rendszerek ajánlhatók más szektorok, például a tartós fogyasztási javak területe, vagy a lakások, üzletek felújítása számára is.

| 4.3.6. | Éghajlati szempontból ellentmondásos, hogy közpénzt használnak olyan rendszerek és infrastruktúrák támogatására és az azokba való beruházásra, amelyek növelik a végfelhasználók függőségét az éghajlatváltozást elősegítő tényezőktől, miközben ezzel párhuzamosan az éghajlatváltozás hatásainak korlátozásán és kezelésén dolgoznak. A fogyasztók e hatás frontvonalában állnak. A polgárok számára nem „igazságos” választási lehetőség az, hogy vagy fizessenek többet a szennyező opciókért, vagy legyenek meg nélkülük. |
| --- | --- |

4.3.6.

Éghajlati szempontból ellentmondásos, hogy közpénzt használnak olyan rendszerek és infrastruktúrák támogatására és az azokba való beruházásra, amelyek növelik a végfelhasználók függőségét az éghajlatváltozást elősegítő tényezőktől, miközben ezzel párhuzamosan az éghajlatváltozás hatásainak korlátozásán és kezelésén dolgoznak. A fogyasztók e hatás frontvonalában állnak. A polgárok számára nem „igazságos” választási lehetőség az, hogy vagy fizessenek többet a szennyező opciókért, vagy legyenek meg nélkülük.

| 4.3.7. | Sokan úgy vélik, hogy a fenntartható életforma és a fenntartható fogyasztási választások csak magas szintű jövedelemmel egyeztethetők össze. Az etikus, éghajlatbarát és fenntartható lehetőségek nem mindenki számára érhetők el egyformán. Az áruk és szolgáltatások éghajlattal kapcsolatos költségeit (például az erőforrás-intenzitást) is magában foglaló árképzést egy politikai keretrendszer segítségével kell támogatni, amely kétségbe vonja ezt a vélekedést, és növeli a hozzáférhetőséget minden fogyasztó számára. |
| --- | --- |

4.3.7.

Sokan úgy vélik, hogy a fenntartható életforma és a fenntartható fogyasztási választások csak magas szintű jövedelemmel egyeztethetők össze. Az etikus, éghajlatbarát és fenntartható lehetőségek nem mindenki számára érhetők el egyformán. Az áruk és szolgáltatások éghajlattal kapcsolatos költségeit (például az erőforrás-intenzitást) is magában foglaló árképzést egy politikai keretrendszer segítségével kell támogatni, amely kétségbe vonja ezt a vélekedést, és növeli a hozzáférhetőséget minden fogyasztó számára.

| 4.3.8. | Az EU fogyasztóvédelmi szabályozása korábbra datálódik, mint az, hogy az ENSZ 1999-ben alapvető fogyasztói jognak ismerte el a fenntartható fogyasztást, ezért erről nem tesz említést (8). Az EGSZB ismételten kéri a fenntartható fogyasztással kapcsolatos politika bevezetését. Ez különösen releváns a fenntartható fejlesztési célok és a körforgásos gazdasággal kapcsolatos kezdeményezés vonatkozásában. |
| --- | --- |

4.3.8.

Az EU fogyasztóvédelmi szabályozása korábbra datálódik, mint az, hogy az ENSZ 1999-ben alapvető fogyasztói jognak ismerte el a fenntartható fogyasztást, ezért erről nem tesz említést (8). Az EGSZB ismételten kéri a fenntartható fogyasztással kapcsolatos politika bevezetését. Ez különösen releváns a fenntartható fejlesztési célok és a körforgásos gazdasággal kapcsolatos kezdeményezés vonatkozásában.

| 4.3.9. | Alternatíva nélkül a fogyasztó nem kap választási lehetőséget, hanem a szegénységre/rossz döntésekre/egészségtelen lehetőségekre/nem fenntartható választásokra lesz kényszerítve, és ez ellenszenvet szít a „környezetvédelmi” politikákkal szemben, amelyek látszólag a végső felhasználót büntetik. Eközben a fenntarthatóság elveinek teljesen ellentmondva azok, akik e rendszerből profitálnak, nem többet fizetnek, hanem többet keresnek ezen, és így – a környezetvédelmi politika leple alatt – fokozódik az egyenlőtlenség. |
| --- | --- |

4.3.9.

Alternatíva nélkül a fogyasztó nem kap választási lehetőséget, hanem a szegénységre/rossz döntésekre/egészségtelen lehetőségekre/nem fenntartható választásokra lesz kényszerítve, és ez ellenszenvet szít a „környezetvédelmi” politikákkal szemben, amelyek látszólag a végső felhasználót büntetik. Eközben a fenntarthatóság elveinek teljesen ellentmondva azok, akik e rendszerből profitálnak, nem többet fizetnek, hanem többet keresnek ezen, és így – a környezetvédelmi politika leple alatt – fokozódik az egyenlőtlenség.

4.4.   Átalakulás a munkaügy területén

| 4.4.1. | Nagyon fontos, hogy az átmenet során minden munkavállaló védelemben részesüljön – azok, akik alacsony szakképzettséggel vagy más területen nem alkalmazható készségekkel rendelkeznek, illetve azok is, akik magas képzettséget igénylő pozíciókban vannak. Azonosítani és megfelelően támogatni kell a legsérülékenyebb ágazatokat és munkavállalókat. A munkák automatizálása mint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság része bizonyos munkák eltűnéséhez vezethet (9). |
| --- | --- |

4.4.1.

Nagyon fontos, hogy az átmenet során minden munkavállaló védelemben részesüljön – azok, akik alacsony szakképzettséggel vagy más területen nem alkalmazható készségekkel rendelkeznek, illetve azok is, akik magas képzettséget igénylő pozíciókban vannak. Azonosítani és megfelelően támogatni kell a legsérülékenyebb ágazatokat és munkavállalókat. A munkák automatizálása mint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság része bizonyos munkák eltűnéséhez vezethet (9).

| 4.4.2. | Többek között az átképzés és az oktatás is eszközt jelent ennek a védelemnek az eléréséhez. Nem azoknak a dolgozóknak kell megfizetnie e változás árát, akiknek a munkája eltűnik az éghajlatváltozás vagy az éghajlatváltozást elősegítő tényezőktől való függőség megszüntetésének szükségessége következtében. |
| --- | --- |

4.4.2.

Többek között az átképzés és az oktatás is eszközt jelent ennek a védelemnek az eléréséhez. Nem azoknak a dolgozóknak kell megfizetnie e változás árát, akiknek a munkája eltűnik az éghajlatváltozás vagy az éghajlatváltozást elősegítő tényezőktől való függőség megszüntetésének szükségessége következtében.

| 4.4.3. | A megoldás egyik része, ha mielőbb azonosítják, hogy milyen készségek szükségesek az ezekben az új gazdasági modellekben való teljeskörű részvételhez, ugyanakkor ezeket a készségeket a jelenlegi munkalehetőségek és a jelenlegi nem fenntartható modelltől való függőségek összefüggésében kell feltérképezni. |
| --- | --- |

4.4.3.

A megoldás egyik része, ha mielőbb azonosítják, hogy milyen készségek szükségesek az ezekben az új gazdasági modellekben való teljeskörű részvételhez, ugyanakkor ezeket a készségeket a jelenlegi munkalehetőségek és a jelenlegi nem fenntartható modelltől való függőségek összefüggésében kell feltérképezni.

| 4.4.4. | Fontos a közösségek védelme és megőrzése, ahol ez lehetséges, valamint az átmenet megkönnyítése oly módon, hogy az mind társadalmi, mind gazdasági értelemben a legkisebb hatással legyen az érintettek jólétére. |
| --- | --- |

4.4.4.

Fontos a közösségek védelme és megőrzése, ahol ez lehetséges, valamint az átmenet megkönnyítése oly módon, hogy az mind társadalmi, mind gazdasági értelemben a legkisebb hatással legyen az érintettek jólétére.

| 4.4.5. | A javasolt új gazdasági modellekben, beleértve a funkcionális, a megosztásalapú és a körforgásos gazdaság modelljét, világosan azonosíthatók új lehetőségek. Ezzel kapcsolatban az EU-nak el kellene kezdenie az ahhoz szükséges nemzetközi tárgyalásokat, hogy egy globális gazdasági modellt sikerüljön kialakítani. |
| --- | --- |

4.4.5.

A javasolt új gazdasági modellekben, beleértve a funkcionális, a megosztásalapú és a körforgásos gazdaság modelljét, világosan azonosíthatók új lehetőségek. Ezzel kapcsolatban az EU-nak el kellene kezdenie az ahhoz szükséges nemzetközi tárgyalásokat, hogy egy globális gazdasági modellt sikerüljön kialakítani.

4.5.   Egészség

| 4.5.1. | Az éghajlatváltozás és az éghajlatváltozást előmozdító tényezők egészségügyi költséget is jelentenek. Ez például a levegőszennyezéssel összefüggő halálozások és betegségek mennyiségében mérhető, és költséget jelent a társadalomnak, valamint a közegészségügyi rendszereknek. A közegészségügyi rendszereknek figyelembe kell venniük az a szerepet, amelyet az éghajlatváltozás és az éghajlatváltozást előmozdító tényezők játszanak az ágazatukban. |
| --- | --- |

4.5.1.

Az éghajlatváltozás és az éghajlatváltozást előmozdító tényezők egészségügyi költséget is jelentenek. Ez például a levegőszennyezéssel összefüggő halálozások és betegségek mennyiségében mérhető, és költséget jelent a társadalomnak, valamint a közegészségügyi rendszereknek. A közegészségügyi rendszereknek figyelembe kell venniük az a szerepet, amelyet az éghajlatváltozás és az éghajlatváltozást előmozdító tényezők játszanak az ágazatukban.

| 4.5.2. | Az egészség, jólét és a természethez való hozzáférés összefüggésben állnak egymással (IEEP). Sok tagállam szembesül olyan egészségügyi és társadalmi kihívásokkal, mint az elhízás, a mentális egészség problémái, társadalmi kirekesztettség, vagy zaj- és levegőszennyezés, amelyek aránytalan mértékben érintik a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetben lévő és sebezhető csoportokat. |
| --- | --- |

4.5.2.

Az egészség, jólét és a természethez való hozzáférés összefüggésben állnak egymással (IEEP). Sok tagállam szembesül olyan egészségügyi és társadalmi kihívásokkal, mint az elhízás, a mentális egészség problémái, társadalmi kirekesztettség, vagy zaj- és levegőszennyezés, amelyek aránytalan mértékben érintik a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetben lévő és sebezhető csoportokat.

| 4.5.3. | A természetbe való beruházás nemcsak a szennyező anyagok kivonása révén lép fel az éghajlatváltozás ellen, hanem a természetes ökoszisztémákban történő szén-dioxid-tárolásba való beruházások révén is. Az ebből következő egészségügyi előnyök kétrétűek: az egyre gyakoribb rossz egészségi állapot megelőzése, valamint a polgárok és közösségek javuló egészségéhez vezető aktív életmód előmozdítása. E szempont felismerése elősegíti azt, hogy a politikai döntések kiegyensúlyozottak, tájékozottak és tényadatokon alapulóak legyenek. |
| --- | --- |

4.5.3.

A természetbe való beruházás nemcsak a szennyező anyagok kivonása révén lép fel az éghajlatváltozás ellen, hanem a természetes ökoszisztémákban történő szén-dioxid-tárolásba való beruházások révén is. Az ebből következő egészségügyi előnyök kétrétűek: az egyre gyakoribb rossz egészségi állapot megelőzése, valamint a polgárok és közösségek javuló egészségéhez vezető aktív életmód előmozdítása. E szempont felismerése elősegíti azt, hogy a politikai döntések kiegyensúlyozottak, tájékozottak és tényadatokon alapulóak legyenek.

4.6.   Energiaügy

| 4.6.1. | A megújuló energia termelése az áramfogyasztás százalékos arányát tekintve több mint kétszeresére (14 %-ról 29 %-ra) nőtt 2004 és 2015 között az EU-ban. Mindazonáltal a fűtés, az építőipar és ipar, valamint a közlekedés területén még mindig hatalmas az energiaigény. Van ugyan haladás, de nagyon alacsony szintről indul: például a megújuló energia aránya a közlekedési üzemanyag-fogyasztásban 1 %-ról 6 %-ra nőtt ugyanezen időszakban. |
| --- | --- |

4.6.1.

A megújuló energia termelése az áramfogyasztás százalékos arányát tekintve több mint kétszeresére (14 %-ról 29 %-ra) nőtt 2004 és 2015 között az EU-ban. Mindazonáltal a fűtés, az építőipar és ipar, valamint a közlekedés területén még mindig hatalmas az energiaigény. Van ugyan haladás, de nagyon alacsony szintről indul: például a megújuló energia aránya a közlekedési üzemanyag-fogyasztásban 1 %-ról 6 %-ra nőtt ugyanezen időszakban.

| 4.6.2. | Az energiaszegénység Európa-szerte problémát jelent, és bár ennek jelentése és körülményei országonként változhatnak, ez egy újabb példa arra, hogy biztosítani kell, hogy az éghajlatváltozási politikák a legsebezhetőbbek védelmére összpontosítsanak. |
| --- | --- |

4.6.2.

Az energiaszegénység Európa-szerte problémát jelent, és bár ennek jelentése és körülményei országonként változhatnak, ez egy újabb példa arra, hogy biztosítani kell, hogy az éghajlatváltozási politikák a legsebezhetőbbek védelmére összpontosítsanak.

| 4.6.3. | Az EGSZB megismétli, hogy létre kellene hozni egy energiaszegénységgel foglalkozó európai megfigyelőközpontot (10), amely valamennyi érintett felet összefogná, és hozzájárulna az energiaszegénység európai mutatóinak kidolgozásához. A minden polgárt megillető igazságosság azt jelenti, hogy mindenki számára biztosított a tiszta, megfizethető és elérhető energiaszolgáltatás. |
| --- | --- |

4.6.3.

Az EGSZB megismétli, hogy létre kellene hozni egy energiaszegénységgel foglalkozó európai megfigyelőközpontot (10), amely valamennyi érintett felet összefogná, és hozzájárulna az energiaszegénység európai mutatóinak kidolgozásához. A minden polgárt megillető igazságosság azt jelenti, hogy mindenki számára biztosított a tiszta, megfizethető és elérhető energiaszolgáltatás.

| 4.6.4. | Az unión belüli energiaszegénység kezelését támogató politikák a támogatások átcsoportosítása és a politikai akarat koordinálása által szintén megoldást jelenthetnek a tiszta energiainfrastruktúra és -ellátás kialakítására. |
| --- | --- |

4.6.4.

Az unión belüli energiaszegénység kezelését támogató politikák a támogatások átcsoportosítása és a politikai akarat koordinálása által szintén megoldást jelenthetnek a tiszta energiainfrastruktúra és -ellátás kialakítására.

| 4.6.5. | Azok a politikák, amelyek közvetlenül vagy közvetetten a fosszilis üzemanyagok szubvencióját támogatják, hozzájárulnak a „szennyező fizet” elv megfordításához – ezekben az esetekben a szennyezőnek fizetnek. Számos ilyen támogatás a végfelhasználó számára ismeretlen marad, viszont végső soron közpénzből származik. Egy közelmúltban készült vélemény (11) már foglalkozott a környezetvédelmi szempontból káros támogatások megszüntetésének esetével az Unióban, egy másik, a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos uniós politikák feltérképezésével foglalkozó vélemény (12) pedig rámutat arra, hogy szükség van az ilyen támogatások megszüntetésére irányuló meglévő kötelezettségvállalás megvalósítására, valamint a környezetvédelmi adók reformjának erőteljes ösztönzésére. |
| --- | --- |

4.6.5.

Azok a politikák, amelyek közvetlenül vagy közvetetten a fosszilis üzemanyagok szubvencióját támogatják, hozzájárulnak a „szennyező fizet” elv megfordításához – ezekben az esetekben a szennyezőnek fizetnek. Számos ilyen támogatás a végfelhasználó számára ismeretlen marad, viszont végső soron közpénzből származik. Egy közelmúltban készült vélemény (11) már foglalkozott a környezetvédelmi szempontból káros támogatások megszüntetésének esetével az Unióban, egy másik, a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos uniós politikák feltérképezésével foglalkozó vélemény (12) pedig rámutat arra, hogy szükség van az ilyen támogatások megszüntetésére irányuló meglévő kötelezettségvállalás megvalósítására, valamint a környezetvédelmi adók reformjának erőteljes ösztönzésére.

| 4.6.6. | Mindenki számára elérhetővé kell tenni a támogatásokat, a szubvencióknak a megújuló energiákra kell összpontosítaniuk, az éghajlatváltozást előmozdító tényezők támogatását viszont sürgősen meg kell szüntetni, és a mentességeket igazságosabb módon kell nyújtani, határozottan nem azoknak, akik a leginkább megengedhetik maguknak, hogy fizessenek, és nem is azoknak, akik a szennyezésből profitálnak. Az IMF szerint a fosszilis üzemanyagok támogatásának mértéke globálisan jelenleg 10 millió dollárt tesz ki percenként. Ezeknek a támogatásoknak a megszüntetése a világ GDP-jének 3,6 %-ával növelné az államháztartási bevételeket, több mint 20 %-kal csökkentené a kibocsátásokat, több mint felére csökkentené a levegőszennyezés okozta korai halálozást, valamint 1,8 billió dollárral (ami a világ GDP-jének 2,2 %-a) növelné a globális gazdasági jólétet. Ezek az adatok rávilágítanak a jelenlegi rendszer igazságtalan természetére. |
| --- | --- |

4.6.6.

Mindenki számára elérhetővé kell tenni a támogatásokat, a szubvencióknak a megújuló energiákra kell összpontosítaniuk, az éghajlatváltozást előmozdító tényezők támogatását viszont sürgősen meg kell szüntetni, és a mentességeket igazságosabb módon kell nyújtani, határozottan nem azoknak, akik a leginkább megengedhetik maguknak, hogy fizessenek, és nem is azoknak, akik a szennyezésből profitálnak. Az IMF szerint a fosszilis üzemanyagok támogatásának mértéke globálisan jelenleg 10 millió dollárt tesz ki percenként. Ezeknek a támogatásoknak a megszüntetése a világ GDP-jének 3,6 %-ával növelné az államháztartási bevételeket, több mint 20 %-kal csökkentené a kibocsátásokat, több mint felére csökkentené a levegőszennyezés okozta korai halálozást, valamint 1,8 billió dollárral (ami a világ GDP-jének 2,2 %-a) növelné a globális gazdasági jólétet. Ezek az adatok rávilágítanak a jelenlegi rendszer igazságtalan természetére.

| 4.6.7. | A fenntarthatósági politikák eredményessége annak biztosításától függ, hogy egyértelműen meghatározzák és prioritásként kezeljék az átmenethez nyújtott támogatásokat, és megfelelő forrásokat garantáljanak hozzájuk. |
| --- | --- |

4.6.7.

A fenntarthatósági politikák eredményessége annak biztosításától függ, hogy egyértelműen meghatározzák és prioritásként kezeljék az átmenethez nyújtott támogatásokat, és megfelelő forrásokat garantáljanak hozzájuk.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Vélemény a következő tárgyban: Az energiaszegénység megelőzését és leküzdését célzó összehangolt európai fellépés, HL C 341., 2013.11.21., 21. o.

1

Az energiaszegénység megelőzését és leküzdését célzó összehangolt európai fellépés

(2)  Vélemény a következő tárgyban: A COP21 következtetéseinek hatása az európai közlekedéspolitikára, HL C 303., 2016.8.19., 10. o.

2

A COP21 következtetéseinek hatása az európai közlekedéspolitikára

(3)  Vélemény a következő tárgyban: A menekültek integrációja az EU-ban, HL C 264., 2016.7.20., 19. o.

3

A menekültek integrációja az EU-ban

(4)  Európai konszenzus a fejlesztéspolitikáról, HL C 246., 2017.7.28., 71. o.

4

Európai konszenzus a fejlesztéspolitikáról

(5)  Vélemény a következő tárgyban: A KAP lehetséges átdolgozása, HL C 288., 2017.8.31., 10. o.

5

A KAP lehetséges átdolgozása

(6)  Vélemény a következő tárgyban: Körforgásos gazdaság – termésnövelő termékek, HL C 389., 2016.10.21., 80. o.

6

Körforgásos gazdaság – termésnövelő termékek

(7)  Vélemény a következő tárgyban: A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat (lásd e Hivatalos Lap 72. oldalát).

7

A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat

(8)  Vélemény a következő tárgyban: Együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztás: egy fenntarthatósági modell a 21. századra, HL C 177., 2014.6.11., 1. o.

8

Együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztás: egy fenntarthatósági modell a 21. századra

(9)  Vélemény a következő tárgyban: Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre – stratégia 2050-ig (lásd e Hivatalos Lap 44. oldalát).

9

Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre – stratégia 2050-ig

(10)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

10

(11)  Vélemény a következő tárgyban: Piaci alapú eszközök az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású uniós gazdaság megteremtése érdekében, HL C 226., 2014.7.16., 1. o.

11

Piaci alapú eszközök az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású uniós gazdaság megteremtése érdekében

(12)  Vélemény a következő tárgyban: Az uniós külső és belső politikák feltérképezése, HL C 487., 2016.12.28., 41. o.

12

Az uniós külső és belső politikák feltérképezése

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/29

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Uniós fejlesztési partnerségek és a nemzetközi adóügyi megállapodások által okozott kihívások

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 081/05)

| Előadó: | Alfred GAJDOSIK |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Thomas WAGNSONNER |

Előadó:

Alfred GAJDOSIK

Társelőadó:

Thomas WAGNSONNER

| Közgyűlési határozat: | 2017.1.26. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| | |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.9.28. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 182/0/1 |

Közgyűlési határozat:

2017.1.26.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.9.28.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

182/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB olyan fejlesztéspolitikát támogat, amely az országok között egyenlő feltételek mellett végrehajtott, tiszteleten és szuverén döntéseken alapuló folyamatnak tekinti a fejlesztést. Az ENSZ szintjén létrejött megállapodás szerinti fenntartható fejlesztési célok finanszírozása és végrehajtása globálisan összehangolt erőfeszítéseket követel. Kiemelendő, hogy az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa mint adóügyi kérdésekben illetékes fórum még hangsúlyosabb szerepet játszhatna. Ezzel biztosítható volna egyrészt a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend fenntartható fejlesztési céljainak szem előtt tartása, másrészt pedig az, hogy valamennyi ország ugyanúgy kivegye a részét az erőfeszítésekből. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB olyan fejlesztéspolitikát támogat, amely az országok között egyenlő feltételek mellett végrehajtott, tiszteleten és szuverén döntéseken alapuló folyamatnak tekinti a fejlesztést. Az ENSZ szintjén létrejött megállapodás szerinti fenntartható fejlesztési célok finanszírozása és végrehajtása globálisan összehangolt erőfeszítéseket követel. Kiemelendő, hogy az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa mint adóügyi kérdésekben illetékes fórum még hangsúlyosabb szerepet játszhatna. Ezzel biztosítható volna egyrészt a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend fenntartható fejlesztési céljainak szem előtt tartása, másrészt pedig az, hogy valamennyi ország ugyanúgy kivegye a részét az erőfeszítésekből.

| 1.2. | A nemzetközi adójog megreformálására irányuló nemzetközi megállapodásokat – pl. az OECD adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervét – alapul véve ki kellene értékelni, hogy milyen hatással vannak ezek a nemzetközi reformtörekvések a fenntartható fejlesztési célok szempontjából, és azokat a nemzetközi adópolitikák továbbfejlesztésekor jobban tekintetbe kellene venni. Az EGSZB megállapítja, hogy a fenntartható fejlesztési célok elérése pénzügyi forrásokat igényel. Sok ország azonban jelentős kihívásokkal néz szembe az állami bevételek adóbevételekből való előteremtése kapcsán. Ennek oka lehet a fejlődő országok jövedelemadó- és forgalmiadó-rendszereinek nehezen végrehajtható volta, és közrejátszhat benne a társasági adóval kapcsolatos globális adóverseny, valamint a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények kialakítása is. Közrehatnak még továbbá ebben a kapacitáskorlátok és az információk nem megfelelő továbbítása. |
| --- | --- |

1.2.

A nemzetközi adójog megreformálására irányuló nemzetközi megállapodásokat – pl. az OECD adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervét – alapul véve ki kellene értékelni, hogy milyen hatással vannak ezek a nemzetközi reformtörekvések a fenntartható fejlesztési célok szempontjából, és azokat a nemzetközi adópolitikák továbbfejlesztésekor jobban tekintetbe kellene venni. Az EGSZB megállapítja, hogy a fenntartható fejlesztési célok elérése pénzügyi forrásokat igényel. Sok ország azonban jelentős kihívásokkal néz szembe az állami bevételek adóbevételekből való előteremtése kapcsán. Ennek oka lehet a fejlődő országok jövedelemadó- és forgalmiadó-rendszereinek nehezen végrehajtható volta, és közrejátszhat benne a társasági adóval kapcsolatos globális adóverseny, valamint a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények kialakítása is. Közrehatnak még továbbá ebben a kapacitáskorlátok és az információk nem megfelelő továbbítása.

| 1.3. | Az EGSZB határozottan üdvözli, hogy az Európai Unió (EU) és tagállamai jelentős erőfeszítéseket tettek a nemzetközi reformtörekvések keretében, hogy kezeljék a nemzetközi adórendszer hiányosságait. Ezen üdvözlendő erőfeszítéseket támogatni kell, és eredményesen végre kell hajtani, majd rendszeres figyelemmel kell kísérni. E reformok élén elsősorban az OECD-n belüli nagyobb ipari országok járnak. Meg kellene vizsgálni, hogy az egész világra – különösen a fejlődő országokra – kiterjedő tagsága folytán az ENSZ nem lenne-e alkalmasabb fórum a nemzetközi adópolitika világméretű továbbfejlesztéséhez. Az EGSZB természetesen tudatában van annak, hogy az ENSZ adókkal foglalkozó bizottsága nem rendelkezik elegendő erőforrással és személyzettel. Az ENSZ számára ezért elegendő eszközt kell biztosítani. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB határozottan üdvözli, hogy az Európai Unió (EU) és tagállamai jelentős erőfeszítéseket tettek a nemzetközi reformtörekvések keretében, hogy kezeljék a nemzetközi adórendszer hiányosságait. Ezen üdvözlendő erőfeszítéseket támogatni kell, és eredményesen végre kell hajtani, majd rendszeres figyelemmel kell kísérni. E reformok élén elsősorban az OECD-n belüli nagyobb ipari országok járnak. Meg kellene vizsgálni, hogy az egész világra – különösen a fejlődő országokra – kiterjedő tagsága folytán az ENSZ nem lenne-e alkalmasabb fórum a nemzetközi adópolitika világméretű továbbfejlesztéséhez. Az EGSZB természetesen tudatában van annak, hogy az ENSZ adókkal foglalkozó bizottsága nem rendelkezik elegendő erőforrással és személyzettel. Az ENSZ számára ezért elegendő eszközt kell biztosítani.

| 1.4. | A nemzetközi adózási átláthatóságot szolgáló, valamint az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervhez fűződő uniós intézkedések ugyancsak hatással lesznek a fejlődő országokra. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Parlament (EP) és az Európai Bizottság már kifejtette véleményét az adó- és a fejlesztési politika kapcsolódási pontjaival összefüggő egyes kérdésekről. A jó adóügyi kormányzás Európai Bizottság által létrehozott platformja is üdvözlendő. Az ott munkadokumentum formájában bemutatott eszköztár, amely a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények tovagyűrűző hatására vonatkozik, a tagállamok számára ajánlható kiindulási pont a fejlődő országokkal a kettős adóztatás elkerüléséről kötött egyezmények átdolgozásához. |
| --- | --- |

1.4.

A nemzetközi adózási átláthatóságot szolgáló, valamint az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervhez fűződő uniós intézkedések ugyancsak hatással lesznek a fejlődő országokra. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Parlament (EP) és az Európai Bizottság már kifejtette véleményét az adó- és a fejlesztési politika kapcsolódási pontjaival összefüggő egyes kérdésekről. A jó adóügyi kormányzás Európai Bizottság által létrehozott platformja is üdvözlendő. Az ott munkadokumentum formájában bemutatott eszköztár, amely a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények tovagyűrűző hatására vonatkozik, a tagállamok számára ajánlható kiindulási pont a fejlődő országokkal a kettős adóztatás elkerüléséről kötött egyezmények átdolgozásához.

| 1.5. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Parlament egy 2015-ös jelentésében számos korrekciót szorgalmazott, amelyek megvalósítása még hátravan. Az EGSZB ezzel összefüggésben utal saját korábbi véleményeire, amelyekben megállapításokat tett mindenekelőtt az országonkénti jelentéstétellel, illetve a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatban, kitérve a tulajdonosok nyilvános nyilvántartásaira is. Megjegyzi, hogy kidolgozás alatt áll a nem együttműködő adójogrendszerek listája. Az EGSZB ösztönzi, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az EP vonatkozó kívánalmainak végrehajtására, és javasolja, hogy foglalkozzanak a nem kormányzati szervezetek részéről érkezett bírálatokkal. Célszerű ezeknek az intézkedéseknek a bevezetését nemzetközi adómegállapodások révén előmozdítani, hogy javuljon a fejlődő országokban működő adóhatóságok információs helyzete. Azt kell célnak tekinteni, hogy világszinten közelítsük a normákat, és ezek kidolgozásába a fejlődő országok egyenlő beleszólást kaphassanak. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Parlament egy 2015-ös jelentésében számos korrekciót szorgalmazott, amelyek megvalósítása még hátravan. Az EGSZB ezzel összefüggésben utal saját korábbi véleményeire, amelyekben megállapításokat tett mindenekelőtt az országonkénti jelentéstétellel, illetve a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatban, kitérve a tulajdonosok nyilvános nyilvántartásaira is. Megjegyzi, hogy kidolgozás alatt áll a nem együttműködő adójogrendszerek listája. Az EGSZB ösztönzi, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az EP vonatkozó kívánalmainak végrehajtására, és javasolja, hogy foglalkozzanak a nem kormányzati szervezetek részéről érkezett bírálatokkal. Célszerű ezeknek az intézkedéseknek a bevezetését nemzetközi adómegállapodások révén előmozdítani, hogy javuljon a fejlődő országokban működő adóhatóságok információs helyzete. Azt kell célnak tekinteni, hogy világszinten közelítsük a normákat, és ezek kidolgozásába a fejlődő országok egyenlő beleszólást kaphassanak.

| 1.6. | Az EGSZB kéri a tagállamok nemzetközi adópolitikái és a fejlesztéspolitikák célkitűzései közötti koherencia biztosítását, elkerülve ezzel az egyes országok adópolitikái és a közös fejlesztési prioritások közötti ütközéseket. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB kéri a tagállamok nemzetközi adópolitikái és a fejlesztéspolitikák célkitűzései közötti koherencia biztosítását, elkerülve ezzel az egyes országok adópolitikái és a közös fejlesztési prioritások közötti ütközéseket.

| 1.7. | Az EGSZB a tagállami nemzetközi adópolitikák hatásvizsgálatait lehetséges eszköznek tekinti arra, hogy megvizsgálják a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények és az adókedvezmények fejlődő országokra gyakorolt hatását. Ezt ösztönözni kell, és általános gyakorlattá kell tenni. Az európai fejlesztési politikákkal való lehetséges ütközések esetén az Európai Unió részéről is érdemes volna ilyen elemzéseket végezni. A kettős adóztatás elkerüléséről szóló meglévő egyezményeket felül kellene vizsgálni, az újonnan kötendőket pedig a fenti megfontolások figyelembevételével kellene kialakítani. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB a tagállami nemzetközi adópolitikák hatásvizsgálatait lehetséges eszköznek tekinti arra, hogy megvizsgálják a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények és az adókedvezmények fejlődő országokra gyakorolt hatását. Ezt ösztönözni kell, és általános gyakorlattá kell tenni. Az európai fejlesztési politikákkal való lehetséges ütközések esetén az Európai Unió részéről is érdemes volna ilyen elemzéseket végezni. A kettős adóztatás elkerüléséről szóló meglévő egyezményeket felül kellene vizsgálni, az újonnan kötendőket pedig a fenti megfontolások figyelembevételével kellene kialakítani.

| 1.8. | A jelenleg a kettős adóztatás elkerülésére a legszélesebb körben használt OECD-egyezménymodellt inkább az ipari államok érdekeit szem előtt tartva dolgozták ki. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az uniós tagállamok a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények fejlődő országokkal való megtárgyalásakor jobban vegyék figyelembe a fejlődő országok szükségleteit. Az EGSZB megjegyzi, hogy az OECD-egyezmény alapján kidolgoztak egy ENSZ-egyezménymodellt is a fejlődő és az ipari országok közötti adózás szabályozására, elősegítendő, hogy a forrás szerinti államok több adóztatási jogot kapjanak. |
| --- | --- |

1.8.

A jelenleg a kettős adóztatás elkerülésére a legszélesebb körben használt OECD-egyezménymodellt inkább az ipari államok érdekeit szem előtt tartva dolgozták ki. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az uniós tagállamok a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények fejlődő országokkal való megtárgyalásakor jobban vegyék figyelembe a fejlődő országok szükségleteit. Az EGSZB megjegyzi, hogy az OECD-egyezmény alapján kidolgoztak egy ENSZ-egyezménymodellt is a fejlődő és az ipari országok közötti adózás szabályozására, elősegítendő, hogy a forrás szerinti államok több adóztatási jogot kapjanak.

| 1.9. | Az EGSZB mindig is támogatta a fejlesztést elősegítő magánberuházást a szóban forgó fejlesztés fenntartható fejlesztési célokkal való összhangja, valamint az alapvető gazdasági, környezetvédelmi és szociális jogok, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek és a tisztes munka programjának a tiszteletben tartása esetén. A jogbiztonság fontos tényező a beruházásbarát gazdasági légkör – és ezzel egyúttal a külföldi közvetlen befektetések – támogatásához. Mivel az adóztatási kérdések összefüggenek a fenntartható fejlesztési célokkal, a vállalkozásoknak alapvetően ott kell adót fizetniük, ahol a nyereség az értékteremtés (pl. termelés, nyersanyag-kitermelés) révén képződik. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB mindig is támogatta a fejlesztést elősegítő magánberuházást a szóban forgó fejlesztés fenntartható fejlesztési célokkal való összhangja, valamint az alapvető gazdasági, környezetvédelmi és szociális jogok, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek és a tisztes munka programjának a tiszteletben tartása esetén. A jogbiztonság fontos tényező a beruházásbarát gazdasági légkör – és ezzel egyúttal a külföldi közvetlen befektetések – támogatásához. Mivel az adóztatási kérdések összefüggenek a fenntartható fejlesztési célokkal, a vállalkozásoknak alapvetően ott kell adót fizetniük, ahol a nyereség az értékteremtés (pl. termelés, nyersanyag-kitermelés) révén képződik.

| 1.10. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az EU és tagállamai a fejlesztéspolitikáról szóló új európai konszenzus keretében elkötelezték magukat aziránt, hogy együttműködnek partnerországaikkal a progresszív adóztatás elterjesztése, a korrupcióellenes intézkedések és az újraelosztó politikák, valamint a jogellenes pénzmozgások elleni küzdelem terén. Az adópolitikának azonban az európai fejlesztési politika még fontosabb részét kellene képeznie. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság vállalta, hogy segíti a fejlődő országokban az adóügy területén működő regionális fórumok és civil szervezetek tevékenységét. A fejlődő országokban működő civil szervezetek ellenőrző és támogató funkciót töltenek be az adóügy területén is, ezért jobban be kellene vonni és támogatni kellene őket. A megfelelő adóügyi kapacitásépítési intézkedésekhez, ezen belül a társaktól való tanuláshoz és a Dél-Dél együttműködéshez nyújtott támogatásnak tartós hatása lenne a fejlesztési projektekre. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB megjegyzi, hogy az EU és tagállamai a fejlesztéspolitikáról szóló új európai konszenzus keretében elkötelezték magukat aziránt, hogy együttműködnek partnerországaikkal a progresszív adóztatás elterjesztése, a korrupcióellenes intézkedések és az újraelosztó politikák, valamint a jogellenes pénzmozgások elleni küzdelem terén. Az adópolitikának azonban az európai fejlesztési politika még fontosabb részét kellene képeznie. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság vállalta, hogy segíti a fejlődő országokban az adóügy területén működő regionális fórumok és civil szervezetek tevékenységét. A fejlődő országokban működő civil szervezetek ellenőrző és támogató funkciót töltenek be az adóügy területén is, ezért jobban be kellene vonni és támogatni kellene őket. A megfelelő adóügyi kapacitásépítési intézkedésekhez, ezen belül a társaktól való tanuláshoz és a Dél-Dél együttműködéshez nyújtott támogatásnak tartós hatása lenne a fejlesztési projektekre.

| 1.11. | A vállalatok beszámolási kötelezettségeivel összefüggésben a felelősségteljes adózási tevékenységet a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) szerves részének kellene tekinteni. |
| --- | --- |

1.11.

A vállalatok beszámolási kötelezettségeivel összefüggésben a felelősségteljes adózási tevékenységet a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) szerves részének kellene tekinteni.

| 1.12. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében az Unió és harmadik országok vagy régiók közötti valamennyi érintett megállapodásba vegyenek fel a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó záradékokat. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében az Unió és harmadik országok vagy régiók közötti valamennyi érintett megállapodásba vegyenek fel a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó záradékokat.

| 1.13. | Az EGSZB javasolja, hogy vizsgálják meg, hogy az EU és különböző fejlődő országok közötti új szabadkereskedelmi egyezmények megkötését vagy a meglévők átdolgozását felhasználják-e arra, hogy egyúttal a kétoldalú adózási egyezményeket is megvizsgálják. Egy ilyen vizsgálatnak azt is fel kellene tárnia, hogy milyen hatással vannak a tagállamok nemzetközi adópolitikái a fejlesztéspolitikai célokra. |
| --- | --- |

1.13.

Az EGSZB javasolja, hogy vizsgálják meg, hogy az EU és különböző fejlődő országok közötti új szabadkereskedelmi egyezmények megkötését vagy a meglévők átdolgozását felhasználják-e arra, hogy egyúttal a kétoldalú adózási egyezményeket is megvizsgálják. Egy ilyen vizsgálatnak azt is fel kellene tárnia, hogy milyen hatással vannak a tagállamok nemzetközi adópolitikái a fejlesztéspolitikai célokra.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | Több tanulmány (1) is felveti a kérdést, hogy a tagállamok nemzetközi adópolitikája, különösen a kettős adóztatás elkerüléséről szóló kétoldalú egyezmények számos rendelkezése, nem mond-e ellent az európai fejlesztéspolitika céljainak. Ehhez járul szerintük még, hogy a fejlődő országok az ipari országokba irányuló tőke nettó exportőrei, ami jelentős részben adóelkerülést célzó tőkeáramlásokra vezethető vissza. Ez éppen a legalacsonyabb jövedelmű fejlődő országokat érintené a legnagyobb mértékben, mivel náluk alig vannak belföldi finanszírozási források. |
| --- | --- |

2.1.

Több tanulmány (1) is felveti a kérdést, hogy a tagállamok nemzetközi adópolitikája, különösen a kettős adóztatás elkerüléséről szóló kétoldalú egyezmények számos rendelkezése, nem mond-e ellent az európai fejlesztéspolitika céljainak. Ehhez járul szerintük még, hogy a fejlődő országok az ipari országokba irányuló tőke nettó exportőrei, ami jelentős részben adóelkerülést célzó tőkeáramlásokra vezethető vissza. Ez éppen a legalacsonyabb jövedelmű fejlődő országokat érintené a legnagyobb mértékben, mivel náluk alig vannak belföldi finanszírozási források.

| 2.2. | Az EU és tagállamai együttesen a hivatalos fejlesztési támogatást nyújtó legnagyobb donorok és egyben a nemzetközi adózási megállapodások jelentős befolyásoló tényezői. Vállalták, hogy elérik a fenntartható fejlesztési célokat, jóllehet csak néhány tagállam valósította meg a GDP 0,7 %-ának ráfordítására vonatkozó célt. Azt, hogy a brexit milyen hatással lesz az európai fejlesztési együttműködés további finanszírozására, még nem lehet látni. További fellépést terveznek, hogy a fejlesztéspolitikai célkitűzésekhez kapcsolódóan előmozdítsák a magánberuházást. Az ODA-források a donorok szakpolitikáitól függenek. |
| --- | --- |

2.2.

Az EU és tagállamai együttesen a hivatalos fejlesztési támogatást nyújtó legnagyobb donorok és egyben a nemzetközi adózási megállapodások jelentős befolyásoló tényezői. Vállalták, hogy elérik a fenntartható fejlesztési célokat, jóllehet csak néhány tagállam valósította meg a GDP 0,7 %-ának ráfordítására vonatkozó célt. Azt, hogy a brexit milyen hatással lesz az európai fejlesztési együttműködés további finanszírozására, még nem lehet látni. További fellépést terveznek, hogy a fejlesztéspolitikai célkitűzésekhez kapcsolódóan előmozdítsák a magánberuházást. Az ODA-források a donorok szakpolitikáitól függenek.

| 2.3. | A fenntartható fejlesztési célok a fejlődő országok vonatkozásában többek közt a belföldi források mozgósítását, az adóbehajtás terén a kapacitásépítés nemzetközi támogatását, a jogellenes pénzmozgások csökkentését, valamint a globális kormányzás intézményeiben való részvételt foglalják magukban. Ebből következően a fenntartható fejlesztés fontos pillérei a stabil állami bevételi források, az erőforrások jogellenes kiáramlása elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítések, valamint valamennyi ország egyenlő beleszólása a globális adózási szabályok kialakításába. A gyermekek, a nők és a fejlődő országok társadalmainak más védelemre szoruló csoportjai számára ez a fejlődés különösen előnyös (2). |
| --- | --- |

2.3.

A fenntartható fejlesztési célok a fejlődő országok vonatkozásában többek közt a belföldi források mozgósítását, az adóbehajtás terén a kapacitásépítés nemzetközi támogatását, a jogellenes pénzmozgások csökkentését, valamint a globális kormányzás intézményeiben való részvételt foglalják magukban. Ebből következően a fenntartható fejlesztés fontos pillérei a stabil állami bevételi források, az erőforrások jogellenes kiáramlása elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítések, valamint valamennyi ország egyenlő beleszólása a globális adózási szabályok kialakításába. A gyermekek, a nők és a fejlődő országok társadalmainak más védelemre szoruló csoportjai számára ez a fejlődés különösen előnyös (2).

| 2.4. | Az állami fejlesztési együttműködéshez kapcsolódó pénzek nem elegendőek a fenntartható fejlesztési célok finanszírozásához. A célok eléréséhez, akárcsak a millenniumi fejlesztési céloknál (3), belföldi eszközökre is szükség van. Ezeknek a forrásoknak a mobilizálásához javítani kell az adóbehajtást, és fenntartható gazdasági növekedés, valamint az adóalap szélesítése révén nagyobb adóbevételt kell elérni. |
| --- | --- |

2.4.

Az állami fejlesztési együttműködéshez kapcsolódó pénzek nem elegendőek a fenntartható fejlesztési célok finanszírozásához. A célok eléréséhez, akárcsak a millenniumi fejlesztési céloknál (3), belföldi eszközökre is szükség van. Ezeknek a forrásoknak a mobilizálásához javítani kell az adóbehajtást, és fenntartható gazdasági növekedés, valamint az adóalap szélesítése révén nagyobb adóbevételt kell elérni.

3.   A fejlődő országok előtt álló kihívások

| 3.1. | Az adózás stabilabb finanszírozási forrás, mint más bevételtípusok, de sok fejlődő ország számára a fejlett országokhoz képest nagyobb nehézséget jelent, hogy elegendő adóbevételt teremtsen elő. |
| --- | --- |

3.1.

Az adózás stabilabb finanszírozási forrás, mint más bevételtípusok, de sok fejlődő ország számára a fejlett országokhoz képest nagyobb nehézséget jelent, hogy elegendő adóbevételt teremtsen elő.

| 3.2. | Az elmúlt évtizedekben erőteljesen folyt a világkereskedelem behozatali és kiviteli vámok csökkentése révén történő liberalizálása, azzal a céllal, hogy előmozdítsák a gazdasági fejlődést, a beruházást és a népesség széles rétegeinek jólétét. Ezek az elvben pozitív hatások lehetővé teszik egyúttal az adóalap szélesítését is, amennyiben az adóhatóságok ki tudják használni őket. Ezzel viszont egyszersmind csökkentek a fejlődő országok fontos és könnyen hozzáférhető forrásokból származó bevételei is. A növekedésnek és a beruházásoknak azonban a fejlődő országok bevételi struktúrájában is tükröződniük kell. |
| --- | --- |

3.2.

Az elmúlt évtizedekben erőteljesen folyt a világkereskedelem behozatali és kiviteli vámok csökkentése révén történő liberalizálása, azzal a céllal, hogy előmozdítsák a gazdasági fejlődést, a beruházást és a népesség széles rétegeinek jólétét. Ezek az elvben pozitív hatások lehetővé teszik egyúttal az adóalap szélesítését is, amennyiben az adóhatóságok ki tudják használni őket. Ezzel viszont egyszersmind csökkentek a fejlődő országok fontos és könnyen hozzáférhető forrásokból származó bevételei is. A növekedésnek és a beruházásoknak azonban a fejlődő országok bevételi struktúrájában is tükröződniük kell.

| 3.3. | A kieső bevételek ellensúlyozása érdekében a fejlődő országok gyakran vezetnek be forgalmi adókat, amelyek regresszív hatásúak lehetnek. Egy különböző adótípusokból összetevődő adórendszer csökkenti az egyes adónemektől való függést, és stabil belföldi bevételeket biztosít. |
| --- | --- |

3.3.

A kieső bevételek ellensúlyozása érdekében a fejlődő országok gyakran vezetnek be forgalmi adókat, amelyek regresszív hatásúak lehetnek. Egy különböző adótípusokból összetevődő adórendszer csökkenti az egyes adónemektől való függést, és stabil belföldi bevételeket biztosít.

| 3.4. | A földtulajdon és a vagyon megadóztatása a fejlődő országokban sokszor csak nehezen valósítható meg. A jövedelemadók viszont a fejlődő országokban az alacsonyabb jövedelmek miatt viszonylag kevés adóbevételt hoznak. Jövedelemadót elsősorban a közszektorban dolgozó munkavállalóktól és a nemzetközi vállalatoknál dolgozóktól szednek be. Ezenfelül gyakran nagy informális gazdaság működik. |
| --- | --- |

3.4.

A földtulajdon és a vagyon megadóztatása a fejlődő országokban sokszor csak nehezen valósítható meg. A jövedelemadók viszont a fejlődő országokban az alacsonyabb jövedelmek miatt viszonylag kevés adóbevételt hoznak. Jövedelemadót elsősorban a közszektorban dolgozó munkavállalóktól és a nemzetközi vállalatoknál dolgozóktól szednek be. Ezenfelül gyakran nagy informális gazdaság működik.

| 3.5. | A Mbeki-jelentés az adókikerülésből származó jövedelmeket a „jogellenes pénzmozgások” közé sorolta (4). Úgy tűnik, ezek nagyobb összegűek, mint a fejlesztési együttműködés révén befolyó források (5). E jogellenes pénzmozgások leállításához fontos a hatóságok közötti nagyobb nemzetközi együttműködés, az átláthatóság előmozdítása, valamint a jogalkotási és szabályozási intézkedések erősítése. A tulajdonjogok fejlődő országokban való megerősítése szintén fontos tényező, amely a tőkekiáramlás ellen hathat. |
| --- | --- |

3.5.

A Mbeki-jelentés az adókikerülésből származó jövedelmeket a „jogellenes pénzmozgások” közé sorolta (4). Úgy tűnik, ezek nagyobb összegűek, mint a fejlesztési együttműködés révén befolyó források (5). E jogellenes pénzmozgások leállításához fontos a hatóságok közötti nagyobb nemzetközi együttműködés, az átláthatóság előmozdítása, valamint a jogalkotási és szabályozási intézkedések erősítése. A tulajdonjogok fejlődő országokban való megerősítése szintén fontos tényező, amely a tőkekiáramlás ellen hathat.

| 3.6. | A társasági adók a fejlődő országokban jelentősebb szerepet játszanak az adóbevételek struktúrájában, mint az ipari országokban. Így erőteljesebben érintik őket az adókikerülési stratégiák. Emellett a beruházások vonzása érdekében a nyolcvanas évek óta világszerte csökkennek mind a nominális, mind a tényleges társaságiadó-kulcsok. A társasági adó a beruházási környezetnek egy, a vállalatok számára fontos mutatója. Emiatt nemzetközi adóverseny alakult ki, amely a fejlődő országok számára adóbevételeik struktúrája miatt problematikusabb, mint az ipari országok számára. Az adóverseny tovagyűrűző hatásainak kérdését már a Nemzetközi Valutaalap (IMF) (6) is felvetette. Emellett számos fejlődő országban csupán kevés nagyméretű beruházó vállalat működik, és tőlük származik a teljes társaságiadó-bevétel jelentős része. |
| --- | --- |

3.6.

A társasági adók a fejlődő országokban jelentősebb szerepet játszanak az adóbevételek struktúrájában, mint az ipari országokban. Így erőteljesebben érintik őket az adókikerülési stratégiák. Emellett a beruházások vonzása érdekében a nyolcvanas évek óta világszerte csökkennek mind a nominális, mind a tényleges társaságiadó-kulcsok. A társasági adó a beruházási környezetnek egy, a vállalatok számára fontos mutatója. Emiatt nemzetközi adóverseny alakult ki, amely a fejlődő országok számára adóbevételeik struktúrája miatt problematikusabb, mint az ipari országok számára. Az adóverseny tovagyűrűző hatásainak kérdését már a Nemzetközi Valutaalap (IMF) (6) is felvetette. Emellett számos fejlődő országban csupán kevés nagyméretű beruházó vállalat működik, és tőlük származik a teljes társaságiadó-bevétel jelentős része.

| 3.7. | Az adóhatóságok számára nehézséget okoz az azonos csoportba tartozó vállalatok közötti, határokon átnyúló tranzakciók esetében a belső elszámolóárnak a szokásos piaci ár elve alapján történő kiszámítása. A fejlődő országok adóhatóságainak korlátozott kapacitásuk van ennek elvégzésére, és a belső elszámolóárak adózás miatti manipulálása továbbra is fontos probléma. |
| --- | --- |

3.7.

Az adóhatóságok számára nehézséget okoz az azonos csoportba tartozó vállalatok közötti, határokon átnyúló tranzakciók esetében a belső elszámolóárnak a szokásos piaci ár elve alapján történő kiszámítása. A fejlődő országok adóhatóságainak korlátozott kapacitásuk van ennek elvégzésére, és a belső elszámolóárak adózás miatti manipulálása továbbra is fontos probléma.

| 3.8. | A kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények pontosan rögzítik az aláíró országok között az adóztatási jogokat és szabályozzák az adóhatóságok közötti információcserét, s mindezzel jogbiztonságot nyújtanak. A vállalatok tehát a külföldi közvetlen befektetések vonatkozásában ösztönző erőnek tekinthetik őket, és így végső soron a növekedést is elősegítik. A kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények azonban hatással lehetnek a forrás szerinti államok adóztatási jogaira. Az osztalékokra, kamatokra és jogdíjakra kivetett forrásadók kulcsai általában alacsonyabbak a forrás szerinti állam belső adókulcsainál. Egyes rendelkezések, például az üzleti telephely korlátozó fogalommeghatározása, korlátozhatják az adóztatási jogokat. A fejlődő országok természetesen a minél több beruházásban érdekeltek, azonban adóztatási jogokat veszíthetnek. Ezért ha valamely ország túlnyomórészt adóügyi információkat kíván szerezni más joghatóságoktól, jobb lehetőséget jelenthetnek az adóügyi információcsere-egyezmények. |
| --- | --- |

3.8.

A kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények pontosan rögzítik az aláíró országok között az adóztatási jogokat és szabályozzák az adóhatóságok közötti információcserét, s mindezzel jogbiztonságot nyújtanak. A vállalatok tehát a külföldi közvetlen befektetések vonatkozásában ösztönző erőnek tekinthetik őket, és így végső soron a növekedést is elősegítik. A kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények azonban hatással lehetnek a forrás szerinti államok adóztatási jogaira. Az osztalékokra, kamatokra és jogdíjakra kivetett forrásadók kulcsai általában alacsonyabbak a forrás szerinti állam belső adókulcsainál. Egyes rendelkezések, például az üzleti telephely korlátozó fogalommeghatározása, korlátozhatják az adóztatási jogokat. A fejlődő országok természetesen a minél több beruházásban érdekeltek, azonban adóztatási jogokat veszíthetnek. Ezért ha valamely ország túlnyomórészt adóügyi információkat kíván szerezni más joghatóságoktól, jobb lehetőséget jelenthetnek az adóügyi információcsere-egyezmények.

| 3.9. | A tárgyalások során leggyakrabban az OECD-egyezménymodellből indulnak ki, amely inkább az ipari országok érdekeit tükrözi (7). Az ENSZ egyezménymodelljét úgy alakították ki, hogy alternatívát jelentsen a fejlődő országok számára, és jobban figyelembe veszi az érdekeiket (8). Általában inkább azt irányozza elő, hogy a forrás szerinti államok több adóztatási jogot kapjanak, mint a termelő vállalat saját országa. |
| --- | --- |

3.9.

A tárgyalások során leggyakrabban az OECD-egyezménymodellből indulnak ki, amely inkább az ipari országok érdekeit tükrözi (7). Az ENSZ egyezménymodelljét úgy alakították ki, hogy alternatívát jelentsen a fejlődő országok számára, és jobban figyelembe veszi az érdekeiket (8). Általában inkább azt irányozza elő, hogy a forrás szerinti államok több adóztatási jogot kapjanak, mint a termelő vállalat saját országa.

| 3.10. | A fejlődő országokat adóbevételektől foszthatja meg, ha a vállalatok különböző országokban különleges célú gazdasági egységeket iktatnak közbe, hogy több kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt játsszanak ki egymás ellen, ezzel csökkentve adójukat. Az is nehéznek bizonyulhat a forrás szerinti állam számára, hogy a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény rendelkezései alapján szolgáltatásokat és közvetett eszközátruházásokat adóztasson meg. A fenntartható növekedés fejlődő országokban való elősegítését célzó technológiatranszfer kedvező lehetőségei iránti igényt figyelembe kellene venni. |
| --- | --- |

3.10.

A fejlődő országokat adóbevételektől foszthatja meg, ha a vállalatok különböző országokban különleges célú gazdasági egységeket iktatnak közbe, hogy több kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt játsszanak ki egymás ellen, ezzel csökkentve adójukat. Az is nehéznek bizonyulhat a forrás szerinti állam számára, hogy a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény rendelkezései alapján szolgáltatásokat és közvetett eszközátruházásokat adóztasson meg. A fenntartható növekedés fejlődő országokban való elősegítését célzó technológiatranszfer kedvező lehetőségei iránti igényt figyelembe kellene venni.

| 3.11. | Készültek vizsgálatok a fejlődő országokban jelentkező bevételkiesésekről. Egy holland nem kormányzati szervezet, a SOMO becslése szerint a kamatokra és osztalékokra kivetett forrásadókból származó, a Hollandia, illetve 28 fejlődő ország közötti kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményekből eredő éves bevételkiesés 554 millió eurót tesz ki (9). Egy osztrák tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy el kell végezni a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények hatásvizsgálatát, mert akkor is bevételkieséshez vezethetnek, ha nő a beruházás (10). Az Unctad „A befektetések helyzete a világban” című, 2015. évi jelentésben megjelent becslései szerint a multinacionális konszernek mintegy 730 milliárd dollárnyi adót fizettek be a fejlődő országok költségvetéseibe. Mindemellett 100 milliárd dollárra teszik azt az éves adóbevétel-kiesést, amely a fejlődő országokban az offshore befektetési központokon át lefolytatott külföldi befektetések révén jelentkezik (11). Ezek a bevételkiesések nem egyeztethetők össze a fent ismertetett fenntartható fejlesztési célokkal. |
| --- | --- |

3.11.

Készültek vizsgálatok a fejlődő országokban jelentkező bevételkiesésekről. Egy holland nem kormányzati szervezet, a SOMO becslése szerint a kamatokra és osztalékokra kivetett forrásadókból származó, a Hollandia, illetve 28 fejlődő ország közötti kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményekből eredő éves bevételkiesés 554 millió eurót tesz ki (9). Egy osztrák tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy el kell végezni a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények hatásvizsgálatát, mert akkor is bevételkieséshez vezethetnek, ha nő a beruházás (10). Az Unctad „A befektetések helyzete a világban” című, 2015. évi jelentésben megjelent becslései szerint a multinacionális konszernek mintegy 730 milliárd dollárnyi adót fizettek be a fejlődő országok költségvetéseibe. Mindemellett 100 milliárd dollárra teszik azt az éves adóbevétel-kiesést, amely a fejlődő országokban az offshore befektetési központokon át lefolytatott külföldi befektetések révén jelentkezik (11). Ezek a bevételkiesések nem egyeztethetők össze a fent ismertetett fenntartható fejlesztési célokkal.

4.   Nemzeti, regionális és nemzetközi szinten hozott intézkedések – az Európai Unió és tagállamai hozzájárulása

| 4.1. | Egyre több erőfeszítés irányul a fejlődő országok adóügyi területen történő támogatására, például az „addisz-abebai adózási kezdeményezés” keretében. A nemzetközi adópolitika a tagállamok hatás- és feladatkörébe tartozik. A kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények megkötésére kétoldalúan kerül sor, az EU jogalkotási eszközei alapvetően a belső piac kiteljesítését célzó eszközökre korlátozódnak. A fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát (Policy Coherence for Development – PCD) illetően együttműködés folyik az Európai Unió és tagállamai között (12). A nemzetközi adórendszernek a fejlesztésre gyakorolt hatásait az Európai Bizottság is elismerte és foglalkozik a kérdéssel (13). A politikák fejlesztési szempontú koherenciájának biztosításához meg kell vizsgálni az Unióban folytatott azon adópolitikák fejlődő országokra gyakorolt hatásait, amelyek nem egyeztethetők össze a fejlesztéspolitikai célkitűzésekkel, és adott esetben megfelelő intézkedést kell hozni. |
| --- | --- |

4.1.

Egyre több erőfeszítés irányul a fejlődő országok adóügyi területen történő támogatására, például az „addisz-abebai adózási kezdeményezés” keretében. A nemzetközi adópolitika a tagállamok hatás- és feladatkörébe tartozik. A kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények megkötésére kétoldalúan kerül sor, az EU jogalkotási eszközei alapvetően a belső piac kiteljesítését célzó eszközökre korlátozódnak. A fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát (Policy Coherence for Development – PCD) illetően együttműködés folyik az Európai Unió és tagállamai között (12). A nemzetközi adórendszernek a fejlesztésre gyakorolt hatásait az Európai Bizottság is elismerte és foglalkozik a kérdéssel (13). A politikák fejlesztési szempontú koherenciájának biztosításához meg kell vizsgálni az Unióban folytatott azon adópolitikák fejlődő országokra gyakorolt hatásait, amelyek nem egyeztethetők össze a fejlesztéspolitikai célkitűzésekkel, és adott esetben megfelelő intézkedést kell hozni.

| 4.2. | Az ENSZ szintjén a fejlesztésfinanszírozási folyamat, az Ecosoc és az ENSZ Adóügyi Bizottsága, valamint szakosodott ügynökségek, mint például az Unctad keretében folyik az adózási kérdésekkel kapcsolatos munka. A G20-ak kérésére az OECD-n belül messzemenő reformokban állapodtak meg az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás leküzdését célzó projekttel. Az ezzel kapcsolatos legfontosabb problémák az egyezmények közötti különbségek kihasználásából eredő adóelőnyszerzés, a kormányok által folytatott káros adógyakorlatok (úgymint szabadalmi adókedvezmények és homályos feltételes adómegállapítások), az adósságok adóügyi megítélése során a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek és a nem hatékony transzferárazás és beszámolás megszüntetése. Tekintettel arra, hogy mennyire fontos a társaságiadó-bevétel a fejlődő országok számára, az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó (BEPS) cselekvési terv várhatóan pozitív hatással jár majd számukra. |
| --- | --- |

4.2.

Az ENSZ szintjén a fejlesztésfinanszírozási folyamat, az Ecosoc és az ENSZ Adóügyi Bizottsága, valamint szakosodott ügynökségek, mint például az Unctad keretében folyik az adózási kérdésekkel kapcsolatos munka. A G20-ak kérésére az OECD-n belül messzemenő reformokban állapodtak meg az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás leküzdését célzó projekttel. Az ezzel kapcsolatos legfontosabb problémák az egyezmények közötti különbségek kihasználásából eredő adóelőnyszerzés, a kormányok által folytatott káros adógyakorlatok (úgymint szabadalmi adókedvezmények és homályos feltételes adómegállapítások), az adósságok adóügyi megítélése során a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek és a nem hatékony transzferárazás és beszámolás megszüntetése. Tekintettel arra, hogy mennyire fontos a társaságiadó-bevétel a fejlődő országok számára, az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó (BEPS) cselekvési terv várhatóan pozitív hatással jár majd számukra.

| 4.3. | Számos nem OECD-ország, köztük afrikai államok, csatlakozott az OECD BEPS cselekvési tervének átfogó keretéhez, és 2017 júniusában103 ország kötelezte el magát egy új multilaterális BEPS-egyezmény mellett, amely a kétoldalú adóügyi egyezmények értelmezését a BEPS cselekvési tervnek megfelelően egységesíti. Az ENSZ, az OECD, az IMF és a Világbank elindította az adóügyi együttműködési platformot, azzal a szándékkal, hogy intenzívebbé tegye az adóügyekben folytatott nemzetközi együttműködést. Ez a kezdeményezés hozzájárulhat ahhoz, hogy az OECD munkája és az ENSZ fórumai jobban összhangba kerüljenek egymással. Nyomon kell majd követni, hogy a kívánt hatás bekövetkezik-e. |
| --- | --- |

4.3.

Számos nem OECD-ország, köztük afrikai államok, csatlakozott az OECD BEPS cselekvési tervének átfogó keretéhez, és 2017 júniusában103 ország kötelezte el magát egy új multilaterális BEPS-egyezmény mellett, amely a kétoldalú adóügyi egyezmények értelmezését a BEPS cselekvési tervnek megfelelően egységesíti. Az ENSZ, az OECD, az IMF és a Világbank elindította az adóügyi együttműködési platformot, azzal a szándékkal, hogy intenzívebbé tegye az adóügyekben folytatott nemzetközi együttműködést. Ez a kezdeményezés hozzájárulhat ahhoz, hogy az OECD munkája és az ENSZ fórumai jobban összhangba kerüljenek egymással. Nyomon kell majd követni, hogy a kívánt hatás bekövetkezik-e.

| 4.4. | Az EGSZB elismeri azokat az erőfeszítéseket, amelyet az OECD egy jobb nemzetközi adórendszer további kialakításáért tett. Civil társadalmi szervezetek (14) azonban bírálatuknak adnak hangot, amiért az OECD-ben a fejlődő országok nincsenek szavazati joggal képviseltetve. Ezeket az országokat csak az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó cselekvési terv kidolgozása után kérték fel részvételre. Hasonlóan nyilatkozott az EP is, amely kérte az érintett ENSZ-szervek megerősítését annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nemzetközi adópolitikát egyenlő feltételek mellett alakítsák ki és reformálják meg (15). Az IMF egy munkadokumentumában (16) szakértők a tekintetben is aggodalmuknak adtak hangot, hogy milyen hatással lesz az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó cselekvési terv a fejődő országokra. |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB elismeri azokat az erőfeszítéseket, amelyet az OECD egy jobb nemzetközi adórendszer további kialakításáért tett. Civil társadalmi szervezetek (14) azonban bírálatuknak adnak hangot, amiért az OECD-ben a fejlődő országok nincsenek szavazati joggal képviseltetve. Ezeket az országokat csak az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó cselekvési terv kidolgozása után kérték fel részvételre. Hasonlóan nyilatkozott az EP is, amely kérte az érintett ENSZ-szervek megerősítését annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nemzetközi adópolitikát egyenlő feltételek mellett alakítsák ki és reformálják meg (15). Az IMF egy munkadokumentumában (16) szakértők a tekintetben is aggodalmuknak adtak hangot, hogy milyen hatással lesz az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó cselekvési terv a fejődő országokra.

| 4.5. | A reformlépések hatásainak értékeléséhez és az esetleges korrekciókhoz az ENSZ megfelelő szerveit – különösen az adóügyi bizottságot – meg kellene erősíteni és több forrással kellene ellátni. Az Európai Bizottságnak mindenképpen figyelemmel kellene kísérnie az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról szóló, 2017 júniusában aláírt multilaterális egyezmény eredményes végrehajtását, és tovább kellene munkálkodnia az adóügyekben az ENSZ, az OECD és a nemzetközi pénzügyi intézmények között folytatott nemzetközi együttműködés intenzitásának növelésén. |
| --- | --- |

4.5.

A reformlépések hatásainak értékeléséhez és az esetleges korrekciókhoz az ENSZ megfelelő szerveit – különösen az adóügyi bizottságot – meg kellene erősíteni és több forrással kellene ellátni. Az Európai Bizottságnak mindenképpen figyelemmel kellene kísérnie az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról szóló, 2017 júniusában aláírt multilaterális egyezmény eredményes végrehajtását, és tovább kellene munkálkodnia az adóügyekben az ENSZ, az OECD és a nemzetközi pénzügyi intézmények között folytatott nemzetközi együttműködés intenzitásának növelésén.

4.6.   A jelenlegi uniós intézkedések hatást gyakorolnak a fejlődő országokra

| 4.6.1. | Az adókikerülés leküzdését célzó intézkedéscsomag a nemzetközi adópolitikákhoz kapcsolódó, azaz az Unió hatókörén túllépő kérdésekkel is foglalkozott (17). Az EU, a G20 és az OECD által meghatározott előírások szerint készült országonkénti jelentések (18) alapján rendelkezésre álló információk fontos eszközt jelentenek az adóhatóságok számára. Az országonkénti adatok közzététele lehetővé teszi a szélesebb nyilvánosság – és ezen belül többek közt a munkavállalók és a felelős befektetők – számára annak jobb megítélését, hogy milyen mértékben fizetnek a vállalatok adót ott, ahol nyereséget érnek el. Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Parlament egy 2015-ös jelentésében számos korrekciót szorgalmazott, amelyek megvalósítása még hátravan. Az EGSZB ezzel összefüggésben utal saját korábbi véleményeire, amelyekben megállapításokat tett mindenekelőtt az országonkénti jelentéstétellel, illetve a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatban, kitérve a tulajdonosok nyilvános nyilvántartásaira is. Megjegyzi, hogy kidolgozás alatt áll a nem együttműködő adójogrendszerek listája. Az EGSZB ösztönzi, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az EP vonatkozó kívánalmainak végrehajtására, és javasolja, hogy foglalkozzanak a nem kormányzati szervezetek részéről érkezett bírálatokkal. Célszerű ezeknek az intézkedéseknek a bevezetését nemzetközi adómegállapodások révén előmozdítani, hogy javuljon a fejlődő országokban működő adóhatóságok információs helyzete. Azt kell célnak tekinteni, hogy világszinten közelítsük a normákat, és ezek kidolgozásába a fejlődő országok egyenlő beleszólást kaphassanak. |
| --- | --- |

4.6.1.

Az adókikerülés leküzdését célzó intézkedéscsomag a nemzetközi adópolitikákhoz kapcsolódó, azaz az Unió hatókörén túllépő kérdésekkel is foglalkozott (17). Az EU, a G20 és az OECD által meghatározott előírások szerint készült országonkénti jelentések (18) alapján rendelkezésre álló információk fontos eszközt jelentenek az adóhatóságok számára. Az országonkénti adatok közzététele lehetővé teszi a szélesebb nyilvánosság – és ezen belül többek közt a munkavállalók és a felelős befektetők – számára annak jobb megítélését, hogy milyen mértékben fizetnek a vállalatok adót ott, ahol nyereséget érnek el. Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Parlament egy 2015-ös jelentésében számos korrekciót szorgalmazott, amelyek megvalósítása még hátravan. Az EGSZB ezzel összefüggésben utal saját korábbi véleményeire, amelyekben megállapításokat tett mindenekelőtt az országonkénti jelentéstétellel, illetve a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatban, kitérve a tulajdonosok nyilvános nyilvántartásaira is. Megjegyzi, hogy kidolgozás alatt áll a nem együttműködő adójogrendszerek listája. Az EGSZB ösztönzi, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az EP vonatkozó kívánalmainak végrehajtására, és javasolja, hogy foglalkozzanak a nem kormányzati szervezetek részéről érkezett bírálatokkal. Célszerű ezeknek az intézkedéseknek a bevezetését nemzetközi adómegállapodások révén előmozdítani, hogy javuljon a fejlődő országokban működő adóhatóságok információs helyzete. Azt kell célnak tekinteni, hogy világszinten közelítsük a normákat, és ezek kidolgozásába a fejlődő országok egyenlő beleszólást kaphassanak.

| 4.6.2. | Az Európai Unióban az adózással kapcsolatos információk automatikus cseréjét a kölcsönös segítségnyújtásról szóló irányelv kiegészítése határozta meg (19). A fejlődő országoknak azonban továbbra is kétoldalú kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokat kell kötniük az európai országokkal. Ehhez kölcsönös adatcserére és adatbiztonságra van szükség, ami gyakran kapacitási problémát jelent a fejlődő országok számára. |
| --- | --- |

4.6.2.

Az Európai Unióban az adózással kapcsolatos információk automatikus cseréjét a kölcsönös segítségnyújtásról szóló irányelv kiegészítése határozta meg (19). A fejlődő országoknak azonban továbbra is kétoldalú kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokat kell kötniük az európai országokkal. Ehhez kölcsönös adatcserére és adatbiztonságra van szükség, ami gyakran kapacitási problémát jelent a fejlődő országok számára.

| 4.6.3. | Az e véleményben felvetett kérdésekkel az eredményes adóztatás külügyi stratégiájáról szóló európai bizottsági közlemény (20) foglalkozik. Jelenleg folyik az együttműködésre nem hajlandó joghatóságok közös uniós jegyzékének kidolgozása (21). Az EGSZB üdvözölte egy ilyen jegyzék összeállítását. A nem kormányzati szervezetek azonban, úgy tűnik, elég szkeptikusan állnak egy ilyen listához (22). Az Európai Parlament is szorgalmazta az adóparadicsomok olyan, világszerte érvényes meghatározását, amely kiterjed az EU tagállamaira és tengerentúli területeikre is (23). |
| --- | --- |

4.6.3.

Az e véleményben felvetett kérdésekkel az eredményes adóztatás külügyi stratégiájáról szóló európai bizottsági közlemény (20) foglalkozik. Jelenleg folyik az együttműködésre nem hajlandó joghatóságok közös uniós jegyzékének kidolgozása (21). Az EGSZB üdvözölte egy ilyen jegyzék összeállítását. A nem kormányzati szervezetek azonban, úgy tűnik, elég szkeptikusan állnak egy ilyen listához (22). Az Európai Parlament is szorgalmazta az adóparadicsomok olyan, világszerte érvényes meghatározását, amely kiterjed az EU tagállamaira és tengerentúli területeikre is (23).

| 4.6.4. | Az adóegyezményekre vonatkozó ajánlás (24) a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményekkel kapcsolatos fontos kérdésekkel foglalkozik, és sürgeti a tagállamokat, hogy az egyezményekkel való visszaélés és az egyezmények közötti különbségek kihasználásából eredő adóelőnyszerzés leküzdése érdekében erősítsék meg adóegyezményeiket. Másfelől nem szorgalmazza a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények hatásvizsgálatát, különösen a fejlesztéspolitikák közötti koherenciát érintő következményeikkel vagy a tovagyűrűző hatásokkal kapcsolatban. Az üdvözlendő „jó adóügyi kormányzással foglalkozó platform”, amely civil szervezetek bevonásával dolgozza fel a nemzetközi adóztatás kérdéseit, egy munkadokumentumot dolgozott ki ezekről a hatásokról (25). A tagállamoknak ezt figyelembe kellene venniük. |
| --- | --- |

4.6.4.

Az adóegyezményekre vonatkozó ajánlás (24) a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményekkel kapcsolatos fontos kérdésekkel foglalkozik, és sürgeti a tagállamokat, hogy az egyezményekkel való visszaélés és az egyezmények közötti különbségek kihasználásából eredő adóelőnyszerzés leküzdése érdekében erősítsék meg adóegyezményeiket. Másfelől nem szorgalmazza a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények hatásvizsgálatát, különösen a fejlesztéspolitikák közötti koherenciát érintő következményeikkel vagy a tovagyűrűző hatásokkal kapcsolatban. Az üdvözlendő „jó adóügyi kormányzással foglalkozó platform”, amely civil szervezetek bevonásával dolgozza fel a nemzetközi adóztatás kérdéseit, egy munkadokumentumot dolgozott ki ezekről a hatásokról (25). A tagállamoknak ezt figyelembe kellene venniük.

| 4.6.5. | Az adókikerülési stratégiák gyakran az ingatlanok homályos tulajdonviszonyaival függenek össze. A pénzmosás megelőzéséről szóló negyedik irányelv (26) módosítását követően nem hoztak létre nyilvánosan hozzáférhető tulajdonosi nyilvántartásokat a bizalmi vagyonkezelési konstrukciók és a beruházásokat végrehajtó más vállalatok tekintetében. Az ilyen nyilvántartások segítenének a fejlődő országoknak a feltételezett pénzmosási és adócsalási ügyek kivizsgálásában. |
| --- | --- |

4.6.5.

Az adókikerülési stratégiák gyakran az ingatlanok homályos tulajdonviszonyaival függenek össze. A pénzmosás megelőzéséről szóló negyedik irányelv (26) módosítását követően nem hoztak létre nyilvánosan hozzáférhető tulajdonosi nyilvántartásokat a bizalmi vagyonkezelési konstrukciók és a beruházásokat végrehajtó más vállalatok tekintetében. Az ilyen nyilvántartások segítenének a fejlődő országoknak a feltételezett pénzmosási és adócsalási ügyek kivizsgálásában.

| 4.6.6. | A K(Ö)TA-ra vonatkozó javaslatok egy másik EGSZB-vélemény tárgyát képezik (27). A nemzetközi adóügyi egyezményekben való részvétellel összefüggésben, tekintve ennek jelentőségét a fejlődő országok adóhatóságai szempontjából, egy ilyen megállapodásnak – és a belőle származó információknak – példaértékű szerepe lenne, és hatással volna a harmadik országokkal a kettős adóztatás elkerüléséről kötendő egyezményekre. Az Európán belüli adatok emellett kiindulópontot nyújtanának a fejlődő országokban végzett összehasonlító számításokhoz. Azt kell célnak tekinteni, hogy világszinten közelítsük a normákat, és ezek kidolgozásába a fejlődő országoknak egyenlő beleszólást kellene kapniuk. |
| --- | --- |

4.6.6.

A K(Ö)TA-ra vonatkozó javaslatok egy másik EGSZB-vélemény tárgyát képezik (27). A nemzetközi adóügyi egyezményekben való részvétellel összefüggésben, tekintve ennek jelentőségét a fejlődő országok adóhatóságai szempontjából, egy ilyen megállapodásnak – és a belőle származó információknak – példaértékű szerepe lenne, és hatással volna a harmadik országokkal a kettős adóztatás elkerüléséről kötendő egyezményekre. Az Európán belüli adatok emellett kiindulópontot nyújtanának a fejlődő országokban végzett összehasonlító számításokhoz. Azt kell célnak tekinteni, hogy világszinten közelítsük a normákat, és ezek kidolgozásába a fejlődő országoknak egyenlő beleszólást kellene kapniuk.

| 4.6.7. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében az Unió és harmadik országok vagy régiók közötti valamennyi érintett megállapodásba vegyenek fel a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó záradékokat. |
| --- | --- |

4.6.7.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében az Unió és harmadik országok vagy régiók közötti valamennyi érintett megállapodásba vegyenek fel a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó záradékokat.

| 4.6.8. | Az EGSZB javasolja, hogy vizsgálják meg, hogy az EU és különböző fejlődő országok közötti új szabadkereskedelmi egyezmények megkötését vagy a meglévők átdolgozását felhasználják-e arra, hogy egyúttal a kétoldalú adózási egyezményeket is megvizsgálják. Egy ilyen vizsgálatnak azt is fel kellene tárnia, hogy milyen hatással vannak a tagállamok nemzetközi adópolitikái a fejlesztéspolitikai célokra. Ezzel hozzá lehetne járulni az Európai Parlament jelentésében szereplő igények megvalósításához is. |
| --- | --- |

4.6.8.

Az EGSZB javasolja, hogy vizsgálják meg, hogy az EU és különböző fejlődő országok közötti új szabadkereskedelmi egyezmények megkötését vagy a meglévők átdolgozását felhasználják-e arra, hogy egyúttal a kétoldalú adózási egyezményeket is megvizsgálják. Egy ilyen vizsgálatnak azt is fel kellene tárnia, hogy milyen hatással vannak a tagállamok nemzetközi adópolitikái a fejlesztéspolitikai célokra. Ezzel hozzá lehetne járulni az Európai Parlament jelentésében szereplő igények megvalósításához is.

5.   Az EGSZB által ajánlott további intézkedések

| 5.1. | A tagállamok nemzetközi adópolitikáit és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményeit az adókikerülés elleni kezdeményezéscsomaggal összhangban és a tagállami és uniós fejlesztéspolitikai szempontú szakpolitikai koherencia érdekében rendszeres hatásvizsgálatnak kell alávetni (28). Az EU fejlesztéspolitikájának és a tagállamok adópolitikáinak jobb összeegyeztetése érdekében az Európai Bizottságnak gondoskodnia kellene arról, hogy a valamely fejlődő országgal a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt megtárgyaló tagállamok megfelelően figyelembe vegyék az egyeztetett uniós fejlesztési politikákat. Ennek alapján üdvözöljük az Európai Bizottságnak az adóegyezményekkel való visszaélések elleni intézkedések végrehajtásáról szóló ajánlását (29). A fejlesztési célokra való tekintettel jobban figyelembe kellene venni a fejlődő országok szükségleteit. Ennek során szélesíteni kellene továbbá az EU szerepvállalását az ENSZ szintjén, az ENSZ adóügyi bizottságában, és folytatni kellene a kapacitásépítést egy minden állam egyenlő alapokon történő bevonásával működő globális fórum irányában. |
| --- | --- |

5.1.

A tagállamok nemzetközi adópolitikáit és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményeit az adókikerülés elleni kezdeményezéscsomaggal összhangban és a tagállami és uniós fejlesztéspolitikai szempontú szakpolitikai koherencia érdekében rendszeres hatásvizsgálatnak kell alávetni (28). Az EU fejlesztéspolitikájának és a tagállamok adópolitikáinak jobb összeegyeztetése érdekében az Európai Bizottságnak gondoskodnia kellene arról, hogy a valamely fejlődő országgal a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt megtárgyaló tagállamok megfelelően figyelembe vegyék az egyeztetett uniós fejlesztési politikákat. Ennek alapján üdvözöljük az Európai Bizottságnak az adóegyezményekkel való visszaélések elleni intézkedések végrehajtásáról szóló ajánlását (29). A fejlesztési célokra való tekintettel jobban figyelembe kellene venni a fejlődő országok szükségleteit. Ennek során szélesíteni kellene továbbá az EU szerepvállalását az ENSZ szintjén, az ENSZ adóügyi bizottságában, és folytatni kellene a kapacitásépítést egy minden állam egyenlő alapokon történő bevonásával működő globális fórum irányában.

| 5.2. | Átmeneti időszakokat kell meghatározni, hogy lehetővé tegyék a fejlődő országok számára, hogy részt vegyenek az automatikus információcserét támogató intézkedésekben, már akkor is, amikor még zajlik a kapacitás létrehozásának folyamata. |
| --- | --- |

5.2.

Átmeneti időszakokat kell meghatározni, hogy lehetővé tegyék a fejlődő országok számára, hogy részt vegyenek az automatikus információcserét támogató intézkedésekben, már akkor is, amikor még zajlik a kapacitás létrehozásának folyamata.

| 5.3. | A vállalatok beszámolási kötelezettségeivel összefüggésben a felelősségteljes adózási tevékenységet a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) szerves részének kellene tekinteni. |
| --- | --- |

5.3.

A vállalatok beszámolási kötelezettségeivel összefüggésben a felelősségteljes adózási tevékenységet a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) szerves részének kellene tekinteni.

| 5.4. | Tekintettel a magánbefektetők európai fejlesztéspolitikába való szorosabb bevonására irányuló tervekre, különösen fontos a fejlesztésben való szerepvállalás fejében nyújtott adókedvezmények kérdése (30). Mivel az adóztatási kérdések összefüggenek a fenntartható fejlesztési célokkal, a vállalkozásoknak a szabályok szerint ott kellene adót fizetniük, ahol a nyereség az értékteremtés révén képződik (31). Ezt a magángazdasági szerepvállalás támogatásánál biztosítani kellene. |
| --- | --- |

5.4.

Tekintettel a magánbefektetők európai fejlesztéspolitikába való szorosabb bevonására irányuló tervekre, különösen fontos a fejlesztésben való szerepvállalás fejében nyújtott adókedvezmények kérdése (30). Mivel az adóztatási kérdések összefüggenek a fenntartható fejlesztési célokkal, a vállalkozásoknak a szabályok szerint ott kellene adót fizetniük, ahol a nyereség az értékteremtés révén képződik (31). Ezt a magángazdasági szerepvállalás támogatásánál biztosítani kellene.

| 5.5. | Mindemellett általánosan figyelembe kell venni, hogy az adókedvezmények nyújtása révén ne ássák alá a fenntartható fejlesztési célok megvalósítását. |
| --- | --- |

5.5.

Mindemellett általánosan figyelembe kell venni, hogy az adókedvezmények nyújtása révén ne ássák alá a fenntartható fejlesztési célok megvalósítását.

| 5.6. | Az EGSZB utal a bankszámlák, a vállalkozások, a bizalmi vagyonkezelési konstrukciók és a tranzakciók tényleges gazdasági tulajdonosainak nyilvános nyilvántartásaira vonatkozó észrevételeire (32), és célszerűnek tartja, hogy nemzetközi adóegyezmények révén mozdítsák elő világszerte ezeknek az intézkedéseknek a bevezetését. Emellett a szóban forgó intézkedéseket mindenekelőtt a kapacitásépítést szolgáló tevékenységek révén kellene megerősíteni, ezzel is segítve a fejlődő országokból kiinduló jogellenes pénzmozgások elleni küzdelmet. Mivel félő, hogy számos, fejlődő országokban tevékenykedő uniós vállalatra nem terjed ki az országonkénti jelentéstétel hatálya, az EGSZB utal az e témát érintő okfejtéseire (33). Javasolja, hogy értékeljenek ki más idevonatkozó szabályozásokat is abból a szempontból, hogy milyen hatással vannak a fejlődő országokra, különösen olyanokat, amelyek alkalmazási köre az éves forgalomra vonatkozó határértékek alapján kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

5.6.

Az EGSZB utal a bankszámlák, a vállalkozások, a bizalmi vagyonkezelési konstrukciók és a tranzakciók tényleges gazdasági tulajdonosainak nyilvános nyilvántartásaira vonatkozó észrevételeire (32), és célszerűnek tartja, hogy nemzetközi adóegyezmények révén mozdítsák elő világszerte ezeknek az intézkedéseknek a bevezetését. Emellett a szóban forgó intézkedéseket mindenekelőtt a kapacitásépítést szolgáló tevékenységek révén kellene megerősíteni, ezzel is segítve a fejlődő országokból kiinduló jogellenes pénzmozgások elleni küzdelmet. Mivel félő, hogy számos, fejlődő országokban tevékenykedő uniós vállalatra nem terjed ki az országonkénti jelentéstétel hatálya, az EGSZB utal az e témát érintő okfejtéseire (33). Javasolja, hogy értékeljenek ki más idevonatkozó szabályozásokat is abból a szempontból, hogy milyen hatással vannak a fejlődő országokra, különösen olyanokat, amelyek alkalmazási köre az éves forgalomra vonatkozó határértékek alapján kerül meghatározásra.

| 5.7. | Az EU és tagállamai elkötelezték magukat aziránt, hogy együttműködnek partnerországaikkal a progresszív adóztatás elterjesztése, a korrupcióellenes intézkedések és az újraelosztó politikák, valamint a jogellenes pénzmozgások elleni küzdelem terén (34). Mialatt a fejlődő országokban megteremtik a megfelelő technikai és személyi kapacitásokat ahhoz, hogy teljes mértékben részt vehessenek a nemzetközi megállapodásokban, már működniük kellene a kölcsönös információcsere lehetőségeinek, hogy a megegyezésben megnevezett célokat meg lehessen valósítani. Az Európai Bizottság az irányú elkötelezettségét (35), hogy az ENSZ adóügyi bizottságán kívül regionális fórumokat is támogasson (36), el kell ismerni és fokozni kellene. Ügyelni kell arra, hogy ezeken a fórumokon hangsúlyosan képviseltessék magukat az érintett érdekcsoportok, és alapos konzultációs eljárásra kerüljön sor. A fejlődő országokban működő civil szervezetek ellenőrző és támogató funkciót töltenek be az adóügy területén is, ezért támogatni kellene őket. |
| --- | --- |

5.7.

Az EU és tagállamai elkötelezték magukat aziránt, hogy együttműködnek partnerországaikkal a progresszív adóztatás elterjesztése, a korrupcióellenes intézkedések és az újraelosztó politikák, valamint a jogellenes pénzmozgások elleni küzdelem terén (34). Mialatt a fejlődő országokban megteremtik a megfelelő technikai és személyi kapacitásokat ahhoz, hogy teljes mértékben részt vehessenek a nemzetközi megállapodásokban, már működniük kellene a kölcsönös információcsere lehetőségeinek, hogy a megegyezésben megnevezett célokat meg lehessen valósítani. Az Európai Bizottság az irányú elkötelezettségét (35), hogy az ENSZ adóügyi bizottságán kívül regionális fórumokat is támogasson (36), el kell ismerni és fokozni kellene. Ügyelni kell arra, hogy ezeken a fórumokon hangsúlyosan képviseltessék magukat az érintett érdekcsoportok, és alapos konzultációs eljárásra kerüljön sor. A fejlődő országokban működő civil szervezetek ellenőrző és támogató funkciót töltenek be az adóügy területén is, ezért támogatni kellene őket.

| 5.8. | A fejlesztési együttműködés keretében jobban figyelembe kell venni az országok adórendszerét. A kapacitásépítés célja, hogy a kedvezményezett országok jobban képesek legyenek arra, hogy javítsanak saját helyzetükön, továbbá javuljon az adórendszerek hatékonysága és erősödjön az állam legitimitása. Különösen jó tapasztalatok születtek a hasonló kihívásokkal küzdő adóhatóságok közötti közvetlen cserekapcsolatok kapcsán (peer learning), valamint a hasonló fejlesztési alapfeltételekkel rendelkező országok közötti együttműködés során (Dél-Dél együttműködés). E kapcsolatok a hasonló problémák talaján megteremtik a kölcsönös egyeztetés lehetőségét, és lehetővé teszik az adott kapacitásokhoz is igazodó bevált gyakorlatok cseréjét. |
| --- | --- |

5.8.

A fejlesztési együttműködés keretében jobban figyelembe kell venni az országok adórendszerét. A kapacitásépítés célja, hogy a kedvezményezett országok jobban képesek legyenek arra, hogy javítsanak saját helyzetükön, továbbá javuljon az adórendszerek hatékonysága és erősödjön az állam legitimitása. Különösen jó tapasztalatok születtek a hasonló kihívásokkal küzdő adóhatóságok közötti közvetlen cserekapcsolatok kapcsán (peer learning), valamint a hasonló fejlesztési alapfeltételekkel rendelkező országok közötti együttműködés során (Dél-Dél együttműködés). E kapcsolatok a hasonló problémák talaján megteremtik a kölcsönös egyeztetés lehetőségét, és lehetővé teszik az adott kapacitásokhoz is igazodó bevált gyakorlatok cseréjét.

| 5.9. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az adóügyekben is szükség van a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára, mivel az Unióban hozott intézkedések nemzetközi hatást gyakorolnak a fejlődő országokra. E hatásokat ezért figyelembe kell venni, az érintett fejlődő országokat pedig be kell vonni. |
| --- | --- |

5.9.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az adóügyekben is szükség van a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára, mivel az Unióban hozott intézkedések nemzetközi hatást gyakorolnak a fejlődő országokra. E hatásokat ezért figyelembe kell venni, az érintett fejlődő országokat pedig be kell vonni.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Eurodad, The State of Finance for Developing countries, 2014; Braun & Fuentes Double Taxation Treaties between Austria and developing countries, Vienna, 2014; Farny et al. Tax Avoidance, Tax Evasion and Tax Havens, Vienna, 2015.

1

The State of Finance for Developing countries, 2014

Double Taxation Treaties between Austria and developing countries,

Tax Avoidance, Tax Evasion and Tax Havens

(2)  „Az adókikerülés és az adócsalás mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívás” című EP-állásfoglalás, P8_TA(2015)0265, 14. pont.

2

(3)  Development Finance International & Oxfam, Financing the sustainable development goals, 2015.

3

Financing the sustainable development goals

(4)  AU/ECA, Illicit Financial Flows – Report of the High Level Panel on Illicit Financial Flows from Africa [Jogellenes pénzmozgások – A magas szintű munkacsoport jelentése az Afrikából kiinduló jogellenes pénzmozgásokról] (a 23. oldaltól).

4

AU/ECA, Illicit Financial Flows – Report of the High Level Panel on Illicit Financial Flows from Africa

(5)  Az Európai Parlament Kutatószolgálatának tanulmánya: The inclusion of financial services in EU free trade and association agreements: Effects on money laundering, tax evasion and avoidance [A pénzügyi szolgáltatások bevonása az uniós szabadkereskedelmi és társulási megállapodásokba: a pénzmosásra, az adókijátszásra és az adókikerülésre gyakorolt hatások], PE 579.326, 15. o.

5

The inclusion of financial services in EU free trade and association agreements: Effects on money laundering, tax evasion and avoidance

(6)  IMF: „Spillovers in international corporate taxation” [Tovagyűrűző hatások a társasági adózás terén], 2014.

6

Spillovers in international corporate taxation”

(7)  Owens & Lang: The Role of Tax Treaties in Facilitating Development and Protecting the Tax Base [Az adóügyi egyezmények szerepe a fejlődés elősegítésében és az adóalap védelmében], in: Bloomberg Daily Tax Report, 2013. május 1.

7

(8)  Lásd: Michael Lennard (2009): The UN Model Tax Convention as Compared with the OECD Model Tax Convention – Current Points of Difference and Recent Developments [Az ENSZ-modellegyezmény összehasonlítása az OECD adózási modellegyezményével – a jelenlegi eltérések és a közelmúltbeli fejlemények], Asia-Pacific Tax Bulletin, 49. kötet, 08. szám; V. Daurer és R. Krever (2012): Choosing between the UN and OECD Tax Policy Models: an African Case Study [Választás az ENSZ és az OECD adópolitikai modellje között: egy afrikai esettanulmány], az EUI RSCAS 2012/60. sz. munkadokumentuma.

8

The UN Model Tax Convention as Compared with the OECD Model Tax Convention – Current Points of Difference and Recent Developments

Choosing between the UN and OECD Tax Policy Models: an African Case Study

(9)  Mc Gauran, Should the Netherlands Sign Tax Treaties with Developing Countries [Írjon alá Hollandia adóügyi egyezményeket fejlődő országokkal?], 2013.

9

Should the Netherlands Sign Tax Treaties with Developing Countries [Írjon alá Hollandia adóügyi egyezményeket fejlődő országokkal?]

(10)  Vö.. lábjegyzet 1, Braun & Fuentes.

10

(11)  Unctad World Investment Report 2015 (az Unctad 2015. évi jelentése a befektetések helyzetéről a világban), 200. o.

11

Unctad World Investment Report 2015

(12)  COM(2016) 740 final, valamint az EGSZB-véleménye: Javaslat egy fejlesztésre vonatkozó új európai konszenzusra HL C 246., 2017.7.28., 71. o.

12

(13)  C(2016) 271 final, COM(2016) 24 final, EB, Collect More Spend Better, 2015.

13

Collect More Spend Better

(14)  Christian Aid, 2013.7.19-i sajtóközlemény: 2013, OECD Action Plan on tax dodging is step forward but fails developing countries [Az OECD adókikerülés elleni cselekvési terve előrelépés, de a fejlődő országokban eredménytelen]; Oxfam, 2014.11.13-i sajtóközlemény: 2014, Oxfam reaction to OECD’s roadmap to include developing countries in international tax reform [Az Oxfam reakciója a fejlődő országokat a nemzetközi adóügyi reformba bevonni kívánó OECD-s ütemtervre].

14

OECD Action Plan on tax dodging is step forward but fails developing countries [Az OECD adókikerülés elleni cselekvési terve előrelépés, de a fejlődő országokban eredménytelen]

Oxfam reaction to OECD’s roadmap to include developing countries in international tax reform [Az Oxfam reakciója a fejlődő országokat a nemzetközi adóügyi reformba bevonni kívánó OECD-s ütemtervre].

(15)  Lásd az EGSZB véleményét: Javaslat egy fejlesztésre vonatkozó új európai konszenzusra, HL C 246., 2017.7.28., 71. o., 13. pont.

15

(16)  Crivelli, Ruud De Mooij, Keen: Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries [Adóalap-erózió, nyereség-átcsoportosítás és a fejlődő országok], WP/15/118. sz. IMF-munkadokumentum.

16

Profit Shifting and Developing Countries

(17)  COM(2016) 25 final – 2016/010 (CNS), COM(2016) 26 final – 2016/011 (CNS), vö. az adókikerülés elleni küzdelemről szóló intézkedéscsomagról készült EGSZB-véleménnyel, HL C 264., 2016.7.20., 93. o.

17

(18)  Vö. az adózási átláthatóságról szóló EGSZB-véleménnyel, HL C 487., 2016.12.28., 62. o.

18

(19)  Vö. a tőkepiaci unió megteremtésére vonatkozó cselekvési tervről szóló EGSZB-véleménnyel, HL C 133., 2016.4.14., 17. o.

19

(20)  Vö. az adókikerülés elleni küzdelemről szóló intézkedéscsomagról készült EGSZB-véleménnyel, HL C 264., 2016.7.20., 93. o.

20

(21)  Letölthető innét: https://ec.europa.eu/taxation_customs/tax-common-eu-list_en (2017.8.29-i állapot).

21

(22)  Pl. Tax Justice Network, 2017.2.23.: Verdict on Finance Ministers’ blacklist: „whitewashing tax havens” [Vélemény a pénzügyminiszterek feketelistájáról: „az adóparadicsomok tisztára mosása”].

22

Verdict on Finance Ministers’ blacklist: „whitewashing tax havens

(23)  Vö. lábjegyzet 2, 10. pont.

23

(24)  Vö. az adókikerülés elleni küzdelemről szóló intézkedéscsomagról készült EGSZB-véleménnyel, HL C 264., 2016.7.20., 93. o.

24

(25)  Az Európai Bizottság vitaanyaga: „Platform for Tax Good Governance”, Toolbox spill-over effects of EU tax policies on developing countries, 2017, Platform/26/2017/EN.

25

Toolbox spill-over effects of EU tax policies on developing countries

(26)  COM(2016) 450 final – 2016/0208 (COD), vö. a pénzmosási irányelvről szóló EGSZB-véleménnyel, HL C 34., 2017.2.2., 121. o.

26

(27)  HL C 434., 2017.12.15., 58. o.

27

(28)  Vö. lábjegyzet 2, 15. pont.

28

(29)  Vö. az adókikerülés elleni küzdelemről szóló intézkedéscsomagról készült EGSZB-véleménnyel, HL C 264., 2016.7.20., 93. o.

29

(30)  Vö. az EFFA-garanciáról és az EFFA Garanciaalap létrehozásáról szóló EGSZB-véleménnyel, HL C 173., 2017.5.31., 62. o.

30

(31)  Vö.. lábjegyzet 2, A. rész, valamint 6. pont.

31

(32)  Lásd mindenekelőtt a pénzmosás elleni küzdelemről szóló irányelvre vonatkozó EGSZB-vélemény 1.5. pontját – HL C 34., 2017.2.2., 121. o.

32

(33)  Lásd mindenekelőtt az adózási átláthatóságról szóló EGSZB-vélemény 1.11. pontját, HL C 487., 2016.12.28., 62. o.

33

(34)  Lásd: COM(2016) 740 final, valamint az EGSZB-véleménye: Javaslat egy fejlesztésre vonatkozó új európai konszenzusra HL C 246., 2017.7.28., 71. o.

34

(35)  Vö.: Európai Bizottság: Collect More Spend Better, 2015.

35

Collect More Spend Better

(36)  Ilyen például az „African Tax Administrations Forum” (ATAF), az „Inter-American Center of Tax Administrations” (CIAT), valamint a „Global Forum on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes” (Credaf).

36

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/37

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Gazdasági, szociális és kulturális jogok az euromediterrán régióban

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 081/06)

| Előadó: | Helena DE FELIPE LEHTONEN |
| --- | --- |

Előadó:

Helena DE FELIPE LEHTONEN

| Közgyűlési határozat: | 2017.3.30. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| | |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.9.28. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 123/0/1 |

Közgyűlési határozat:

2017.3.30.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.9.28.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

123/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A gazdasági és szociális szervezetek, illetve általában a civil társadalom mint a Földközi-tengeri térségben a béke és a stabilitás fokozatos megvalósításának elősegítéséhez, a közös jóléthez, valamint a kultúrák és civilizációk, a különböző mediterrán országok, társadalmak és kultúrák közötti párbeszédhez szükséges tényező jelentősége már az 1995-ös barcelonai nyilatkozatban (1) is hangsúlyt kapott. A mediterrán térség civil társadalmi szervezetei jelenleg olyan, a részvételre épülő és az állami – köztük a helyi – hatóságokkal tárgyalásokat folytató, befogadó közegek, amelyek célja, hogy a mediterrán térségben segítsék a gazdasági, szociális és kulturális jogok jobb érvényesülését. Az EGSZB szerint erősíteni kell a gazdasági és szociális tanácsok (gszt-t) szerepét ott, ahol ilyenek már léteznek, azokban az országokban pedig, ahol eltűntek vagy még nem hozták létre őket, segíteni kell megalakulásukat, fokozva a különféle érintett szereplők közötti szinergiahatásokat. A fenti jogok érvényesítésének elősegítése során a gszt-knek és a gazdasági és szociális szervezeteknek hatékony és eredményes együttműködési formákra kell törekedniük. |
| --- | --- |

1.1.

A gazdasági és szociális szervezetek, illetve általában a civil társadalom mint a Földközi-tengeri térségben a béke és a stabilitás fokozatos megvalósításának elősegítéséhez, a közös jóléthez, valamint a kultúrák és civilizációk, a különböző mediterrán országok, társadalmak és kultúrák közötti párbeszédhez szükséges tényező jelentősége már az 1995-ös barcelonai nyilatkozatban (1) is hangsúlyt kapott. A mediterrán térség civil társadalmi szervezetei jelenleg olyan, a részvételre épülő és az állami – köztük a helyi – hatóságokkal tárgyalásokat folytató, befogadó közegek, amelyek célja, hogy a mediterrán térségben segítsék a gazdasági, szociális és kulturális jogok jobb érvényesülését. Az EGSZB szerint erősíteni kell a gazdasági és szociális tanácsok (gszt-t) szerepét ott, ahol ilyenek már léteznek, azokban az országokban pedig, ahol eltűntek vagy még nem hozták létre őket, segíteni kell megalakulásukat, fokozva a különféle érintett szereplők közötti szinergiahatásokat. A fenti jogok érvényesítésének elősegítése során a gszt-knek és a gazdasági és szociális szervezeteknek hatékony és eredményes együttműködési formákra kell törekedniük.

| 1.2. | A nőket a politikai, gazdasági és oktatási akadályokat újratermelő nemi sztereotípiák sújtják, és ez súlyos következményekkel jár a társadalmi fejlődésre. Az EGSZB kéri a jogalkotási rendelkezések és a valóság közötti hatalmas szakadék enyhítését. Ezért úgy véli, hogy sürgősen gondoskodni kell az említett jogszabályok eredményes végrehajtásáért felelős testületek képzéséhez és figyelmének felkeltéséhez szükséges eszközökről. Az EGSZB a jogok megerősítése érdekében azt ajánlja, hogy kapcsolják össze a helyi önkormányzatokat az adott társadalmak különböző területein a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szervezetekkel, gazdasági és szociális szereplőkkel, civil társadalmi szervezetekkel és azok hálózataival. Emellett ezt a tevékenységet az egyetemektől és a szakosodott kutatóközpontoktól származó észrevételekkel is meg kell támogatni. |
| --- | --- |

1.2.

A nőket a politikai, gazdasági és oktatási akadályokat újratermelő nemi sztereotípiák sújtják, és ez súlyos következményekkel jár a társadalmi fejlődésre. Az EGSZB kéri a jogalkotási rendelkezések és a valóság közötti hatalmas szakadék enyhítését. Ezért úgy véli, hogy sürgősen gondoskodni kell az említett jogszabályok eredményes végrehajtásáért felelős testületek képzéséhez és figyelmének felkeltéséhez szükséges eszközökről. Az EGSZB a jogok megerősítése érdekében azt ajánlja, hogy kapcsolják össze a helyi önkormányzatokat az adott társadalmak különböző területein a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szervezetekkel, gazdasági és szociális szereplőkkel, civil társadalmi szervezetekkel és azok hálózataival. Emellett ezt a tevékenységet az egyetemektől és a szakosodott kutatóközpontoktól származó észrevételekkel is meg kell támogatni.

| 1.3. | Az erőszakos szélsőségesség jelentette fenyegetés ellen olyan módon kell küzdeni, hogy a biztonságon kívül egyéb okait is kezeljük. Ebben vezető szerepet kell vállalniuk a gazdasági és szociális szervezeteknek, és a nagyobb hatás elérése érdekében együtt kell működniük az interkulturális és vallásközi párbeszéddel foglalkozó intézményekkel és hálózatokkal, és tevékenységi körükbe be kell vonniuk a kulturális örökség, a művészi önkifejezés és a kreatív iparágak területét is. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot és az Unió a Mediterrán Térségért tagállamait, hogy a szociális szereplők körében is népszerűsítsék ezeket az interkulturális párbeszéddel kapcsolatos tevékenységeket, adott esetben megerősítve az olyan szakosodott szervezeteket, amelyek – az Anna Lindh Alapítványhoz (2) hasonlóan – már évek óta tevékenykednek a mediterrán térségben. A kulturális örökséget illetően az EGSZB ösztönzi a fokozott együttműködést a kulturális örökség védelme területén, mivel azt jelenleg fegyveres konfliktusok és erőszakszervezetek fenyegetik. |
| --- | --- |

1.3.

Az erőszakos szélsőségesség jelentette fenyegetés ellen olyan módon kell küzdeni, hogy a biztonságon kívül egyéb okait is kezeljük. Ebben vezető szerepet kell vállalniuk a gazdasági és szociális szervezeteknek, és a nagyobb hatás elérése érdekében együtt kell működniük az interkulturális és vallásközi párbeszéddel foglalkozó intézményekkel és hálózatokkal, és tevékenységi körükbe be kell vonniuk a kulturális örökség, a művészi önkifejezés és a kreatív iparágak területét is. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot és az Unió a Mediterrán Térségért tagállamait, hogy a szociális szereplők körében is népszerűsítsék ezeket az interkulturális párbeszéddel kapcsolatos tevékenységeket, adott esetben megerősítve az olyan szakosodott szervezeteket, amelyek – az Anna Lindh Alapítványhoz (2) hasonlóan – már évek óta tevékenykednek a mediterrán térségben. A kulturális örökséget illetően az EGSZB ösztönzi a fokozott együttműködést a kulturális örökség védelme területén, mivel azt jelenleg fegyveres konfliktusok és erőszakszervezetek fenyegetik.

| 1.4. | A gazdasági, szociális és munkajogok nagyon fontosak ahhoz, hogy fejlődjön a gazdaság és demokratikusan működjön a társadalom. Az ilyen jogok közül is központi jelentőségű a vállalkozás szabadsága, az egyesülési és a szakaszervezeti fellépésekhez fűződő szabadság, a kollektív tárgyalásokhoz fűződő jog és az olyan területekkel kapcsolatos szociális védelem, mint az egészség, az oktatás vagy az időskor. Amint arra megalakulásakor, illetve a Philadelphiai Nyilatkozatban az ILO rámutatott, a gazdaság alakítását a társadalmi igazságosság alá kell rendelni, illetve ezt kellene központi célként kitűzni minden nemzeti és nemzetközi politikában is. A Philadelphiai Nyilatkozatban azt is megjegyzik, hogy a gazdaság és a pénzügyek az emberek szolgálatában kell hogy álljanak. |
| --- | --- |

1.4.

A gazdasági, szociális és munkajogok nagyon fontosak ahhoz, hogy fejlődjön a gazdaság és demokratikusan működjön a társadalom. Az ilyen jogok közül is központi jelentőségű a vállalkozás szabadsága, az egyesülési és a szakaszervezeti fellépésekhez fűződő szabadság, a kollektív tárgyalásokhoz fűződő jog és az olyan területekkel kapcsolatos szociális védelem, mint az egészség, az oktatás vagy az időskor. Amint arra megalakulásakor, illetve a Philadelphiai Nyilatkozatban az ILO rámutatott, a gazdaság alakítását a társadalmi igazságosság alá kell rendelni, illetve ezt kellene központi célként kitűzni minden nemzeti és nemzetközi politikában is. A Philadelphiai Nyilatkozatban azt is megjegyzik, hogy a gazdaság és a pénzügyek az emberek szolgálatában kell hogy álljanak.

| 1.5. | A média a kölcsönös távlati tervek és megértés formálásának kulcsfontosságú tényezője, és megkerülhetetlen a szerepe az interkulturális párbeszéd javításában és a tisztelet, a tolerancia és a kölcsönös megismerés előmozdításában. Az EGSZB ezért örömmel fogadja az olyan projektek végrehajtását, amelyek gondoskodnak a sokféleség tiszteletben tartásáról, és előmozdítják az elfogultságtól, sztereotípiáktól és torz értelmezésektől mentes tájékoztatást. Ösztönzi továbbá, hogy használják nagyobb mértékben az említett megfigyelési, képzési és figyelemfelkeltő eszközöket a médiában megjelenő rasszizmussal és iszlamofóbiával szemben, és együttműködési mechanizmusok és közös szakmai fejlesztési platformok előmozdítását sürgeti a szakmai etika, valamint a szólásszabadság védelme terén. |
| --- | --- |

1.5.

A média a kölcsönös távlati tervek és megértés formálásának kulcsfontosságú tényezője, és megkerülhetetlen a szerepe az interkulturális párbeszéd javításában és a tisztelet, a tolerancia és a kölcsönös megismerés előmozdításában. Az EGSZB ezért örömmel fogadja az olyan projektek végrehajtását, amelyek gondoskodnak a sokféleség tiszteletben tartásáról, és előmozdítják az elfogultságtól, sztereotípiáktól és torz értelmezésektől mentes tájékoztatást. Ösztönzi továbbá, hogy használják nagyobb mértékben az említett megfigyelési, képzési és figyelemfelkeltő eszközöket a médiában megjelenő rasszizmussal és iszlamofóbiával szemben, és együttműködési mechanizmusok és közös szakmai fejlesztési platformok előmozdítását sürgeti a szakmai etika, valamint a szólásszabadság védelme terén.

| 1.6. | Az oktatás a társadalmi és gazdasági mobilitásnak és ezáltal az életminőség potenciális javulásának fő útja. Az egyenlőtlen oktatási lehetőségek viszont a régió stabilitását és biztonságát kockáztatják. Az EGSZB ezért ösztönzi az együttműködést az alap- és a középfokú oktatás, a felsőoktatás és a szakképzés területén a tantervfejlesztéssel és a módszertani innovációkkal kapcsolatos tapasztalatok cseréje útján. Az EGSZB másfelől létfontosságúnak tekinti a Földközi-tenger két partja közötti tudásbeli szakadék áthidalását, és e célból közös kutatási és tudáshálózatok előmozdítását javasolja, amelyek segítik a tudás átadását és áramlását, továbbá a tanárok, diákok, tudósok, kutatók mobilitását, illetve műveik – különösen arab nyelvről és arab nyelvre történő – lefordításának támogatását. |
| --- | --- |

1.6.

Az oktatás a társadalmi és gazdasági mobilitásnak és ezáltal az életminőség potenciális javulásának fő útja. Az egyenlőtlen oktatási lehetőségek viszont a régió stabilitását és biztonságát kockáztatják. Az EGSZB ezért ösztönzi az együttműködést az alap- és a középfokú oktatás, a felsőoktatás és a szakképzés területén a tantervfejlesztéssel és a módszertani innovációkkal kapcsolatos tapasztalatok cseréje útján. Az EGSZB másfelől létfontosságúnak tekinti a Földközi-tenger két partja közötti tudásbeli szakadék áthidalását, és e célból közös kutatási és tudáshálózatok előmozdítását javasolja, amelyek segítik a tudás átadását és áramlását, továbbá a tanárok, diákok, tudósok, kutatók mobilitását, illetve műveik – különösen arab nyelvről és arab nyelvre történő – lefordításának támogatását.

| 1.7. | A nem formális oktatás ebben fontos kiegészítő szereppel bír, tekintve, hogy a társadalmak befogadóbbá és plurálisabbá válásának alakítója. Az EGSZB úgy véli, hogy fokozni kell a formális és a nem formális oktatás közötti szinergiahatásokat, és ezt a fajta oktatást a béke kultúráját és az egész életen át tartó tanulást előmozdító eszközként kell támogatni. Az EGSZB ezért nagyobb költségvetést kér a nem formális oktatáshoz, illetve az Európa és a mediterrán térség déli része közötti tapasztalat- és tudáscsere előmozdításához. |
| --- | --- |

1.7.

A nem formális oktatás ebben fontos kiegészítő szereppel bír, tekintve, hogy a társadalmak befogadóbbá és plurálisabbá válásának alakítója. Az EGSZB úgy véli, hogy fokozni kell a formális és a nem formális oktatás közötti szinergiahatásokat, és ezt a fajta oktatást a béke kultúráját és az egész életen át tartó tanulást előmozdító eszközként kell támogatni. Az EGSZB ezért nagyobb költségvetést kér a nem formális oktatáshoz, illetve az Európa és a mediterrán térség déli része közötti tapasztalat- és tudáscsere előmozdításához.

| 1.8. | A befogadó és versenyképes gazdaság előmozdítása érdekében támogatni kell az emberek digitális és technológiai beilleszkedését. Az EGSZB e célból hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani azokat a regionális és helyi projekteket, amelyek támogatják a polgárokat az új technológiák használatában, a vállalkozásban és a digitalizációban, továbbá támogatni kell a polgárok részvételével, a digitális képzéssel és a tisztességes munkahelyek megteremtésével kapcsolatos kezdeményezéseket, köztük a társadalmi és a digitális innovációval kapcsolatos városi kezdeményezéseket („Labs”). |
| --- | --- |

1.8.

A befogadó és versenyképes gazdaság előmozdítása érdekében támogatni kell az emberek digitális és technológiai beilleszkedését. Az EGSZB e célból hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani azokat a regionális és helyi projekteket, amelyek támogatják a polgárokat az új technológiák használatában, a vállalkozásban és a digitalizációban, továbbá támogatni kell a polgárok részvételével, a digitális képzéssel és a tisztességes munkahelyek megteremtésével kapcsolatos kezdeményezéseket, köztük a társadalmi és a digitális innovációval kapcsolatos városi kezdeményezéseket („Labs”).

2.   Háttér

| 2.1. | 2011-ben az arab fiatalság változás iránti reményei politikai rendszereket ráztak meg, amelyeket váratlanul radikálisan megkérdőjeleztek. Tunézia, Egyiptom, Líbia és Jemen leváltotta politikai vezetőit, a konkrét politikai körülmények azonban végül igen eltérő utakra terelték ezeket az országokat, a tunéziai tartós átmenettől – melyet elősegített a dinamikus civil társadalom – és az egyiptomi rendszerváltástól a líbiai és jemeni nyílt konfliktusokig. Szíriát immár regionális és nemzetközi méreteket öltő, véres polgárháború sújtja. Ennek eredményeként a népesség körében tragikus méreteket ölt a lakóhelyelhagyás, és korábban nem tapasztalt migrációs mozgásokra került sor, amelyek az euromediterrán térség egészét destabilizálták. |
| --- | --- |

2.1.

2011-ben az arab fiatalság változás iránti reményei politikai rendszereket ráztak meg, amelyeket váratlanul radikálisan megkérdőjeleztek. Tunézia, Egyiptom, Líbia és Jemen leváltotta politikai vezetőit, a konkrét politikai körülmények azonban végül igen eltérő utakra terelték ezeket az országokat, a tunéziai tartós átmenettől – melyet elősegített a dinamikus civil társadalom – és az egyiptomi rendszerváltástól a líbiai és jemeni nyílt konfliktusokig. Szíriát immár regionális és nemzetközi méreteket öltő, véres polgárháború sújtja. Ennek eredményeként a népesség körében tragikus méreteket ölt a lakóhelyelhagyás, és korábban nem tapasztalt migrációs mozgásokra került sor, amelyek az euromediterrán térség egészét destabilizálták.

| 2.2. | A cél a rendszerváltáson kívül egy méltányosabb és befogadóbb rendszer, a politikai szabadságok, a társadalmi igazságosság, a lehetőségek és a méltóság megteremtése volt. A várakozások meghiúsultak, mivel nem ültetődtek át a társadalmi környezetbe. A meghiúsuláshoz az említett országokon belüli és kívüli konkrét politikai körülmények is hozzájárultak. Hat év elteltével még mindig megoldatlanok a gazdasági, szociális és kulturális jogok iránti legitim igények, ami továbbra is a régió instabilitásának potenciális forrása. |
| --- | --- |

2.2.

A cél a rendszerváltáson kívül egy méltányosabb és befogadóbb rendszer, a politikai szabadságok, a társadalmi igazságosság, a lehetőségek és a méltóság megteremtése volt. A várakozások meghiúsultak, mivel nem ültetődtek át a társadalmi környezetbe. A meghiúsuláshoz az említett országokon belüli és kívüli konkrét politikai körülmények is hozzájárultak. Hat év elteltével még mindig megoldatlanok a gazdasági, szociális és kulturális jogok iránti legitim igények, ami továbbra is a régió instabilitásának potenciális forrása.

| 2.3. | Az EGSZB ezért úgy véli, hogy abszolút prioritásnak tekintendő a béke és a demokrácia megteremtése a régió egészében, valamint az is, hogy valamennyi polgár alap- és emberi jogai biztosítva legyenek. |
| --- | --- |

2.3.

Az EGSZB ezért úgy véli, hogy abszolút prioritásnak tekintendő a béke és a demokrácia megteremtése a régió egészében, valamint az is, hogy valamennyi polgár alap- és emberi jogai biztosítva legyenek.

| 2.4. | Alapvető jogok: visszavonhatatlanok és elidegeníthetetlenek |
| --- | --- |

2.4.

Alapvető jogok: visszavonhatatlanok és elidegeníthetetlenek

| 2.4.1. | Az EGSZB a mediterrán térség déli és keleti részén található valamennyi országot arra ösztönöz, hogy csatlakozzon a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához (3) és az Európai Unió Alapjogi Chartájához (4). Hangsúlyozza ugyanakkor a szekularizmus elveinek és értékeinek fontosságát, továbbá a nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogainak védelmét (5). |
| --- | --- |

2.4.1.

Az EGSZB a mediterrán térség déli és keleti részén található valamennyi országot arra ösztönöz, hogy csatlakozzon a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához (3) és az Európai Unió Alapjogi Chartájához (4). Hangsúlyozza ugyanakkor a szekularizmus elveinek és értékeinek fontosságát, továbbá a nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogainak védelmét (5).

| 2.4.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos, hogy minden ember számára biztosítva legyen a méltó színvonalú életminőség. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy garantálni kell az elegendő mennyiségű ivóvízhez és élelmiszerhez megfizethető feltételek mellett történő hozzáférést, az egyén és a közösség energiaellátásból való kirekesztésének elkerülése érdekében az energiához való megfelelő hozzáférést, a megfelelő egészségvédelmet, valamint elő kell mozdítani a méltó környezetet. |
| --- | --- |

2.4.2.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos, hogy minden ember számára biztosítva legyen a méltó színvonalú életminőség. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy garantálni kell az elegendő mennyiségű ivóvízhez és élelmiszerhez megfizethető feltételek mellett történő hozzáférést, az egyén és a közösség energiaellátásból való kirekesztésének elkerülése érdekében az energiához való megfelelő hozzáférést, a megfelelő egészségvédelmet, valamint elő kell mozdítani a méltó környezetet.

| 2.4.3. | Ehhez hasonlóan és a régióban fennálló sajátos körülményekre tekintettel úgy nemzeti, mint nemzetközi szinten biztosítani kell az egyének és a családok számára a tisztességes lakáshoz vagy ennek hiányában a tisztességes menedékhez/szálláshoz való jogot. Az EGSZB szerint továbbá biztosítani kell az akár természeti katasztrófák, akár fegyveres konfliktusok miatt elpusztult területek inkluzív és tisztességes helyreállításához való jogot. |
| --- | --- |

2.4.3.

Ehhez hasonlóan és a régióban fennálló sajátos körülményekre tekintettel úgy nemzeti, mint nemzetközi szinten biztosítani kell az egyének és a családok számára a tisztességes lakáshoz vagy ennek hiányában a tisztességes menedékhez/szálláshoz való jogot. Az EGSZB szerint továbbá biztosítani kell az akár természeti katasztrófák, akár fegyveres konfliktusok miatt elpusztult területek inkluzív és tisztességes helyreállításához való jogot.

| 2.5. | A tisztességes munkához való jog: a társadalmi stabilitás és a fejlődés eszköze |
| --- | --- |

2.5.

A tisztességes munkához való jog: a társadalmi stabilitás és a fejlődés eszköze

| 2.5.1. | Az EGSZB szerint a fokozott befogadó jelleghez és kohézióhoz a szomszédos országok társadalmainak közös erőfeszítésére van szükség. Ehhez hasonlóan meg kell reformálni és újítani az említett országok gazdaságait a tisztességes munkahelyek megteremtése mint a fenntartható fejlődés kulcseleme érdekében. |
| --- | --- |

2.5.1.

Az EGSZB szerint a fokozott befogadó jelleghez és kohézióhoz a szomszédos országok társadalmainak közös erőfeszítésére van szükség. Ehhez hasonlóan meg kell reformálni és újítani az említett országok gazdaságait a tisztességes munkahelyek megteremtése mint a fenntartható fejlődés kulcseleme érdekében.

| 2.5.2. | Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy biztosítani kell azokat a jogokat, amelyek alapján az említett elvek fenntarthatók. E tekintetben ezekben az országokban státuszra, vallásra vagy állampolgárságra való tekintet nélkül garantálni kell a tisztességes munkához való jogot. |
| --- | --- |

2.5.2.

Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy biztosítani kell azokat a jogokat, amelyek alapján az említett elvek fenntarthatók. E tekintetben ezekben az országokban státuszra, vallásra vagy állampolgárságra való tekintet nélkül garantálni kell a tisztességes munkához való jogot.

| 2.5.3. | A szegénység elkerülésére az EGSZB elengedhetetlennek tartja legalább olyan intézkedések meghozatalát, amelyek – a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló ILO-nyilatkozatban és a nyilatkozat követő eljárásában (6), illetve a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában (7) foglaltak szerint – a társadalmi stabilitás tényezőiként előmozdítják a tisztességes foglalkoztatást, és szorgalmazza ezen dokumentumok aláírását. E nélkül nem őrizhetők meg olyan alapvető jogok, mint amilyen az egyesülési jog, a szakszervezet-alapítás joga vagy a szakszervezethez szabad döntés alapján történő csatlakozás joga, a sztrájk joga, a kollektív tárgyaláshoz, továbbá a munkavégzés során a biztonsághoz és a higiéniához, illetve a tisztességes bérhez való jog tényleges elismerése. |
| --- | --- |

2.5.3.

A szegénység elkerülésére az EGSZB elengedhetetlennek tartja legalább olyan intézkedések meghozatalát, amelyek – a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló ILO-nyilatkozatban és a nyilatkozat követő eljárásában (6), illetve a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában (7) foglaltak szerint – a társadalmi stabilitás tényezőiként előmozdítják a tisztességes foglalkoztatást, és szorgalmazza ezen dokumentumok aláírását. E nélkül nem őrizhetők meg olyan alapvető jogok, mint amilyen az egyesülési jog, a szakszervezet-alapítás joga vagy a szakszervezethez szabad döntés alapján történő csatlakozás joga, a sztrájk joga, a kollektív tárgyaláshoz, továbbá a munkavégzés során a biztonsághoz és a higiéniához, illetve a tisztességes bérhez való jog tényleges elismerése.

| 2.5.4. | Emellett – ahogy azt az ILO is javasolja – meg kell teremteni a lakhatáshoz való jogot is, hogy meg lehessen védeni a lakosság egészét, de különösen annak a legveszélyeztetettebbnek tekintett rétegét. Elengedhetetlennek továbbá a nők vagy a fogyatékkal élők foglalkoztatásának elősegítése, valamint az olyan alapvető jogok megsértése elleni küzdelem, mint amilyen a gyermekek kizsákmányolása és a kényszermunka. |
| --- | --- |

2.5.4.

Emellett – ahogy azt az ILO is javasolja – meg kell teremteni a lakhatáshoz való jogot is, hogy meg lehessen védeni a lakosság egészét, de különösen annak a legveszélyeztetettebbnek tekintett rétegét. Elengedhetetlennek továbbá a nők vagy a fogyatékkal élők foglalkoztatásának elősegítése, valamint az olyan alapvető jogok megsértése elleni küzdelem, mint amilyen a gyermekek kizsákmányolása és a kényszermunka.

| 2.6. | Vállalkozás: a gazdasági fejlődés elengedhetetlen mozgatórugója |
| --- | --- |

2.6.

Vállalkozás: a gazdasági fejlődés elengedhetetlen mozgatórugója

| 2.6.1. | Az Európai Unió szerint az euromediterrán térség stabilitásának, biztonságának és jólétének öt kulcseleme a következő: gazdasági fejlődés a gazdaságok korszerűsítése és diverzifikálása útján; a vállalkozói ökoszisztéma és az innovatív vállalkozás megerősítése; munkahelyteremtés minőségi képzés útján, különösen a fiatalok számára; a magánszektor, különösen a kkv-k fejlesztése, illetve az energetikai és környezeti fenntarthatóság (8). Emellett a Földközi-tenger mindkét partján minőségi munkahelyeket kell létrehozni, ez ugyanis a gazdasági fellendülés alapja, erősíteni kell a nők vállalkozó szellemét és a vállalkozásokkal kapcsolatos szinergiákat.
  Az EGSZB szerint ezek a tényezők a társadalmi fejlődés nélkülözhetetlen elemei, a stabilitásnak, a biztonságnak és a gazdasági fejlődésnek pedig mindig a társadalmi integrációra és kohézióra kell épülnie. |
| --- | --- |

2.6.1.

Az Európai Unió szerint az euromediterrán térség stabilitásának, biztonságának és jólétének öt kulcseleme a következő: gazdasági fejlődés a gazdaságok korszerűsítése és diverzifikálása útján; a vállalkozói ökoszisztéma és az innovatív vállalkozás megerősítése; munkahelyteremtés minőségi képzés útján, különösen a fiatalok számára; a magánszektor, különösen a kkv-k fejlesztése, illetve az energetikai és környezeti fenntarthatóság (8). Emellett a Földközi-tenger mindkét partján minőségi munkahelyeket kell létrehozni, ez ugyanis a gazdasági fellendülés alapja, erősíteni kell a nők vállalkozó szellemét és a vállalkozásokkal kapcsolatos szinergiákat.

Az EGSZB szerint ezek a tényezők a társadalmi fejlődés nélkülözhetetlen elemei, a stabilitásnak, a biztonságnak és a gazdasági fejlődésnek pedig mindig a társadalmi integrációra és kohézióra kell épülnie.

| 2.6.2. | A közös közlemény az említett gazdaságok fejlődése szempontjából meghatározó tényezőnek tekinti, hogy lehetővé kell tenni és garantálni kell a vállalkozással kapcsolatos magánkezdeményezések méltányos gyakorlását. Ilyen módon meg kell védeni egy olyan jogi keretet, amely garanciákkal szolgál a magántulajdonhoz való joghoz és a magántulajdon sérthetetlenségéhez. |
| --- | --- |

2.6.2.

A közös közlemény az említett gazdaságok fejlődése szempontjából meghatározó tényezőnek tekinti, hogy lehetővé kell tenni és garantálni kell a vállalkozással kapcsolatos magánkezdeményezések méltányos gyakorlását. Ilyen módon meg kell védeni egy olyan jogi keretet, amely garanciákkal szolgál a magántulajdonhoz való joghoz és a magántulajdon sérthetetlenségéhez.

| 2.6.3. | Az EGSZB azt is fontosnak tekinti, hogy az állami hatóságok megvédjék a gazdaságon belüli szabad és méltányos versenyt, mivel ez biztosítja a vállalkozás gyakorlásának egyenlő feltételeit. Így elengedhetetlennek tartja, hogy a finanszírozáshoz jutás során garantált legyen az egyenlő bánásmód, illetve hogy biztosítsák a mikrofinanszírozási szolgáltatások rendelkezésre állását és a közszolgálati funkciót betöltő, korrupciótól mentes közigazgatást. |
| --- | --- |

2.6.3.

Az EGSZB azt is fontosnak tekinti, hogy az állami hatóságok megvédjék a gazdaságon belüli szabad és méltányos versenyt, mivel ez biztosítja a vállalkozás gyakorlásának egyenlő feltételeit. Így elengedhetetlennek tartja, hogy a finanszírozáshoz jutás során garantált legyen az egyenlő bánásmód, illetve hogy biztosítsák a mikrofinanszírozási szolgáltatások rendelkezésre állását és a közszolgálati funkciót betöltő, korrupciótól mentes közigazgatást.

| 2.7. | Az alkotáshoz és az innovációhoz való jog: a diverzifikált gazdaság és a hozzáadott érték garanciája |
| --- | --- |

2.7.

Az alkotáshoz és az innovációhoz való jog: a diverzifikált gazdaság és a hozzáadott érték garanciája

| 2.7.1. | Az Unió a Mediterrán Térségért digitális gazdaságról szóló miniszteri nyilatkozatának (9) célja az új technológiák kulturális, társadalmi, gazdasági, kormányzati és biztonsági területen kifejtett inkluzív és átfogó hatásának előmozdítása. |
| --- | --- |

2.7.1.

Az Unió a Mediterrán Térségért digitális gazdaságról szóló miniszteri nyilatkozatának (9) célja az új technológiák kulturális, társadalmi, gazdasági, kormányzati és biztonsági területen kifejtett inkluzív és átfogó hatásának előmozdítása.

| 2.7.2. | Az EGSZB támogatja továbbá a közös közleménynek azt a megközelítését, hogy fenntartható és inkluzív módon diverzifikálni és fejleszteni kell a mediterrán régió gazdaságait. |
| --- | --- |

2.7.2.

Az EGSZB támogatja továbbá a közös közleménynek azt a megközelítését, hogy fenntartható és inkluzív módon diverzifikálni és fejleszteni kell a mediterrán régió gazdaságait.

| 2.7.3. | Az EGSZB az új programok tervezésével kapcsolatosan szükségesnek tartja, hogy az alkotáshoz és az innovációhoz fűződő egyéni és kollektív jogot megvédve olyan uniós innovációfejlesztési programok jöjjenek létre az euromediterrán térségre vonatkozóan, amelyek segítenek a régióban elért gazdasági fejlődés továbbvitelében. Ez a jog magában foglalja a szellemi tulajdonhoz való jog elismerését, az említett innováció megosztásához és terjesztéséhez fűződő jogot és az új technológiákhoz való hozzáférés jogát. |
| --- | --- |

2.7.3.

Az EGSZB az új programok tervezésével kapcsolatosan szükségesnek tartja, hogy az alkotáshoz és az innovációhoz fűződő egyéni és kollektív jogot megvédve olyan uniós innovációfejlesztési programok jöjjenek létre az euromediterrán térségre vonatkozóan, amelyek segítenek a régióban elért gazdasági fejlődés továbbvitelében. Ez a jog magában foglalja a szellemi tulajdonhoz való jog elismerését, az említett innováció megosztásához és terjesztéséhez fűződő jogot és az új technológiákhoz való hozzáférés jogát.

| 2.7.4. | Az EGSZB az innovációhoz elválaszthatatlanul kapcsolódó jogként ismeri el a digitális befogadást és a szabad internet-hozzáférést úgy egyéni, mint kollektív szinten. |
| --- | --- |

2.7.4.

Az EGSZB az innovációhoz elválaszthatatlanul kapcsolódó jogként ismeri el a digitális befogadást és a szabad internet-hozzáférést úgy egyéni, mint kollektív szinten.

| 2.8. | A minőségi oktatáshoz való jog: az emberi fejlődés pillére |
| --- | --- |

2.8.

A minőségi oktatáshoz való jog: az emberi fejlődés pillére

| 2.8.1. | Az oktatás a társadalmi-gazdasági mobilitásnak és az életminőség javításának a fő útja. Az Egyesült Nemzetek fejlesztési programja (UNDP) (10) szerint az alapfokú iskolázottság ugyan a régió számos országában elérte az egyetemes normákat, és a középfokú iskolázottság tekintetében is komoly előrelépésre került sor, ezek minősége nem megfelelő. A Világbank, más ügynökségekkel együttműködve, kidolgozott már programokat a régióra, és jó lenne, ha az Európai Bizottság is lépéseket tenne ilyen irányba. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy az oktatási lehetőségek komoly egyenlőtlensége aláássa az arab országokban a társadalmi szerződést. |
| --- | --- |

2.8.1.

Az oktatás a társadalmi-gazdasági mobilitásnak és az életminőség javításának a fő útja. Az Egyesült Nemzetek fejlesztési programja (UNDP) (10) szerint az alapfokú iskolázottság ugyan a régió számos országában elérte az egyetemes normákat, és a középfokú iskolázottság tekintetében is komoly előrelépésre került sor, ezek minősége nem megfelelő. A Világbank, más ügynökségekkel együttműködve, kidolgozott már programokat a régióra, és jó lenne, ha az Európai Bizottság is lépéseket tenne ilyen irányba. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy az oktatási lehetőségek komoly egyenlőtlensége aláássa az arab országokban a társadalmi szerződést.

| 2.8.2. | Az Unió a Mediterrán Térségért ütemterve (11) hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az oktatást mint a fenntartható és szakképesítéshez kötődő munkahelyek megteremtésének kulcstényezőjét – különösen a munkanélküli és így a nem megfelelő munkavállalási formák iránt fogékony fiatalok körében –, a kutatást és az innovációt mint a gazdaságok korszerűsítésének alapját, illetve a fenntarthatóságot mint az inkluzív társadalmi és gazdasági fejlődés biztosításának átfogó tényezőjét. |
| --- | --- |

2.8.2.

Az Unió a Mediterrán Térségért ütemterve (11) hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az oktatást mint a fenntartható és szakképesítéshez kötődő munkahelyek megteremtésének kulcstényezőjét – különösen a munkanélküli és így a nem megfelelő munkavállalási formák iránt fogékony fiatalok körében –, a kutatást és az innovációt mint a gazdaságok korszerűsítésének alapját, illetve a fenntarthatóságot mint az inkluzív társadalmi és gazdasági fejlődés biztosításának átfogó tényezőjét.

| 2.8.3. | A társadalmi tőke megerősítése elengedhetetlen a régió stabilitásának és biztonságának a szempontjából. Ezért elő kell mozdítani az alap- és középszintű oktatást, a felsőoktatást, a tudás elsajátítását és a tudományos ismeretekhez való hozzáférést, a foglalkoztathatóságot, az egészséget, a fiatalok felelősségvállalását és mobilitását, a nemek közötti egyenlőséget, vitafórumok létrehozását, és támogatni kell a társadalmi befogadást. |
| --- | --- |

2.8.3.

A társadalmi tőke megerősítése elengedhetetlen a régió stabilitásának és biztonságának a szempontjából. Ezért elő kell mozdítani az alap- és középszintű oktatást, a felsőoktatást, a tudás elsajátítását és a tudományos ismeretekhez való hozzáférést, a foglalkoztathatóságot, az egészséget, a fiatalok felelősségvállalását és mobilitását, a nemek közötti egyenlőséget, vitafórumok létrehozását, és támogatni kell a társadalmi befogadást.

| 2.8.4. | Az oktatáshoz való hozzáférés és annak egyetemessé tétele tekintetében fennálló egyes problémák, illetve az alap- és középfokú oktatás minősége javításának szükségessége ellenére a fő feladat a képzés és a foglalkoztatás közötti szakadék áthidalása. Ezért olyan struktúrákat kell támogatni, amelyek összekapcsolják a munkaerőpiacot és az oktatási rendszert, biztosítva ezáltal a fiatalok teljeskörű társadalmi beilleszkedését. Az EGSZB e célból elengedhetetlennek tartja a tapasztalatcsere támogatását a tantervfejlesztés és a módszertani innovációk területén, elősegítve a tapasztalatok és a gyakorlatok átadását, hogy a munkakörnyezetnek megfelelő kompetenciák és készségek álljanak rendelkezésre, továbbá az oktatás és szakképzés előmozdítását és felértékelését, tekintettel azon kihívásra, hogy az arab országokban az elkövetkező évtizedben 60 millió munkahelyet kell teremteni. |
| --- | --- |

2.8.4.

Az oktatáshoz való hozzáférés és annak egyetemessé tétele tekintetében fennálló egyes problémák, illetve az alap- és középfokú oktatás minősége javításának szükségessége ellenére a fő feladat a képzés és a foglalkoztatás közötti szakadék áthidalása. Ezért olyan struktúrákat kell támogatni, amelyek összekapcsolják a munkaerőpiacot és az oktatási rendszert, biztosítva ezáltal a fiatalok teljeskörű társadalmi beilleszkedését. Az EGSZB e célból elengedhetetlennek tartja a tapasztalatcsere támogatását a tantervfejlesztés és a módszertani innovációk területén, elősegítve a tapasztalatok és a gyakorlatok átadását, hogy a munkakörnyezetnek megfelelő kompetenciák és készségek álljanak rendelkezésre, továbbá az oktatás és szakképzés előmozdítását és felértékelését, tekintettel azon kihívásra, hogy az arab országokban az elkövetkező évtizedben 60 millió munkahelyet kell teremteni.

| 2.8.5. | A szociális partnerek és más szakosodott szervezetek a nem formális oktatás központi szerepét hangsúlyozzák, ez ugyanis kulcsszerepet játszik és hosszú távon megoldást jelent a radikalizáció és a szélsőségesség elleni küzdelemben, továbbá hozzájárul a veszélyeztetett csoportok, különösen a fiatalok és a nők integrálásához. |
| --- | --- |

2.8.5.

A szociális partnerek és más szakosodott szervezetek a nem formális oktatás központi szerepét hangsúlyozzák, ez ugyanis kulcsszerepet játszik és hosszú távon megoldást jelent a radikalizáció és a szélsőségesség elleni küzdelemben, továbbá hozzájárul a veszélyeztetett csoportok, különösen a fiatalok és a nők integrálásához.

| 2.8.6. | Az EGSZB üdvözli, hogy – a formális oktatás kiegészítőjeként – elismerik a nem formális oktatás jelentőségét, és úgy véli, hogy a kettő közötti szinergiahatásokat meg kell erősíteni. Úgy ítéli meg, hogy növelni kell a nem formális oktatás iránti politikai elkötelezettség mértékét, és e terület számára nagyobb költségvetést kell biztosítani, mivel segíti a fiatalok felnőtté válásának és társadalmi integrációjának folyamatát, megtanítja a fiatalokat az aktív részvételre és a demokratikus értékek fejlesztésére, továbbá megfelelő eszköz a béke kultúrájának támogatására. |
| --- | --- |

2.8.6.

Az EGSZB üdvözli, hogy – a formális oktatás kiegészítőjeként – elismerik a nem formális oktatás jelentőségét, és úgy véli, hogy a kettő közötti szinergiahatásokat meg kell erősíteni. Úgy ítéli meg, hogy növelni kell a nem formális oktatás iránti politikai elkötelezettség mértékét, és e terület számára nagyobb költségvetést kell biztosítani, mivel segíti a fiatalok felnőtté válásának és társadalmi integrációjának folyamatát, megtanítja a fiatalokat az aktív részvételre és a demokratikus értékek fejlesztésére, továbbá megfelelő eszköz a béke kultúrájának támogatására.

| 2.9. | Felsőoktatási és oktatási mobilitás: úton a tudásszakadék eltűnése felé |
| --- | --- |

2.9.

Felsőoktatási és oktatási mobilitás: úton a tudásszakadék eltűnése felé

| 2.9.1. | A fiatalok mobilitása elengedhetetlen részét képezi a mediterrán térség előtt álló kihívásokra adandó válasznak. Az arab országokban a migráció tulajdonképpen a magasan képzett fiatalok társadalmi kirekesztésének tünete. Ezért elő kell mozdítani a mind a származási, mind a célországok számára előnyös migrációt. Ennek része a képzések és a képesítések jobb elismerése, továbbá a felsőoktatási mobilitás előmozdítása, illetve a szomszédos országok állampolgárainak kutatás, tanulás, diákcsere, képzés és önkéntesség céljából az Unióba történő belépésére és ott tartózkodására vonatkozó feltételek jogi kereteinek a javítása. |
| --- | --- |

2.9.1.

A fiatalok mobilitása elengedhetetlen részét képezi a mediterrán térség előtt álló kihívásokra adandó válasznak. Az arab országokban a migráció tulajdonképpen a magasan képzett fiatalok társadalmi kirekesztésének tünete. Ezért elő kell mozdítani a mind a származási, mind a célországok számára előnyös migrációt. Ennek része a képzések és a képesítések jobb elismerése, továbbá a felsőoktatási mobilitás előmozdítása, illetve a szomszédos országok állampolgárainak kutatás, tanulás, diákcsere, képzés és önkéntesség céljából az Unióba történő belépésére és ott tartózkodására vonatkozó feltételek jogi kereteinek a javítása.

| 2.9.2. | Másrészt a Földközi-tenger két partja között az egyik legnagyobb szakadék a tudás területén áll fenn, az EGSZB ezért úgy ítéli meg, hogy intézkedéseket kell hozni a tudományos és a felsőoktatási tudás megteremtésének és áramlásának előmozdítása érdekében, és javasolja közös euromediterrán tudáshálózatok és kutatási hálózatok létrehozását és támogatását. Elengedhetetlennek tartja továbbá az említett felsőoktatási és tudományos eredmények lefordítását különösen arab nyelvről és arab nyelvre. |
| --- | --- |

2.9.2.

Másrészt a Földközi-tenger két partja között az egyik legnagyobb szakadék a tudás területén áll fenn, az EGSZB ezért úgy ítéli meg, hogy intézkedéseket kell hozni a tudományos és a felsőoktatási tudás megteremtésének és áramlásának előmozdítása érdekében, és javasolja közös euromediterrán tudáshálózatok és kutatási hálózatok létrehozását és támogatását. Elengedhetetlennek tartja továbbá az említett felsőoktatási és tudományos eredmények lefordítását különösen arab nyelvről és arab nyelvre.

| 2.9.3. | Az EGSZB hangsúlyozni kívánja emellett, hogy tovább kell segíteni a hallgatók, az oktatók, a kutatók, a felsőoktatásban oktatók és a tudósok kihelyezés, csere és gyakorlati időszakok útján történő mobilitását, mivel ez kulcseleme a minőségi felsőoktatás előmozdításának, – az Erasmus+ program euromediterrán térségben történő tényleges végrehajtásának és eredményességének megerősítésével – a fiatalok foglalkoztathatóságának, továbbá a tudás áramlásának és az interkulturális párbeszéd előmozdításának. |
| --- | --- |

2.9.3.

Az EGSZB hangsúlyozni kívánja emellett, hogy tovább kell segíteni a hallgatók, az oktatók, a kutatók, a felsőoktatásban oktatók és a tudósok kihelyezés, csere és gyakorlati időszakok útján történő mobilitását, mivel ez kulcseleme a minőségi felsőoktatás előmozdításának, – az Erasmus+ program euromediterrán térségben történő tényleges végrehajtásának és eredményességének megerősítésével – a fiatalok foglalkoztathatóságának, továbbá a tudás áramlásának és az interkulturális párbeszéd előmozdításának.

| 2.10. | A média és az interkulturális párbeszéd: a tolerancia kulcselemei |
| --- | --- |

2.10.

A média és az interkulturális párbeszéd: a tolerancia kulcselemei

| 2.10.1. | A helyi média pluralizmusa, függetlensége és szakmaisága a társadalmi fejlődés zálogát jelenti, és hozzájárul ahhoz, hogy katalizátor szerepet játsszon a szomszédos országokban lezajló változásokban. |
| --- | --- |

2.10.1.

A helyi média pluralizmusa, függetlensége és szakmaisága a társadalmi fejlődés zálogát jelenti, és hozzájárul ahhoz, hogy katalizátor szerepet játsszon a szomszédos országokban lezajló változásokban.

| 2.10.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az euromediterrán térségben elő kell mozdítani a párbeszédet és az együttműködést a médiumok között a szakmai normák és jogi kereteik javítása és megerősítése érdekében. Elengedhetetlen továbbá a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága biztosításához és védelméhez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

2.10.2.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az euromediterrán térségben elő kell mozdítani a párbeszédet és az együttműködést a médiumok között a szakmai normák és jogi kereteik javítása és megerősítése érdekében. Elengedhetetlen továbbá a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága biztosításához és védelméhez való hozzájárulás.

| 2.10.3. | Mindenképpen el kell ismerni a média szerepét az interkulturális párbeszéd javításában és a tisztelet, a tolerancia és a kölcsönös megismerés előmozdításában. Tekintve, hogy a déli térségben fokozódik a nyugatellenes, Európában pedig a populista idegengyűlölő diskurzus, minden eddiginél fontosabb, hogy törekedjünk az ilyen narratívák elleni küzdelemre, ellensúlyozva azokat a nézeteket, amelyek fekete-fehér látásmóddal és kirekesztő módon szembeállítanak egymással népeket, kultúrákat és vallásokat. |
| --- | --- |

2.10.3.

Mindenképpen el kell ismerni a média szerepét az interkulturális párbeszéd javításában és a tisztelet, a tolerancia és a kölcsönös megismerés előmozdításában. Tekintve, hogy a déli térségben fokozódik a nyugatellenes, Európában pedig a populista idegengyűlölő diskurzus, minden eddiginél fontosabb, hogy törekedjünk az ilyen narratívák elleni küzdelemre, ellensúlyozva azokat a nézeteket, amelyek fekete-fehér látásmóddal és kirekesztő módon szembeállítanak egymással népeket, kultúrákat és vallásokat.

| 2.10.4. | Az EGSZB e tekintetben üdvözli a létező európai sokféleség tiszteletben tartására irányuló projektek végrehajtását, amelyek előmozdítják a toleranciát és az elfogultságtól, sztereotípiáktól és torz értelmezéstől mentes tájékoztatást, ideértve a spanyol médián belüli iszlamofóbiával foglalkozó megfigyelőközpontot (12), amely a rasszizmustól mentes tájékoztatást támogatja. További ilyen célú horizontális projektek elindítását javasolja. |
| --- | --- |

2.10.4.

Az EGSZB e tekintetben üdvözli a létező európai sokféleség tiszteletben tartására irányuló projektek végrehajtását, amelyek előmozdítják a toleranciát és az elfogultságtól, sztereotípiáktól és torz értelmezéstől mentes tájékoztatást, ideértve a spanyol médián belüli iszlamofóbiával foglalkozó megfigyelőközpontot (12), amely a rasszizmustól mentes tájékoztatást támogatja. További ilyen célú horizontális projektek elindítását javasolja.

| 2.10.5. | Az instabilitás egyik gyökere a biztonság területén kívül – különösen a fiatalok esetében – a lehetőségek hiánya lehet, és ez hozzáadódhat a radikalizálódási folyamatok okaihoz. Egyértelműen szükség van a szélsőségesség és rasszizmus megelőzésére és az ellene való, az interkulturális párbeszéd előmozdítása révén történő fellépésre. Ilyen módon az interkulturális és vallásközi párbeszéddel foglalkozó intézményeknek és hálózatoknak meg kell erősíteniük szinergiahatásaikat és egymást kiegészítő jellegüket a célzottabb hatás elérése érdekében. |
| --- | --- |

2.10.5.

Az instabilitás egyik gyökere a biztonság területén kívül – különösen a fiatalok esetében – a lehetőségek hiánya lehet, és ez hozzáadódhat a radikalizálódási folyamatok okaihoz. Egyértelműen szükség van a szélsőségesség és rasszizmus megelőzésére és az ellene való, az interkulturális párbeszéd előmozdítása révén történő fellépésre. Ilyen módon az interkulturális és vallásközi párbeszéddel foglalkozó intézményeknek és hálózatoknak meg kell erősíteniük szinergiahatásaikat és egymást kiegészítő jellegüket a célzottabb hatás elérése érdekében.

| 2.10.6. | A radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség megelőzésébe a mediterrán térség gszt-it, a gazdasági és társadalmi szereplőket és magát az egész civil társadalmat is be kell vonni. E célból szükség van megfelelő költségvetéssel ellátott, tapasztalatcserét szolgáló és együttműködési mechanizmusokra, továbbá az igazságszolgáltatással, a nemek közötti egyenlőtlenséggel, a gyűlöletbeszéddel, a fiatalok munkanélküliségével és az írástudatlansággal kapcsolatos kérdések megvitatására, egy tágabb deradikalizációs törekvés keretében, amely az interkulturális párbeszéd előmozdítását is magában foglalja. E tekintetben ki kell emelni a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) (13) és az ennek kiválósági központja által végzett munkát. |
| --- | --- |

2.10.6.

A radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség megelőzésébe a mediterrán térség gszt-it, a gazdasági és társadalmi szereplőket és magát az egész civil társadalmat is be kell vonni. E célból szükség van megfelelő költségvetéssel ellátott, tapasztalatcserét szolgáló és együttműködési mechanizmusokra, továbbá az igazságszolgáltatással, a nemek közötti egyenlőtlenséggel, a gyűlöletbeszéddel, a fiatalok munkanélküliségével és az írástudatlansággal kapcsolatos kérdések megvitatására, egy tágabb deradikalizációs törekvés keretében, amely az interkulturális párbeszéd előmozdítását is magában foglalja. E tekintetben ki kell emelni a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) (13) és az ennek kiválósági központja által végzett munkát.

| 2.10.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy – a párbeszédet és a kölcsönös megismerést segítő közös projektek előmozdítása révén – mindenképpen ösztönözni kell a régió értelmisége, művészei és kulturális szereplői közötti cseréket, mivel ők a társadalmi átalakulás fő hordozói. Az EGSZB ösztönzi továbbá a fokozott koordinációt és együttműködést a kulturális örökség védelme területén, valamint abban, hogy felhívják a figyelmet az euromediterrán térségben jelen lévő különféle kulturális és művészeti ágakra és érzékenységekre, és felhasználják ezeket a kohézió és a kölcsönös megismerés hasznos eszközeként. |
| --- | --- |

2.10.7.

Az EGSZB úgy véli, hogy – a párbeszédet és a kölcsönös megismerést segítő közös projektek előmozdítása révén – mindenképpen ösztönözni kell a régió értelmisége, művészei és kulturális szereplői közötti cseréket, mivel ők a társadalmi átalakulás fő hordozói. Az EGSZB ösztönzi továbbá a fokozott koordinációt és együttműködést a kulturális örökség védelme területén, valamint abban, hogy felhívják a figyelmet az euromediterrán térségben jelen lévő különféle kulturális és művészeti ágakra és érzékenységekre, és felhasználják ezeket a kohézió és a kölcsönös megismerés hasznos eszközeként.

| 2.11. | A civil társadalom és a társadalmi szereplők közötti szinergia: befogadó és vitaközegek |
| --- | --- |

2.11.

A civil társadalom és a társadalmi szereplők közötti szinergia: befogadó és vitaközegek

| 2.11.1. | Az északi parton tapasztalt gazdasági válság és idegengyűlölet, továbbá a déli part országaiban a véleménynyilvánítás szabadsága iránti igény és az emberi jogok iránti küzdelem meghatározóak az euromediterrán országok társadalmain belül a gazdasági, szociális és kulturális jogok érvényesítésében. |
| --- | --- |

2.11.1.

Az északi parton tapasztalt gazdasági válság és idegengyűlölet, továbbá a déli part országaiban a véleménynyilvánítás szabadsága iránti igény és az emberi jogok iránti küzdelem meghatározóak az euromediterrán országok társadalmain belül a gazdasági, szociális és kulturális jogok érvényesítésében.

| 2.11.2. | Az emberi jogokról szóló, 2015. novemberi európai parlamenti jelentés (14) e tekintetben megállapítja, hogy nagyobb támogatást kell nyújtani a civil társadalom számára. Ennek ellenére továbbra sem megfelelő a civil társadalmi szervezetek láthatósága a déli országokban, tekintettel erőfeszítéseikre és az olykor általuk vállalt kockázatokra, valamint az általuk a társadalmi változás előmozdításában játszott szerepre. A mediterrán térség gszt-i platformként szolgálhatnak a bevált módszerek cseréjéhez, az érintett felek közötti találkozókhoz és vitákhoz. |
| --- | --- |

2.11.2.

Az emberi jogokról szóló, 2015. novemberi európai parlamenti jelentés (14) e tekintetben megállapítja, hogy nagyobb támogatást kell nyújtani a civil társadalom számára. Ennek ellenére továbbra sem megfelelő a civil társadalmi szervezetek láthatósága a déli országokban, tekintettel erőfeszítéseikre és az olykor általuk vállalt kockázatokra, valamint az általuk a társadalmi változás előmozdításában játszott szerepre. A mediterrán térség gszt-i platformként szolgálhatnak a bevált módszerek cseréjéhez, az érintett felek közötti találkozókhoz és vitákhoz.

| 2.11.3. | Az EGSZB megállapítja, hogy az egyesületi hálózat egy, a befogadást elősegítő közeg. Azt is szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság fokozza az olyan projektek számára nyújtott támogatást, amelyeket a strukturált civil társadalom a gazdasági és szociális szervezetei, szövetségei, illetve az ezek által alkotott hálózatok útján valósít meg, továbbá hogy megerősítsék a különféle érintett szereplők közötti partnerségeket és szinergiahatásokat. |
| --- | --- |

2.11.3.

Az EGSZB megállapítja, hogy az egyesületi hálózat egy, a befogadást elősegítő közeg. Azt is szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság fokozza az olyan projektek számára nyújtott támogatást, amelyeket a strukturált civil társadalom a gazdasági és szociális szervezetei, szövetségei, illetve az ezek által alkotott hálózatok útján valósít meg, továbbá hogy megerősítsék a különféle érintett szereplők közötti partnerségeket és szinergiahatásokat.

| 2.11.4. | Az EGSZB szerint az euromediterrán térség minisztereinek konkrét projektek kapcsán együtt kellene működniük a gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények euromediterrán csúcstalálkozójának keretében, nem zárva ki a civil és kulturális szövetségek támogatását sem. |
| --- | --- |

2.11.4.

Az EGSZB szerint az euromediterrán térség minisztereinek konkrét projektek kapcsán együtt kellene működniük a gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények euromediterrán csúcstalálkozójának keretében, nem zárva ki a civil és kulturális szövetségek támogatását sem.

| 2.12. | A nők a gazdasági, szociális és kulturális jogok középpontjában |
| --- | --- |

2.12.

A nők a gazdasági, szociális és kulturális jogok középpontjában

| 2.12.1. | Az euromediterrán partnerség minisztereinek a nők társadalmi szerepének megerősítéséről Isztambulban (15) (2006), Marrákesben (16) (2009) és Párizsban (17) (2013) megtartott három konferenciáján a kormányok elkötelezték magukat az elfogadott kötelezettségvállalások végrehajtása mellett: egyenlő jogok a nők és a férfiak számára a politikai, gazdasági, civil és társadalmi életben való részvétel területén; a nőkkel és a lányokkal szembeni erőszak és megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem, továbbá az attitűdök és magatartásformák megváltoztatására irányuló tevékenység a nemek közötti egyenlőség érvényre jutása céljából, hogy a nők társadalmi szerepvállalása nem csupán a jogok szempontjából, hanem a gyakorlatban is megvalósuljon. |
| --- | --- |

2.12.1.

Az euromediterrán partnerség minisztereinek a nők társadalmi szerepének megerősítéséről Isztambulban (15) (2006), Marrákesben (16) (2009) és Párizsban (17) (2013) megtartott három konferenciáján a kormányok elkötelezték magukat az elfogadott kötelezettségvállalások végrehajtása mellett: egyenlő jogok a nők és a férfiak számára a politikai, gazdasági, civil és társadalmi életben való részvétel területén; a nőkkel és a lányokkal szembeni erőszak és megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem, továbbá az attitűdök és magatartásformák megváltoztatására irányuló tevékenység a nemek közötti egyenlőség érvényre jutása céljából, hogy a nők társadalmi szerepvállalása nem csupán a jogok szempontjából, hanem a gyakorlatban is megvalósuljon.

| 2.12.2. | Az UNDP szerint a nők egyenlősége a mediterrán térség déli országaiban tapasztalt jogalkotási változások ellenére a gazdasági, szociális és kulturális jogok szempontjából még mindig messze van a megvalósulástól. |
| --- | --- |

2.12.2.

Az UNDP szerint a nők egyenlősége a mediterrán térség déli országaiban tapasztalt jogalkotási változások ellenére a gazdasági, szociális és kulturális jogok szempontjából még mindig messze van a megvalósulástól.

| 2.12.3. | Az EGSZB megállapítja, hogy nagy különbség van a hivatalos nyilatkozatok, az intézmények javaslatai és többek között a hatályos jogszabályok, illetve a nők közösségeikben ténylegesen megélt mindennapjai között, és figyelmeztet arra, hogy a nemzeti jogszabályokat össze kell hangolni az alkotmányokkal, és fel kell számolni azokat a joghézagokat, amelyek még mindig lehetővé teszik a nőkkel szembeni megkülönböztető gyakorlatokat. |
| --- | --- |

2.12.3.

Az EGSZB megállapítja, hogy nagy különbség van a hivatalos nyilatkozatok, az intézmények javaslatai és többek között a hatályos jogszabályok, illetve a nők közösségeikben ténylegesen megélt mindennapjai között, és figyelmeztet arra, hogy a nemzeti jogszabályokat össze kell hangolni az alkotmányokkal, és fel kell számolni azokat a joghézagokat, amelyek még mindig lehetővé teszik a nőkkel szembeni megkülönböztető gyakorlatokat.

| 2.12.4. | Az EGSZB e tekintetben hangsúlyozza, hogy eszközöket kell biztosítani a jogszabályok tényleges végrehajtásáért felelős testületek, a bíróságok, a biztonsági erők, a vállalkozások, a tanárok, a média, a gszt-khez hasonló intézmények stb. képzéséhez és figyelmének felkeltéséhez. |
| --- | --- |

2.12.4.

Az EGSZB e tekintetben hangsúlyozza, hogy eszközöket kell biztosítani a jogszabályok tényleges végrehajtásáért felelős testületek, a bíróságok, a biztonsági erők, a vállalkozások, a tanárok, a média, a gszt-khez hasonló intézmények stb. képzéséhez és figyelmének felkeltéséhez.

| 2.12.5. | A jogok megerősítése és a jobb eredmények elérése érdekében az EGSZB ajánlja, hogy kapcsolják össze a helyi önkormányzatokat a helyi környezetben a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó civil társadalmi szervezetekkel, mivel ezeknek több információ áll rendelkezésére a lakosság problémáiról és igényeiről. A különféle szereplők e közös munkáját a tudományos körök (egyetemek és szakosodott kutatóközpontok) támogathatják. Példa erre a Nők Euromediterrán Alapítványa (FFEM) (18), amely a Női Jogok Ligáinak Szövetségével, Marrákes regionális önkormányzatával, a Cadi Ayyad Egyetemmel, az Emberi Jogok Regionális Bizottságával és más helyi szervekkel együtt ismeretterjesztő kampányt folytat a korai házasságokkal szemben. |
| --- | --- |

2.12.5.

A jogok megerősítése és a jobb eredmények elérése érdekében az EGSZB ajánlja, hogy kapcsolják össze a helyi önkormányzatokat a helyi környezetben a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó civil társadalmi szervezetekkel, mivel ezeknek több információ áll rendelkezésére a lakosság problémáiról és igényeiről. A különféle szereplők e közös munkáját a tudományos körök (egyetemek és szakosodott kutatóközpontok) támogathatják. Példa erre a Nők Euromediterrán Alapítványa (FFEM) (18), amely a Női Jogok Ligáinak Szövetségével, Marrákes regionális önkormányzatával, a Cadi Ayyad Egyetemmel, az Emberi Jogok Regionális Bizottságával és más helyi szervekkel együtt ismeretterjesztő kampányt folytat a korai házasságokkal szemben.

| 2.12.6. | Az EGSZB ezért arra kéri az Unió a Mediterrán Térségért tagállamainak minisztereit, hogy foglalkozzanak ezekkel a problémákkal a következő miniszteri konferencia alkalmával, és biztosítsanak megfelelő pénzügyi eszközöket a fenti intézkedésekhez és kampányokhoz. |
| --- | --- |

2.12.6.

Az EGSZB ezért arra kéri az Unió a Mediterrán Térségért tagállamainak minisztereit, hogy foglalkozzanak ezekkel a problémákkal a következő miniszteri konferencia alkalmával, és biztosítsanak megfelelő pénzügyi eszközöket a fenti intézkedésekhez és kampányokhoz.

| 2.12.7. | Az EGSZB kitart amellett, hogy a fenti kérdések figyelmen kívül hagyása jelentős hatással járhat. A korai házasságok, az oktatási folyamat korai megszakítása és ebből adódóan a nők munkaerőpiaci és a politikai képviselet terén történő elértéktelenedése a jogokat és különösen a nők és a lányok jogait hátrányosan érintő tényezők közé tartoznak. |
| --- | --- |

2.12.7.

Az EGSZB kitart amellett, hogy a fenti kérdések figyelmen kívül hagyása jelentős hatással járhat. A korai házasságok, az oktatási folyamat korai megszakítása és ebből adódóan a nők munkaerőpiaci és a politikai képviselet terén történő elértéktelenedése a jogokat és különösen a nők és a lányok jogait hátrányosan érintő tényezők közé tartoznak.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  http://ufmsecretariat.org/barcelona-declaration-adopted-at-the-euro-mediterranean-conference-2728-november-1995/

1

(2)  http://www.annalindhfoundation.org/.

2

(3)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CCPR.aspx.

3

(4)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012P/TXT&from=HU

4

(5)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/Minorities.aspx

5

(6)  http://www.ilo.org/public/english/standards/declaration/declaration_hungarian.pdf

6

(7)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CESCR.aspx

7

(8)  http://eeas.europa.eu/archives/docs/enp/documents/2015/151118_joint-communication_review-of-the-enp_en.pdf

8

(9)  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2014/09/UfMMinistersDeclarationEN.pdf

9

(10)  http://www.arabstates.undp.org/content/rbas/en/home/library/huma_development/arab-human-development-report-2016--youth-and-the-prospects-for-/

10

(11)  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2017/01/UfM-Roadmap-23-JAN-2017.pdf

11

(12)  http://www.observatorioislamofobia.org/

12

(13)  https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/networks/radicalisation_awareness_network

13

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0344+0+DOC+XML+V0//HU

14

(15)  https://www.euromedwomen.foundation/pg/en/documents/view/4224/ministerial-conclusions-on-strengthening-role-of-women-in-society

15

(16)  https://www.euromedwomen.foundation/pg/en/documents/view/4756/second-ministerial-conclusions-on-strengthening-role-of-women-in-society

16

(17)  https://www.euromedwomen.foundation/pg/en/documents/view/4226/third-ministerial-conclusions-on-strengthening-role-of-women-in-society

17

(18)  https://www.euromedwomen.foundation/

18

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/44

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre – stratégia 2050-ig

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 081/07)

| Előadó: | Brenda KING |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Lutz RIBBE |

Előadó:

Brenda KING

Társelőadó:

Lutz RIBBE

| Közgyűlési határozat: | 2016.7.14. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| | |
| Illetékes albizottság: | Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre – stratégia 2050-ig |
| Elfogadás az albizottságban: | 2017.9.21. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 185/8/6 |

Közgyűlési határozat:

2016.7.14.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes albizottság:

Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre – stratégia 2050-ig

Elfogadás az albizottságban:

2017.9.21.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

185/8/6

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Mint a világ többi része, Európa előtt is három súlyos probléma áll: (1) a Föld természeti erőforrásainak kimerülése, ideértve a klímaváltozást és a biológiai sokféleség csökkenését; (2) társadalmi egyenlőtlenségek, ideértve a fiatalok munkanélküliségét és a hanyatló iparágakkal rendelkező régiókban élő, magukra hagyott embereket; és (3) a kormányokba, a politikai berendezkedésbe, valamint az EU-ba és kormányzási struktúrájába, továbbá egyéb intézményekbe vetett közbizalom elveszítése. |
| --- | --- |

1.1.

Mint a világ többi része, Európa előtt is három súlyos probléma áll: (1) a Föld természeti erőforrásainak kimerülése, ideértve a klímaváltozást és a biológiai sokféleség csökkenését; (2) társadalmi egyenlőtlenségek, ideértve a fiatalok munkanélküliségét és a hanyatló iparágakkal rendelkező régiókban élő, magukra hagyott embereket; és (3) a kormányokba, a politikai berendezkedésbe, valamint az EU-ba és kormányzási struktúrájába, továbbá egyéb intézményekbe vetett közbizalom elveszítése.

| 1.2. | E három fontos kérdést a digitális átállásra (ami egy jelentős, mindent átfogó irányzat), valamint a globalizációra figyelemmel kell értelmezni, mivel ezek jelentős hatással vannak – és a jövőben még nagyobb hatással lesznek – Európa munkaerőpiacaira. A digitális átállás különösen képes arra, hogy megkönnyítse a három kérdés megoldását vagy súlyosbítsa azokat. Az, hogy a digitalizáció hatása pozitív vagy negatív lesz, attól függ, hogy ezt az átállást politikailag miként kezelik. |
| --- | --- |

1.2.

E három fontos kérdést a digitális átállásra (ami egy jelentős, mindent átfogó irányzat), valamint a globalizációra figyelemmel kell értelmezni, mivel ezek jelentős hatással vannak – és a jövőben még nagyobb hatással lesznek – Európa munkaerőpiacaira. A digitális átállás különösen képes arra, hogy megkönnyítse a három kérdés megoldását vagy súlyosbítsa azokat. Az, hogy a digitalizáció hatása pozitív vagy negatív lesz, attól függ, hogy ezt az átállást politikailag miként kezelik.

| 1.3. | E három fontos kérdés és a digitális átállás közötti kölcsönhatás alapos elemzése alapján az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy hosszú távú stratégiát Európa fenntartható fejlesztésére, olyan intézkedések előmozdításának érdekében, amelyek erősítik Európa gazdaságát, és ezáltal társadalmi és környezeti előnyöket hoznak. Ez a vélemény a hosszú távú stratégia kidolgozása során figyelembe veendő kérdéseket és elemeket kíván felvetni.
  Egyes emberek ellenállnak a változásnak. A folyamatos technológiai áttörések közepette vannak, akiknek az az érdekük, hogy változatlan állapotot tartsanak fenn. Mások esetleg bizonytalannak érzik magukat, ha meg kell próbálniuk alkalmazkodni egy állandóan változó társadalomhoz. Vannak azonban olyanok is, akik számára a változások nem elég gyorsak (pl. a zöld energia szószólói). A politikusoknak számolniuk kell ezekkel a félelmekkel és célirányosan kezelniük kell a problémát ahelyett, hogy azt próbálnák elősegíteni, hogy minden maradjon a régiben. Az első lépés az lenne, hogy nyílt vitát indítsanak a szóban forgó kérdésekről, és erősítsék a részvételi demokráciát, ideértve az európai polgári kezdeményezést is. |
| --- | --- |

1.3.

E három fontos kérdés és a digitális átállás közötti kölcsönhatás alapos elemzése alapján az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy hosszú távú stratégiát Európa fenntartható fejlesztésére, olyan intézkedések előmozdításának érdekében, amelyek erősítik Európa gazdaságát, és ezáltal társadalmi és környezeti előnyöket hoznak. Ez a vélemény a hosszú távú stratégia kidolgozása során figyelembe veendő kérdéseket és elemeket kíván felvetni.

Egyes emberek ellenállnak a változásnak. A folyamatos technológiai áttörések közepette vannak, akiknek az az érdekük, hogy változatlan állapotot tartsanak fenn. Mások esetleg bizonytalannak érzik magukat, ha meg kell próbálniuk alkalmazkodni egy állandóan változó társadalomhoz. Vannak azonban olyanok is, akik számára a változások nem elég gyorsak (pl. a zöld energia szószólói). A politikusoknak számolniuk kell ezekkel a félelmekkel és célirányosan kezelniük kell a problémát ahelyett, hogy azt próbálnák elősegíteni, hogy minden maradjon a régiben. Az első lépés az lenne, hogy nyílt vitát indítsanak a szóban forgó kérdésekről, és erősítsék a részvételi demokráciát, ideértve az európai polgári kezdeményezést is.

| 1.4. | A „nem cselekvés” nem választási lehetőség. Politikai akaratra van szükség a változás helyes irányba tereléséhez. Szorosabb kapcsolódásokra van szükség a gazdaságfejlesztés, a környezetvédelem és a társadalompolitikák között. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) fenntartja, hogy a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása és a Párizsi Megállapodás (COP21) végrehajtása, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság és a digitális gazdaság felé történő, jól irányított átmenet együttesen megoldja az Európa előtt álló főbb problémákat, és Európát az új ipari forradalom nyertesévé teszi. Ajánljuk, hogy az Európai Bizottság haladéktalanul dolgozza ki a „Következő lépések” című európai bizottsági munkadokumentumban (1) megfogalmazott politikákat, továbbá összpontosítson jobban a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás teljes körű beépítésére az európai politikai keretbe és az Európai Bizottság prioritásai közé abból a célból, hogy meghatározza egy méltányos és versenyképes Európa 2050-es jövőképét. |
| --- | --- |

1.4.

A „nem cselekvés” nem választási lehetőség. Politikai akaratra van szükség a változás helyes irányba tereléséhez. Szorosabb kapcsolódásokra van szükség a gazdaságfejlesztés, a környezetvédelem és a társadalompolitikák között. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) fenntartja, hogy a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása és a Párizsi Megállapodás (COP21) végrehajtása, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság és a digitális gazdaság felé történő, jól irányított átmenet együttesen megoldja az Európa előtt álló főbb problémákat, és Európát az új ipari forradalom nyertesévé teszi. Ajánljuk, hogy az Európai Bizottság haladéktalanul dolgozza ki a „Következő lépések” című európai bizottsági munkadokumentumban (1) megfogalmazott politikákat, továbbá összpontosítson jobban a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás teljes körű beépítésére az európai politikai keretbe és az Európai Bizottság prioritásai közé abból a célból, hogy meghatározza egy méltányos és versenyképes Európa 2050-es jövőképét.

| 1.5. | Az erőteljes politikai hozzájárulás szükségességét nem szabad félreértelmezni. Miközben az átmenet alakításához elengedhetetlen egy megfelelő szabályozói keretrendszer, Európának egy olyan menetrendre van szüksége, amely az egész társadalmat érinti a következők révén: tisztességes globalizációra való törekvés; törekvés a versenyképesség növelésére és arra, hogy Európát vezető erővé tegyük az új technológiák terén; arra való törekvés, hogy senkit ne hagyjunk lemaradni; a szegénység felszámolása és olyan környezet kialakítása, amely helyreállítja az emberek politikai rendszerekbe, valamint a kormányzás többoldalú formáiba vetett bizalmát (2). Amellett, hogy különböző politikaterületeken élenjáró szerepet célozzunk meg, a politikai megközelítéseknek arra is törekedniük kell, hogy mobilizálják a civil társadalomban rejlő hatalmas lehetőségeket. A szociális vállalkozások, a polgári kezdeményezések és a közösségi munka csak néhány példa arra, hogy miként valósítható meg alulról felfelé építkezve a fenntartható fejlődés, különösen ha arról az elmozdulásról van szó, amelyet az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, illetve a körforgásos gazdaság irányába tennünk kell. A decentralizált megújuló energia esete a legjobb viszonyítási alap ebben az összefüggésben. |
| --- | --- |

1.5.

Az erőteljes politikai hozzájárulás szükségességét nem szabad félreértelmezni. Miközben az átmenet alakításához elengedhetetlen egy megfelelő szabályozói keretrendszer, Európának egy olyan menetrendre van szüksége, amely az egész társadalmat érinti a következők révén: tisztességes globalizációra való törekvés; törekvés a versenyképesség növelésére és arra, hogy Európát vezető erővé tegyük az új technológiák terén; arra való törekvés, hogy senkit ne hagyjunk lemaradni; a szegénység felszámolása és olyan környezet kialakítása, amely helyreállítja az emberek politikai rendszerekbe, valamint a kormányzás többoldalú formáiba vetett bizalmát (2). Amellett, hogy különböző politikaterületeken élenjáró szerepet célozzunk meg, a politikai megközelítéseknek arra is törekedniük kell, hogy mobilizálják a civil társadalomban rejlő hatalmas lehetőségeket. A szociális vállalkozások, a polgári kezdeményezések és a közösségi munka csak néhány példa arra, hogy miként valósítható meg alulról felfelé építkezve a fenntartható fejlődés, különösen ha arról az elmozdulásról van szó, amelyet az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, illetve a körforgásos gazdaság irányába tennünk kell. A decentralizált megújuló energia esete a legjobb viszonyítási alap ebben az összefüggésben.

| 1.6. | Az Európai Bizottságnak és az EGSZB-nek a közeljövőben további munkát kell együttesen végeznie az ebben a véleményben elemzett legfontosabb stratégiai politikaterületeken. Ezek közé például a következők tartoznak:






  — | az EU versenyképessége egy változó világban, |
| --- | --- | --- |

1.6.

Az Európai Bizottságnak és az EGSZB-nek a közeljövőben további munkát kell együttesen végeznie az ebben a véleményben elemzett legfontosabb stratégiai politikaterületeken. Ezek közé például a következők tartoznak:

—

az EU versenyképessége egy változó világban,

| — | a digitális átállás hatása a munkaerőpiacra (ideértve a tisztességes munkát) és a környezetre, |
| --- | --- |

—

a digitális átállás hatása a munkaerőpiacra (ideértve a tisztességes munkát) és a környezetre,

| — | fenntartható pénzügyek és adóztatás, |
| --- | --- |

—

fenntartható pénzügyek és adóztatás,

| — | az új gazdasági modellek fejlesztése során jelentkező kihívások, |
| --- | --- |

—

az új gazdasági modellek fejlesztése során jelentkező kihívások,

| — | az energiatermelés decentralizációja előtt álló akadályok, |
| --- | --- |

—

az energiatermelés decentralizációja előtt álló akadályok,

| — | egész életen át tartó tanulás egy új digitális korszakban és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás kontextusában, |
| --- | --- |

—

egész életen át tartó tanulás egy új digitális korszakban és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás kontextusában,

| — | a több érintettet tömörítő szövetségek előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a több érintettet tömörítő szövetségek előmozdítása,

| — | az uniós jogalkotási folyamat során tapasztalható demokratikus deficit és a civil társadalmi részvétel megújult kihívása, |
| --- | --- |

—

az uniós jogalkotási folyamat során tapasztalható demokratikus deficit és a civil társadalmi részvétel megújult kihívása,

| — | a független szaktudás beépítése a politikák kidolgozásába, melynek során a civil társadalmi részvételt is erősíteni kell, |
| --- | --- |

—

a független szaktudás beépítése a politikák kidolgozásába, melynek során a civil társadalmi részvételt is erősíteni kell,

| — | új európai mechanizmus kialakítása a fenntartható fejlődésre vonatkozó stratégia kapcsán. |
| --- | --- |

—

új európai mechanizmus kialakítása a fenntartható fejlődésre vonatkozó stratégia kapcsán.

| 1.7. | Átfogó és következetes stratégiára van szükség e szakpolitikai mix megvalósításához. Az EGSZB azt ajánlja, hogy ez a stratégia irányuljon hosszú távra, legyen világosan meghatározott, horizontálisan és vertikálisan integrált, kezelhető és alapuljon részvételen. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy alapvetően fontos biztosítani, hogy a 2050-ig történő átmenetet a civil társadalom képviselőinek teljes körű bevonása mellett tervezzék meg és hajtsák végre. A részvételi demokrácia erősítése érdekében az Európai Bizottságnak át kellene gondolnia a jogalkotási kezdeményezésekre vonatkozó monopóliumát. |
| --- | --- |

1.7.

Átfogó és következetes stratégiára van szükség e szakpolitikai mix megvalósításához. Az EGSZB azt ajánlja, hogy ez a stratégia irányuljon hosszú távra, legyen világosan meghatározott, horizontálisan és vertikálisan integrált, kezelhető és alapuljon részvételen. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy alapvetően fontos biztosítani, hogy a 2050-ig történő átmenetet a civil társadalom képviselőinek teljes körű bevonása mellett tervezzék meg és hajtsák végre. A részvételi demokrácia erősítése érdekében az Európai Bizottságnak át kellene gondolnia a jogalkotási kezdeményezésekre vonatkozó monopóliumát.

2.   Bevezető

2016-ban az Európai Bizottság közleményt adott ki „Európa fenntartható jövője: a következő lépések” címmel. A véleményében megfogalmazottakkal az EGSZB ehhez kíván hozzájárulni, ajánlásokat téve egy olyan stratégiához, amely az Európa előtt álló kihívások kezelésére irányul. A vélemény egy olyan, emberekre összpontosító megközelítést szorgalmaz, amely hosszú távon gondolkodva figyelembe veszi a fejlődés gazdasági, szociális, valamint környezeti dimenzióit. E megközelítésnek felül kell emelkednie a jelenlegi uniós stratégiákban uralkodó rövidtávú gondolkodáson és csőlátáson.

3.   Egy átfogó trend és három globális kérdés

A digitális átállás (mint átfogó trend) összefüggésében egy fenntarthatósági stratégiának választ kell adnia az 1. fejezetben említett három fontos kérdésre, melyek hatókörüket tekintve globálisak, és éppúgy hatással vannak Európára, mint a többi kontinensre:

| (1) | Hogyan kezelhetők bolygónk korlátai és az általános ökológiai kihívás, köztük a klímaváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése? |
| --- | --- |

(1)

Hogyan kezelhetők bolygónk korlátai és az általános ökológiai kihívás, köztük a klímaváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése?

| (2) | Hogyan lehet válaszolni a globalizált világban megfigyelhető növekvő társadalmi egyenlőtlenségekre? |
| --- | --- |

(2)

Hogyan lehet válaszolni a globalizált világban megfigyelhető növekvő társadalmi egyenlőtlenségekre?

| (3) | Hogyan lehet megoldást találni arra, hogy a közvélemény egyre kevésbé támogatja a kormányokat és az intézményeket? |
| --- | --- |

(3)

Hogyan lehet megoldást találni arra, hogy a közvélemény egyre kevésbé támogatja a kormányokat és az intézményeket?

E problémák megoldásához a politikai döntéshozók, a politikusok és a civil társadalom együttes erőfeszítésére van szükség. Ráadásul különös figyelmet kell fordítani a digitalizáció kockázataira és lehetőségeire. Ebben a részben bemutatjuk azokat a kérdéseket, amelyeket mérlegelni szükséges a három fontos kérdés megoldásának keresése során (3).

3.1.   Egy átfogó trend: a gazdaság és a társadalom globális átalakulása a digitalizáció következtében

| 3.1.1. | Platform alapú gazdaság, mesterséges intelligencia, robottechnológia és a dolgok internete – a globális fejlődés e területeken széles körű és gyorsuló, és előbb-utóbb a gazdaság és társadalom minden területét érinti. A digitális technológia a társadalom jelentős része számára elérhetővé válik, azonban előfordulhat, hogy néhány csoportnak nem lesz hozzáférése e rendkívül erőteljes digitális eszközökhöz. |
| --- | --- |

3.1.1.

Platform alapú gazdaság, mesterséges intelligencia, robottechnológia és a dolgok internete – a globális fejlődés e területeken széles körű és gyorsuló, és előbb-utóbb a gazdaság és társadalom minden területét érinti. A digitális technológia a társadalom jelentős része számára elérhetővé válik, azonban előfordulhat, hogy néhány csoportnak nem lesz hozzáférése e rendkívül erőteljes digitális eszközökhöz.

| 3.1.2. | A digitális technológiák egybefonódása a nanotechnológiával, biotechnológiával, anyagtudománnyal, megújulóenergia-termeléssel és -tárolással, valamint a kvantum-számítástechnikával új ipari forradalom kirobbanásának lehetőségét rejti magában (4). Ahhoz, hogy Európát a világszerte zajló új technológiai és gazdasági verseny élvonalába emeljük, nagy volumenű beruházásokra és új kezdeményezésekre van szükség. |
| --- | --- |

3.1.2.

A digitális technológiák egybefonódása a nanotechnológiával, biotechnológiával, anyagtudománnyal, megújulóenergia-termeléssel és -tárolással, valamint a kvantum-számítástechnikával új ipari forradalom kirobbanásának lehetőségét rejti magában (4). Ahhoz, hogy Európát a világszerte zajló új technológiai és gazdasági verseny élvonalába emeljük, nagy volumenű beruházásokra és új kezdeményezésekre van szükség.

| 3.1.3. | A digitalizációnak számos előnye van, és a fogyasztók előnyére váló új termékek és szolgáltatások keletkeznek általa. Emellett hozzájárulhat néhány fenntartható fejlesztési cél eléréséhez a globális jövedelmi szintek emelése, az emberek életminőségének javítása, inkluzívabb demokratikus modellek lehetőségének megteremtése, a minőségi munkahelyek számának növelése, valamint az Unió általános versenyképességének javítása révén – éppen úgy, ahogy azt a korábbi ipari forradalmak tették. Kockázatok is vannak: tanulmányok rámutatnak arra, hogy a digitalizáció adott esetben sokkal több munkahelyet tehet tönkre, mint ahányat létrehoz. |
| --- | --- |

3.1.3.

A digitalizációnak számos előnye van, és a fogyasztók előnyére váló új termékek és szolgáltatások keletkeznek általa. Emellett hozzájárulhat néhány fenntartható fejlesztési cél eléréséhez a globális jövedelmi szintek emelése, az emberek életminőségének javítása, inkluzívabb demokratikus modellek lehetőségének megteremtése, a minőségi munkahelyek számának növelése, valamint az Unió általános versenyképességének javítása révén – éppen úgy, ahogy azt a korábbi ipari forradalmak tették. Kockázatok is vannak: tanulmányok rámutatnak arra, hogy a digitalizáció adott esetben sokkal több munkahelyet tehet tönkre, mint ahányat létrehoz.

| 3.1.4. | A digitális technológia sokkal közelebb hozza egymáshoz a termelést és a fogyasztást, amivel minimális szintre csökkenthető a túltermelés. Ez lehetőséget teremt az EU környezeti lábnyomának csökkentésére. A gazdasági áruk közvetlen forgalmazása – akár P2P ügyleteken, akár megosztásalapú gazdaságon keresztül történik – csökkentheti az erőforrások felhasználását. A digitális technológia például támogatja a megosztásalapú szállítási szolgáltatások és vezető nélküli járművek elterjedését, ami fokozhatja mobilitási rendszereink környezeti fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

3.1.4.

A digitális technológia sokkal közelebb hozza egymáshoz a termelést és a fogyasztást, amivel minimális szintre csökkenthető a túltermelés. Ez lehetőséget teremt az EU környezeti lábnyomának csökkentésére. A gazdasági áruk közvetlen forgalmazása – akár P2P ügyleteken, akár megosztásalapú gazdaságon keresztül történik – csökkentheti az erőforrások felhasználását. A digitális technológia például támogatja a megosztásalapú szállítási szolgáltatások és vezető nélküli járművek elterjedését, ami fokozhatja mobilitási rendszereink környezeti fenntarthatóságát.

| 3.1.5. | A digitalizáció ugyanakkor önmagában nem vezet nagyobb fenntarthatósághoz. Vannak a piacra lépést és méretgazdaságosságot akadályozó olyan tényezők, amelyek meggátolhatják, hogy az állampolgárok kiaknázzák a benne rejlő lehetőségeket. A digitalizáció fokozhatja az egyenlőtlenségeket, különösen mivel képes megzavarni a munkaerőpiacokat, és hajlamos arra, hogy automatizálásra alkalmas sok alacsony és közepes képzettséget igénylő munkahellyel polarizálódást alakítson ki. A robotizálás és a platformalapú gazdaság komoly fenyegetést jelenthet számos európai munkahely számára, és új kockázatokat teremt, mivel az érintett technológiák legtöbbje adatok, különösen személyes adatok alapján működik. |
| --- | --- |

3.1.5.

A digitalizáció ugyanakkor önmagában nem vezet nagyobb fenntarthatósághoz. Vannak a piacra lépést és méretgazdaságosságot akadályozó olyan tényezők, amelyek meggátolhatják, hogy az állampolgárok kiaknázzák a benne rejlő lehetőségeket. A digitalizáció fokozhatja az egyenlőtlenségeket, különösen mivel képes megzavarni a munkaerőpiacokat, és hajlamos arra, hogy automatizálásra alkalmas sok alacsony és közepes képzettséget igénylő munkahellyel polarizálódást alakítson ki. A robotizálás és a platformalapú gazdaság komoly fenyegetést jelenthet számos európai munkahely számára, és új kockázatokat teremt, mivel az érintett technológiák legtöbbje adatok, különösen személyes adatok alapján működik.

| 3.1.6. | Az anyagi javak megteremtésének új lehetőségei gyakran csak egy bizonyos társadalmi réteg javát szolgálják: a magasan képzett, jó szociális készségekkel rendelkező, kockázatvállaló emberekét. A digitális innovációk legfőbb haszonélvezői jellemzően a szellemi, pénzügyi és fizikai tőke szolgáltatói: az innovátorok, a részvényesek, befektetők és a magasan képzett munkavállalók. Félő, hogy a stagnáló vagy akár csökkenő jövedelmek egyik fő oka a digitális technológia lesz. |
| --- | --- |

3.1.6.

Az anyagi javak megteremtésének új lehetőségei gyakran csak egy bizonyos társadalmi réteg javát szolgálják: a magasan képzett, jó szociális készségekkel rendelkező, kockázatvállaló emberekét. A digitális innovációk legfőbb haszonélvezői jellemzően a szellemi, pénzügyi és fizikai tőke szolgáltatói: az innovátorok, a részvényesek, befektetők és a magasan képzett munkavállalók. Félő, hogy a stagnáló vagy akár csökkenő jövedelmek egyik fő oka a digitális technológia lesz.

| 3.1.7. | Aktív és átfogó politikára van szükség a digitalizációban rejlő lehetőségek kiaknázására, figyelemmel a fent ismertetett három problémára. A digitalizációból eredő kockázatokat szintén nyomon kell követni és kezelni kell. Az EGSZB-nek továbbra is aktívan dolgoznia kell ezeken a kérdéseken. |
| --- | --- |

3.1.7.

Aktív és átfogó politikára van szükség a digitalizációban rejlő lehetőségek kiaknázására, figyelemmel a fent ismertetett három problémára. A digitalizációból eredő kockázatokat szintén nyomon kell követni és kezelni kell. Az EGSZB-nek továbbra is aktívan dolgoznia kell ezeken a kérdéseken.

3.2.   Bolygónk határai és az általános ökológiai kihívás

| 3.2.1. | Az éghajlat-változás elleni globális küzdelem melletti elkötelezettség (lásd a Párizsi Megállapodást) okán és a természetes erőforrások megvédése érdekében Európának mielőbb lényegesen csökkentenie kell gazdaságának környezeti lábnyomát. Az ökológiai válság már jelenleg is súlyosan érint minket. A népesség növekedése, a fosszilis tüzelőanyagokra épülő hosszú távú gazdasági növekedés, valamint az erőforrások és a földterületek nem fenntartható használata globálisan egyre fokozódó nyomást gyakorol a környezetre. A fenntartható fejlesztési célok között is megjelenő kulcsfontosságú kihívás annak biztosítása, hogy a gazdasági fejlődés és növekedés igazodjon bolygónk korlátaihoz, mind a klímavédelem, az erőforrások felhasználása és kezelése, mind pedig a levegő- és vízminőség, illetve a szárazföldi és vízi biológiai sokféleség védelme vonatkozásában. |
| --- | --- |

3.2.1.

Az éghajlat-változás elleni globális küzdelem melletti elkötelezettség (lásd a Párizsi Megállapodást) okán és a természetes erőforrások megvédése érdekében Európának mielőbb lényegesen csökkentenie kell gazdaságának környezeti lábnyomát. Az ökológiai válság már jelenleg is súlyosan érint minket. A népesség növekedése, a fosszilis tüzelőanyagokra épülő hosszú távú gazdasági növekedés, valamint az erőforrások és a földterületek nem fenntartható használata globálisan egyre fokozódó nyomást gyakorol a környezetre. A fenntartható fejlesztési célok között is megjelenő kulcsfontosságú kihívás annak biztosítása, hogy a gazdasági fejlődés és növekedés igazodjon bolygónk korlátaihoz, mind a klímavédelem, az erőforrások felhasználása és kezelése, mind pedig a levegő- és vízminőség, illetve a szárazföldi és vízi biológiai sokféleség védelme vonatkozásában.

| 3.2.2. | A gazdaság mélyreható szén-dioxid-mentesítése számos gazdasági ágazat haladéktalan átalakítását teszi szükségessé. A fosszilis tüzelőanyagokról a megújuló energiaforrásokra való átállás rugalmasabb energiafelhasználást és nagyobb szakértelmet igényel. A „termelő-fogyasztóktól” (5) származó energia általános fejlesztésének szintén fontos és fenntartható szerepet kell játszania az Unió energiapolitikájában (6). A közlekedési rendszerek szerkezetét villamosítás és a közös gépkocsi-használat révén át kell alakítani. A lakhatás és az infrastruktúra átalakítása is szükséges. Egy fejlett biogazdaság jelentős tényező lehet a gazdaság környezetbaráttá tételének ösztönzésében. |
| --- | --- |

3.2.2.

A gazdaság mélyreható szén-dioxid-mentesítése számos gazdasági ágazat haladéktalan átalakítását teszi szükségessé. A fosszilis tüzelőanyagokról a megújuló energiaforrásokra való átállás rugalmasabb energiafelhasználást és nagyobb szakértelmet igényel. A „termelő-fogyasztóktól” (5) származó energia általános fejlesztésének szintén fontos és fenntartható szerepet kell játszania az Unió energiapolitikájában (6). A közlekedési rendszerek szerkezetét villamosítás és a közös gépkocsi-használat révén át kell alakítani. A lakhatás és az infrastruktúra átalakítása is szükséges. Egy fejlett biogazdaság jelentős tényező lehet a gazdaság környezetbaráttá tételének ösztönzésében.

| 3.2.3. | Európának a „kinyer–legyárt–fogyaszt–ártalmatlanít” folyamattal jellemezhető jelenlegi lineáris gazdasági modelltől egy olyan körkörös modell irányába kell elmozdulnia, amely kialakításánál fogva helyreállító szemléletű, ahol lehet, a megújuló természeti erőforrásokra támaszkodik, és a gazdaságban használt termékek, anyagok és erőforrások értékét a lehető leghosszabb ideig megőrzi. Ebben az összefüggésben fontos lehet a digitalizáció (lásd 3.1.4. pontot). |
| --- | --- |

3.2.3.

Európának a „kinyer–legyárt–fogyaszt–ártalmatlanít” folyamattal jellemezhető jelenlegi lineáris gazdasági modelltől egy olyan körkörös modell irányába kell elmozdulnia, amely kialakításánál fogva helyreállító szemléletű, ahol lehet, a megújuló természeti erőforrásokra támaszkodik, és a gazdaságban használt termékek, anyagok és erőforrások értékét a lehető leghosszabb ideig megőrzi. Ebben az összefüggésben fontos lehet a digitalizáció (lásd 3.1.4. pontot).

| 3.2.4. | Az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, körforgásos és környezetbarát gazdaságra való átállás lehetőséget ad az EU számára, hogy növelje versenyképességét és alkalmazkodóképességét. Ez javíthatja Európa állampolgárainak életminőségét és jóllétét, csökkenti továbbá a fosszilis tüzelőanyagok és kritikus nyersanyagok importjától való függést, és megteremti a gazdasági fellendülés stabil bázisát. |
| --- | --- |

3.2.4.

Az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, körforgásos és környezetbarát gazdaságra való átállás lehetőséget ad az EU számára, hogy növelje versenyképességét és alkalmazkodóképességét. Ez javíthatja Európa állampolgárainak életminőségét és jóllétét, csökkenti továbbá a fosszilis tüzelőanyagok és kritikus nyersanyagok importjától való függést, és megteremti a gazdasági fellendülés stabil bázisát.

| 3.2.5. | A szén-dioxid-mentesítés és az ökológiai átmenet ugyanakkor szociális kihívásokkal is együtt jár (7), mivel csökkenni fog a munkahelyek száma a nagy ökológiai lábnyomú iparágakban. Stratégiai politikai feladatként kell elfogadni azt, hogy a szén-dioxid-mentesítésben és ökológiai átállásban rejlő lehetőségeket új munkahelyek teremtésére és a szociális biztonság javítására kell felhasználni, hogy a nettó egyenleg a lehető legpozitívabb legyen. |
| --- | --- |

3.2.5.

A szén-dioxid-mentesítés és az ökológiai átmenet ugyanakkor szociális kihívásokkal is együtt jár (7), mivel csökkenni fog a munkahelyek száma a nagy ökológiai lábnyomú iparágakban. Stratégiai politikai feladatként kell elfogadni azt, hogy a szén-dioxid-mentesítésben és ökológiai átállásban rejlő lehetőségeket új munkahelyek teremtésére és a szociális biztonság javítására kell felhasználni, hogy a nettó egyenleg a lehető legpozitívabb legyen.

| 3.2.6. | Az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó és körforgásos gazdaságra való átállást az energiával és az élelmiszerekkel kapcsolatban egyaránt állampolgárok, helyi önkormányzatok, fogyasztók vagy innovatív vállalkozások által irányított alulról jövő kezdeményezések ösztönözték. Ugyanakkor ahelyett, hogy támogatnák a megfelelő kezdeményezéseket, és Európa-szerte kritikus tömeget alakítanának ki, ami a munkaerőpiac és szociális biztonság szempontjából kedvező lenne, a további előrelépést gyakran gátolják az adminisztratív és szabályozási rendszerek. Még nem látták be széles körben azt, hogy az alulról felfelé építkező kezdeményezések erőteljes eszközt jelenthetnek a szén-dioxid-mentesítésből és az ökológiai átállásból adódó szociális problémák leküzdéséhez. E lehetőség nyilvánvalóvá tételéhez szükséges azon szerkezeti akadályok megszüntetése, amelyek megakadályozzák, hogy az erőforrásokban szegény emberek hozzájussanak a szükséges erőforrásokhoz (különösen tőkéhez és információhoz). |
| --- | --- |

3.2.6.

Az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó és körforgásos gazdaságra való átállást az energiával és az élelmiszerekkel kapcsolatban egyaránt állampolgárok, helyi önkormányzatok, fogyasztók vagy innovatív vállalkozások által irányított alulról jövő kezdeményezések ösztönözték. Ugyanakkor ahelyett, hogy támogatnák a megfelelő kezdeményezéseket, és Európa-szerte kritikus tömeget alakítanának ki, ami a munkaerőpiac és szociális biztonság szempontjából kedvező lenne, a további előrelépést gyakran gátolják az adminisztratív és szabályozási rendszerek. Még nem látták be széles körben azt, hogy az alulról felfelé építkező kezdeményezések erőteljes eszközt jelenthetnek a szén-dioxid-mentesítésből és az ökológiai átállásból adódó szociális problémák leküzdéséhez. E lehetőség nyilvánvalóvá tételéhez szükséges azon szerkezeti akadályok megszüntetése, amelyek megakadályozzák, hogy az erőforrásokban szegény emberek hozzájussanak a szükséges erőforrásokhoz (különösen tőkéhez és információhoz).

3.3.   Növekvő társadalmi egyenlőtlenségek

| 3.3.1. | Miközben a globalizáció és technológiai haladás hatalmas mértékben megnövelte a világkereskedelmet és a világ vagyonát, a globalizáció és technológiai haladás együttese elősegítette a társadalmi (és környezeti) egyenlőtlenségek növekedését is. Az Oxfam szerint mindössze nyolc magánszemély (mind férfiak) vagyona egyenlő a világnépesség szegényebb felének összvagyonával. |
| --- | --- |

3.3.1.

Miközben a globalizáció és technológiai haladás hatalmas mértékben megnövelte a világkereskedelmet és a világ vagyonát, a globalizáció és technológiai haladás együttese elősegítette a társadalmi (és környezeti) egyenlőtlenségek növekedését is. Az Oxfam szerint mindössze nyolc magánszemély (mind férfiak) vagyona egyenlő a világnépesség szegényebb felének összvagyonával.

| 3.3.2. | Európában egyre nagyobb az egyenlőtlenség. Egy közelmúltbeli OECD-tanulmány szerint a jövedelmi egyenlőtlenségek továbbra is rekordnagyságúak Európában. Az 1980-as években a társadalom leggazdagabb 10 %-ának átlagos jövedelme hétszer magasabb volt, mint a legszegényebb 10 %-ának. Ma kilenc és félszerese. A vagyoni egyenlőtlenség még nagyobb: a háztartások legvagyonosabb 10 %-a birtokolja az összvagyon 50 %-át, miközben a legkevésbé vagyonos 40 % épphogy csak az összvagyon 3 %-át meghaladó vagyonnal rendelkezik (8). |
| --- | --- |

3.3.2.

Európában egyre nagyobb az egyenlőtlenség. Egy közelmúltbeli OECD-tanulmány szerint a jövedelmi egyenlőtlenségek továbbra is rekordnagyságúak Európában. Az 1980-as években a társadalom leggazdagabb 10 %-ának átlagos jövedelme hétszer magasabb volt, mint a legszegényebb 10 %-ának. Ma kilenc és félszerese. A vagyoni egyenlőtlenség még nagyobb: a háztartások legvagyonosabb 10 %-a birtokolja az összvagyon 50 %-át, miközben a legkevésbé vagyonos 40 % épphogy csak az összvagyon 3 %-át meghaladó vagyonnal rendelkezik (8).

| 3.3.3. | Európában az egyenlőtlenség súlyosbodásának egyik oka a növekedés nettó jövedelemtől való elválása. Miközben az euróövezet GDP-je 2008 és 2015 között több mint 16 %-kal nőtt (a 28 tagú EU-ban több mint 17 %-kal), a háztartások rendelkezésre álló nettó jövedelme stagnált, a 28 tagú EU-ban pedig mindössze 2 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

3.3.3.

Európában az egyenlőtlenség súlyosbodásának egyik oka a növekedés nettó jövedelemtől való elválása. Miközben az euróövezet GDP-je 2008 és 2015 között több mint 16 %-kal nőtt (a 28 tagú EU-ban több mint 17 %-kal), a háztartások rendelkezésre álló nettó jövedelme stagnált, a 28 tagú EU-ban pedig mindössze 2 %-kal növekedett.

| 3.3.4. | A 24 OECD-tagállamban a termelékenység 27 %-kal növekedett 1995 óta, miközben a munkaerő átlagos ellentételezése ettől elmaradt, mindössze 22 %-kal növekedett. Még ennél is rosszabb, hogy a munkával szerzett jövedelmek növekedése jelentősen kisebb mértékű volt az alacsony nettó bért kereső társadalmi csoportok esetében. A bérek közötti egyenlőtlenség az elmúlt 20 évben Spanyolország kivételével az összes európai országban romlott. A tendencia Magyarországon Lengyelországban, a Cseh Köztársaságban és az Egyesült Királyságban a legnyilvánvalóbb (9). |
| --- | --- |

3.3.4.

A 24 OECD-tagállamban a termelékenység 27 %-kal növekedett 1995 óta, miközben a munkaerő átlagos ellentételezése ettől elmaradt, mindössze 22 %-kal növekedett. Még ennél is rosszabb, hogy a munkával szerzett jövedelmek növekedése jelentősen kisebb mértékű volt az alacsony nettó bért kereső társadalmi csoportok esetében. A bérek közötti egyenlőtlenség az elmúlt 20 évben Spanyolország kivételével az összes európai országban romlott. A tendencia Magyarországon Lengyelországban, a Cseh Köztársaságban és az Egyesült Királyságban a legnyilvánvalóbb (9).

| 3.3.5. | Fennáll annak kockázata, hogy ez a szakadék a munka változó jellegével párhuzamosan szélesedni fog. Például az összetett ipari folyamatok robottechnológián keresztül történő automatizálása azzal fenyeget, hogy csökkenni fog a kereslet a közepesen képzett munkavállalók iránt, sőt még a magasan képzett szellemi foglalkozású munkavállalók azon alsó szegmenséhez tartozók iránt is, akik jelenleg elvégzik ezeket az összetett feladatokat. Ez valószínűleg tovább fokozza a munkaerőpiac polarizálódását, mivel az újonnan megteremtett munkahelyek vagy (még) magasabb képzettséget (e termékek/szolgáltatások kifejlesztése és karbantartása), vagy szolgáltatásorientáltabb alacsony képzettséget igényelnek. Az OECD adatai szerint az automatizálás a munkahelyek 9 %-át fenyegeti, míg további 25 % esetében a feladatok jelentős mértékben meg fognak változni. |
| --- | --- |

3.3.5.

Fennáll annak kockázata, hogy ez a szakadék a munka változó jellegével párhuzamosan szélesedni fog. Például az összetett ipari folyamatok robottechnológián keresztül történő automatizálása azzal fenyeget, hogy csökkenni fog a kereslet a közepesen képzett munkavállalók iránt, sőt még a magasan képzett szellemi foglalkozású munkavállalók azon alsó szegmenséhez tartozók iránt is, akik jelenleg elvégzik ezeket az összetett feladatokat. Ez valószínűleg tovább fokozza a munkaerőpiac polarizálódását, mivel az újonnan megteremtett munkahelyek vagy (még) magasabb képzettséget (e termékek/szolgáltatások kifejlesztése és karbantartása), vagy szolgáltatásorientáltabb alacsony képzettséget igényelnek. Az OECD adatai szerint az automatizálás a munkahelyek 9 %-át fenyegeti, míg további 25 % esetében a feladatok jelentős mértékben meg fognak változni.

| 3.3.6. | A digitalizáció hatásaira adott kormányzati válaszok jellemzően reagálók, a megelőzés céljából tett proaktív intézkedések helyett, és nagymértékben a digitalizáció mellékhatásainak mérséklésére irányulnak ahelyett, hogy a benne rejlő lehetőségek kiaknázását céloznák. A kormányzati válaszoknak jobban figyelembe kellene venniük a munkavállalói képviselet és részvétel kérdését mint a változóban lévő munkaerőpiacon az emberi tőkébe való beruházás fontos aspektusát. Az EGSZB további alapos elemzéseket végezhetne a tekintetben, hogy milyen hatással van a digitális átállás a munka világára. |
| --- | --- |

3.3.6.

A digitalizáció hatásaira adott kormányzati válaszok jellemzően reagálók, a megelőzés céljából tett proaktív intézkedések helyett, és nagymértékben a digitalizáció mellékhatásainak mérséklésére irányulnak ahelyett, hogy a benne rejlő lehetőségek kiaknázását céloznák. A kormányzati válaszoknak jobban figyelembe kellene venniük a munkavállalói képviselet és részvétel kérdését mint a változóban lévő munkaerőpiacon az emberi tőkébe való beruházás fontos aspektusát. Az EGSZB további alapos elemzéseket végezhetne a tekintetben, hogy milyen hatással van a digitális átállás a munka világára.

3.4.   A nyilvánosság támogatását elveszítő kormányok és intézmények

| 3.4.1. | Az egyenlőtlenség – csupán részben a globalizációból és a technológiai haladásból eredő – növekedése hozzájárult a kormányokba, a politikai berendezkedésbe, a nemzetközi szervezetekbe, intézményekbe és a globális kormányzásba vetett bizalom csökkenéséhez, továbbá táplálta a populista mozgalmak erősödését és a hagyományos politikai pártok hanyatlását. A fiatalok szavazástól való távolmaradása (eltekintve a protestszavazatoktól) különösen aggasztó: 2015-ben a 15–30 év közötti európai fiataloknak mindössze 63 %-a vett részt választáson (10). |
| --- | --- |

3.4.1.

Az egyenlőtlenség – csupán részben a globalizációból és a technológiai haladásból eredő – növekedése hozzájárult a kormányokba, a politikai berendezkedésbe, a nemzetközi szervezetekbe, intézményekbe és a globális kormányzásba vetett bizalom csökkenéséhez, továbbá táplálta a populista mozgalmak erősödését és a hagyományos politikai pártok hanyatlását. A fiatalok szavazástól való távolmaradása (eltekintve a protestszavazatoktól) különösen aggasztó: 2015-ben a 15–30 év közötti európai fiataloknak mindössze 63 %-a vett részt választáson (10).

| 3.4.2. | Számos európai állampolgár érzi úgy, hogy kívül marad a nemzeti és európai szintű politikai döntéshozatal folyamatain. Úgy hiszik, hogy a hagyományos demokratikus folyamatok nem teszik számukra lehetővé, hogy befolyásolják az alapvető döntéseket. A több érdekcsoportot bevonó megközelítés (pl. az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje keretében) egy inkluzív demokratikus modell, és e bizalmatlanság leküzdésének egyik módja. |
| --- | --- |

3.4.2.

Számos európai állampolgár érzi úgy, hogy kívül marad a nemzeti és európai szintű politikai döntéshozatal folyamatain. Úgy hiszik, hogy a hagyományos demokratikus folyamatok nem teszik számukra lehetővé, hogy befolyásolják az alapvető döntéseket. A több érdekcsoportot bevonó megközelítés (pl. az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje keretében) egy inkluzív demokratikus modell, és e bizalmatlanság leküzdésének egyik módja.

| 3.4.3. | A fenntarthatóságra történő átállást nem lehet és nem szabad „felülről” kényszeríteni; az csak akkor lesz sikeres, ha a vállalkozások, a helyi és regionális önkormányzatok, a munkavállalók és a polgárok többségének széles körű támogatásán és aktív részvételén alapul. Ennek „alulról felfelé és egyúttal felülről lefelé építkező” együttműködésnek kell lennie. Több érdekelt felet tömörítő szövetségeket vettek igénybe a 2030-as menetrend kidolgozásához, és ezek kialakulóban vannak az éghajlat-politikai fellépés terén (11). Ezek példaként szolgálhatnak egy olyan inkluzív demokratikus irányítási modellhez, amely több szakpolitikai területen alkalmazható, továbbá előmozdítják az átalakító erejű változást és az innovációt. |
| --- | --- |

3.4.3.

A fenntarthatóságra történő átállást nem lehet és nem szabad „felülről” kényszeríteni; az csak akkor lesz sikeres, ha a vállalkozások, a helyi és regionális önkormányzatok, a munkavállalók és a polgárok többségének széles körű támogatásán és aktív részvételén alapul. Ennek „alulról felfelé és egyúttal felülről lefelé építkező” együttműködésnek kell lennie. Több érdekelt felet tömörítő szövetségeket vettek igénybe a 2030-as menetrend kidolgozásához, és ezek kialakulóban vannak az éghajlat-politikai fellépés terén (11). Ezek példaként szolgálhatnak egy olyan inkluzív demokratikus irányítási modellhez, amely több szakpolitikai területen alkalmazható, továbbá előmozdítják az átalakító erejű változást és az innovációt.

| 3.4.4. | A fiatalabb generációnak különösen nagy igénye van a politikai szerepvállalásnak a politikai pártok és testületek megszokott keretein kívüli, nem hagyományos formáira. A politikai szerepvállalás alternatív formáit kínálják az energiaközösségek, az állampolgárok és önkormányzatok között az energiahatékonyság (pl. alvállalkozási modellek révén történő) elősegítésére vagy hulladékgazdálkodás támogatására létrejött partnerségek, az Átalakuló Városok Mozgalom kezdeményezései, a közösségi támogatású mezőgazdaság, a politikai blogok és egyéb online formátumok, vagy akár a helyi pénznemmel kapcsolatos kezdeményezések. Ezek biztosan nem fogják felváltani a hagyományos politikai munkát, azonban nagymértékben elősegíthetik a politikai szocializációt és a társadalmi integrációt. |
| --- | --- |

3.4.4.

A fiatalabb generációnak különösen nagy igénye van a politikai szerepvállalásnak a politikai pártok és testületek megszokott keretein kívüli, nem hagyományos formáira. A politikai szerepvállalás alternatív formáit kínálják az energiaközösségek, az állampolgárok és önkormányzatok között az energiahatékonyság (pl. alvállalkozási modellek révén történő) elősegítésére vagy hulladékgazdálkodás támogatására létrejött partnerségek, az Átalakuló Városok Mozgalom kezdeményezései, a közösségi támogatású mezőgazdaság, a politikai blogok és egyéb online formátumok, vagy akár a helyi pénznemmel kapcsolatos kezdeményezések. Ezek biztosan nem fogják felváltani a hagyományos politikai munkát, azonban nagymértékben elősegíthetik a politikai szocializációt és a társadalmi integrációt.

| 3.4.5. | Az internet lehetőségeinek kiaknázása egy másik ígéretes megoldás lehet a politikai tétlenség megtörésére. Soha nem állt olyan szabadon rendelkezésre az információ, mint a klasszikus kapuőr nélküli decentralizált hálózatban. Ez a társadalom számára új kihívásokat teremt, ahogy azt a tények utáni („post-truth”) világ vagy az álhírek jelensége esetében láttuk. Ugyanakkor szemtanúi vagyunk egy sor alternatív, nem hierarchikus aktivista tevékenység fellendülésének, továbbá a polgárok, különösen a fiatalok széles körben használják az online közösségi hálózatokat. |
| --- | --- |

3.4.5.

Az internet lehetőségeinek kiaknázása egy másik ígéretes megoldás lehet a politikai tétlenség megtörésére. Soha nem állt olyan szabadon rendelkezésre az információ, mint a klasszikus kapuőr nélküli decentralizált hálózatban. Ez a társadalom számára új kihívásokat teremt, ahogy azt a tények utáni („post-truth”) világ vagy az álhírek jelensége esetében láttuk. Ugyanakkor szemtanúi vagyunk egy sor alternatív, nem hierarchikus aktivista tevékenység fellendülésének, továbbá a polgárok, különösen a fiatalok széles körben használják az online közösségi hálózatokat.

| 3.4.6. | Az e-kormányzás olyan irányítási modellekhez vezethet el, amelyeket a nagyközönségnek a politika formálásában való, eddig nem látott mértékű részvétele jellemez. Az EU-nak azokra a tagállamaira kellene támaszkodnia, amelyek már komoly előrehaladást tettek, mint például Észtország. A digitalizáció lehetővé teszi az állampolgárok számára, hogy viszonylag alacsony költség mellett részt vehessenek a döntéshozatali folyamatokban. A bizonyítékok azonban azt mutatják, hogy a középosztály felülreprezentáltsága (vagyis az, hogy a középosztály nagyobb arányban képviselteti magát a részvételi fórumokon) az e-részvételben is jelen van. Az EGSZB jó helyzetben van ahhoz, hogy párbeszédet kezdjen a civil társadalom szintjén erről a kérdésről. |
| --- | --- |

3.4.6.

Az e-kormányzás olyan irányítási modellekhez vezethet el, amelyeket a nagyközönségnek a politika formálásában való, eddig nem látott mértékű részvétele jellemez. Az EU-nak azokra a tagállamaira kellene támaszkodnia, amelyek már komoly előrehaladást tettek, mint például Észtország. A digitalizáció lehetővé teszi az állampolgárok számára, hogy viszonylag alacsony költség mellett részt vehessenek a döntéshozatali folyamatokban. A bizonyítékok azonban azt mutatják, hogy a középosztály felülreprezentáltsága (vagyis az, hogy a középosztály nagyobb arányban képviselteti magát a részvételi fórumokon) az e-részvételben is jelen van. Az EGSZB jó helyzetben van ahhoz, hogy párbeszédet kezdjen a civil társadalom szintjén erről a kérdésről.

4.   Ilyen Európát szeretnénk

Az előzőekben bemutatott három globális kérdéssel és a digitalizáció megatrendjével szembesült EU-nak a következők terén kell sikeresnek lennie:

| — | a digitális forradalom legnagyobb előnyeinek kiaknázása egy új, versenyképes és fenntartható gazdaság építése érdekében; |
| --- | --- |

—

a digitális forradalom legnagyobb előnyeinek kiaknázása egy új, versenyképes és fenntartható gazdaság építése érdekében;

| — | az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, körforgásos és környezetbarát gazdaságra való átállás, a mindenki számára igazságos átállás biztosítása mellett; |
| --- | --- |

—

az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, körforgásos és környezetbarát gazdaságra való átállás, a mindenki számára igazságos átállás biztosítása mellett;

| — | megbízható európai szociális modell építése; |
| --- | --- |

—

megbízható európai szociális modell építése;

| — | nagyobb mértékben a polgárok által irányított és decentralizáltabb demokratikus rendszer biztosítása a globális szintű tisztességes gazdasági együttműködés előnyeinek kihasználása mellett. |
| --- | --- |

—

nagyobb mértékben a polgárok által irányított és decentralizáltabb demokratikus rendszer biztosítása a globális szintű tisztességes gazdasági együttműködés előnyeinek kihasználása mellett.

| 4.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a fenntartható fejlesztési célok a Párizsi Megállapodással együtt (COP21) új életre keltik az „Ilyen Európát szeretnénk” jövőképet (12)
   (13). Az Európai Bizottságnak a „Következő lépések” közleményében megfogalmazott politikák kidolgozásával lendületet kell adnia e megállapodások végrehajtásához, és azokat teljeskörűen be kell építenie az európai politikai keretbe és az Európai Bizottság jelenlegi prioritásai közé. Az „Ilyen Európát szeretnénk”, akárcsak a 2030-as menetrend (vagyis a fenntartható fejlesztési célok), az egyént helyezi a társadalom és a gazdaság középpontjába, és mindenkinek esélyt kíván adni arra, hogy eldöntse, miként kívánja kielégíteni szükségleteit a szociális és ökológiai környezettel összhangban. Ez a koncepció nem utópisztikus. Valójában Európa már most rendelkezik az e jövőkép megvalósításához szükséges technológiai és gazdasági eszközökkel: a dolgok internete és az óriási méretű adathalmazok, összetett folyamatok ellenőrzése mobilalkalmazásokon keresztül, „termelő-fogyasztói” tevékenység a termelés méretcsökkentése és a termelési költségek csökkenése révén (pl. megújuló energiák, 3D nyomtatás), új tranzakciós és fizetési módok (blokklánc, bitcoin és intelligens szerződések), kooperatizmus és megosztásalapú gazdaság mint új üzleti koncepciók, valamint egyéb innovációk. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a fenntartható fejlesztési célok a Párizsi Megállapodással együtt (COP21) új életre keltik az „Ilyen Európát szeretnénk” jövőképet (12)
   (13). Az Európai Bizottságnak a „Következő lépések” közleményében megfogalmazott politikák kidolgozásával lendületet kell adnia e megállapodások végrehajtásához, és azokat teljeskörűen be kell építenie az európai politikai keretbe és az Európai Bizottság jelenlegi prioritásai közé. Az „Ilyen Európát szeretnénk”, akárcsak a 2030-as menetrend (vagyis a fenntartható fejlesztési célok), az egyént helyezi a társadalom és a gazdaság középpontjába, és mindenkinek esélyt kíván adni arra, hogy eldöntse, miként kívánja kielégíteni szükségleteit a szociális és ökológiai környezettel összhangban. Ez a koncepció nem utópisztikus. Valójában Európa már most rendelkezik az e jövőkép megvalósításához szükséges technológiai és gazdasági eszközökkel: a dolgok internete és az óriási méretű adathalmazok, összetett folyamatok ellenőrzése mobilalkalmazásokon keresztül, „termelő-fogyasztói” tevékenység a termelés méretcsökkentése és a termelési költségek csökkenése révén (pl. megújuló energiák, 3D nyomtatás), új tranzakciós és fizetési módok (blokklánc, bitcoin és intelligens szerződések), kooperatizmus és megosztásalapú gazdaság mint új üzleti koncepciók, valamint egyéb innovációk.

| 4.2. | Ezen innovációk mindegyike alkalmas lehet arra, hogy valóra váltsák a jövőképet, azonban ez egy olyan stratégiát feltételez, amely megoldásokat nyújt három innovációval kapcsolatos kihívásra. Ez a stratégia magában foglalja a „GDP-n túli” jóllét új koncepcióját, amely a gazdasági jólétet, a befogadó társadalmat, a környezetért való felelősségvállalást és a polgári szerepvállalást integrált módon kívánja elérni. |
| --- | --- |

4.2.

Ezen innovációk mindegyike alkalmas lehet arra, hogy valóra váltsák a jövőképet, azonban ez egy olyan stratégiát feltételez, amely megoldásokat nyújt három innovációval kapcsolatos kihívásra. Ez a stratégia magában foglalja a „GDP-n túli” jóllét új koncepcióját, amely a gazdasági jólétet, a befogadó társadalmat, a környezetért való felelősségvállalást és a polgári szerepvállalást integrált módon kívánja elérni.

| 4.3. | A „nem cselekvés” nem választási lehetőség: ha az EU nem hajlandó vagy nem képes egy átfogó stratégiát kidolgozni és végrehajtani, Európa nem csak a 2030-as menetrend és az „Ilyen Európát szeretnénk” jövőkép tekintetében marad el. A nem cselekvéssel nagy a kockázata annak, hogy mindegyik komoly kihívás tekintetében kudarcot vall: Európa munkaügyi rendszere szétzilálódik, a szén-dioxid-mentesítés és az erőforrások védelme abbamarad, mivel az ökológiai átállás társadalmi költségeit túl magasnak ítélik, a társadalmi egyenlőtlenségek pedig az elidegenedéssel együtt növekszenek, ami veszélyt jelent a demokráciára nézve. |
| --- | --- |

4.3.

A „nem cselekvés” nem választási lehetőség: ha az EU nem hajlandó vagy nem képes egy átfogó stratégiát kidolgozni és végrehajtani, Európa nem csak a 2030-as menetrend és az „Ilyen Európát szeretnénk” jövőkép tekintetében marad el. A nem cselekvéssel nagy a kockázata annak, hogy mindegyik komoly kihívás tekintetében kudarcot vall: Európa munkaügyi rendszere szétzilálódik, a szén-dioxid-mentesítés és az erőforrások védelme abbamarad, mivel az ökológiai átállás társadalmi költségeit túl magasnak ítélik, a társadalmi egyenlőtlenségek pedig az elidegenedéssel együtt növekszenek, ami veszélyt jelent a demokráciára nézve.

| 4.4. | Döntő fontosságú, hogy a stratégia pontos szakpolitikai ajánlásokat fogalmazzon meg, amelyek segítik az Európa előtt álló három komoly kihívás kezelését, és segítik valóra váltani az „Ilyen Európát szeretnénk” jövőképet. |
| --- | --- |

4.4.

Döntő fontosságú, hogy a stratégia pontos szakpolitikai ajánlásokat fogalmazzon meg, amelyek segítik az Európa előtt álló három komoly kihívás kezelését, és segítik valóra váltani az „Ilyen Európát szeretnénk” jövőképet.

5.   Az „Ilyen Európát szeretnénk” elérésére irányuló hat szakpolitikai megközelítés

Itt olyan kulcsfontosságú szakpolitikai megközelítésekre teszünk javaslatot, amelyek választ adnak a három globális kérdésre (bolygónk korlátai, társadalmi egyenlőtlenség, a nyilvánosság támogatásának elvesztése) és a digitalizáció megatrendjére. E megközelítések mindegyike egy szakpolitikai mixet ölel fel, amely legfeljebb hat elemből áll:

| — | innováció, |
| --- | --- |

—

innováció,

| — | szabályozás/kormányzás, |
| --- | --- |

—

szabályozás/kormányzás,

| — | szociálpolitika, |
| --- | --- |

—

szociálpolitika,

| — | szabad hozzáférés, |
| --- | --- |

—

szabad hozzáférés,

| — | oktatás/képzés, |
| --- | --- |

—

oktatás/képzés,

| — | kutatás. |
| --- | --- |

—

kutatás.

Ezt a szakpolitikai mixet kellene alkalmazni legalább az alábbi négy szakpolitikai területen: tisztességes, digitális és környezetbarát gazdaság (5.1), a kormányzás új formái (5.2), fenntarthatóság és a pénzügyi szektor (5.3), valamint a fenntarthatóság ösztönzése a nemzetközi kereskedelmen keresztül (5.4). Olyan problémaköröket és elemeket vetünk fel, amelyekkel az uniós intézményeknek és az érdekelt feleknek hosszabb távon még tovább kell foglalkozniuk.

5.1.   Tisztességes, digitális és környezetbarát gazdaság, amely fellendülést és jólétet hoz létre

| 5.1.1. | Innováció: az új ipari forradalom lehetőség Európa számára, hogy technológiai téren vezető szerephez jusson, és növelje versenyképességét a globalizált piacokon. A magas külső költségekkel nem járó gazdasági értékteremtésnek alapvető üzleti modellé kell válnia. Innovatív és nyereséges vállalatokra és vállalkozásokra van szükségünk, amelyek befektetnek a fenntartható termelésbe, színvonalas munkahelyeket teremtenek és megteremtik a jólét gazdasági alapjait. Egy olyan keretrendszert kell kidolgozni a fenntarthatóbb Európát elősegítő innováció számára, amely jutalmazza a külső lábnyomot nem hagyó vagy sokkal kisebb külső lábnyommal rendelkező, illetve az erőforrásokat csak korlátozottan felhasználó gazdasági tevékenységeket. Ez lehetővé teszi, hogy a fenntarthatóságot szem előtt tartó innovátorok (legyenek akár állampolgárok, vállalkozások, városok vagy régiók) eredményesen versenyezzenek a nagyfokú erőforrás-felhasználáson és/vagy nagy környezeti lábnyomon alapuló üzleti modellekkel. A környezeti és társadalmi kihívásokra újszerű megoldást kínáló és azokat gyorsan alkalmazó innovátorok számára továbbá proaktív támogatást – pl. mikrohitel elérhetővé tétele a kkv-k, a polgárok, háztartások, közösségi kezdeményezések, szociális vállalkozások és mikrovállalkozások számára – kell nyújtani (14). Egy egységes európai szabadalom ebben segíthet, feltéve, hogy a szabadalmi kérelem benyújtásának költsége nem megfizethetetlen (15). A kkv-k vonatkozásában felül kell vizsgálni a második esélyt nyújtó intézkedéseket az EU-ban jelenleg tapasztalható magas szintű kockázatkerülés csökkentése érdekében (16). A szakpolitikának emellett teret kell nyitnia a kísérletezés jogának Európa szerte, különösen a mobilitási, hulladékgazdálkodási, energia-, mezőgazdasági, oktatási és egészségügyi ágazatokban. Új piacok találhatók a közbeszerzések digitális, alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, körforgásos és környezetbarát, valamint társadalmilag befogadó módon nyújtott szolgáltatásokra való átállításával. |
| --- | --- |

5.1.1.

Innováció: az új ipari forradalom lehetőség Európa számára, hogy technológiai téren vezető szerephez jusson, és növelje versenyképességét a globalizált piacokon. A magas külső költségekkel nem járó gazdasági értékteremtésnek alapvető üzleti modellé kell válnia. Innovatív és nyereséges vállalatokra és vállalkozásokra van szükségünk, amelyek befektetnek a fenntartható termelésbe, színvonalas munkahelyeket teremtenek és megteremtik a jólét gazdasági alapjait. Egy olyan keretrendszert kell kidolgozni a fenntarthatóbb Európát elősegítő innováció számára, amely jutalmazza a külső lábnyomot nem hagyó vagy sokkal kisebb külső lábnyommal rendelkező, illetve az erőforrásokat csak korlátozottan felhasználó gazdasági tevékenységeket. Ez lehetővé teszi, hogy a fenntarthatóságot szem előtt tartó innovátorok (legyenek akár állampolgárok, vállalkozások, városok vagy régiók) eredményesen versenyezzenek a nagyfokú erőforrás-felhasználáson és/vagy nagy környezeti lábnyomon alapuló üzleti modellekkel. A környezeti és társadalmi kihívásokra újszerű megoldást kínáló és azokat gyorsan alkalmazó innovátorok számára továbbá proaktív támogatást – pl. mikrohitel elérhetővé tétele a kkv-k, a polgárok, háztartások, közösségi kezdeményezések, szociális vállalkozások és mikrovállalkozások számára – kell nyújtani (14). Egy egységes európai szabadalom ebben segíthet, feltéve, hogy a szabadalmi kérelem benyújtásának költsége nem megfizethetetlen (15). A kkv-k vonatkozásában felül kell vizsgálni a második esélyt nyújtó intézkedéseket az EU-ban jelenleg tapasztalható magas szintű kockázatkerülés csökkentése érdekében (16). A szakpolitikának emellett teret kell nyitnia a kísérletezés jogának Európa szerte, különösen a mobilitási, hulladékgazdálkodási, energia-, mezőgazdasági, oktatási és egészségügyi ágazatokban. Új piacok találhatók a közbeszerzések digitális, alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó, körforgásos és környezetbarát, valamint társadalmilag befogadó módon nyújtott szolgáltatásokra való átállításával.

| 5.1.2. | Szabályozás: egy keretszabályozásnak három célkitűzést kell teljesítenie. Először, a külső hatásokat a lehető legpontosabban fel kell mérni, hogy olyan üzleti modelleket lehessen kidolgozni, amelyek segítik a fenntarthatósági célok elérését (17). Másodszor, a szabályozásnak garantálnia kell, hogy egész Európában, beleértve a vidéki területeket is, jól kidolgozott digitális infrastruktúrát valósítsanak meg, és mindenkinek hozzáférést biztosítsanak azokhoz (ideértve az intelligens fűtést, intelligens villamosenergia-hálózatokat és az elektromos mobilitási hálózatokat). Ezeket jogi értelemben közszolgáltatásokként kellene kezelni. Végezetül pedig, mivel a digitalizáció hajlamos platformokat előnyben részesíteni, fennáll a monopóliumok kialakulásának veszélye a főbb digitális piacokon. Ezért szükség van aktív trösztellenes szabályozásra (18). Az EGSZB azt is javasolta, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, hogy miként lehetne az európai platformokat úgy támogatni, hogy a hozzáadott érték a helyi gazdaságokban maradjon (19). Egy, a digitális platformok számára létrehozott olyan független európai minősítő intézet, amely minden tagállamban azonos hatáskörrel rendelkezik a platformok irányításának verseny, foglalkoztatás és adózás szempontjából történő értékelése érdekében, fontos szerepet játszhat azok piaci ereje közötti egyensúly megteremtésében (20). |
| --- | --- |

5.1.2.

Szabályozás: egy keretszabályozásnak három célkitűzést kell teljesítenie. Először, a külső hatásokat a lehető legpontosabban fel kell mérni, hogy olyan üzleti modelleket lehessen kidolgozni, amelyek segítik a fenntarthatósági célok elérését (17). Másodszor, a szabályozásnak garantálnia kell, hogy egész Európában, beleértve a vidéki területeket is, jól kidolgozott digitális infrastruktúrát valósítsanak meg, és mindenkinek hozzáférést biztosítsanak azokhoz (ideértve az intelligens fűtést, intelligens villamosenergia-hálózatokat és az elektromos mobilitási hálózatokat). Ezeket jogi értelemben közszolgáltatásokként kellene kezelni. Végezetül pedig, mivel a digitalizáció hajlamos platformokat előnyben részesíteni, fennáll a monopóliumok kialakulásának veszélye a főbb digitális piacokon. Ezért szükség van aktív trösztellenes szabályozásra (18). Az EGSZB azt is javasolta, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, hogy miként lehetne az európai platformokat úgy támogatni, hogy a hozzáadott érték a helyi gazdaságokban maradjon (19). Egy, a digitális platformok számára létrehozott olyan független európai minősítő intézet, amely minden tagállamban azonos hatáskörrel rendelkezik a platformok irányításának verseny, foglalkoztatás és adózás szempontjából történő értékelése érdekében, fontos szerepet játszhat azok piaci ereje közötti egyensúly megteremtésében (20).

| 5.1.3. | Szociálpolitika: a dekarbonizáció és a digitalizáció előidézte változások (lásd a 3. részt) a munkahelyek megszűnése okozta probléma kezelése, illetve az adóbevételek csökkenése folytán kihívás elé állítják a szociális biztonsági rendszereket. Új megközelítéseket és modelleket kell tehát megvizsgálni és kifejleszteni azzal a céllal, hogy biztosítsuk a tagállamokban a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságát, reagálva a jövőbeli munka különböző körülményeire, és támogatva a munkavállalókat és közösségeket az átalakulás által érintett ágazatokban és régiókban. Az EGSZB a szociális jogok európai pilléréről szóló véleményében foglalkozott a munka jövőjével kapcsolatos kihívásokkal, és egy koherens európai foglalkoztatási stratégia bevezetését szorgalmazta, amely a következőkkel foglalkozik: befektetés és innováció, a foglalkoztatás és a jó minőségű munkahelyek létrehozása, a mindenkit megillető tisztességes munkakörülmények, igazságos és gördülékeny átmenet aktív munkaerőpiaci intézkedések támogatásával, valamint az összes érdekelt fél bevonása, különös tekintettel a szociális partnerekre. Továbbá az állami beruházásoknak támogatniuk kell az átmenet következményeivel már most szembesülő ágazatokban aktív közösségeket, régiókat és munkavállalókat. Fontos emellett, hogy előre felmérjük és megkönnyítsük a környezetbarátabb és fenntarthatóbb gazdaság irányába mutató jövőbeli szerkezetváltást és átmenetet (21). |
| --- | --- |

5.1.3.

Szociálpolitika: a dekarbonizáció és a digitalizáció előidézte változások (lásd a 3. részt) a munkahelyek megszűnése okozta probléma kezelése, illetve az adóbevételek csökkenése folytán kihívás elé állítják a szociális biztonsági rendszereket. Új megközelítéseket és modelleket kell tehát megvizsgálni és kifejleszteni azzal a céllal, hogy biztosítsuk a tagállamokban a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságát, reagálva a jövőbeli munka különböző körülményeire, és támogatva a munkavállalókat és közösségeket az átalakulás által érintett ágazatokban és régiókban. Az EGSZB a szociális jogok európai pilléréről szóló véleményében foglalkozott a munka jövőjével kapcsolatos kihívásokkal, és egy koherens európai foglalkoztatási stratégia bevezetését szorgalmazta, amely a következőkkel foglalkozik: befektetés és innováció, a foglalkoztatás és a jó minőségű munkahelyek létrehozása, a mindenkit megillető tisztességes munkakörülmények, igazságos és gördülékeny átmenet aktív munkaerőpiaci intézkedések támogatásával, valamint az összes érdekelt fél bevonása, különös tekintettel a szociális partnerekre. Továbbá az állami beruházásoknak támogatniuk kell az átmenet következményeivel már most szembesülő ágazatokban aktív közösségeket, régiókat és munkavállalókat. Fontos emellett, hogy előre felmérjük és megkönnyítsük a környezetbarátabb és fenntarthatóbb gazdaság irányába mutató jövőbeli szerkezetváltást és átmenetet (21).

| 5.1.4. | Szabad hozzáférés: ahhoz, hogy egy környezetbarát és tisztességes gazdaság érdekében ki lehessen aknázni a digitalizációban rejlő lehetőségeket, mindenekelőtt általános nyitottságra van szükség a gazdaságban, amely lehetővé teszi az emberek számára, hogy aktívan részt vegyenek a technológiai haladás nyújtotta lehetőségekben, és profitáljanak azokból (pl. az energiával kapcsolatos digitális adatok összekapcsolása a decentralizált energiatermeléssel). Ezért döntő fontosságú a gazdasági részvétel előtti akadályok megszüntetése nyitott piacokon, nyílt adatokon, nyílt forráskódú modelleken és nyílt szabványokon keresztül. Ezeknek az elemeknek mindegyikét a szakpolitikai programok vezérelvének kell tekinteni a stratégiai ágazatokban, vagyis az energiaipari, szállítási, logisztikai és termelési folyamatokban. Ki kell dolgozni az adatszuverenitás fogalmát, és európai törvényen keresztül végre kell hajtani azt: az európai állampolgároknak kell, hogy legyen joguk a saját adataik saját célból történő felhasználásához, hogy meghatározzák, mely személyes adatokat használhatják fel harmadik felek, hogy döntsenek az adataik felhasználásának módjáról, hogy ismereteik legyenek és teljes körű ellenőrzéssel rendelkezzenek a használatra vonatkozóan, továbbá hogy jogukban álljon törölni az adataikat. |
| --- | --- |

5.1.4.

Szabad hozzáférés: ahhoz, hogy egy környezetbarát és tisztességes gazdaság érdekében ki lehessen aknázni a digitalizációban rejlő lehetőségeket, mindenekelőtt általános nyitottságra van szükség a gazdaságban, amely lehetővé teszi az emberek számára, hogy aktívan részt vegyenek a technológiai haladás nyújtotta lehetőségekben, és profitáljanak azokból (pl. az energiával kapcsolatos digitális adatok összekapcsolása a decentralizált energiatermeléssel). Ezért döntő fontosságú a gazdasági részvétel előtti akadályok megszüntetése nyitott piacokon, nyílt adatokon, nyílt forráskódú modelleken és nyílt szabványokon keresztül. Ezeknek az elemeknek mindegyikét a szakpolitikai programok vezérelvének kell tekinteni a stratégiai ágazatokban, vagyis az energiaipari, szállítási, logisztikai és termelési folyamatokban. Ki kell dolgozni az adatszuverenitás fogalmát, és európai törvényen keresztül végre kell hajtani azt: az európai állampolgároknak kell, hogy legyen joguk a saját adataik saját célból történő felhasználásához, hogy meghatározzák, mely személyes adatokat használhatják fel harmadik felek, hogy döntsenek az adataik felhasználásának módjáról, hogy ismereteik legyenek és teljes körű ellenőrzéssel rendelkezzenek a használatra vonatkozóan, továbbá hogy jogukban álljon törölni az adataikat.

| 5.1.5. | Oktatás/képzés: a környezetbarát gazdaság és a digitális gazdaság egyaránt speciális készségeket igényel, különösen azért, mert a jövőbeli digitális technológia az európai gazdaság szén-dioxid-mentesítése elérésének fontos eszköze lesz (lásd 3.1.4. és 3.2.3. pontot). A szükséges formális és informális készségek elsajátítására irányuló képzést, ideértve az együttműködő/közösségi munka és vállalkozás terén szükséges készségeket (22) is, be kell építeni az általános oktatásra és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó politikákba. Több párbeszédet kell folytatni és több elemzést kell végezni erről a kérdésről. A strukturális alapok célzott felhasználása ajánlott annak érdekében, hogy hatékony támogatást biztosíthassunk a zöld és digitális készségek jelenlegi hiányának áthidalásához, különösen azokban a régiókban, amelyek már most vagy a közeljövőben szembesülnek az átmenettel. Az európai oktatási rendszerben lévő erőforrásokat olyan területeken kell az oktatásra és készségfejlesztésre irányítani, amelyeken az emberi készségeket nem válthatják fel a mesterségesintelligencia-rendszerek, vagy amelyeken az ilyen rendszerek kiegészítésére emberekre van szükség (gondolhatunk itt azokra a feladatokra, amelyeknél az emberi interakció elengedhetetlen, amelyeknél az emberek és a gépek működnek együtt, vagy amelyeket továbbra is emberekre szeretnénk bízni) (23). |
| --- | --- |

5.1.5.

Oktatás/képzés: a környezetbarát gazdaság és a digitális gazdaság egyaránt speciális készségeket igényel, különösen azért, mert a jövőbeli digitális technológia az európai gazdaság szén-dioxid-mentesítése elérésének fontos eszköze lesz (lásd 3.1.4. és 3.2.3. pontot). A szükséges formális és informális készségek elsajátítására irányuló képzést, ideértve az együttműködő/közösségi munka és vállalkozás terén szükséges készségeket (22) is, be kell építeni az általános oktatásra és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó politikákba. Több párbeszédet kell folytatni és több elemzést kell végezni erről a kérdésről. A strukturális alapok célzott felhasználása ajánlott annak érdekében, hogy hatékony támogatást biztosíthassunk a zöld és digitális készségek jelenlegi hiányának áthidalásához, különösen azokban a régiókban, amelyek már most vagy a közeljövőben szembesülnek az átmenettel. Az európai oktatási rendszerben lévő erőforrásokat olyan területeken kell az oktatásra és készségfejlesztésre irányítani, amelyeken az emberi készségeket nem válthatják fel a mesterségesintelligencia-rendszerek, vagy amelyeken az ilyen rendszerek kiegészítésére emberekre van szükség (gondolhatunk itt azokra a feladatokra, amelyeknél az emberi interakció elengedhetetlen, amelyeknél az emberek és a gépek működnek együtt, vagy amelyeket továbbra is emberekre szeretnénk bízni) (23).

| 5.1.6. | Kutatás: a digitális, környezetbarát és tisztességes gazdaság viszonyítási alapul szolgál majd a jövőbiztos gazdasági modellek számára. Egy olyan, jól irányított kutatási politika, amely az innovációk, különösen a digitális innovációk környezeti és társadalmi hatásainak elemzésén alapul, jelenti majd az ilyen gazdaság felé vezető utat. Ennek kapcsán a környezeti és/vagy társadalmi kihívásokra választ adó új digitális technológiákat és szolgáltatásokat kifejlesztő innovátorok rendelkezésére kell, hogy álljon egy kutatási-fejlesztési költségkeret. Támogatásukra ki kell dolgozni egy inkubátorhálózatot. |
| --- | --- |

5.1.6.

Kutatás: a digitális, környezetbarát és tisztességes gazdaság viszonyítási alapul szolgál majd a jövőbiztos gazdasági modellek számára. Egy olyan, jól irányított kutatási politika, amely az innovációk, különösen a digitális innovációk környezeti és társadalmi hatásainak elemzésén alapul, jelenti majd az ilyen gazdaság felé vezető utat. Ennek kapcsán a környezeti és/vagy társadalmi kihívásokra választ adó új digitális technológiákat és szolgáltatásokat kifejlesztő innovátorok rendelkezésére kell, hogy álljon egy kutatási-fejlesztési költségkeret. Támogatásukra ki kell dolgozni egy inkubátorhálózatot.

5.2.   A kormányzás új formái

| 5.2.1. | Innováció: a részvétel a demokrácia központi eleme. A választások és képviselet a részvétel megszervezésének egyik módja, azonban új, innovatív megközelítésekre van szükség a részvétel megszervezéséhez, ideértve az e-részvételt is. Fontos megnyitni a hagyományos politikai döntéshozatalt a politikai tevékenység e nem hierarchikus, szociális tekintetben átjárható és kevésbé hivatalos formái előtt, valamint támogatni a civil társadalom által vezérelt és az alulról felfelé építkező kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

5.2.1.

Innováció: a részvétel a demokrácia központi eleme. A választások és képviselet a részvétel megszervezésének egyik módja, azonban új, innovatív megközelítésekre van szükség a részvétel megszervezéséhez, ideértve az e-részvételt is. Fontos megnyitni a hagyományos politikai döntéshozatalt a politikai tevékenység e nem hierarchikus, szociális tekintetben átjárható és kevésbé hivatalos formái előtt, valamint támogatni a civil társadalom által vezérelt és az alulról felfelé építkező kezdeményezéseket.

| 5.2.2. | Kormányzás: a változáshoz átlátható és szabadon hozzáférhető többszereplős párbeszédek folytatása szükséges az összes uniós jogalkotási folyamatban uniós és helyi szinten. A „civil társadalom” nem redukálható a szervezett civil társadalom szintjére, annak az összes állampolgárt magában kell foglalnia. Különös jelentőséggel bírnak az új szövetségek az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés és az erőforrások védelme terén (24). A részvételen alapuló demokrácia erősítése érdekében el kell törölni az Európai Bizottság jogalkotási kezdeményezésre vonatkozó kvázi monopóliumát, és helyette arra kell törekedni, hogy több kezdeményezés érkezzen az Európai Parlamenttől, valamint – például az európai polgári kezdeményezés esetében tapasztalható technikai, jogi és bürokratikus akadályok megszüntetésével – arra is törekedni kell, hogy több legyen az alulról jövő jogalkotási kezdeményezés (25). |
| --- | --- |

5.2.2.

Kormányzás: a változáshoz átlátható és szabadon hozzáférhető többszereplős párbeszédek folytatása szükséges az összes uniós jogalkotási folyamatban uniós és helyi szinten. A „civil társadalom” nem redukálható a szervezett civil társadalom szintjére, annak az összes állampolgárt magában kell foglalnia. Különös jelentőséggel bírnak az új szövetségek az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés és az erőforrások védelme terén (24). A részvételen alapuló demokrácia erősítése érdekében el kell törölni az Európai Bizottság jogalkotási kezdeményezésre vonatkozó kvázi monopóliumát, és helyette arra kell törekedni, hogy több kezdeményezés érkezzen az Európai Parlamenttől, valamint – például az európai polgári kezdeményezés esetében tapasztalható technikai, jogi és bürokratikus akadályok megszüntetésével – arra is törekedni kell, hogy több legyen az alulról jövő jogalkotási kezdeményezés (25).

| 5.2.3. | Szabad hozzáférés: a közösségi kiszervezési (crowdsourcing) módszerek az összes uniós jogszabály esetében megfelelőek lehetnek az állampolgárok uniós döntéshozatali folyamatban történő részvételét megnehezítő strukturális akadályok leküzdéséhez. E megközelítés kidolgozása során különös figyelmet kell fordítani a hozzáférhetőségre, az inkluzív jellegre és az elszámoltathatóságra. Tovább bővíthető a szabályozásokhoz és politikához való szabad hozzáférés az összes uniós tevékenység és adat webalapú és felhasználóbarát közzétételén keresztül. |
| --- | --- |

5.2.3.

Szabad hozzáférés: a közösségi kiszervezési (crowdsourcing) módszerek az összes uniós jogszabály esetében megfelelőek lehetnek az állampolgárok uniós döntéshozatali folyamatban történő részvételét megnehezítő strukturális akadályok leküzdéséhez. E megközelítés kidolgozása során különös figyelmet kell fordítani a hozzáférhetőségre, az inkluzív jellegre és az elszámoltathatóságra. Tovább bővíthető a szabályozásokhoz és politikához való szabad hozzáférés az összes uniós tevékenység és adat webalapú és felhasználóbarát közzétételén keresztül.

| 5.2.4. | Képzés/oktatás: az állampolgárok felhatalmazását célzó programokra van szükség a középosztály felülreprezentáltságának (lásd 3.4.6. pontot) megszüntetéséhez. Az ilyen programokat úgy kell kialakítani, hogy a lakosságnak azon csoportjait mozgassák meg, amelyek hajlamosak távol maradni az aktív politikai, gazdasági és társadalmi részvételtől. Az általános oktatásban hangsúlyozni kell a részvételre mint demokratikus alapelvre vonatkozó ismereteket és annak lehetőségeit. Rá kell mutatni arra, hogy a politikai akaratérvényesítési folyamatokban történő aktív részvétel kölcsönösen előnyös a társadalom és azon egyén számára, akinek az érdekeit és nézeteit figyelembe veszik. Több forrásra van szükségük azon civil társadalmi szervezeteknek, amelyek a lakosság ezen inaktív csoportjait célozzák meg, és fenntarthatósági célokat követnek. |
| --- | --- |

5.2.4.

Képzés/oktatás: az állampolgárok felhatalmazását célzó programokra van szükség a középosztály felülreprezentáltságának (lásd 3.4.6. pontot) megszüntetéséhez. Az ilyen programokat úgy kell kialakítani, hogy a lakosságnak azon csoportjait mozgassák meg, amelyek hajlamosak távol maradni az aktív politikai, gazdasági és társadalmi részvételtől. Az általános oktatásban hangsúlyozni kell a részvételre mint demokratikus alapelvre vonatkozó ismereteket és annak lehetőségeit. Rá kell mutatni arra, hogy a politikai akaratérvényesítési folyamatokban történő aktív részvétel kölcsönösen előnyös a társadalom és azon egyén számára, akinek az érdekeit és nézeteit figyelembe veszik. Több forrásra van szükségük azon civil társadalmi szervezeteknek, amelyek a lakosság ezen inaktív csoportjait célozzák meg, és fenntarthatósági célokat követnek.

| 5.2.5. | Kutatás: a társadalomtudománynak jobban kell összpontosítania az alternatív demokratikus gyakorlatokra. Egy példa erre a prototípuskészítési módszer politikában való lehetséges alkalmazása. Ezzel a megközelítéssel a szakpolitikai megoldásokat korlátozott időkereten belül lehetne megtervezni, majd azokat egy „tesztpiacon” lehetne megvalósítani, és hatásukat gyorsan fel lehetne mérni a polgárok és egyéb releváns érdekeltek visszajelzései alapján. A hatásvizsgálat a szakpolitikai megoldások megfelelő módosításának alapjául szolgálna azok bevezetése előtt. |
| --- | --- |

5.2.5.

Kutatás: a társadalomtudománynak jobban kell összpontosítania az alternatív demokratikus gyakorlatokra. Egy példa erre a prototípuskészítési módszer politikában való lehetséges alkalmazása. Ezzel a megközelítéssel a szakpolitikai megoldásokat korlátozott időkereten belül lehetne megtervezni, majd azokat egy „tesztpiacon” lehetne megvalósítani, és hatásukat gyorsan fel lehetne mérni a polgárok és egyéb releváns érdekeltek visszajelzései alapján. A hatásvizsgálat a szakpolitikai megoldások megfelelő módosításának alapjául szolgálna azok bevezetése előtt.

| 5.2.6. | Általánosságban elmondható, hogy további kutatás szükséges arra vonatkozóan, hogy miként lehetne a (tudományos) szakértelem és a politikai döntéshozatal közötti kapcsolatot felülvizsgálni, és hogyan lehetne összekapcsolni a teljes mértékben átlátható, független szakértelem politikai döntéshozatalba történő integrálását a civil társadalmi részvétel erősítésének szükségességével. |
| --- | --- |

5.2.6.

Általánosságban elmondható, hogy további kutatás szükséges arra vonatkozóan, hogy miként lehetne a (tudományos) szakértelem és a politikai döntéshozatal közötti kapcsolatot felülvizsgálni, és hogyan lehetne összekapcsolni a teljes mértékben átlátható, független szakértelem politikai döntéshozatalba történő integrálását a civil társadalmi részvétel erősítésének szükségességével.

5.3.   Fenntarthatóság és a pénzügyi ágazat

| 5.3.1. | Innováció: a digitális, környezetbarát és tisztességes gazdaság mind a magánlétesítményekben (pl. megújuló energia előállítására szolgáló berendezések vagy elektromos járművek töltőállomásai), mind az állami infrastruktúrákban (pl. a villamosenergia- és mobilitási rendszerek digitalizálása) hatalmas beruházásokkal jár. A pénzügyi ágazatnak ezért központi szerepet kell játszania abban, hogy ez az innováció lehetségessé váljon. Pénzügyi erőforrásokat, köztük állami erőforrásokat kell juttatni a fenntartható átalakulást támogató beruházások számára. Az éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzések elérése érdekében stabil és kiszámítható beruházási környezetre van szükség, és innovatív pénzügyi eszközöknek kell mozgósítaniuk a magánfinanszírozást a beruházásokhoz, különben ezekre nem fog sor kerülni (26)
   (27). |
| --- | --- |

5.3.1.

Innováció: a digitális, környezetbarát és tisztességes gazdaság mind a magánlétesítményekben (pl. megújuló energia előállítására szolgáló berendezések vagy elektromos járművek töltőállomásai), mind az állami infrastruktúrákban (pl. a villamosenergia- és mobilitási rendszerek digitalizálása) hatalmas beruházásokkal jár. A pénzügyi ágazatnak ezért központi szerepet kell játszania abban, hogy ez az innováció lehetségessé váljon. Pénzügyi erőforrásokat, köztük állami erőforrásokat kell juttatni a fenntartható átalakulást támogató beruházások számára. Az éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzések elérése érdekében stabil és kiszámítható beruházási környezetre van szükség, és innovatív pénzügyi eszközöknek kell mozgósítaniuk a magánfinanszírozást a beruházásokhoz, különben ezekre nem fog sor kerülni (26)
   (27).

| 5.3.2. | Szabályozás: a szakpolitika törekedjen egy fenntarthatóbb magángazdasági pénzügyi rendszer kiépítésére a fenntarthatósági tényezők pénzügyi kockázatértékelésbe történő beépítésével, a pénzintézetek felelősségének a befektetési döntések nem pénzügyi hatásaira történő kiterjesztésével, valamint a befektetési döntések környezeti és társadalmi hatásai körüli átláthatóság fokozásával (28). A szakpolitikáknak emellett arra kell ösztönözniük a befektetőket, hogy önkéntesen vállaljanak kötelezettséget arra, hogy a fenntarthatóság elveinek megfelelő objektumokba ruháznak be. A banki normák környezetbarátabbá tétele elengedhetetlen a magánfinanszírozások súlypontjának a hagyományos befektetésekről az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes projektekbe való befektetések felé történő eltolása érdekében. A központi bankoknak monetáris, valamint mikro- és makroprudenciális politikák – köztük a fenntarthatóságra vonatkozó normák – révén irányítaniuk kellene a tőkeelosztást. |
| --- | --- |

5.3.2.

Szabályozás: a szakpolitika törekedjen egy fenntarthatóbb magángazdasági pénzügyi rendszer kiépítésére a fenntarthatósági tényezők pénzügyi kockázatértékelésbe történő beépítésével, a pénzintézetek felelősségének a befektetési döntések nem pénzügyi hatásaira történő kiterjesztésével, valamint a befektetési döntések környezeti és társadalmi hatásai körüli átláthatóság fokozásával (28). A szakpolitikáknak emellett arra kell ösztönözniük a befektetőket, hogy önkéntesen vállaljanak kötelezettséget arra, hogy a fenntarthatóság elveinek megfelelő objektumokba ruháznak be. A banki normák környezetbarátabbá tétele elengedhetetlen a magánfinanszírozások súlypontjának a hagyományos befektetésekről az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes projektekbe való befektetések felé történő eltolása érdekében. A központi bankoknak monetáris, valamint mikro- és makroprudenciális politikák – köztük a fenntarthatóságra vonatkozó normák – révén irányítaniuk kellene a tőkeelosztást.

| 5.3.3. | Szociálpolitika: a háztartások a digitalizáció és szén-dioxid-mentesítés eredményeképp nyomás alá fognak kerülni. Ezért alapvető adóreformra van szükség a háztartások rendelkezésre álló jövedelmének növelése és annak érdekében, hogy ezt a célkitűzést összekapcsoljuk a szén-dioxid-mentesítés követelményével. Az EGSZB szorgalmazza egy olyan adórendszer kidolgozását, amely a környezeti költségek internalizálásán és a többletbevételeknek a munkára kivetett adóterhek csökkentésére való fordításán alapul. Az adóteher súlypontjának a munkavégzésről az erőforrás-felhasználásra történő áthelyezése segít korrigálni a piaci hibákat, új, fenntartható és helyi munkahelyeket teremteni, növelni a háztartások rendelkezésre álló jövedelmét és ösztönözni a környezetvédelmi szempontból innovatív beruházásokat (29). |
| --- | --- |

5.3.3.

Szociálpolitika: a háztartások a digitalizáció és szén-dioxid-mentesítés eredményeképp nyomás alá fognak kerülni. Ezért alapvető adóreformra van szükség a háztartások rendelkezésre álló jövedelmének növelése és annak érdekében, hogy ezt a célkitűzést összekapcsoljuk a szén-dioxid-mentesítés követelményével. Az EGSZB szorgalmazza egy olyan adórendszer kidolgozását, amely a környezeti költségek internalizálásán és a többletbevételeknek a munkára kivetett adóterhek csökkentésére való fordításán alapul. Az adóteher súlypontjának a munkavégzésről az erőforrás-felhasználásra történő áthelyezése segít korrigálni a piaci hibákat, új, fenntartható és helyi munkahelyeket teremteni, növelni a háztartások rendelkezésre álló jövedelmét és ösztönözni a környezetvédelmi szempontból innovatív beruházásokat (29).

| 5.3.4. | Kutatás: egyelőre alig ismert, hogy a digitalizáció és az alacsonyabb fosszilistüzelőanyag-fogyasztás milyen hatást gyakorol az államháztartásokra (adóalap-erózió). A kutatásnak erre a szempontra kellene összpontosítania, valamint arra, hogy egy stratégiai pénzügyi politika általában mivel járulhat hozzá a fenntartható fejlődéshez. |
| --- | --- |

5.3.4.

Kutatás: egyelőre alig ismert, hogy a digitalizáció és az alacsonyabb fosszilistüzelőanyag-fogyasztás milyen hatást gyakorol az államháztartásokra (adóalap-erózió). A kutatásnak erre a szempontra kellene összpontosítania, valamint arra, hogy egy stratégiai pénzügyi politika általában mivel járulhat hozzá a fenntartható fejlődéshez.

5.4.   Fenntarthatóság támogatása a nemzetközi kereskedelmen keresztül

| 5.4.1. | Innováció és üzleti lehetőségek: figyelemmel a három fontos kérdés globális méretére, nem lesz elegendő az, hogy Európát egy célirányos innovációs politikán keresztül tegyük fenntarthatóvá. Európának kereskedelmi partnereivel együttműködve olyan innovációs koncepciókat kell kidolgoznia, amelyek a világ más régióira is átültethetők. Ebben segíthet a kereskedelem, amennyiben a fenntarthatósági szempontok kulcsfontosságú kritériumot képeznek a nemzetközi kereskedelempolitikában, ideértve a többoldalú és kétoldalú kereskedelmi egyezményeket. Ebben különleges szerepet kellene kapnia a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO), amelynek jobban figyelembe kellene vennie a nemzetközi környezetvédelmi politikát, például a Párizsi Megállapodást vagy a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célokat. Miután érvénybe léptek a megfelelő előírások, az európai vállalkozások, polgárok, közösségi kezdeményezések, települések és régiók olyan, fontos innovációkat (termékeket és szolgáltatásokat) fejleszthetnek ki, amelyek a szén-dioxid-mentesítés szükségességére reagálva és a digitalizáció megatrendje által biztosított lehetőségeket kihasználva exportálhatóak. Ezek exportsikerekké válhatnak. Elsősorban azonban az Európai Bizottságnak együtt kellene működnie a WTO-val és fő partnereivel, hogy a kereskedelmi egyezményeken keresztül növeljék a CO2-kibocsátás és a fenntartható innováció szempontjából káros egyéb externáliák árát. |
| --- | --- |

5.4.1.

Innováció és üzleti lehetőségek: figyelemmel a három fontos kérdés globális méretére, nem lesz elegendő az, hogy Európát egy célirányos innovációs politikán keresztül tegyük fenntarthatóvá. Európának kereskedelmi partnereivel együttműködve olyan innovációs koncepciókat kell kidolgoznia, amelyek a világ más régióira is átültethetők. Ebben segíthet a kereskedelem, amennyiben a fenntarthatósági szempontok kulcsfontosságú kritériumot képeznek a nemzetközi kereskedelempolitikában, ideértve a többoldalú és kétoldalú kereskedelmi egyezményeket. Ebben különleges szerepet kellene kapnia a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO), amelynek jobban figyelembe kellene vennie a nemzetközi környezetvédelmi politikát, például a Párizsi Megállapodást vagy a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célokat. Miután érvénybe léptek a megfelelő előírások, az európai vállalkozások, polgárok, közösségi kezdeményezések, települések és régiók olyan, fontos innovációkat (termékeket és szolgáltatásokat) fejleszthetnek ki, amelyek a szén-dioxid-mentesítés szükségességére reagálva és a digitalizáció megatrendje által biztosított lehetőségeket kihasználva exportálhatóak. Ezek exportsikerekké válhatnak. Elsősorban azonban az Európai Bizottságnak együtt kellene működnie a WTO-val és fő partnereivel, hogy a kereskedelmi egyezményeken keresztül növeljék a CO2-kibocsátás és a fenntartható innováció szempontjából káros egyéb externáliák árát.

| 5.4.2. | Szabályozás: gazdaságaink megnövekedett környezeti lábnyomának egyik forrása az, hogy egyre nagyobb a távolság a termékek gyártásának, átalakításának, fogyasztásának és néha az ártalmatlanításának/újrahasznosításának helye között. A nemzetközi kereskedelem fenntartható fejlődéssel való összeegyeztethetővé tétele a liberalizációt illetően intelligens szabályozási megközelítést tesz szükségessé, amely figyelembe veszi és erősíti a helyi, kisüzemi termelési rendszereket. A körforgásos gazdaságra vonatkozó politikák elősegítésének és támogatásának biztosítania kellene, hogy a rendszerek tartósak, kisméretűek, helyiek és tiszták legyenek. Egyes ipari tevékenységek esetében a körforgási láncok nagy méretűek lehetnek (30). A szabályozásnak kétoldalú vagy többoldalú kereskedelmi egyezményeken keresztül választ kell adnia erre a problémára. |
| --- | --- |

5.4.2.

Szabályozás: gazdaságaink megnövekedett környezeti lábnyomának egyik forrása az, hogy egyre nagyobb a távolság a termékek gyártásának, átalakításának, fogyasztásának és néha az ártalmatlanításának/újrahasznosításának helye között. A nemzetközi kereskedelem fenntartható fejlődéssel való összeegyeztethetővé tétele a liberalizációt illetően intelligens szabályozási megközelítést tesz szükségessé, amely figyelembe veszi és erősíti a helyi, kisüzemi termelési rendszereket. A körforgásos gazdaságra vonatkozó politikák elősegítésének és támogatásának biztosítania kellene, hogy a rendszerek tartósak, kisméretűek, helyiek és tiszták legyenek. Egyes ipari tevékenységek esetében a körforgási láncok nagy méretűek lehetnek (30). A szabályozásnak kétoldalú vagy többoldalú kereskedelmi egyezményeken keresztül választ kell adnia erre a problémára.

| 5.4.3. | Az EU-nak sürgetnie kellene a Világbankot és a Nemzetközi Valutaalapot, hogy vállaljanak fontos szerepet az adóügyi és pénzügyi rendszert érintő reformok támogatásában, hogy olyan környezetet lehessen kialakítani, amely segíti a fejlődő országokat abban, hogy saját erőforrásaik közül többet mobilizáljanak. Ennek magában kell foglalnia a hazai adóreformot, de egyben a nemzetközi közösség mobilizálását is azért, hogy együtt küzdjenek az adócsalás, pénzmosás és illegális tőkeáramlás ellen, amelyek következményeként a fejlődő országokból több pénz távozik, mint amennyi hivatalos fejlesztéstámogatás révén oda érkezik. Az Európai Bizottságnak az összes uniós finanszírozású külső politika és program (31) tekintetében keretrendszerként mindenekelőtt a 17 fenntartható fejlesztési célt figyelembe vevő 2030-as menetrendet kellene alkalmaznia. |
| --- | --- |

5.4.3.

Az EU-nak sürgetnie kellene a Világbankot és a Nemzetközi Valutaalapot, hogy vállaljanak fontos szerepet az adóügyi és pénzügyi rendszert érintő reformok támogatásában, hogy olyan környezetet lehessen kialakítani, amely segíti a fejlődő országokat abban, hogy saját erőforrásaik közül többet mobilizáljanak. Ennek magában kell foglalnia a hazai adóreformot, de egyben a nemzetközi közösség mobilizálását is azért, hogy együtt küzdjenek az adócsalás, pénzmosás és illegális tőkeáramlás ellen, amelyek következményeként a fejlődő országokból több pénz távozik, mint amennyi hivatalos fejlesztéstámogatás révén oda érkezik. Az Európai Bizottságnak az összes uniós finanszírozású külső politika és program (31) tekintetében keretrendszerként mindenekelőtt a 17 fenntartható fejlesztési célt figyelembe vevő 2030-as menetrendet kellene alkalmaznia.

| 5.4.4. | Szociálpolitika: a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának és egy progresszív kereskedelempolitika előmozdításának egyik útja – amelyből mindenki profitálhat – a több érdekelt szempontjait egyesítő megközelítések alkalmazása a felelősségteljes üzleti magatartás terén. E megközelítések keretében a vállalkozások, nem kormányzati szervezetek, szakszervezetek és kormányok együtt határozzák meg, miként érvényesülhet a gyakorlatban az emberi jogok tiszteletben tartására irányuló felelősség. Egyre nagyobb aggodalmat vált ki az emberi jogok megsértése az ellátási láncokban, különös tekintettel a konfliktusövezetből származó ásványokra, például a kobaltra, amelyet a mobiltelefonokban, laptopokban, elektronikus járművekben, repülőgépekben és elektromos árammal működő eszközökben alkalmazott újratölthető elemek gyártásánál használnak. Tekintve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás iránti elkötelezettséget, a digitalizáció felé történő folyamatos előrehaladást, és azt, hogy a nemzetközi ellátási láncok keretében mennyire nehéz megmondani, hogy mi számít felelős üzleti magatartásnak, kulcsfontosságú a több érintett szempontjait egyesítő megközelítés. Az EGSZB ezért üdvözli a holland kormánynak azt a kezdeményezését – és készséggel csatlakozik is hozzá –, hogy jobban tudatosítsák, hogy az ilyen többszereplős fellépések révén hogyan értethető meg jobban az, hogy mit jelent az értelmes és felelős üzleti magatartás, különösen az olyan, komplex ellátási láncokban, amelyek gyermek- vagy rabszolgamunka igénybevételével, illetve veszélyes körülmények között végzett bányászatot is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

5.4.4.

Szociálpolitika: a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának és egy progresszív kereskedelempolitika előmozdításának egyik útja – amelyből mindenki profitálhat – a több érdekelt szempontjait egyesítő megközelítések alkalmazása a felelősségteljes üzleti magatartás terén. E megközelítések keretében a vállalkozások, nem kormányzati szervezetek, szakszervezetek és kormányok együtt határozzák meg, miként érvényesülhet a gyakorlatban az emberi jogok tiszteletben tartására irányuló felelősség. Egyre nagyobb aggodalmat vált ki az emberi jogok megsértése az ellátási láncokban, különös tekintettel a konfliktusövezetből származó ásványokra, például a kobaltra, amelyet a mobiltelefonokban, laptopokban, elektronikus járművekben, repülőgépekben és elektromos árammal működő eszközökben alkalmazott újratölthető elemek gyártásánál használnak. Tekintve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás iránti elkötelezettséget, a digitalizáció felé történő folyamatos előrehaladást, és azt, hogy a nemzetközi ellátási láncok keretében mennyire nehéz megmondani, hogy mi számít felelős üzleti magatartásnak, kulcsfontosságú a több érintett szempontjait egyesítő megközelítés. Az EGSZB ezért üdvözli a holland kormánynak azt a kezdeményezését – és készséggel csatlakozik is hozzá –, hogy jobban tudatosítsák, hogy az ilyen többszereplős fellépések révén hogyan értethető meg jobban az, hogy mit jelent az értelmes és felelős üzleti magatartás, különösen az olyan, komplex ellátási láncokban, amelyek gyermek- vagy rabszolgamunka igénybevételével, illetve veszélyes körülmények között végzett bányászatot is magukban foglalnak.

| 5.4.5. | Szabad hozzáférés: az új kereskedelmi megállapodásoknak olyan, új demokratikus folyamatokon keresztül elért jóváhagyáson kell alapulniuk, amelyek a polgároknak a közös döntéshozatali eljárásban való nagyobb arányú részvételével zajlanak. A meglévő uniós kereskedelmi megállapodások kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetei nem működnek olyan jól, mint kellene. Az ilyen fejezetekbe először is be kellene építeni a globális többoldalú megállapodásokat (a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendet és a Párizsi Megállapodást). Másodszor: meg kell erősíteni a civil társadalmi ellenőrző mechanizmusokat, és végezni kell egy civil társadalmi szemszögből készült elemzést is. Harmadszor pedig a végrehajtási mechanizmusoknak magukra a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetekre is vonatkozniuk kell (32). |
| --- | --- |

5.4.5.

Szabad hozzáférés: az új kereskedelmi megállapodásoknak olyan, új demokratikus folyamatokon keresztül elért jóváhagyáson kell alapulniuk, amelyek a polgároknak a közös döntéshozatali eljárásban való nagyobb arányú részvételével zajlanak. A meglévő uniós kereskedelmi megállapodások kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetei nem működnek olyan jól, mint kellene. Az ilyen fejezetekbe először is be kellene építeni a globális többoldalú megállapodásokat (a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendet és a Párizsi Megállapodást). Másodszor: meg kell erősíteni a civil társadalmi ellenőrző mechanizmusokat, és végezni kell egy civil társadalmi szemszögből készült elemzést is. Harmadszor pedig a végrehajtási mechanizmusoknak magukra a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetekre is vonatkozniuk kell (32).

| 5.4.6. | Kutatás: több empirikus bizonyítékra van szükség, hogy felmérhessük, milyen hatásokkal jár a fogyasztás és termelés azon új módjainak a nemzetközi kereskedelemben történő hirtelen megjelenése, amelyek egyre inkább kiterjednek a transznacionális szolgáltatásokra, figyelemmel különösen azok transznacionális adózásra gyakorolt hatására. Ennek alapján kellene eldönteni, hogy ezek bekerüljenek-e az általános WTO-szabályokba vagy a kétoldalú és regionális megállapodásokba, mint ahogy az a tisztes munka programja esetében is történt. |
| --- | --- |

5.4.6.

Kutatás: több empirikus bizonyítékra van szükség, hogy felmérhessük, milyen hatásokkal jár a fogyasztás és termelés azon új módjainak a nemzetközi kereskedelemben történő hirtelen megjelenése, amelyek egyre inkább kiterjednek a transznacionális szolgáltatásokra, figyelemmel különösen azok transznacionális adózásra gyakorolt hatására. Ennek alapján kellene eldönteni, hogy ezek bekerüljenek-e az általános WTO-szabályokba vagy a kétoldalú és regionális megállapodásokba, mint ahogy az a tisztes munka programja esetében is történt.

| 5.4.7. | Emlékeztetjük az Európai Bizottságot arra a korábbi ajánlásunkra, hogy végezzen teljes körű hatásvizsgálatot arról, hogy milyen valószínű hatásokkal járhat a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás végrehajtása az EU kereskedelempolitikájára nézve. |
| --- | --- |

5.4.7.

Emlékeztetjük az Európai Bizottságot arra a korábbi ajánlásunkra, hogy végezzen teljes körű hatásvizsgálatot arról, hogy milyen valószínű hatásokkal járhat a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás végrehajtása az EU kereskedelempolitikájára nézve.

6.   Stratégia kialakítása Európa fenntartható jövőjéért – négy kritérium

| 6.1. | Az 5. pontban azonosítottunk néhány olyan területet, ahol szakpolitikai intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a radikálisan változó társadalmi-gazdasági környezetben fenntarthatóbb Európát lehessen építeni. Európa fenntarthatósági stratégiája tekintetében négy kritériumot határozhatunk meg. Legyen:






  — | hosszú távra irányuló, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Az 5. pontban azonosítottunk néhány olyan területet, ahol szakpolitikai intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a radikálisan változó társadalmi-gazdasági környezetben fenntarthatóbb Európát lehessen építeni. Európa fenntarthatósági stratégiája tekintetében négy kritériumot határozhatunk meg. Legyen:

—

hosszú távra irányuló,

| — | világosan meghatározott, |
| --- | --- |

—

világosan meghatározott,

| — | horizontálisan és vertikálisan integrált, és |
| --- | --- |

—

horizontálisan és vertikálisan integrált, és

| — | kezelhető. |
| --- | --- |

—

kezelhető.

E négy kritériumot alább fejtjük ki.

6.2.   Hosszú távú megközelítés

| 6.2.1. | A stratégiai gondolkodás hosszú távú terv kidolgozását jelenti a 4. pontban ismertetett „Ilyen Európát szeretnénk” jövőkép alapján, valamint azt az utat, amelyet Európának követnie kell e jövőkép megvalósítása érdekében. Akár három évtizedre is szükség lehet ahhoz, hogy a 3. pontban ismertetett globális problémák és a digitalizáció megatrendje által a társadalom számára előidézett változások a gyakorlatban is jelentkezzenek. Számos fontos döntésnek, köztük a beruházásokra vonatozó döntéseknek, bizonyos időre van szükségük ahhoz, hogy kifejtsék hatásukat. A három évtized ezért megfelelő időkeretnek tűnik Európa fenntarthatósági stratégiájához. A vonatkozó célkitűzéseket és megfelelő szakpolitikai intézkedéseket ezen időkeret alapján kell meghatározni (33). Ez a visszatekintő elemzésre épülő (backcasting) megközelítés azt jelentené, hogy a 2050. évre szóló legkedvezőbb forgatókönyvet tekintjük referenciapontnak, és e legkedvezőbb helyzet megvalósításához szükséges minden lépést ebből a forgatókönyvből kell levezetni. A legkedvezőbb forgatókönyvre való összpontosítás lehetővé teszi egy pozitív menetrend kidolgozását. A nagy szén-dioxid-kibocsátást produkáló. erőforrás-igényes gazdaságról, valamint a huszadik század központosított társadalmáról való átállás nem tekinthető büntetésnek vagy a haladás végének, hanem azt a polgárok számára vonzó lehetőségeket kínáló új, pozitív korszakként kell felfogni. |
| --- | --- |

6.2.1.

A stratégiai gondolkodás hosszú távú terv kidolgozását jelenti a 4. pontban ismertetett „Ilyen Európát szeretnénk” jövőkép alapján, valamint azt az utat, amelyet Európának követnie kell e jövőkép megvalósítása érdekében. Akár három évtizedre is szükség lehet ahhoz, hogy a 3. pontban ismertetett globális problémák és a digitalizáció megatrendje által a társadalom számára előidézett változások a gyakorlatban is jelentkezzenek. Számos fontos döntésnek, köztük a beruházásokra vonatozó döntéseknek, bizonyos időre van szükségük ahhoz, hogy kifejtsék hatásukat. A három évtized ezért megfelelő időkeretnek tűnik Európa fenntarthatósági stratégiájához. A vonatkozó célkitűzéseket és megfelelő szakpolitikai intézkedéseket ezen időkeret alapján kell meghatározni (33). Ez a visszatekintő elemzésre épülő (backcasting) megközelítés azt jelentené, hogy a 2050. évre szóló legkedvezőbb forgatókönyvet tekintjük referenciapontnak, és e legkedvezőbb helyzet megvalósításához szükséges minden lépést ebből a forgatókönyvből kell levezetni. A legkedvezőbb forgatókönyvre való összpontosítás lehetővé teszi egy pozitív menetrend kidolgozását. A nagy szén-dioxid-kibocsátást produkáló. erőforrás-igényes gazdaságról, valamint a huszadik század központosított társadalmáról való átállás nem tekinthető büntetésnek vagy a haladás végének, hanem azt a polgárok számára vonzó lehetőségeket kínáló új, pozitív korszakként kell felfogni.

6.3.   Világosan meghatározott jelleg

| 6.3.1. | A fenntarthatósági stratégia hosszú távú tervezése nem jelenti azt, hogy nincs szükség rövid távon meghozandó szakpolitikai intézkedésekre. A fenntarthatósági stratégia központi elemét egy sor olyan szakpolitikai intézkedés kidolgozásának kell képeznie, amelyek a 2050-re kitűzött célok eléréséhez szükségesek, kezdve azokkal a politikai programokkal, amelyek hosszú távon gyakorolnak majd hatást, és folytatva a középtávú hatásokkal járó szakpolitikai tervekkel, majd a rövid távra irányuló konkrét intézkedésekkel. A lehető legnagyobb mértékű hatékonyság eléréséhez egyértelműen meg kell határozni a szakpolitikai programok, szakpolitikai tervek és szakpolitikai intézkedések közötti hierarchiát. A fenntarthatóságra vonatkozó korábbi megközelítésekről – különösen a lisszaboni stratégia és az Európa 2020 stratégia keretében kidolgozottakról – egyértelműen elmondható, hogy az egyes szakpolitikai intézkedések szintjén nem voltak elég konkrétak. E tekintetben az európai fenntarthatósági stratégiának a göteborgi fenntarthatósági stratégiát (34) kellene mintának tekintenie, amely egyértelműen a szakpolitikai intézkedésekre helyezte a hangsúlyt, és amelyet az Európai Bizottság a Cselekvési programról szóló közleményében (35) megújított. |
| --- | --- |

6.3.1.

A fenntarthatósági stratégia hosszú távú tervezése nem jelenti azt, hogy nincs szükség rövid távon meghozandó szakpolitikai intézkedésekre. A fenntarthatósági stratégia központi elemét egy sor olyan szakpolitikai intézkedés kidolgozásának kell képeznie, amelyek a 2050-re kitűzött célok eléréséhez szükségesek, kezdve azokkal a politikai programokkal, amelyek hosszú távon gyakorolnak majd hatást, és folytatva a középtávú hatásokkal járó szakpolitikai tervekkel, majd a rövid távra irányuló konkrét intézkedésekkel. A lehető legnagyobb mértékű hatékonyság eléréséhez egyértelműen meg kell határozni a szakpolitikai programok, szakpolitikai tervek és szakpolitikai intézkedések közötti hierarchiát. A fenntarthatóságra vonatkozó korábbi megközelítésekről – különösen a lisszaboni stratégia és az Európa 2020 stratégia keretében kidolgozottakról – egyértelműen elmondható, hogy az egyes szakpolitikai intézkedések szintjén nem voltak elég konkrétak. E tekintetben az európai fenntarthatósági stratégiának a göteborgi fenntarthatósági stratégiát (34) kellene mintának tekintenie, amely egyértelműen a szakpolitikai intézkedésekre helyezte a hangsúlyt, és amelyet az Európai Bizottság a Cselekvési programról szóló közleményében (35) megújított.

6.4.   Horizontális és vertikális integráció

| 6.4.1. | Az 5. pontban ismertetett szakpolitikai megközelítések megvalósítása és az 5. pontban rögzített különböző szakpolitikai intézkedések végrehajtása során egy dolgot nagyon komolyan kell venni: a három globális probléma rendkívüli összefonódását a digitalizáció megatrendjével. Ezért a sikeres stratégiának el kell kerülnie a belterjes gondolkodást, horizontálisan integráltnak kell lennie, és mind a hat szakpolitikai területet magában kell foglalnia. Egy ilyen átfogó, hosszú távú stratégia a jelenlegi Európa 2020 stratégia utódjaként szolgálhatna, továbbá, a párizsi éghajlatügyi megállapodás melletti erős elkötelezettséget tükrözve ötvözhetné a 17 általános fenntartható fejlesztési cél megvalósítását az Európai Bizottság munkaprioritásaival (36). |
| --- | --- |

6.4.1.

Az 5. pontban ismertetett szakpolitikai megközelítések megvalósítása és az 5. pontban rögzített különböző szakpolitikai intézkedések végrehajtása során egy dolgot nagyon komolyan kell venni: a három globális probléma rendkívüli összefonódását a digitalizáció megatrendjével. Ezért a sikeres stratégiának el kell kerülnie a belterjes gondolkodást, horizontálisan integráltnak kell lennie, és mind a hat szakpolitikai területet magában kell foglalnia. Egy ilyen átfogó, hosszú távú stratégia a jelenlegi Európa 2020 stratégia utódjaként szolgálhatna, továbbá, a párizsi éghajlatügyi megállapodás melletti erős elkötelezettséget tükrözve ötvözhetné a 17 általános fenntartható fejlesztési cél megvalósítását az Európai Bizottság munkaprioritásaival (36).

| 6.4.2. | A sikeres fenntarthatósági politikának vertikálisan is integráltnak kell lennie. A fenntartható fejlődést az összes vonatkozó (helyi, regionális, nemzeti, európai és globális) politikai szinten támogatni kell. Éppen ezért világosan meg kell határozni, hogy mely politikai szinten kell megtenni a stratégiai keretben meghatározott vonatkozó lépéseket. Az EGSZB a stratégia mellett egy irányítási és koordinációs keret bevezetését javasolja, amely biztosítaná a központi és a decentralizált intézkedések összhangját, és lehetővé tenné a szervezett civil társadalom tagállami és regionális szintű bevonását. Az európai szemesztert egy, a fenntartható fejlesztési célok teljesítésének vertikális koordinációját szolgáló mechanizmus beépítésével tovább kellene fejleszteni. |
| --- | --- |

6.4.2.

A sikeres fenntarthatósági politikának vertikálisan is integráltnak kell lennie. A fenntartható fejlődést az összes vonatkozó (helyi, regionális, nemzeti, európai és globális) politikai szinten támogatni kell. Éppen ezért világosan meg kell határozni, hogy mely politikai szinten kell megtenni a stratégiai keretben meghatározott vonatkozó lépéseket. Az EGSZB a stratégia mellett egy irányítási és koordinációs keret bevezetését javasolja, amely biztosítaná a központi és a decentralizált intézkedések összhangját, és lehetővé tenné a szervezett civil társadalom tagállami és regionális szintű bevonását. Az európai szemesztert egy, a fenntartható fejlesztési célok teljesítésének vertikális koordinációját szolgáló mechanizmus beépítésével tovább kellene fejleszteni.

6.5.   Kezelhetőség

| 6.5.1. | A fenntartható fejlődéshez politikai irányításra van szükség. A 2050-re kitűzött mérhető célkitűzések alapján (lásd a 6.2. pontot) mérföldkőként szolgáló közbenső célokat kell meghatározni. Folyamatos értékelésre van szükség annak nyomon követésére, hogy a világosan megfogalmazott szakpolitikai intézkedések sora (lásd a 6.3. pontot) hozza-e a tervezett eredményeket. Amennyiben az eredmények elmaradnak a célkitűzésektől és a célszámoktól, biztosítani szükséges a szakpolitikai intézkedések azonnali kiigazítását. |
| --- | --- |

6.5.1.

A fenntartható fejlődéshez politikai irányításra van szükség. A 2050-re kitűzött mérhető célkitűzések alapján (lásd a 6.2. pontot) mérföldkőként szolgáló közbenső célokat kell meghatározni. Folyamatos értékelésre van szükség annak nyomon követésére, hogy a világosan megfogalmazott szakpolitikai intézkedések sora (lásd a 6.3. pontot) hozza-e a tervezett eredményeket. Amennyiben az eredmények elmaradnak a célkitűzésektől és a célszámoktól, biztosítani szükséges a szakpolitikai intézkedések azonnali kiigazítását.

| 6.5.2. | Annak felméréséhez, hogy a megvalósulás hogyan halad a hosszú távú stratégiai kerethez és a 2050-re vonatkozó legkedvezőbb forgatókönyvhöz képest, egy olyan átfogó mutatószámrendszerre (scorecard) van szükség, amely tükrözi a jelen véleményben ismertetett összetett, több ágazatot átfogó megközelítést. Ennek a mutatószámrendszernek mind a hat szakpolitikai területről származó mutatókat tartalmaznia kell ahhoz, hogy tükrözze a 2. pontban ismertetett három globális probléma és a digitalizáció megatrendjének szoros egymáshoz kapcsolódását. Valódi stratégiai fenntarthatósági megközelítés csak akkor lesz lehetséges, ha elvégezzük a megfelelő mutatók meghatározásának és azok „holisztikus mutatószámrendszerbe” építésének alapos elemzést igénylő feladatát. A fenntarthatósági politika (lásd a 6.4. pontot) vertikális és horizontális koordinációját is kezelni kell. E három feladathoz (nyomon követés és értékelés, a szakpolitikai intézkedések kiigazítása, valamint a horizontális és vertikális integráció koordinálása) elszámoltatható közigazgatási testületekre van szükség. Egy megoldás lehet erre egy uniós szintű főigazgatóság és hasonló nemzeti szintű testületek együttese. |
| --- | --- |

6.5.2.

Annak felméréséhez, hogy a megvalósulás hogyan halad a hosszú távú stratégiai kerethez és a 2050-re vonatkozó legkedvezőbb forgatókönyvhöz képest, egy olyan átfogó mutatószámrendszerre (scorecard) van szükség, amely tükrözi a jelen véleményben ismertetett összetett, több ágazatot átfogó megközelítést. Ennek a mutatószámrendszernek mind a hat szakpolitikai területről származó mutatókat tartalmaznia kell ahhoz, hogy tükrözze a 2. pontban ismertetett három globális probléma és a digitalizáció megatrendjének szoros egymáshoz kapcsolódását. Valódi stratégiai fenntarthatósági megközelítés csak akkor lesz lehetséges, ha elvégezzük a megfelelő mutatók meghatározásának és azok „holisztikus mutatószámrendszerbe” építésének alapos elemzést igénylő feladatát. A fenntarthatósági politika (lásd a 6.4. pontot) vertikális és horizontális koordinációját is kezelni kell. E három feladathoz (nyomon követés és értékelés, a szakpolitikai intézkedések kiigazítása, valamint a horizontális és vertikális integráció koordinálása) elszámoltatható közigazgatási testületekre van szükség. Egy megoldás lehet erre egy uniós szintű főigazgatóság és hasonló nemzeti szintű testületek együttese.

| 6.5.3. | Az EGSZB elismeri továbbá, hogy egy gyorsan változó világban szükség van a közösségek gazdasági növekedéstől eltérő mutatók mentén történő értékelésére. Javasolta ezért egy új referenciaérték, a „társadalmi haladás” használatát. Ez a mérőszám a gazdasági növekedésen kívüli tényezőket vizsgálná egy közösség haladásának értékelése érdekében. A társadalmi haladást a gazdasági növekedést kiegészítő referenciaértéknek kell tekinteni, amely szélesebb képet ad egy közösségen belüli helyzetről (37). |
| --- | --- |

6.5.3.

Az EGSZB elismeri továbbá, hogy egy gyorsan változó világban szükség van a közösségek gazdasági növekedéstől eltérő mutatók mentén történő értékelésére. Javasolta ezért egy új referenciaérték, a „társadalmi haladás” használatát. Ez a mérőszám a gazdasági növekedésen kívüli tényezőket vizsgálná egy közösség haladásának értékelése érdekében. A társadalmi haladást a gazdasági növekedést kiegészítő referenciaértéknek kell tekinteni, amely szélesebb képet ad egy közösségen belüli helyzetről (37).

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  SWD(2016) 390 final

1

(2)  Az ENSZ főtitkárának észrevételei a Fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum 2017. júliusi ülésén.

2

(3)  Frans Timmermans első alelnök, az EGSZB 2016. december 15-i plenáris ülésén.

3

(4)  EGSZB-vélemény az inkluzív digitális egységes piacról, HL C 161., 2013.6.6., 8. o.

4

(5)  Aktív energiafogyasztók, akik egyszerre fogyasztói és termelői is a villamos energiának.

5

(6)  Az EGSZB véleménye a termelő-fogyasztóktól származó energia és a termelő-fogyasztók energiaszövetkezeteiről, HL C 34., 2017.2.2., 44. o.

6

(7)  Az EGSZB véleménye az éghajlati igazságosságról, NAT/712 (lásd e Hivatalos Lap 22. oldalát).

7

(8)  OECD: Understanding the Socio-Economic Divide in Europe. [Az európai társadalmi-gazdasági szakadék megértése.] 2017. évi háttérjelentés.

8

(9)  Schwellnus, C., Kappeler, A. és Pionnier, P.: OECD-munkadokumentumok. Decoupling of Wages from Productivity: Macro-Level Facts. [A bérek és termelékenység szétválása: makroszintű tények].

9

Decoupling of Wages from Productivity: Macro-Level Facts.

(10)  Eurobarometer.

10

(11)  Az EGSZB véleménye a Párizsi Egyezmény kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében kiépítendő koalíció tárgyában, HL C 389., 2016.10.21., 20. o.

11

(12)  Building the Europe We Want [Saját Európa építése], az érdekeltek fórumának tanulmánya az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számára, 2015.

12

(13)  Common appeal to European leaders by European Civil Society Organisations and Trade Unions [Az európai civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek közös felhívása az európai vezetők felé], 2017. március 21.

13

(14)  Az EGSZB előkészületben lévő véleménye az új fenntartható gazdasági modellekről, SC/048 (lásd e Hivatalos Lap 57. oldalát).

14

(15)  Az EGSZB véleménye a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó uniós cselekvési tervről, HL C 230., 2015.7.14., 72. o.

15

(16)  Az EGSZB véleménye az Európa új éllovasai: az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezés tárgyában, HL.C 288., 2017.8.31., 20.o.

16

(17)  Az EGSZB véleménye a fenntartható fejlődés: az uniós külső és belső politikák feltérképezése tárgyban, HL C 487., 2016.12.28., 41. o.

17

(18)  Az EGSZB véleménye a digitális egységes piaci stratégia tárgyában, HL C 71., 2016.2.24., 65. o.

18

(19)  Az EGSZB véleménye a foglalkoztatási viszonyok változó jellege és a tisztességes bérek fenntartására gyakorolt hatása tárgyában, HL C 303., 2016.8.19., 54. o.

19

(20)  Az EGSZB véleménye a közösségi gazdaság tárgyában, HL C 75., 2017.3.10., 33. o.

20

(21)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

21

(22)  Az EGSZB véleménye a kreativitás, a vállalkozói szellem és a mobilitás elősegítése az oktatás és képzés terén tárgyban, HL C 332., 2015.10.8., 20. o.

22

(23)  Az EGSZB mesterséges intelligencia tárgyban készült véleménye, HL C 288., 2017.8.31., 1.o.

23

(24)  Az EGSZB véleménye a Párizsi Egyezmény kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében kiépítendő koalíció tárgyában, HL C 389., 2016.10.21., 20. o.

24

(25)  Az EGSZB véleménye: Az európai polgári kezdeményezés (felülvizsgálat),
  HL C 389., 2016.10.21., 35. o.

25

Az európai polgári kezdeményezés (felülvizsgálat),

(26)  HL C 75., 2017.3.10., 57. o.

26

(27)  Az EGSZB véleménye: Piaci alapú eszközök az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású uniós gazdaság megteremtése érdekében, HL C 226., 2014.7.16., 1. o. (3.9.4. pont).

27

Piaci alapú eszközök az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású uniós gazdaság megteremtése érdekében

(28)  Az ENSZ Környezetvédelmi Programjának jelentése: Building a Sustainable Financial System in the European Union [Fenntartható pénzügyi rendszer kiépítése az Európai Unióban], UNEP Inquiry és 2 oC-os beruházási kezdeményezés, 2016. március; lásd még a fenntartható pénzügyekre vonatkozó további jelentéseket a http://web.unep.org/inquiry weboldalon.

28

Building a Sustainable Financial System in the European Union

o

(29)  Az EGSZB véleménye: Piaci alapú eszközök az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású uniós gazdaság megteremtése érdekében, HL C 226., 2014.7.16., 1. o. (1.3. pont).

29

Piaci alapú eszközök az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású uniós gazdaság megteremtése érdekében

(30)  Az EGSZB véleménye a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagról, HL C 264., 2016.7.20., 98. o. (1.3. pont).

30

(31)  Az EGSZB véleménye: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend – Az Európai Unió mint a globális fenntartható fejlődés elkötelezett támogatója, HL C 34., 2017.2.2., 58. o.

31

A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend – Az Európai Unió mint a globális fenntartható fejlődés elkötelezett támogatója

(32)  Az EGSZB véleménye a mindenki számára előnyös kereskedelem – felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé tárgyban, HL C 264., 2016.7.20., 123. o. (1.9. pont).

32

(33)  Az UNFCCC Párizsi Megállapodást kísérő határozata megemlíti „az évszázad közepéig kitekintő, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló hosszú távú fejlesztési stratégiákat” (35. bekezdés).

33

(34)  A Bizottság közleménye: Fenntartható fejlődés Európában egy jobb világért: az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiája COM(2001) 264.

34

Fenntartható fejlődés Európában egy jobb világért: az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiája

(35)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: A fenntartható fejlődés stratégiájának felülvizsgálatáról. Cselekvési program, COM(2005) 658 final.

35

A fenntartható fejlődés stratégiájának felülvizsgálatáról. Cselekvési program

(36)  Az EGSZB véleménye a következő lépések Európa fenntartható jövőjéért tárgyban, HL C 345., 2017.10.13., 91. o.

36

(37)  Az EGSZB véleménye: A GDP-n innen és túl – a civil társadalom bevonása a kiegészítő mutatók kidolgozásának folyamatába, HL C 181., 2012.6.21., 14. o.

37

A GDP-n innen és túl – a civil társadalom bevonása a kiegészítő mutatók kidolgozásának folyamatába

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/57

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Új fenntartható gazdasági modellek

(feltáró vélemény)

(2018/C 081/08)

| Előadó: | Anne CHASSAGNETTE |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Carlos TRIAS PINTÓ |

Előadó:

Anne CHASSAGNETTE

Társelőadó:

Carlos TRIAS PINTÓ

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.2.7. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes: | „Új fenntartható gazdasági modellek” albizottság |
| Elfogadás az albizottságban: | 2017.9.25. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 187/3/4 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.2.7.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes:

„Új fenntartható gazdasági modellek” albizottság

Elfogadás az albizottságban:

2017.9.25.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott):

187/3/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európát érintő gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások számának növekedése kérdésessé teszi a „kitermelni – gyártani – birtokolni – eldobni” sémán alapuló gazdasági modellt. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európát érintő gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások számának növekedése kérdésessé teszi a „kitermelni – gyártani – birtokolni – eldobni” sémán alapuló gazdasági modellt.

| 1.2. | Egy hibrid gazdaság van megjelenőben, amelyben a hagyományos piaci felépítésnek rengeteg új modellel kell felvennie a versenyt, amelyek átalakítják a gyártók, a forgalmazók és a fogyasztók közötti viszonyrendszert. |
| --- | --- |

1.2.

Egy hibrid gazdaság van megjelenőben, amelyben a hagyományos piaci felépítésnek rengeteg új modellel kell felvennie a versenyt, amelyek átalakítják a gyártók, a forgalmazók és a fogyasztók közötti viszonyrendszert.

| 1.3. | Egyes új modellek, például a funkcionális gazdaság, a megosztáson alapuló gazdaság vagy a felelős finanszírozás a gazdasági jövedelmezőségen túlmenően az emberek és a bolygó számára döntő jelentőségű és a fenntartható fejlődés szempontjából kulcsfontosságú egyéb kihívásoknak igyekeznek – vagy szeretnének – megfelelni, például:






  — | a társadalmi igazságosságnak, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Egyes új modellek, például a funkcionális gazdaság, a megosztáson alapuló gazdaság vagy a felelős finanszírozás a gazdasági jövedelmezőségen túlmenően az emberek és a bolygó számára döntő jelentőségű és a fenntartható fejlődés szempontjából kulcsfontosságú egyéb kihívásoknak igyekeznek – vagy szeretnének – megfelelni, például:

—

a társadalmi igazságosságnak,

| — | a participatív kormányzásnak, |
| --- | --- |

—

a participatív kormányzásnak,

| — | az erőforrások és a természeti tőke megőrzésének. |
| --- | --- |

—

az erőforrások és a természeti tőke megőrzésének.

| 1.4. | Az Európai Unió (EU) ezen innovátorok támogatása révén olyan innovatív gazdasági modellek vezérévé válhat, amelyek elválaszthatatlanul összekapcsolják egymással a gazdasági jólét, a jó minőségű szociális védelem és a környezeti fenntarthatóság fogalmát, és amelyek egy „európai védjegy” meghatározását adják. Az EU-nak tehát nagyratörőnek kell lennie ezzel a kérdéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.4.

Az Európai Unió (EU) ezen innovátorok támogatása révén olyan innovatív gazdasági modellek vezérévé válhat, amelyek elválaszthatatlanul összekapcsolják egymással a gazdasági jólét, a jó minőségű szociális védelem és a környezeti fenntarthatóság fogalmát, és amelyek egy „európai védjegy” meghatározását adják. Az EU-nak tehát nagyratörőnek kell lennie ezzel a kérdéssel kapcsolatban.

| 1.5. | Ennek megvalósításához ez a vélemény az alábbi 10 ajánlást fogalmazza meg: |
| --- | --- |

1.5.

Ennek megvalósításához ez a vélemény az alábbi 10 ajánlást fogalmazza meg:

| 1.5.1. | Egy, az új fenntartható gazdasággal foglalkozó állandó struktúra létrehozásával biztosítani kell az EU-ban a fenntartható gazdasággal kapcsolatban folyó munkák jobb összehangolását. Az új struktúra számára biztosítani kell az értékeléshez és a kommunikációhoz szükséges eszközöket, hogy figyelemmel tudja kísérni a fenntarthatósági potenciállal rendelkező új gazdasági modellek fejlődését és az ebben a véleményben megfogalmazott ajánlások végrehajtását. Egy ilyen struktúra európai szinten elősegítené a különböző érdekelt felek közötti párbeszédet. Az EGSZB azzal tudna hozzájárulni ehhez az erőfeszítéshez, hogy az új gazdasággal foglalkozó megfigyelőközpontot hoz létre az EGSZB-n belül, ahogyan ezt már több véleményben javasolta. |
| --- | --- |

1.5.1.

Egy, az új fenntartható gazdasággal foglalkozó állandó struktúra létrehozásával biztosítani kell az EU-ban a fenntartható gazdasággal kapcsolatban folyó munkák jobb összehangolását. Az új struktúra számára biztosítani kell az értékeléshez és a kommunikációhoz szükséges eszközöket, hogy figyelemmel tudja kísérni a fenntarthatósági potenciállal rendelkező új gazdasági modellek fejlődését és az ebben a véleményben megfogalmazott ajánlások végrehajtását. Egy ilyen struktúra európai szinten elősegítené a különböző érdekelt felek közötti párbeszédet. Az EGSZB azzal tudna hozzájárulni ehhez az erőfeszítéshez, hogy az új gazdasággal foglalkozó megfigyelőközpontot hoz létre az EGSZB-n belül, ahogyan ezt már több véleményben javasolta.

| 1.5.2. | Az uniós hatóságoknak támogatniuk kell a kutatást, különösen a felelős kutatást és innovációt
   (1)
  az alábbiak érdekében:






  — | az új gazdasági modellek fenntarthatóságra gyakorolt tényleges hatásainak jobb megértése a teljes életciklus alatt, és az új modellek fejlődését gátló tényezőkkel kapcsolatos kutatás folytatása, |
| --- | --- | --- |

1.5.2.

—

az új gazdasági modellek fenntarthatóságra gyakorolt tényleges hatásainak jobb megértése a teljes életciklus alatt, és az új modellek fejlődését gátló tényezőkkel kapcsolatos kutatás folytatása,

| — | mutatók kidolgozása az új gazdasági modellek fejlődésének nyomon követése és ismertségének javítása érdekében. |
| --- | --- |

—

mutatók kidolgozása az új gazdasági modellek fejlődésének nyomon követése és ismertségének javítása érdekében.

| 1.5.3. | Gondoskodni kell arról, hogy az új modellek valóban megfeleljenek a fenntarthatósági kritériumoknak. Az új fenntartható gazdaság koncepciói mögé bújva egyes szereplők olyan modelleket fejlesztenek ki, amelyek nem feltétlenül fenntarthatóak minden szempontból. Az Európai Bizottságnak nemcsak a lehetőségekre, hanem a lehetséges veszélyekre és vadhajtásokra is figyelemmel kell lennie egyes új gazdasági modellek vonatkozásában, különös tekintettel a szociális kérdésekre, a munkaügyi szabályozásra és a tisztességtelen adóversenyre. |
| --- | --- |

1.5.3.

Gondoskodni kell arról, hogy az új modellek valóban megfeleljenek a fenntarthatósági kritériumoknak. Az új fenntartható gazdaság koncepciói mögé bújva egyes szereplők olyan modelleket fejlesztenek ki, amelyek nem feltétlenül fenntarthatóak minden szempontból. Az Európai Bizottságnak nemcsak a lehetőségekre, hanem a lehetséges veszélyekre és vadhajtásokra is figyelemmel kell lennie egyes új gazdasági modellek vonatkozásában, különös tekintettel a szociális kérdésekre, a munkaügyi szabályozásra és a tisztességtelen adóversenyre.

| 1.5.4. | Az EU-nak ösztönöznie és támogatnia kell az oktatást, a képzést és a tájékoztatást annak érdekében, hogy minden szereplő jobban megismerje az új fenntartható gazdasági modelleket és a fenntartható finanszírozás szerepét. Ennek keretében egyrészt a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívások és a gazdasági jövedelmezőség összeegyeztethetőségét, másrészt a köztük lévő esetleges feszültségeket és kompromisszumokat kell kiemelni. |
| --- | --- |

1.5.4.

Az EU-nak ösztönöznie és támogatnia kell az oktatást, a képzést és a tájékoztatást annak érdekében, hogy minden szereplő jobban megismerje az új fenntartható gazdasági modelleket és a fenntartható finanszírozás szerepét. Ennek keretében egyrészt a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívások és a gazdasági jövedelmezőség összeegyeztethetőségét, másrészt a köztük lévő esetleges feszültségeket és kompromisszumokat kell kiemelni.

| 1.5.5. | Az Európai Bizottságnak elemeznie kellene és ki kellene egészítenie (de nem szabadna helyettesítenie) azokat a magánkezdeményezéseket, amelyek célja a bevált gyakorlatok és tapasztalatok innovátorok közötti cseréje hálózatokon, internetes platformokon, konferenciákon stb. keresztül. Az EGSZB már támogat ilyen kezdeményezéseket, mivel az Európai Bizottsággal közösen működtet egy, a körforgásos gazdasággal foglalkozó új platformot. |
| --- | --- |

1.5.5.

Az Európai Bizottságnak elemeznie kellene és ki kellene egészítenie (de nem szabadna helyettesítenie) azokat a magánkezdeményezéseket, amelyek célja a bevált gyakorlatok és tapasztalatok innovátorok közötti cseréje hálózatokon, internetes platformokon, konferenciákon stb. keresztül. Az EGSZB már támogat ilyen kezdeményezéseket, mivel az Európai Bizottsággal közösen működtet egy, a körforgásos gazdasággal foglalkozó új platformot.

| 1.5.6. | Az uniós hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy azok, akik valóban fenntartható, új gazdasági modelleket alkalmaznak, a fejlesztés kezdeti és későbbi szakaszaiban is hozzáférjenek a finanszírozáshoz. Eszközökre és fogalommeghatározásokra van szükség ahhoz, hogy kiváltságos hozzáférést biztosítsunk számukra az állami finanszírozási mechanizmusokhoz és/vagy elősegítsük a társadalmi szempontból felelős befektetők általi finanszírozásukat. |
| --- | --- |

1.5.6.

Az uniós hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy azok, akik valóban fenntartható, új gazdasági modelleket alkalmaznak, a fejlesztés kezdeti és későbbi szakaszaiban is hozzáférjenek a finanszírozáshoz. Eszközökre és fogalommeghatározásokra van szükség ahhoz, hogy kiváltságos hozzáférést biztosítsunk számukra az állami finanszírozási mechanizmusokhoz és/vagy elősegítsük a társadalmi szempontból felelős befektetők általi finanszírozásukat.

| 1.5.7. | Az Európai Bizottság egy köz-magán társulások felé nyitott, fenntartható modellekre irányuló innovációfinanszírozási alap révén segíthetné elő az új modellekkel való kísérletezést. Ennek megvalósítása érdekében az EGSZB olyan kísérleti projektek bevezetését javasolja, amelyek képesek közös értéket létrehozni és integrálni az új gazdaság hálózatait. |
| --- | --- |

1.5.7.

Az Európai Bizottság egy köz-magán társulások felé nyitott, fenntartható modellekre irányuló innovációfinanszírozási alap révén segíthetné elő az új modellekkel való kísérletezést. Ennek megvalósítása érdekében az EGSZB olyan kísérleti projektek bevezetését javasolja, amelyek képesek közös értéket létrehozni és integrálni az új gazdaság hálózatait.

| 1.5.8. | Az uniós hatóságoknak be kell vonniuk a már meglévő ágazati uniós politikákba a szóban forgó új gazdasági modelleket alkalmazó szereplőket, hogy láthatóbbakká váljanak, és hogy e modellek bevezetését elősegítő multiplikátorhatást lehessen elérni. Ezért a most készülő mobilitási csomagban érdemes lehet támogatni a telekocsirendszerek vagy a megosztott gépkocsihasználat új modelljeit a tömegközlekedési kínálat kiegészítésére. |
| --- | --- |

1.5.8.

Az uniós hatóságoknak be kell vonniuk a már meglévő ágazati uniós politikákba a szóban forgó új gazdasági modelleket alkalmazó szereplőket, hogy láthatóbbakká váljanak, és hogy e modellek bevezetését elősegítő multiplikátorhatást lehessen elérni. Ezért a most készülő mobilitási csomagban érdemes lehet támogatni a telekocsirendszerek vagy a megosztott gépkocsihasználat új modelljeit a tömegközlekedési kínálat kiegészítésére.

| 1.5.9. | Az EU-nak összességében olyan politikai, adóügyi és szabályozási keretrendszert kell létrehoznia, amely lehetővé teszi ezen új fenntartható modellek nagy léptékben történő bevezetésének támogatását, továbbá:






  — | politikai szinten elő kell mozdítania a kérdéskört és olyan világos jövőképet kell kidolgoznia, amely társadalmi és gazdasági modellje modernizálásának sarokköveként tekint a fenntarthatóságra, |
| --- | --- | --- |

1.5.9.

—

politikai szinten elő kell mozdítania a kérdéskört és olyan világos jövőképet kell kidolgoznia, amely társadalmi és gazdasági modellje modernizálásának sarokköveként tekint a fenntarthatóságra,

| — | ösztönöznie kell a társadalmi-környezeti externáliák gazdasági gondolkodásmódba történő beépítését és a tagállami adópolitikák környezetvédelmi adóztatás irányába történő elmozdítását. Amíg ezeket az externáliákat nem építik be az árakba, továbbra is a lineáris gazdaság termékei és szolgáltatásai fogják uralni gazdaságunkat, |
| --- | --- |

—

ösztönöznie kell a társadalmi-környezeti externáliák gazdasági gondolkodásmódba történő beépítését és a tagállami adópolitikák környezetvédelmi adóztatás irányába történő elmozdítását. Amíg ezeket az externáliákat nem építik be az árakba, továbbra is a lineáris gazdaság termékei és szolgáltatásai fogják uralni gazdaságunkat,

| — | a fenntartható fogyasztást és termelést előmozdító szabályozási keretet kell kialakítania, növelve mind a már meglévő, mind pedig az újonnan megjelenő ágazatok átláthatóságát és felelősségét annak érdekében, hogy a társadalmi és környezeti hatásokat a teljes értékláncban figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

—

a fenntartható fogyasztást és termelést előmozdító szabályozási keretet kell kialakítania, növelve mind a már meglévő, mind pedig az újonnan megjelenő ágazatok átláthatóságát és felelősségét annak érdekében, hogy a társadalmi és környezeti hatásokat a teljes értékláncban figyelembe vegyék.

| 1.5.10. | Újra kell gondolni a pénzügyi szektor működési módját, hogy azt fenntarthatóvá lehessen tenni, és módosítani kell a kockázat fogalommeghatározását, hogy az mikro- és makroszinten figyelembe vegye a hosszú távú, a környezetvédelmi, a társadalmi és a kormányzási kihívásokat. A pénzügyi értéklánc minden szereplőjének (fogyasztóknak, bankoknak, befektetőknek, szabályozóknak, kormányoknak) részt kell vennie ebben az átdolgozásban. Ez lehetővé tenné, hogy a befektetés és a hitelezés terén elért eredmények jobban összhangba kerüljenek a felelős fogyasztók elvárásaival. Az EGSZB egy olyan platform (hub) létrehozását javasolja, amely objektív információt nyújtva segít eligazodni a fogyasztóknak ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.5.10.

Újra kell gondolni a pénzügyi szektor működési módját, hogy azt fenntarthatóvá lehessen tenni, és módosítani kell a kockázat fogalommeghatározását, hogy az mikro- és makroszinten figyelembe vegye a hosszú távú, a környezetvédelmi, a társadalmi és a kormányzási kihívásokat. A pénzügyi értéklánc minden szereplőjének (fogyasztóknak, bankoknak, befektetőknek, szabályozóknak, kormányoknak) részt kell vennie ebben az átdolgozásban. Ez lehetővé tenné, hogy a befektetés és a hitelezés terén elért eredmények jobban összhangba kerüljenek a felelős fogyasztók elvárásaival. Az EGSZB egy olyan platform (hub) létrehozását javasolja, amely objektív információt nyújtva segít eligazodni a fogyasztóknak ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban.

| 2. | Általános megjegyzések: az új fenntartható gazdasági modelleket kínáló európai innovátorok támogatásának szükségessége |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Gazdasági modellünk fenntarthatósága – azaz arra való képessége, hogy úgy feleljen meg a jelenlegi generációk igényeinek, hogy közben nem veszélyezteti az eljövendő nemzedékek saját szükségleteinek kielégítésére való képességét – egyre inkább vitatott kérdés (2). |
| --- | --- |

2.1.

Gazdasági modellünk fenntarthatósága – azaz arra való képessége, hogy úgy feleljen meg a jelenlegi generációk igényeinek, hogy közben nem veszélyezteti az eljövendő nemzedékek saját szükségleteinek kielégítésére való képességét – egyre inkább vitatott kérdés (2).

| 2.2. | Gazdasági szinten az egyes országokban tartósan fennálló tömeges munkanélküliség jól tükrözi, hogy egyes népességcsoportok nehezen tudnak bejutni a gyorsan változó munkaerőpiacra. A vásárlóerő csökkenése és egyes fejlett országok gyenge növekedése kérdéseket vet fel azzal kapcsolatban, hogy milyen célokat kellene követnie a gazdasági modellünknek. |
| --- | --- |

2.2.

Gazdasági szinten az egyes országokban tartósan fennálló tömeges munkanélküliség jól tükrözi, hogy egyes népességcsoportok nehezen tudnak bejutni a gyorsan változó munkaerőpiacra. A vásárlóerő csökkenése és egyes fejlett országok gyenge növekedése kérdéseket vet fel azzal kapcsolatban, hogy milyen célokat kellene követnie a gazdasági modellünknek.

| 2.3. | Társadalmi szinten az egyenlőtlenségek fokozódása felveti az erőforrások (gazdasági és természeti erőforrások) igazságos elosztásának és megosztásának kérdését. Az, hogy a társadalom egy része nem részesül a növekedés előnyeiből, szükségessé teszi irányítási módjaink felülvizsgálatát egy inkluzívabb és részvételen alapuló gazdasági modell bevezetése érdekében. |
| --- | --- |

2.3.

Társadalmi szinten az egyenlőtlenségek fokozódása felveti az erőforrások (gazdasági és természeti erőforrások) igazságos elosztásának és megosztásának kérdését. Az, hogy a társadalom egy része nem részesül a növekedés előnyeiből, szükségessé teszi irányítási módjaink felülvizsgálatát egy inkluzívabb és részvételen alapuló gazdasági modell bevezetése érdekében.

| 2.4. | A környezetvédelem szintjén az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kockázatok kérdésessé teszik a nagyobb szén-dioxid-kibocsátású energiától való függőségünket. Termelési és fogyasztási rendszereink linearitása a természeti erőforrások túlzott kiaknázásához és a biológiai sokféleség csökkenéséhez vezet. A gazdasági tevékenységünk által okozott szennyezés hatással van a környezetre és a polgárok jólétére. |
| --- | --- |

2.4.

A környezetvédelem szintjén az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kockázatok kérdésessé teszik a nagyobb szén-dioxid-kibocsátású energiától való függőségünket. Termelési és fogyasztási rendszereink linearitása a természeti erőforrások túlzott kiaknázásához és a biológiai sokféleség csökkenéséhez vezet. A gazdasági tevékenységünk által okozott szennyezés hatással van a környezetre és a polgárok jólétére.

| 2.5. | Ebben az összefüggésben a jelenlegi gazdasági modellnek kihívója akadt a számos „új gazdasági modellt” alkalmazó innovátor megjelenésével. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Ezek az új technológiákra és különösen a digitális technológiára építő új modellek megváltoztatják a gyártók, a forgalmazók és a fogyasztók – akik olykor „termelő-fogyasztókká” válnak – közötti viszonyrendszert. Azzal, hogy rugalmasabb és megosztáson alapuló foglalkoztatási formákat kínálnak, felborítanak egyes hagyományos fogalmakat, mint például a munkavállalók fogalmát. Noha ezek a modellek „újaknak” minősülnek, valójában régi gyakorlatok megújulását is jelenthetik. |
| --- | --- |

2.5.1.

Ezek az új technológiákra és különösen a digitális technológiára építő új modellek megváltoztatják a gyártók, a forgalmazók és a fogyasztók – akik olykor „termelő-fogyasztókká” válnak – közötti viszonyrendszert. Azzal, hogy rugalmasabb és megosztáson alapuló foglalkoztatási formákat kínálnak, felborítanak egyes hagyományos fogalmakat, mint például a munkavállalók fogalmát. Noha ezek a modellek „újaknak” minősülnek, valójában régi gyakorlatok megújulását is jelenthetik.

| 2.5.2. | Ez a vélemény mindazokra az új gazdasági modellekre irányul, amelyek a gazdasági jövedelmezőségre való törekvésen túlmenően igyekeznek – vagy szeretnének – megfelelni a fenntartható fejlődés egyéb központi kihívásainak is, melyek a következők:






  — | a társadalmi igazságosság (az emberi méltóság tiszteletben tartása, a javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés kiszélesítése, az erőforrások igazságos elosztása, tisztességes árak, szolidaritás), |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Ez a vélemény mindazokra az új gazdasági modellekre irányul, amelyek a gazdasági jövedelmezőségre való törekvésen túlmenően igyekeznek – vagy szeretnének – megfelelni a fenntartható fejlődés egyéb központi kihívásainak is, melyek a következők:

—

a társadalmi igazságosság (az emberi méltóság tiszteletben tartása, a javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés kiszélesítése, az erőforrások igazságos elosztása, tisztességes árak, szolidaritás),

| — | participatív kormányzás (a munkavállalók és a fogyasztók fokozottabb részvétele a vállalkozás működésében és stratégiai irányításában, a tényleges lakossági szükségletekhez és az adott térség körülményeihez jobban kapcsolódó termelési és fogyasztási mód), |
| --- | --- |

—

participatív kormányzás (a munkavállalók és a fogyasztók fokozottabb részvétele a vállalkozás működésében és stratégiai irányításában, a tényleges lakossági szükségletekhez és az adott térség körülményeihez jobban kapcsolódó termelési és fogyasztási mód),

| — | az erőforrások és a természeti tőke megőrzése (a gazdasági jólét és az erőforrások felhasználásának szétválasztása, a negatív környezeti externáliák beépítése). |
| --- | --- |

—

az erőforrások és a természeti tőke megőrzése (a gazdasági jólét és az erőforrások felhasználásának szétválasztása, a negatív környezeti externáliák beépítése).

| 2.5.3. | A feltehetően fenntarthatóbb új gazdasági modelleket kínáló innovatív vállalkozók sokféle koncepció mögött sorakoznak fel, mint a körforgásos gazdaság, a funkcionális gazdaság, a megosztáson alapuló gazdaság, a közjavakon alapuló gazdaság, a felelős finanszírozás. A már strukturált vállalkozói ökoszisztémát, a szociális gazdaságot gyarapítják, amely a kormányzás, valamint a társadalmi és ökológiai hasznosság kihívásait állítja a tevékenysége középpontjába. A szociális gazdaság nem tekinthető „új fenntartható” gazdasági modellnek, az innovátorok hatására azonban szintén megújuláson megy keresztül. Bár ezek az új modellek nem mindig követnek azonos célokat (egyesek a környezetvédelmi szempontokra, míg mások a társadalmi szempontokra összpontosítanak), többféle érték megteremtésére törekszenek (gazdasági, társadalmi, környezetvédelmi), ezért nem szabad ömlesztve kezelni őket. |
| --- | --- |

2.5.3.

A feltehetően fenntarthatóbb új gazdasági modelleket kínáló innovatív vállalkozók sokféle koncepció mögött sorakoznak fel, mint a körforgásos gazdaság, a funkcionális gazdaság, a megosztáson alapuló gazdaság, a közjavakon alapuló gazdaság, a felelős finanszírozás. A már strukturált vállalkozói ökoszisztémát, a szociális gazdaságot gyarapítják, amely a kormányzás, valamint a társadalmi és ökológiai hasznosság kihívásait állítja a tevékenysége középpontjába. A szociális gazdaság nem tekinthető „új fenntartható” gazdasági modellnek, az innovátorok hatására azonban szintén megújuláson megy keresztül. Bár ezek az új modellek nem mindig követnek azonos célokat (egyesek a környezetvédelmi szempontokra, míg mások a társadalmi szempontokra összpontosítanak), többféle érték megteremtésére törekszenek (gazdasági, társadalmi, környezetvédelmi), ezért nem szabad ömlesztve kezelni őket.

| 2.6. | Az Uniónak meg kell ragadnia azt a lehetőséget, hogy egy fenntartható gazdasági modell vezérévé váljon. Új alapokra kell helyezni az európai gazdasági modellt, hogy figyelembe vegye a hosszú távú kihívásokat, és egymástól elválaszthatatlanná tegye a gazdasági jólét és a fenntarthatóság fogalmát. |
| --- | --- |

2.6.

Az Uniónak meg kell ragadnia azt a lehetőséget, hogy egy fenntartható gazdasági modell vezérévé váljon. Új alapokra kell helyezni az európai gazdasági modellt, hogy figyelembe vegye a hosszú távú kihívásokat, és egymástól elválaszthatatlanná tegye a gazdasági jólét és a fenntarthatóság fogalmát.

| 2.6.1. | Európában a fogyasztók egyre tájékozottabbak a fogyasztásuk társadalmi és környezeti hatásaival kapcsolatban. A „termelő-fogyasztó” alakjának megjelenése – különösen a megújuló energiák terén – hozzájárul az értékláncon belüli és a gyártók, forgalmazók és fogyasztók közötti új viszonyrendszerek alakításához. Ez a gazdasági szereplők körén belül is igaz. A pénzügyi szektorban például bővül a kockázat fogalma és nem pénzügyi kritériumoknak is teret nyit, többek között az eszközök értékelése esetében. Egyes vagyongazdálkodók ezért olyan dinamikát próbálnak elindítani, amellyel ösztönzik a vállalatokat, hogy – jogszabályi kötelezettségeiken túlmenően – meghatározzanak bizonyos, társadalmi és környezeti felelősségvállalással kapcsolatos elemeket. Ezt a jelenleg még kezdetleges dinamikát tényleges felelősségvállalásra építve kell folytatni és megerősíteni (3). A fenntartható finanszírozás fejlesztése a legjobb módja annak, hogy az európai pénzügyi rendszert a rövid távú stabilitás logikájáról a hosszú távú hatás logikájára állítsuk át. |
| --- | --- |

2.6.1.

Európában a fogyasztók egyre tájékozottabbak a fogyasztásuk társadalmi és környezeti hatásaival kapcsolatban. A „termelő-fogyasztó” alakjának megjelenése – különösen a megújuló energiák terén – hozzájárul az értékláncon belüli és a gyártók, forgalmazók és fogyasztók közötti új viszonyrendszerek alakításához. Ez a gazdasági szereplők körén belül is igaz. A pénzügyi szektorban például bővül a kockázat fogalma és nem pénzügyi kritériumoknak is teret nyit, többek között az eszközök értékelése esetében. Egyes vagyongazdálkodók ezért olyan dinamikát próbálnak elindítani, amellyel ösztönzik a vállalatokat, hogy – jogszabályi kötelezettségeiken túlmenően – meghatározzanak bizonyos, társadalmi és környezeti felelősségvállalással kapcsolatos elemeket. Ezt a jelenleg még kezdetleges dinamikát tényleges felelősségvállalásra építve kell folytatni és megerősíteni (3). A fenntartható finanszírozás fejlesztése a legjobb módja annak, hogy az európai pénzügyi rendszert a rövid távú stabilitás logikájáról a hosszú távú hatás logikájára állítsuk át.

| 2.6.2. | Európa számára számos előnnyel járhat, ha ezen új gazdaság vezérévé válik. |
| --- | --- |

2.6.2.

Európa számára számos előnnyel járhat, ha ezen új gazdaság vezérévé válik.

| 2.6.3. | Ezen új modelleken keresztül az EU konkrét problémákra találhat megoldásokat. A gépkocsimegosztás a közlekedési módjaink megváltoztatása révén elősegítheti az inkluzívabb és környezetkímélőbb mobilitást. A hátrányos helyzetű személyek beilleszkedésére irányuló vállalkozási modellek hozzájárulnak ahhoz, hogy a népesség egy része számára hozzáférhetőbbé váljon a munkaerőpiac. |
| --- | --- |

2.6.3.

Ezen új modelleken keresztül az EU konkrét problémákra találhat megoldásokat. A gépkocsimegosztás a közlekedési módjaink megváltoztatása révén elősegítheti az inkluzívabb és környezetkímélőbb mobilitást. A hátrányos helyzetű személyek beilleszkedésére irányuló vállalkozási modellek hozzájárulnak ahhoz, hogy a népesség egy része számára hozzáférhetőbbé váljon a munkaerőpiac.

| 2.6.4. | Az EU számára a gazdasági modell fenntarthatósága megkülönböztető jeggyé is válhat, amely lehetővé teszi egy európai „védjegy” bevezetését. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Az EU-nak megvannak az eszközei ahhoz, hogy ezeken a területeken „Európa-bajnokokat” neveljen ki. Bizonyos vállalkozások számára a gazdasági jövedelmezőség és a fenntarthatósági kritériumok saját modelljükön belüli ötvözése tényleges versenyelőnnyé válik – vagy vált már mostanra – az újabb piacok meghódítása tekintetében. |
| --- | --- |

2.6.5.

Az EU-nak megvannak az eszközei ahhoz, hogy ezeken a területeken „Európa-bajnokokat” neveljen ki. Bizonyos vállalkozások számára a gazdasági jövedelmezőség és a fenntarthatósági kritériumok saját modelljükön belüli ötvözése tényleges versenyelőnnyé válik – vagy vált már mostanra – az újabb piacok meghódítása tekintetében.

| 2.6.6. | Azzal, hogy a fenntarthatóság fogalmát helyezi a gazdasága modernizálására irányuló projekt és politikai napirendje középpontjába, az EU a brexit által kiváltott sokk után ismét egy összefogást erősítő projekt köré mozgósíthatja a tagállamokat és újból az embert állíthatja az európai projekt középpontjába. |
| --- | --- |

2.6.6.

Azzal, hogy a fenntarthatóság fogalmát helyezi a gazdasága modernizálására irányuló projekt és politikai napirendje középpontjába, az EU a brexit által kiváltott sokk után ismét egy összefogást erősítő projekt köré mozgósíthatja a tagállamokat és újból az embert állíthatja az európai projekt középpontjába.

| 3. | Noha a fenntarthatóság ígéretével kecsegtető új modellek megjelenése valódi lehetőséget jelent az EU számára, ezt a „burjánzást” alaposan meg kell érteni és meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy azonosítani és ösztönözni lehessen az e változás előidézésére képes szereplőket. |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | A funkcionális gazdaságban például az áruértékesítés fogalmának helyébe az áru használatának értékesítése lép. Az egyéni fogyasztó már nem egy gépjárművet vásárol, hanem mobilitási szolgáltatást vesz egy szolgáltatón keresztül. A tulajdonlásról a használatra való áttérés a fenntarthatóság szempontjából elvben az alábbiakat teszi lehetővé: a beszállítókat a termékek karbantartásának optimalizálására, azok élettartamának meghosszabbítására, vagy akár azok környezettudatos tervezésére és újrahasznosítására ösztönzi; több fogyasztó osztozhat egy áru használatán és ezáltal fokozható a már előállított és olykor kihasználatlan termékek használata; az ilyen áruk esetében a tulajdonlási árnál alacsonyabb hozzáférési ár kínálható. |
| --- | --- |

3.1.

A funkcionális gazdaságban például az áruértékesítés fogalmának helyébe az áru használatának értékesítése lép. Az egyéni fogyasztó már nem egy gépjárművet vásárol, hanem mobilitási szolgáltatást vesz egy szolgáltatón keresztül. A tulajdonlásról a használatra való áttérés a fenntarthatóság szempontjából elvben az alábbiakat teszi lehetővé: a beszállítókat a termékek karbantartásának optimalizálására, azok élettartamának meghosszabbítására, vagy akár azok környezettudatos tervezésére és újrahasznosítására ösztönzi; több fogyasztó osztozhat egy áru használatán és ezáltal fokozható a már előállított és olykor kihasználatlan termékek használata; az ilyen áruk esetében a tulajdonlási árnál alacsonyabb hozzáférési ár kínálható.

| 3.2. | A megosztáson alapuló gazdaság olyan fogalom, amelynek definíciója még nem rögzült (4). Általában az olyan digitális platformokat fejlesztő vállalkozókra vonatkozik, amelyeken magánszemélyek árukat és szolgáltatásokat cserélhetnek: telekocsi, eszközbérlés, használtcikk-vásárlás, hitelezés, adományozás stb. Ez a fogalommeghatározás azonban igen vitatott: vannak, akik ide sorolják a magánszemélyek közötti, nem digitális platformokon alapuló árucsererendszereket is, mások ide értik azokat a vállalkozásokat, amelyek továbbra is a tulajdonukban maradó árukat kölcsönöznek, megint mások pedig kizárnak e fogalom köréből minden olyan kezdeményezést, amelyet profitorientált vállalatok indítanak el. |
| --- | --- |

3.2.

A megosztáson alapuló gazdaság olyan fogalom, amelynek definíciója még nem rögzült (4). Általában az olyan digitális platformokat fejlesztő vállalkozókra vonatkozik, amelyeken magánszemélyek árukat és szolgáltatásokat cserélhetnek: telekocsi, eszközbérlés, használtcikk-vásárlás, hitelezés, adományozás stb. Ez a fogalommeghatározás azonban igen vitatott: vannak, akik ide sorolják a magánszemélyek közötti, nem digitális platformokon alapuló árucsererendszereket is, mások ide értik azokat a vállalkozásokat, amelyek továbbra is a tulajdonukban maradó árukat kölcsönöznek, megint mások pedig kizárnak e fogalom köréből minden olyan kezdeményezést, amelyet profitorientált vállalatok indítanak el.

| 3.3. | A körforgásos gazdaság pedig a lineáris modellel szemben alakult ki (5). Olyan „pozitív értékhurkok” létrehozásán alapul, amelyek az „élettartamának” végére ért terméket vagy anyagot visszahelyezik a gyártási hurokba. Az ideális körforgásos modellben az árukat környezettudatosan tervezik, megújuló vagy újrafeldolgozott erőforrások vagy más ágazatokban keletkező hulladék felhasználásával gyártják, újrahasználják, javítják, „feljavítják”, végül újrafeldolgozzák. A körforgásos gazdaság előnye a kockázatok mérséklődése, a költségek csökkenése, a hozzáadott érték, a fogyasztók hűsége és a munkavállalók motiváltsága. |
| --- | --- |

3.3.

A körforgásos gazdaság pedig a lineáris modellel szemben alakult ki (5). Olyan „pozitív értékhurkok” létrehozásán alapul, amelyek az „élettartamának” végére ért terméket vagy anyagot visszahelyezik a gyártási hurokba. Az ideális körforgásos modellben az árukat környezettudatosan tervezik, megújuló vagy újrafeldolgozott erőforrások vagy más ágazatokban keletkező hulladék felhasználásával gyártják, újrahasználják, javítják, „feljavítják”, végül újrafeldolgozzák. A körforgásos gazdaság előnye a kockázatok mérséklődése, a költségek csökkenése, a hozzáadott érték, a fogyasztók hűsége és a munkavállalók motiváltsága.

| 3.4. | Az úgynevezett fenntartható új gazdasági modellek nem csupán a fent említett három fogalom mögé csoportosulnak. Ezek azonban lehetővé teszik az új gazdasági modellek leírására használt egyes fogalmak tisztázatlanságának kiemelését, csakúgy, mint a megosztáson alapuló gazdaság vagy az azzal rokon közösségi gazdaság fogalmának körvonalazásáról folytatott viták. Egyes fogalmak fedhetik is egymást, mivel a funkcionális gazdaság és a megosztáson alapuló gazdaság a körforgásos gazdaság láncszemének tekinthető. |
| --- | --- |

3.4.

Az úgynevezett fenntartható új gazdasági modellek nem csupán a fent említett három fogalom mögé csoportosulnak. Ezek azonban lehetővé teszik az új gazdasági modellek leírására használt egyes fogalmak tisztázatlanságának kiemelését, csakúgy, mint a megosztáson alapuló gazdaság vagy az azzal rokon közösségi gazdaság fogalmának körvonalazásáról folytatott viták. Egyes fogalmak fedhetik is egymást, mivel a funkcionális gazdaság és a megosztáson alapuló gazdaság a körforgásos gazdaság láncszemének tekinthető.

| 3.5. | Hangsúlyozni kell továbbá, hogy az új gazdasági modelleket kialakító vállalkozások sokfélék: a megújuláson keresztülmenő nagyvállalatok mellett vannak köztük exponenciális növekedésre törekvő induló innovatív vállalkozások, szociális vállalkozások, amelyek a szociális gazdaság részét is képezhetik, valamint jótékonysági szervezetek és állampolgári kezdeményezések. |
| --- | --- |

3.5.

Hangsúlyozni kell továbbá, hogy az új gazdasági modelleket kialakító vállalkozások sokfélék: a megújuláson keresztülmenő nagyvállalatok mellett vannak köztük exponenciális növekedésre törekvő induló innovatív vállalkozások, szociális vállalkozások, amelyek a szociális gazdaság részét is képezhetik, valamint jótékonysági szervezetek és állampolgári kezdeményezések.

| 3.6. | Ezenfelül, bár egyes vállalkozók egyszerre törekszenek arra, hogy gazdaságilag életképesek legyenek és megfeleljenek a környezeti, társadalmi vagy felelős vállalatirányítási kihívásoknak, illetve a fenntarthatóságot helyezik a projektjük középpontjába és hatásukat is értékelik a további javítások érdekében, mások nem osztják ezt a fenntarthatósági „szándékot”. Ők mindenekelőtt a jövedelmezőséget tartják szem előtt, és úgy gondolják, hogy gazdasági modelljüknek pozitív külső hatásai vannak a társadalom többi részére nézve, ám azokat nem ellenőrzik és nem törekszenek azok javítására. |
| --- | --- |

3.6.

Ezenfelül, bár egyes vállalkozók egyszerre törekszenek arra, hogy gazdaságilag életképesek legyenek és megfeleljenek a környezeti, társadalmi vagy felelős vállalatirányítási kihívásoknak, illetve a fenntarthatóságot helyezik a projektjük középpontjába és hatásukat is értékelik a további javítások érdekében, mások nem osztják ezt a fenntarthatósági „szándékot”. Ők mindenekelőtt a jövedelmezőséget tartják szem előtt, és úgy gondolják, hogy gazdasági modelljüknek pozitív külső hatásai vannak a társadalom többi részére nézve, ám azokat nem ellenőrzik és nem törekszenek azok javítására.

| 3.7. | Ezek az új modellek nem szükségszerűen törekszenek arra, hogy minden szempontból fenntarthatóak legyenek. A körforgásos gazdaságra épülő gazdasági modelleket kialakító vállalatok például jellemzően inkább a környezeti szempontokat állítják a középpontba, és az erőforrás-megtakarítást igyekeznek maximalizálni. Márpedig ahhoz, hogy a rendszer társadalmi szempontból is fenntartható legyen, arra van szükség, hogy a körforgásos lehetőség továbbra is megfizethető és elérhető legyen a fogyasztó számára. Emellett, bár a létrehozott termelési hurkok lehetnek helyi jellegűek – és ezáltal előnyben részesíthetik a helyi erőforrásokat és foglalkoztatást –, nem kizárt, hogy a felhasznált erőforrásokat, például az újrafeldolgozott anyagokat nagy távolságokon át szállítják. Ezzel szemben a megosztáson alapuló gazdaságnak lehet elsődleges célja egy adott áru hozzáférhetőségének kiszélesítése, anélkül, hogy környezetvédelmi kívánalmakat követne. |
| --- | --- |

3.7.

Ezek az új modellek nem szükségszerűen törekszenek arra, hogy minden szempontból fenntarthatóak legyenek. A körforgásos gazdaságra épülő gazdasági modelleket kialakító vállalatok például jellemzően inkább a környezeti szempontokat állítják a középpontba, és az erőforrás-megtakarítást igyekeznek maximalizálni. Márpedig ahhoz, hogy a rendszer társadalmi szempontból is fenntartható legyen, arra van szükség, hogy a körforgásos lehetőség továbbra is megfizethető és elérhető legyen a fogyasztó számára. Emellett, bár a létrehozott termelési hurkok lehetnek helyi jellegűek – és ezáltal előnyben részesíthetik a helyi erőforrásokat és foglalkoztatást –, nem kizárt, hogy a felhasznált erőforrásokat, például az újrafeldolgozott anyagokat nagy távolságokon át szállítják. Ezzel szemben a megosztáson alapuló gazdaságnak lehet elsődleges célja egy adott áru hozzáférhetőségének kiszélesítése, anélkül, hogy környezetvédelmi kívánalmakat követne.

| 3.8. | Feltétlenül szem előtt kell tartani azonban, hogy az új, úgynevezett fenntartható gazdasági modellek tényleges hatásai tekintetében óvatosságra van szükség. Így a megosztáson alapuló gazdasággal kapcsolatos platformok környezeti haszna továbbra is vitatott. Az, hogy milyen az ökológiai mérlege azon platformoknak, amelyek lehetővé teszik magánszemélyek számára, hogy mások áruihoz hozzáférjenek, ahelyett, hogy ők maguk új árut vásárolnának, gyakran bonyolultabb kérdés, mint amilyennek tűnik (6). Nagy távolság esetén például a telekocsirendszer gyakran inkább a vasúttal van közvetlen versenyben, mint a saját gépkocsi használatával. Másrészt vannak, akik nem azért vásárolnak meg árukat más magánszemélyektől, hogy kevesebb új terméket vásároljanak, hanem hogy többet fogyasszanak. Általánosságban a tulajdonlásról a használatra való áttérés nem elegendő annak szavatolásához, hogy kisebb legyen a fogyasztás ökológiai lábnyoma, és csökkenjenek a fogyasztók költségei. Így például azok a vállalkozások, amelyek értékesítés helyett bérbeadásra kínálnak okostelefonokat, jellemzően gyorsabban javasolják felhasználóiknak a termékek cseréjét, és nem feltétlenül alkalmaznak rendszert az újrafeldolgozáshoz vagy az újrahasználathoz. |
| --- | --- |

3.8.

Feltétlenül szem előtt kell tartani azonban, hogy az új, úgynevezett fenntartható gazdasági modellek tényleges hatásai tekintetében óvatosságra van szükség. Így a megosztáson alapuló gazdasággal kapcsolatos platformok környezeti haszna továbbra is vitatott. Az, hogy milyen az ökológiai mérlege azon platformoknak, amelyek lehetővé teszik magánszemélyek számára, hogy mások áruihoz hozzáférjenek, ahelyett, hogy ők maguk új árut vásárolnának, gyakran bonyolultabb kérdés, mint amilyennek tűnik (6). Nagy távolság esetén például a telekocsirendszer gyakran inkább a vasúttal van közvetlen versenyben, mint a saját gépkocsi használatával. Másrészt vannak, akik nem azért vásárolnak meg árukat más magánszemélyektől, hogy kevesebb új terméket vásároljanak, hanem hogy többet fogyasszanak. Általánosságban a tulajdonlásról a használatra való áttérés nem elegendő annak szavatolásához, hogy kisebb legyen a fogyasztás ökológiai lábnyoma, és csökkenjenek a fogyasztók költségei. Így például azok a vállalkozások, amelyek értékesítés helyett bérbeadásra kínálnak okostelefonokat, jellemzően gyorsabban javasolják felhasználóiknak a termékek cseréjét, és nem feltétlenül alkalmaznak rendszert az újrafeldolgozáshoz vagy az újrahasználathoz.

| 3.9. | Végezetül meg kell említeni, hogy a megosztáson alapuló gazdaság fontos kérdéseket vet fel a monopolizáció, az adatvédelem, a munkajog, az ügyletek adóztatása, valamint a hagyományos gazdasági modellekkel való verseny tekintetében, mint ahogy viták övezik a magánszemélyek közötti szálláshely-szolgáltatásra irányuló platformokat. |
| --- | --- |

3.9.

Végezetül meg kell említeni, hogy a megosztáson alapuló gazdaság fontos kérdéseket vet fel a monopolizáció, az adatvédelem, a munkajog, az ügyletek adóztatása, valamint a hagyományos gazdasági modellekkel való verseny tekintetében, mint ahogy viták övezik a magánszemélyek közötti szálláshely-szolgáltatásra irányuló platformokat.

| 3.10. | Miközben a hatóságoknak támogatniuk kell az említett koncepciók alapján újító vállalkozókat, kritikus szemmel kell figyelniük szándékaikat és tényleges hatásaikat, szem előtt tartva a vállalkozások sokféleségét és az általuk alkalmazott fogalmak tisztázatlanságát. |
| --- | --- |

3.10.

Miközben a hatóságoknak támogatniuk kell az említett koncepciók alapján újító vállalkozókat, kritikus szemmel kell figyelniük szándékaikat és tényleges hatásaikat, szem előtt tartva a vállalkozások sokféleségét és az általuk alkalmazott fogalmak tisztázatlanságát.

| 4. | A vélemény ezen utolsó része azon „motorok” listáját tartalmazza, amelyek segítségével az EU ösztönözheti a szóban forgó új modellek bevezetését és fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Először is az ezen új gazdasági modellek támogatására európai szinten már elindított kezdeményezéseket kell számba venni. Ez a kérdés valójában már a tagállamokban és uniós szinten is felkeltette a döntéshozók figyelmét. Utóbbiak kezdik figyelemmel kísérni fejlődésüket, kérdéseket tesznek fel ezen új modellek fenntartható fejlődéshez való tényleges hozzájárulásával kapcsolatban, és gondolkodni kezdenek olyan közpolitikai eszközökön, amelyek lehetővé tennék a legnagyobb hatással járó modellek támogatását. |
| --- | --- |

4.1.

Először is az ezen új gazdasági modellek támogatására európai szinten már elindított kezdeményezéseket kell számba venni. Ez a kérdés valójában már a tagállamokban és uniós szinten is felkeltette a döntéshozók figyelmét. Utóbbiak kezdik figyelemmel kísérni fejlődésüket, kérdéseket tesznek fel ezen új modellek fenntartható fejlődéshez való tényleges hozzájárulásával kapcsolatban, és gondolkodni kezdenek olyan közpolitikai eszközökön, amelyek lehetővé tennék a legnagyobb hatással járó modellek támogatását.

| 4.1.1. | Az Európai Bizottság számos kezdeményezésen dolgozik az intelligens, innovatív és fenntartható iparról szóló közleménye kapcsán, mely átfogó stratégia elfogadását tervezi az ipari versenyképességgel kapcsolatban, összefogva valamennyi érdekelt fél aktív szerepvállalását és felelőssé téve az egyéneket:






  — | a körforgásos gazdasággal kapcsolatos intézkedéscsomag (7) javaslatokat foglal magában a hulladékokról szóló jogszabályok felülvizsgálatára vonatkozóan, valamint részletes cselekvési tervet tartalmaz a körforgásos gazdaságra irányulóan, 2018-ig előirányzott intézkedésekkel, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Az Európai Bizottság számos kezdeményezésen dolgozik az intelligens, innovatív és fenntartható iparról szóló közleménye kapcsán, mely átfogó stratégia elfogadását tervezi az ipari versenyképességgel kapcsolatban, összefogva valamennyi érdekelt fél aktív szerepvállalását és felelőssé téve az egyéneket:

—

a körforgásos gazdasággal kapcsolatos intézkedéscsomag (7) javaslatokat foglal magában a hulladékokról szóló jogszabályok felülvizsgálatára vonatkozóan, valamint részletes cselekvési tervet tartalmaz a körforgásos gazdaságra irányulóan, 2018-ig előirányzott intézkedésekkel,

| — | a körforgásos gazdaság európai érdekelt feleinek platformja elősegíti a bevált gyakorlatok érdekelt felek közötti cseréjét és ismertségét, valamint a hálózatépítést, |
| --- | --- |

—

a körforgásos gazdaság európai érdekelt feleinek platformja elősegíti a bevált gyakorlatok érdekelt felek közötti cseréjét és ismertségét, valamint a hálózatépítést,

| — | európai menetrend foglalkozik a közösségi gazdaság (8) és az online platformok (9) szabályozásával, |
| --- | --- |

—

európai menetrend foglalkozik a közösségi gazdaság (8) és az online platformok (9) szabályozásával,

| — | tanulmányok készülnek a megosztáson alapuló gazdaság fenntarthatóságáról, illetve az ipari ökológiáról, |
| --- | --- |

—

tanulmányok készülnek a megosztáson alapuló gazdaság fenntarthatóságáról, illetve az ipari ökológiáról,

| — | a közbeszerzések keretében a pályázatokra vonatkozó önkéntes iránymutatásokat dolgoznak ki, |
| --- | --- |

—

a közbeszerzések keretében a pályázatokra vonatkozó önkéntes iránymutatásokat dolgoznak ki,

| — | a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2017-ben ajánlásokat dolgoz ki arra irányulóan, hogy a fenntartható finanszírozás világosan beépüljön az EU stratégiájába és a tőkepiaci unióba. |
| --- | --- |

—

a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2017-ben ajánlásokat dolgoz ki arra irányulóan, hogy a fenntartható finanszírozás világosan beépüljön az EU stratégiájába és a tőkepiaci unióba.

| 4.1.2. | Az EGSZB már több véleményt elfogadott a funkcionális gazdaságra
   (10)
  , a megosztáson alapuló gazdaságra és az azzal rokon közösségi gazdaságra
   (11)
  , a körforgásos gazdaságra
   (12)
  , az innovációra mint új tevékenységi modellek motorjára
   (13)
  , valamint a közjavakon alapuló gazdaságra
   (14)
  vonatkozóan. Ezek a vélemények az alábbiakat emelik ki:






  — | a szóban forgó új modellek fenntarthatósági potenciálja, és a tényleges hatásaik alaposabb elemzésének fontossága, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

Az EGSZB már több véleményt elfogadott a funkcionális gazdaságra
   (10)
  , a megosztáson alapuló gazdaságra és az azzal rokon közösségi gazdaságra
   (11)
  , a körforgásos gazdaságra
   (12)
  , az innovációra mint új tevékenységi modellek motorjára
   (13)
  , valamint a közjavakon alapuló gazdaságra
   (14)
  vonatkozóan. Ezek a vélemények az alábbiakat emelik ki:

—

a szóban forgó új modellek fenntarthatósági potenciálja, és a tényleges hatásaik alaposabb elemzésének fontossága,

| — | a ténylegesen területi, szövetkezeti, ökológiai és szociális modelleket alkalmazó vállalatok előtérbe helyezésének szükségessége. |
| --- | --- |

—

a ténylegesen területi, szövetkezeti, ökológiai és szociális modelleket alkalmazó vállalatok előtérbe helyezésének szükségessége.

| 4.2. | Ezek a vélemények javaslatokat tesznek arra, hogy milyen intézkedéseket kell meghozniuk a hatóságoknak az új és egyszersmind fenntartható gazdasági modelleket alkalmazó vállalkozások fejlődésének támogatása érdekében. Az alábbi listában áttekintjük ezeket a cselekvési irányokat, kiegészítve őket azokkal a további elképzelésekkel, amelyek az e vélemény elkészítése során folytatott meghallgatások során merültek fel. |
| --- | --- |

4.2.

Ezek a vélemények javaslatokat tesznek arra, hogy milyen intézkedéseket kell meghozniuk a hatóságoknak az új és egyszersmind fenntartható gazdasági modelleket alkalmazó vállalkozások fejlődésének támogatása érdekében. Az alábbi listában áttekintjük ezeket a cselekvési irányokat, kiegészítve őket azokkal a további elképzelésekkel, amelyek az e vélemény elkészítése során folytatott meghallgatások során merültek fel.

| 4.2.1. | Legelőször is létre kell hozni egy, a fenntarthatósági potenciállal rendelkező új gazdasági modellekkel foglalkozó állandó struktúrát, amelynek feladata az lesz, hogy figyelemmel kísérje ezek fejlődését és az ebben a véleményben megfogalmazott ajánlások végrehajtását. Ebbe a struktúrába be kell vonni az európai intézményeket, köztük is elsősorban az Európai Bizottságot és az EGSZB-t, valamint az innovatív vállalkozások szövetségeit, a szakszervezeteket, egyesületeket és kutatókat. |
| --- | --- |

4.2.1.

Legelőször is létre kell hozni egy, a fenntarthatósági potenciállal rendelkező új gazdasági modellekkel foglalkozó állandó struktúrát, amelynek feladata az lesz, hogy figyelemmel kísérje ezek fejlődését és az ebben a véleményben megfogalmazott ajánlások végrehajtását. Ebbe a struktúrába be kell vonni az európai intézményeket, köztük is elsősorban az Európai Bizottságot és az EGSZB-t, valamint az innovatív vállalkozások szövetségeit, a szakszervezeteket, egyesületeket és kutatókat.

| 4.2.2. | Ezt követően az európai hatóságoknak segíteniük kell e változások jobb megértését és jobb nyomon követését. |
| --- | --- |

4.2.2.

Ezt követően az európai hatóságoknak segíteniük kell e változások jobb megértését és jobb nyomon követését.

| 4.2.2.1. | Ennek érdekében az Európai Bizottság növelhetné hozzájárulását a kutatáshoz, különösen a felelős kutatáshoz a megjelenő új gazdasági modellek tényleges társadalmi és környezeti hatásainak és a fejlődésüket gátló tényezőknek a jobb megértése érdekében. Ez a számos fogalmat övező bizonytalanság tisztázását is lehetővé tenné. Ezeket a munkákat a kutatási és innovációs folyamatban részt vevő összes érdekelt féllel együtt kellene elvégezni, hogy tapasztalataikra építeni lehessen. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Ennek érdekében az Európai Bizottság növelhetné hozzájárulását a kutatáshoz, különösen a felelős kutatáshoz a megjelenő új gazdasági modellek tényleges társadalmi és környezeti hatásainak és a fejlődésüket gátló tényezőknek a jobb megértése érdekében. Ez a számos fogalmat övező bizonytalanság tisztázását is lehetővé tenné. Ezeket a munkákat a kutatási és innovációs folyamatban részt vevő összes érdekelt féllel együtt kellene elvégezni, hogy tapasztalataikra építeni lehessen.

| 4.2.2.2. | Fontos, hogy európai szinten az Eurostat, a tagállamokban pedig saját statisztikai szerveik segítségével mutatók és statisztikák kerüljenek kidolgozásra, amelyek lehetővé teszik az új gazdasági modellek fejlődésének nyomon követését és ismertségének javítását. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Fontos, hogy európai szinten az Eurostat, a tagállamokban pedig saját statisztikai szerveik segítségével mutatók és statisztikák kerüljenek kidolgozásra, amelyek lehetővé teszik az új gazdasági modellek fejlődésének nyomon követését és ismertségének javítását.

| 4.2.2.3. | Az új gazdasági modellek fejlődése biztosításának egyik kulcsfontosságú motorja a különböző érdekelt felek oktatása és képzése az e modellekkel kapcsolatos ismereteik javítása és azok láthatóságának növelése érdekében. Napjainkban az új fenntartható gazdasági modellek még csak az európai gazdaság egy csekély hányadát teszik ki. Sokszor állja útjukat a gondolkodásmód és a már jól bevezetett mechanizmusok, valamint az, hogy nem ismerik fel a jelentőségüket. Ezért célszerű lenne képzéseket kidolgozni:






  — | a döntéshozók és a hatóságok számára, hogy az új fenntartható gazdasági modelleket alkalmazó vállalkozásokat ösztönző pályázatokat dolgozzanak ki, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3.

Az új gazdasági modellek fejlődése biztosításának egyik kulcsfontosságú motorja a különböző érdekelt felek oktatása és képzése az e modellekkel kapcsolatos ismereteik javítása és azok láthatóságának növelése érdekében. Napjainkban az új fenntartható gazdasági modellek még csak az európai gazdaság egy csekély hányadát teszik ki. Sokszor állja útjukat a gondolkodásmód és a már jól bevezetett mechanizmusok, valamint az, hogy nem ismerik fel a jelentőségüket. Ezért célszerű lenne képzéseket kidolgozni:

—

a döntéshozók és a hatóságok számára, hogy az új fenntartható gazdasági modelleket alkalmazó vállalkozásokat ösztönző pályázatokat dolgozzanak ki,

| — | az innovatív vállalkozások számára, arra ösztönözve az inkubátorházakat, hogy a fenntarthatóság témájával kapcsolatban kínáljanak képzéseket, például a termékek újrafelhasználása terén, |
| --- | --- |

—

az innovatív vállalkozások számára, arra ösztönözve az inkubátorházakat, hogy a fenntarthatóság témájával kapcsolatban kínáljanak képzéseket, például a termékek újrafelhasználása terén,

| — | minden vállalkozás és különösen a kkv-k számára, hogy felkeltsék figyelmüket az innovatív és fenntartható gazdasági modellekre, |
| --- | --- |

—

minden vállalkozás és különösen a kkv-k számára, hogy felkeltsék figyelmüket az innovatív és fenntartható gazdasági modellekre,

| — | a fejlődésben/átalakulóban lévő ágazatok munkavállalói és alkalmazottai számára, hogy segítséget kapjanak az új gazdasági modellek és a fenntarthatósági kihívások révén szükségessé vált kompetenciák megszerzéséhez, |
| --- | --- |

—

a fejlődésben/átalakulóban lévő ágazatok munkavállalói és alkalmazottai számára, hogy segítséget kapjanak az új gazdasági modellek és a fenntarthatósági kihívások révén szükségessé vált kompetenciák megszerzéséhez,

| — | a polgárok és a fogyasztók számára, az új gazdasági modellekkel és termékeikkel kapcsolatos figyelemfelkeltő program révén. |
| --- | --- |

—

a polgárok és a fogyasztók számára, az új gazdasági modellekkel és termékeikkel kapcsolatos figyelemfelkeltő program révén.

| 4.2.3. | E modellek nyomon követésén és jobb megértésén túl más mozgatórugókat is be kell vetni: |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | A bevált gyakorlatok és tapasztalatok hálózatokon és internetes platformokon keresztül megvalósuló, innovátorok – és kutatói közösségek – közötti cseréjének előmozdítása elengedhetetlen lépés. Egyes új gazdasági modellekre vonatkozóan már elindítottak magánkezdeményezéseket. Az Európai Bizottságnak elemeznie kellene, hogyan lehetne ezeket támogatni és kiegészíteni, de nem helyettesíteni, és azokba hogyan lehet bekapcsolódni ezen innovációk jobb megértése és az innovátorokkal való eszmecsere érdekében. Más gazdasági modellek vonatkozásában – különösen emberi és pénzügyi erőforrások hiányában – alig jelennek meg ilyen kezdeményezések. Az Európai Bizottságnak nagyobb mértékben kellene támogatnia őket, és ezekben részt is kellene vennie. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

A bevált gyakorlatok és tapasztalatok hálózatokon és internetes platformokon keresztül megvalósuló, innovátorok – és kutatói közösségek – közötti cseréjének előmozdítása elengedhetetlen lépés. Egyes új gazdasági modellekre vonatkozóan már elindítottak magánkezdeményezéseket. Az Európai Bizottságnak elemeznie kellene, hogyan lehetne ezeket támogatni és kiegészíteni, de nem helyettesíteni, és azokba hogyan lehet bekapcsolódni ezen innovációk jobb megértése és az innovátorokkal való eszmecsere érdekében. Más gazdasági modellek vonatkozásában – különösen emberi és pénzügyi erőforrások hiányában – alig jelennek meg ilyen kezdeményezések. Az Európai Bizottságnak nagyobb mértékben kellene támogatnia őket, és ezekben részt is kellene vennie.

| 4.2.3.2. | E hálózatok egyik feladatának annak is kellene lennie, hogy elősegítsék az innovátorok hozzáférését azokhoz az európai támogatási mechanizmusokhoz, amelyekre jogosultak. Az új fenntartható gazdasági modelleket alkalmazó vállalkozások gyakran kkv-k, amelyek arra panaszkodnak, hogy nehezen érthetők számukra a bonyolult uniós eljárások. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

E hálózatok egyik feladatának annak is kellene lennie, hogy elősegítsék az innovátorok hozzáférését azokhoz az európai támogatási mechanizmusokhoz, amelyekre jogosultak. Az új fenntartható gazdasági modelleket alkalmazó vállalkozások gyakran kkv-k, amelyek arra panaszkodnak, hogy nehezen érthetők számukra a bonyolult uniós eljárások.

| 4.2.3.3. | A fenntartható gazdasági modellek esetében az Európai Bizottság az innovációt támogató pályázatok útján segítheti elő a finanszírozáshoz való hozzáférést. Azt is biztosítania kellene, hogy a közbeszerzési szabályok ne képezzenek aránytalanul nagy akadályt az új fenntartható gazdasági modelleket alkalmazók számára, és eltérési mechanizmust kellene fontolóra vennie, hogy megvédje őket a számukra elviselhetetlen versenytől. Másrészt az innováció hagyományos magán vagy állami finanszírozói rosszul ismerik ezeket az új modelleket, ezért bizonytalanok azok támogatását illetően, és nem hasznosítják azok társadalmi és környezeti előnyeit. Az Európai Bizottságnak jobban meg kell vizsgálnia, milyen nehézségek tapasztalhatók az új fenntartható gazdasági modellek finanszírozáshoz jutása tekintetében, és ajánlásokat kell megfogalmaznia azok leküzdése érdekében. Új alternatív (virtuális, szociális) fizetőeszközök bevezetését is fontolóra vehetné, valamint azt is, hogy ezek milyen szerepet játszhatnának e modellek támogatásában. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

A fenntartható gazdasági modellek esetében az Európai Bizottság az innovációt támogató pályázatok útján segítheti elő a finanszírozáshoz való hozzáférést. Azt is biztosítania kellene, hogy a közbeszerzési szabályok ne képezzenek aránytalanul nagy akadályt az új fenntartható gazdasági modelleket alkalmazók számára, és eltérési mechanizmust kellene fontolóra vennie, hogy megvédje őket a számukra elviselhetetlen versenytől. Másrészt az innováció hagyományos magán vagy állami finanszírozói rosszul ismerik ezeket az új modelleket, ezért bizonytalanok azok támogatását illetően, és nem hasznosítják azok társadalmi és környezeti előnyeit. Az Európai Bizottságnak jobban meg kell vizsgálnia, milyen nehézségek tapasztalhatók az új fenntartható gazdasági modellek finanszírozáshoz jutása tekintetében, és ajánlásokat kell megfogalmaznia azok leküzdése érdekében. Új alternatív (virtuális, szociális) fizetőeszközök bevezetését is fontolóra vehetné, valamint azt is, hogy ezek milyen szerepet játszhatnának e modellek támogatásában.

| 4.2.3.4. | Ahhoz, hogy fejlődni tudjanak, az új fenntartható gazdasági modelleknek kísérletezniük kell. Egyes esetekben – például a mobilitás vagy az ipari ökológia területén – ezeket a kísérleteket a hatóságokkal partnerségben kell elvégezni. Az Európai Bizottság egy köz-magán társulások felé nyitott, fenntartható modellekre irányuló innovációfinanszírozási alap révén ösztönözheti az új modellekkel való kísérletezést. Az Európai Bizottságnak különösen azt kellene biztosítania, hogy ezek a kísérletek a vidéki és városkörnyéki területeket is érintsék, ne csak a nagy városközpontokat. |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Ahhoz, hogy fejlődni tudjanak, az új fenntartható gazdasági modelleknek kísérletezniük kell. Egyes esetekben – például a mobilitás vagy az ipari ökológia területén – ezeket a kísérleteket a hatóságokkal partnerségben kell elvégezni. Az Európai Bizottság egy köz-magán társulások felé nyitott, fenntartható modellekre irányuló innovációfinanszírozási alap révén ösztönözheti az új modellekkel való kísérletezést. Az Európai Bizottságnak különösen azt kellene biztosítania, hogy ezek a kísérletek a vidéki és városkörnyéki területeket is érintsék, ne csak a nagy városközpontokat.

| 4.2.3.5. | A visszajelzett tapasztalatoknak lehetővé kell tenniük a szabványosítással kapcsolatos új igények, illetve azon előírások és szabályozások azonosítását, amelyek gátolják egyes innovatív és fenntartható modellek megjelenését. Ezeket az építőipari ágazatban az új termékek és szolgáltatások jóváhagyására alkalmazott eljárások mintájára összeegyeztethetővé kell tenni az innovációval. A szóban forgó új gazdasági modellek mögött álló vállalkozások nagy része kkv, amelyek nem mindig rendelkeznek a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy megbirkózzanak a szabványokból adódó munkateherrel. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

A visszajelzett tapasztalatoknak lehetővé kell tenniük a szabványosítással kapcsolatos új igények, illetve azon előírások és szabályozások azonosítását, amelyek gátolják egyes innovatív és fenntartható modellek megjelenését. Ezeket az építőipari ágazatban az új termékek és szolgáltatások jóváhagyására alkalmazott eljárások mintájára összeegyeztethetővé kell tenni az innovációval. A szóban forgó új gazdasági modellek mögött álló vállalkozások nagy része kkv, amelyek nem mindig rendelkeznek a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy megbirkózzanak a szabványokból adódó munkateherrel.

| 4.2.3.6. | Az új modellek ágazati uniós politikákba történő beépítése szintén fontos motorja a fejlődésük elősegítésének. Ezért az áruk magánszemélyek közötti cseréjét lehetővé tévő új platformokat és a funkcionális gazdaság vállalkozásait a hulladékmegelőzésben részt vevő szereplőknek kell tekinteni, és támogatni kell őket a körforgásos gazdaságra irányuló uniós politikák keretében. Ez nem új ágazati kezdeményezések vagy szabályozások bevezetését jelenti, hanem azt, hogy ezeket az új gazdasági modelleket be kell építeni az új ipari stratégiába (15) és a meglévő ágazati politikákba. |
| --- | --- |

4.2.3.6.

Az új modellek ágazati uniós politikákba történő beépítése szintén fontos motorja a fejlődésük elősegítésének. Ezért az áruk magánszemélyek közötti cseréjét lehetővé tévő új platformokat és a funkcionális gazdaság vállalkozásait a hulladékmegelőzésben részt vevő szereplőknek kell tekinteni, és támogatni kell őket a körforgásos gazdaságra irányuló uniós politikák keretében. Ez nem új ágazati kezdeményezések vagy szabályozások bevezetését jelenti, hanem azt, hogy ezeket az új gazdasági modelleket be kell építeni az új ipari stratégiába (15) és a meglévő ágazati politikákba.

| 4.2.3.7. | Végül az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie bizonyos új gazdasági modellek lehetséges vadhajtásait, különös tekintettel a szociális kérdésekre, a munkaügyi szabályozásra és a tisztességtelen adóversenyre. A közösségi gazdaságot illetően az Európai Uniónak folytatnia kell a nyomon követésre és az európai harmonizációra irányuló erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

4.2.3.7.

Végül az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie bizonyos új gazdasági modellek lehetséges vadhajtásait, különös tekintettel a szociális kérdésekre, a munkaügyi szabályozásra és a tisztességtelen adóversenyre. A közösségi gazdaságot illetően az Európai Uniónak folytatnia kell a nyomon követésre és az európai harmonizációra irányuló erőfeszítéseit.

| 4.2.4. | Általánosságban az új fenntartható gazdasági modellek csak akkor fognak fejlődni, ha a vállalkozások és a vállalkozók meg vannak győződve arról, hogy gazdaságilag lesz ennek értelme az Unióban 2030-ban vagy 2050-ben. Ezért a fenntarthatóságot az EU átfogó célkitűzésének kell tekinteni. Az EU politikai, adóügyi és szabályozási keretrendszerének láthatóságot kell biztosítania, hogy tevékenységeikhez irányt mutasson a gazdasági szereplők, a hatóságok és a civil társadalom számára. Ennek megvalósítása érdekében a vélemény az alábbi ajánlásokat teszi:






  — | politikai szinten elő kell mozdítani a kérdéskört, olyan transzverzális kritériumnak tekintve a fenntarthatóságot, amely lehetővé teszi az európai gazdaság modernizálását. Összhangba kell hozni az uniós politikákat a fenntarthatósági kritériumokkal, és ez utóbbiakat be kell építeni a jogszabályokba. Így minden új jogszabály szigorúbb fenntarthatósági tesztnek vethető alá. Politikai szinten az EU-nak erőteljes üzenetet kell kidolgoznia, amely megmutatja, hogy támogatja a fenntartható fejlődést és kiemeli vezető szerepét. Ehhez a fenntartható fejlődés célkitűzéseit új, 2030-ig terjedő európai stratégiába kell átültetni, el kell fogadni az uniós teljesítménymutatók és a GDP-n túllépő mutatók korlátozott listáját, és integrálni kell ezeket az európai szemeszter keretébe, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Általánosságban az új fenntartható gazdasági modellek csak akkor fognak fejlődni, ha a vállalkozások és a vállalkozók meg vannak győződve arról, hogy gazdaságilag lesz ennek értelme az Unióban 2030-ban vagy 2050-ben. Ezért a fenntarthatóságot az EU átfogó célkitűzésének kell tekinteni. Az EU politikai, adóügyi és szabályozási keretrendszerének láthatóságot kell biztosítania, hogy tevékenységeikhez irányt mutasson a gazdasági szereplők, a hatóságok és a civil társadalom számára. Ennek megvalósítása érdekében a vélemény az alábbi ajánlásokat teszi:

—

politikai szinten elő kell mozdítani a kérdéskört, olyan transzverzális kritériumnak tekintve a fenntarthatóságot, amely lehetővé teszi az európai gazdaság modernizálását. Összhangba kell hozni az uniós politikákat a fenntarthatósági kritériumokkal, és ez utóbbiakat be kell építeni a jogszabályokba. Így minden új jogszabály szigorúbb fenntarthatósági tesztnek vethető alá. Politikai szinten az EU-nak erőteljes üzenetet kell kidolgoznia, amely megmutatja, hogy támogatja a fenntartható fejlődést és kiemeli vezető szerepét. Ehhez a fenntartható fejlődés célkitűzéseit új, 2030-ig terjedő európai stratégiába kell átültetni, el kell fogadni az uniós teljesítménymutatók és a GDP-n túllépő mutatók korlátozott listáját, és integrálni kell ezeket az európai szemeszter keretébe,

| — | a társadalmi és környezeti externáliákat be kell építeni a gazdasági gondolkodásmódba, ösztönözve a tagállamokat a környezetvédelmi adóztatás jobb elsajátítására
   (16)
  és a nem környezetbarát támogatások leállítására. Európai szinten meg kell erősíteni a szén-dioxid-árjelzést, többek között a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) megreformálásán vagy a CO2-kibocsátás 60 %-át kitevő energetikai ágazatra vonatkozóan nemzeti szinten hozott kiegészítő intézkedéseken keresztül. Ez az integráció lehetővé tenné, hogy versenyképesebbé váljanak a fenntartható termékek és technológiák, amelyek célja az említett externáliák csökkentése, és amelyeket ezért olykor drágább előállítani, |
| --- | --- |

—

a társadalmi és környezeti externáliákat be kell építeni a gazdasági gondolkodásmódba, ösztönözve a tagállamokat a környezetvédelmi adóztatás jobb elsajátítására
   (16)
  és a nem környezetbarát támogatások leállítására. Európai szinten meg kell erősíteni a szén-dioxid-árjelzést, többek között a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) megreformálásán vagy a CO2-kibocsátás 60 %-át kitevő energetikai ágazatra vonatkozóan nemzeti szinten hozott kiegészítő intézkedéseken keresztül. Ez az integráció lehetővé tenné, hogy versenyképesebbé váljanak a fenntartható termékek és technológiák, amelyek célja az említett externáliák csökkentése, és amelyeket ezért olykor drágább előállítani,

| — | a fenntartható fogyasztást és termelést előmozdító szabályozási keretet kell kialakítani (a környezettudatos tervezéssel kapcsolatos előírások, a termékek élettartamának meghosszabbítása, energetikai címkék, a hulladékmegelőzéssel kapcsolatos célkitűzések, szennyezés elleni küzdelem, az épületek energiahatékonyságával kapcsolatos előírások stb.). Például a környezettudatos tervezéssel kapcsolatos meglévő jogszabályok ma még nem mennek elég messzire (17). Az előírásokat a kkv-k különleges helyzetéhez kellene igazítani („kkv-teszt”). |
| --- | --- |

—

a fenntartható fogyasztást és termelést előmozdító szabályozási keretet kell kialakítani (a környezettudatos tervezéssel kapcsolatos előírások, a termékek élettartamának meghosszabbítása, energetikai címkék, a hulladékmegelőzéssel kapcsolatos célkitűzések, szennyezés elleni küzdelem, az épületek energiahatékonyságával kapcsolatos előírások stb.). Például a környezettudatos tervezéssel kapcsolatos meglévő jogszabályok ma még nem mennek elég messzire (17). Az előírásokat a kkv-k különleges helyzetéhez kellene igazítani („kkv-teszt”).

| 4.2.4.1. | Végül újra kell gondolni a pénzügyi szektor működési módját, hogy azt fenntarthatóvá lehessen tenni, és egyértelműen figyelembe kell venni a környezeti és a társadalmi kihívásokat a befektetések megválasztásánál és a kockázat fogalmánál a prudenciális és a szolvencia-előírások keretében. Ez a folyamat már elindult a társadalmilag felelős befektetők körében, valamint egyes nagyvállalatoknál, a stratégiai és operatív döntések meghozatalánál alkalmazott „integrált gondolkodásmód” koncepciójával (18). Ez a gondolkodási folyamat a gyakorlatban a következőket is eredményezheti:






  — | a „rövid távú gondolkodás” visszaszorítása, például azzal, hogy a megtakarítókat nagyobb mértékben bevonják a tartós eszközök beszerzésébe, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.1.

Végül újra kell gondolni a pénzügyi szektor működési módját, hogy azt fenntarthatóvá lehessen tenni, és egyértelműen figyelembe kell venni a környezeti és a társadalmi kihívásokat a befektetések megválasztásánál és a kockázat fogalmánál a prudenciális és a szolvencia-előírások keretében. Ez a folyamat már elindult a társadalmilag felelős befektetők körében, valamint egyes nagyvállalatoknál, a stratégiai és operatív döntések meghozatalánál alkalmazott „integrált gondolkodásmód” koncepciójával (18). Ez a gondolkodási folyamat a gyakorlatban a következőket is eredményezheti:

—

a „rövid távú gondolkodás” visszaszorítása, például azzal, hogy a megtakarítókat nagyobb mértékben bevonják a tartós eszközök beszerzésébe,

| — | az egészséges verseny előmozdítása érdekében a nyílt forrású megoldások és szoftverek bevezetésének támogatása a pénzügyi ágazatban, |
| --- | --- |

—

az egészséges verseny előmozdítása érdekében a nyílt forrású megoldások és szoftverek bevezetésének támogatása a pénzügyi ágazatban,

| — | a pénzügyi technológiai (FinTech) kritériumok és a fenntarthatósági kritériumok összehangolásának ösztönzése, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi technológiai (FinTech) kritériumok és a fenntarthatósági kritériumok összehangolásának ösztönzése,

| — | a fenntarthatósági kihívásokról szóló jelentéstétel megerősítése (a környezeti értékelések/tanúsítványok támogatása) a pénzügyi vállalkozások és intézmények esetében (lásd a Taskforce on Climate Disclosure ezzel a témával kapcsolatos ajánlásait), |
| --- | --- |

—

a fenntarthatósági kihívásokról szóló jelentéstétel megerősítése (a környezeti értékelések/tanúsítványok támogatása) a pénzügyi vállalkozások és intézmények esetében (lásd a Taskforce on Climate Disclosure ezzel a témával kapcsolatos ajánlásait),

| — | fenntarthatósági kritériumok beépítése a vagyonkezelői kötelezettségbe, |
| --- | --- |

—

fenntarthatósági kritériumok beépítése a vagyonkezelői kötelezettségbe,

| — | fenntarthatósági tesztek végzése a jövőbeli európai pénzügyi szabályozások esetében. |
| --- | --- |

—

fenntarthatósági tesztek végzése a jövőbeli európai pénzügyi szabályozások esetében.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Például a 2021–2027-es időszakra vonatkozó kilencedik keretprogram (FP9) keretében.

1

(2)  SC/047: „Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre – stratégia 2050-ig” (folyamatban) (lásd e Hivatalos Lap 44. oldalát).

2

(3)  E témával kapcsolatban lásd: HL C 21., 2011.1.21., 33. o., amely részletesen taglalja a „társadalmilag felelős pénzügyi termékek” fejlődését.

3

(4)  HL C 303., 2016.8.19., 36. o.

4

(5)  HL C 264., 2016.7.20., 98. o.

5

(6)  Institut du développement durable et des relations internationales (IDDRI, A fenntartható fejlődés és a nemzetközi kapcsolatok intézete): „Économie du partage, enjeux et opportunités pour la transition écologique” (Megosztáson alapuló gazdaság – az ökológiai átmenet kihívásai és lehetőségei).

6

(7)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm

7

(8)  COM(2016) 356 final.

8

(9)  COM(2016) 288 final.

9

(10)  HL C 75., 2017.3.10., 1. o.

10

(11)  HL C 75., 2017.3.10., 33. o.; HL C 303., 2016.8.19., 36. o.; HL C 177., 2014.6.11., 1. o.

11

(12)  HL C 264., 2016.7.20., 98. o. és HL C 230., 2015.7.14., 91. o.

12

(13)  HL C 303., 2016.8.19., 28. o.

13

(14)  HL C 13., 2016.1.15., 26. o.

14

(15)  COM(2017) 479 final.

15

(16)  HL C 226., 2014.7.16., 1.o.

16

(17)  A környezettudatos tervezés munkaterve, 2016–2019.

17

(18)  A fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport munkái.

18

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/65

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A közösségi gazdaság adóztatása – lehetséges adópolitikai irányok elemzése a közösségi gazdaság növekedésének kontextusában

(feltáró vélemény az észt elnökség felkérésére)

(2018/C 081/09)

| Előadó: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Krister ANDERSSON |

Előadó:

Giuseppe GUERINI

Társelőadó:

Krister ANDERSSON

| Felkérés: | feltáró vélemény (az észt elnökség felkérésére), 2017.3.17. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.5. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 168/0/1 |

Felkérés:

feltáró vélemény (az észt elnökség felkérésére), 2017.3.17.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.5.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott):

168/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB szerint a közösségi gazdaság azzal, hogy társadalmi értéket teremt a digitális gazdaság környezetében, új növekedési és fejlődési esélyeket teremt az európai uniós tagállamok számára, mivel lehetővé teszi a fel nem használt eszközök mobilizálását és egyéni kezdeményezésre serkenti a polgárokat. Az EGSZB egyértelműen különbséget tesz a közösségi gazdaság és a digitális, illetve platformgazdaság között, mivel ezek inkluzivitása és együttműködési dimenziója eltérő intenzitású és mértékű. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB szerint a közösségi gazdaság azzal, hogy társadalmi értéket teremt a digitális gazdaság környezetében, új növekedési és fejlődési esélyeket teremt az európai uniós tagállamok számára, mivel lehetővé teszi a fel nem használt eszközök mobilizálását és egyéni kezdeményezésre serkenti a polgárokat. Az EGSZB egyértelműen különbséget tesz a közösségi gazdaság és a digitális, illetve platformgazdaság között, mivel ezek inkluzivitása és együttműködési dimenziója eltérő intenzitású és mértékű.

| 1.2. | A közösségi gazdaság terjedését segíti és előmozdítja ugyan az új információs és kommunikációs technológiák terjedése – melyhez kitűnő eszközt jelent a digitális platformok létezése és az okostelefonok széles körű terjedése –, de az EGSZB fontosnak tartja, hogy a közösségi gazdaság jelenségét egészében vizsgáljuk, és ne olvasszuk bele teljesen a digitális gazdaságba. |
| --- | --- |

1.2.

A közösségi gazdaság terjedését segíti és előmozdítja ugyan az új információs és kommunikációs technológiák terjedése – melyhez kitűnő eszközt jelent a digitális platformok létezése és az okostelefonok széles körű terjedése –, de az EGSZB fontosnak tartja, hogy a közösségi gazdaság jelenségét egészében vizsgáljuk, és ne olvasszuk bele teljesen a digitális gazdaságba.

| 1.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak nem szabad elszalasztania azt a lehetőséget, melyet a közösségi gazdaság kínál az intézmények, vállalkozások, polgárok és piacok közötti kapcsolatok rendszerének megújítására. Tekintettel azonban a szóban forgó ágazat fejlődésének rendkívüli gördülékenységére és gyors ütemére, elkerülhetetlen a fiskális szabályozások és adórendszerek okos és rugalmas hozzáigazítása a közösségi gazdaság és – általánosabban – a digitális gazdaság jelentette új környezethez. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak nem szabad elszalasztania azt a lehetőséget, melyet a közösségi gazdaság kínál az intézmények, vállalkozások, polgárok és piacok közötti kapcsolatok rendszerének megújítására. Tekintettel azonban a szóban forgó ágazat fejlődésének rendkívüli gördülékenységére és gyors ütemére, elkerülhetetlen a fiskális szabályozások és adórendszerek okos és rugalmas hozzáigazítása a közösségi gazdaság és – általánosabban – a digitális gazdaság jelentette új környezethez.

| 1.4. | Az EGSZB nem tartja szükségesnek, hogy új és specifikus adórendelkezéseket dolgozzanak ki a közösségi gazdaság vállalkozásai számára. Úgy véli azonban, hogy mindenképpen bővíteni kell a tagállamok közötti és az egyes tagállamokon belül működő, különféle érintett hatóságok közötti együttműködés és koordináció formáit, hogy a közhatóságok lépést tudjanak tartani a digitális gazdaság és a közösségi gazdaság tempójával és lendületével. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB nem tartja szükségesnek, hogy új és specifikus adórendelkezéseket dolgozzanak ki a közösségi gazdaság vállalkozásai számára. Úgy véli azonban, hogy mindenképpen bővíteni kell a tagállamok közötti és az egyes tagállamokon belül működő, különféle érintett hatóságok közötti együttműködés és koordináció formáit, hogy a közhatóságok lépést tudjanak tartani a digitális gazdaság és a közösségi gazdaság tempójával és lendületével.

| 1.5. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a közösségi gazdaságra vonatkozó adószabályozás tartsa tiszteletben a semlegesség elvét (azaz ne avatkozzon bele a piac alakulásába), megfelelő és méltányos adózási mechanizmusokat határozva meg a közösségi gazdaság keretében vagy hagyományos módon működő különféle vállalkozások számára. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a közösségi gazdaságra vonatkozó adószabályozás tartsa tiszteletben a semlegesség elvét (azaz ne avatkozzon bele a piac alakulásába), megfelelő és méltányos adózási mechanizmusokat határozva meg a közösségi gazdaság keretében vagy hagyományos módon működő különféle vállalkozások számára.

| 1.6. | Az EGSZB reméli, hogy mielőbb kialakul egy homogén és integrált európai rendszer, amely garantálja, hogy a különféle tagállamokban közös szabályok érvényesek a digitális gazdaságra, hiszen a digitális hálózatoknál természetes tendencia, hogy határokon átnyúlóan működnek. Igen káros lenne ezért, ha tagállamonként más és más szabályozási formák jönnének létre: valódi európai megközelítésre van szükség. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB reméli, hogy mielőbb kialakul egy homogén és integrált európai rendszer, amely garantálja, hogy a különféle tagállamokban közös szabályok érvényesek a digitális gazdaságra, hiszen a digitális hálózatoknál természetes tendencia, hogy határokon átnyúlóan működnek. Igen káros lenne ezért, ha tagállamonként más és más szabályozási formák jönnének létre: valódi európai megközelítésre van szükség.

| 1.7. | Az EGSZB kéri, hogy az európai hatóságok mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy ki tudjanak alakítani Európán kívüli nemzetközi együttműködési formákat, melyek keretében lefektetnek néhány alapszabályt a digitális gazdaságra vonatkozóan, mivel a digitális hálózatok immár lehetővé teszik, hogy bárhonnan, egyetlen központból, egy digitális platformon keresztül irányítsanak szolgáltatásokat és árukereskedelmet a világ bármely részén. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB kéri, hogy az európai hatóságok mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy ki tudjanak alakítani Európán kívüli nemzetközi együttműködési formákat, melyek keretében lefektetnek néhány alapszabályt a digitális gazdaságra vonatkozóan, mivel a digitális hálózatok immár lehetővé teszik, hogy bárhonnan, egyetlen központból, egy digitális platformon keresztül irányítsanak szolgáltatásokat és árukereskedelmet a világ bármely részén.

| 1.8. | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a korábbiaktól – részben az új technológiák által teremtett lehetőségekből adódóan – eltérő új helyzetekhez kell igazítani a meglévő szabályokat és elveket, biztosítva ezzel az egyenlő és arányos bánásmódot valamennyi olyan gazdasági szereplővel, amelyek hagyományos formában vagy a digitális gazdaságon belül bizonyos tevékenységeket végeznek. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a korábbiaktól – részben az új technológiák által teremtett lehetőségekből adódóan – eltérő új helyzetekhez kell igazítani a meglévő szabályokat és elveket, biztosítva ezzel az egyenlő és arányos bánásmódot valamennyi olyan gazdasági szereplővel, amelyek hagyományos formában vagy a digitális gazdaságon belül bizonyos tevékenységeket végeznek.

| 1.9. | Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok működjenek együtt egy olyan általános jogi keret meghatározásában, amely képes koordinálni és harmonizálni a digitális gazdaságra alkalmazandó fiskális szabályokat. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok működjenek együtt egy olyan általános jogi keret meghatározásában, amely képes koordinálni és harmonizálni a digitális gazdaságra alkalmazandó fiskális szabályokat.

| 1.10. | Többek között az adórendelkezések egyszerűbb kezelése, mindenekelőtt pedig a héa alkalmazásának megkönnyítése érdekében az EGSZB szerint ebben az egyre inkább határokon átnyúló és egyre kevésbé területhez kötött környezetben, amelyben a digitális és közösségi gazdaság fejlődik, hasznos lehet megvizsgálni egy „állandó virtuális telephely” lehetőségét. |
| --- | --- |

1.10.

Többek között az adórendelkezések egyszerűbb kezelése, mindenekelőtt pedig a héa alkalmazásának megkönnyítése érdekében az EGSZB szerint ebben az egyre inkább határokon átnyúló és egyre kevésbé területhez kötött környezetben, amelyben a digitális és közösségi gazdaság fejlődik, hasznos lehet megvizsgálni egy „állandó virtuális telephely” lehetőségét.

| 1.11. | Az EGSZB felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy a megfelelő adórendelkezések mellett a következők védelmét és tiszteletben tartását is garantálni kell: i) fogyasztói jogok; ii) magánélet és személyes adatok, illetve az utóbbiak kezelésére vonatkozó szabályok; iii) az új vállalati modellekben és a közösségi platformok tevékenységeiben részt vevő munkavállalók és szolgáltatók. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy a megfelelő adórendelkezések mellett a következők védelmét és tiszteletben tartását is garantálni kell: i) fogyasztói jogok; ii) magánélet és személyes adatok, illetve az utóbbiak kezelésére vonatkozó szabályok; iii) az új vállalati modellekben és a közösségi platformok tevékenységeiben részt vevő munkavállalók és szolgáltatók.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A közösségi gazdaság a volumenét tekintve egyre nagyobb, és – amint azt különböző adatok tanúsítják – gyorsan növekszik. 2015-ben az Európai Unióban a közösségi gazdasághoz kapcsolódó jövedelmek a becslések szerint mintegy 28 milliárd eurót tettek ki (az azt megelőző évben még csupán ennek az összegnek a felét érték el). |
| --- | --- |

2.1.

A közösségi gazdaság a volumenét tekintve egyre nagyobb, és – amint azt különböző adatok tanúsítják – gyorsan növekszik. 2015-ben az Európai Unióban a közösségi gazdasághoz kapcsolódó jövedelmek a becslések szerint mintegy 28 milliárd eurót tettek ki (az azt megelőző évben még csupán ennek az összegnek a felét érték el).

| 2.1.1. | 2015-től kezdődően a nagy platformok által végrehajtott jelentős beruházások további lökést adtak az ágazat fejlődésének: a becslések szerint a közösségi gazdaság a jövőben Unió-szerte 160 és 572 milliárd euro közötti árbevételt érhet el. |
| --- | --- |

2.1.1.

2015-től kezdődően a nagy platformok által végrehajtott jelentős beruházások további lökést adtak az ágazat fejlődésének: a becslések szerint a közösségi gazdaság a jövőben Unió-szerte 160 és 572 milliárd euro közötti árbevételt érhet el.

| 2.2. | Amint azt a számok mutatják, a közösségi gazdaság egyre több ágazatra kiterjed, és benne rejlik a lehetőség arra, hogy hozzáadott értéket teremtsen, munkahelyeket hozzon létre különböző szinteken, és versenyképes áron hatékony szolgáltatásokat biztosítson az európai fogyasztók számára. |
| --- | --- |

2.2.

Amint azt a számok mutatják, a közösségi gazdaság egyre több ágazatra kiterjed, és benne rejlik a lehetőség arra, hogy hozzáadott értéket teremtsen, munkahelyeket hozzon létre különböző szinteken, és versenyképes áron hatékony szolgáltatásokat biztosítson az európai fogyasztók számára.

| 2.3. | Ugyanakkor azonban a közösségi gazdaság számos kihívást tartogat az uniós jogalkotó számára, akinek biztosítania kell a világos és kiszámítható jogi keret létrehozását szolgáló alapelveket és szabályokat (1). Szabályozói tevékenysége viszont nem áshatja alá az ágazatban rejlő, az eddigiekben megmutatkozott jelentős innovációs potenciált. |
| --- | --- |

2.3.

Ugyanakkor azonban a közösségi gazdaság számos kihívást tartogat az uniós jogalkotó számára, akinek biztosítania kell a világos és kiszámítható jogi keret létrehozását szolgáló alapelveket és szabályokat (1). Szabályozói tevékenysége viszont nem áshatja alá az ágazatban rejlő, az eddigiekben megmutatkozott jelentős innovációs potenciált.

| 2.4. | A „közösségi gazdaság” kifejezést gyakran a „megosztásalapú gazdaság” szinonimájaként használják: 2015-ben az Oxford English Dictionary felvette új szócikkei közé a „sharing economy” (megosztásalapú gazdaság) fogalmát, az alábbi fogalommeghatározással: „olyan gazdasági rendszer, amelyben az eszközöket vagy szolgáltatásokat magánszemélyek ingyenesen vagy térítés ellenében, rendszerint az interneten keresztül megosztják egymással”. |
| --- | --- |

2.4.

A „közösségi gazdaság” kifejezést gyakran a „megosztásalapú gazdaság” szinonimájaként használják: 2015-ben az Oxford English Dictionary felvette új szócikkei közé a „sharing economy” (megosztásalapú gazdaság) fogalmát, az alábbi fogalommeghatározással: „olyan gazdasági rendszer, amelyben az eszközöket vagy szolgáltatásokat magánszemélyek ingyenesen vagy térítés ellenében, rendszerint az interneten keresztül megosztják egymással”.

| 2.5. | Ez a vélemény az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című 2016. június 2-i európai bizottsági közlemény terminológiájának megfelelően a „collaborative economy” (közösségi gazdaság) fogalmat használja. |
| --- | --- |

2.5.

Ez a vélemény az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című 2016. június 2-i európai bizottsági közlemény terminológiájának megfelelően a „collaborative economy” (közösségi gazdaság) fogalmat használja.

| 2.6. | A „közösségi gazdaság” konkrétabban azokra az üzleti modellekre utal, amelyekben a tevékenységeket együttműködési platformok segítik, lehetővé téve a gyakran magánszemélyek által felkínált áruk vagy szolgáltatások ideiglenes használatát. |
| --- | --- |

2.6.

A „közösségi gazdaság” konkrétabban azokra az üzleti modellekre utal, amelyekben a tevékenységeket együttműködési platformok segítik, lehetővé téve a gyakran magánszemélyek által felkínált áruk vagy szolgáltatások ideiglenes használatát.

| 2.6.1. | A közösségi gazdaságban háromféle szereplő van jelen: i. a szolgáltatók, akik megosztják eszközeiket, erőforrásaikat, idejüket és/vagy készségeiket – ezek lehetnek magánszemélyek vagy hivatásos szereplők; ii. az említett szolgáltatások igénybevevői; iii. a közvetítők, akik online platformon (együttműködési platformon) keresztül összekötik egymással a szolgáltatókat és a végfelhasználókat. A közösségi gazdaságon belüli tranzakciók rendszerint nem járnak a tulajdonjog megváltozásával, és végezhetők profitorientált vagy nonprofit jelleggel. |
| --- | --- |

2.6.1.

A közösségi gazdaságban háromféle szereplő van jelen: i. a szolgáltatók, akik megosztják eszközeiket, erőforrásaikat, idejüket és/vagy készségeiket – ezek lehetnek magánszemélyek vagy hivatásos szereplők; ii. az említett szolgáltatások igénybevevői; iii. a közvetítők, akik online platformon (együttműködési platformon) keresztül összekötik egymással a szolgáltatókat és a végfelhasználókat. A közösségi gazdaságon belüli tranzakciók rendszerint nem járnak a tulajdonjog megváltozásával, és végezhetők profitorientált vagy nonprofit jelleggel.

| 2.7. | A közösségi gazdaság az összekötő és együttműködési platformokon keresztül megnyitja az utat a javakhoz és szolgáltatásokhoz való, a korábbinál egyszerűbb és hatékonyabb hozzáférés előtt, megkönnyítve a fogyasztói keresletnek az áruk és szolgáltatások – akár hivatásos, akár nem hivatásos szereplők által biztosított – kínálatával történő összekapcsolását. |
| --- | --- |

2.7.

A közösségi gazdaság az összekötő és együttműködési platformokon keresztül megnyitja az utat a javakhoz és szolgáltatásokhoz való, a korábbinál egyszerűbb és hatékonyabb hozzáférés előtt, megkönnyítve a fogyasztói keresletnek az áruk és szolgáltatások – akár hivatásos, akár nem hivatásos szereplők által biztosított – kínálatával történő összekapcsolását.

| 2.8. | A célirányos technológia és összekötő platformok használata több olyan ágazatot is forradalmasított – így például a helyi és távolsági közlekedést, a szállodaipart, valamint a lakások vagy szobák bérbeadását –, amelyben igen hatékonyan és gyorsan össze lehet kötni a keresletet a kínálattal. |
| --- | --- |

2.8.

A célirányos technológia és összekötő platformok használata több olyan ágazatot is forradalmasított – így például a helyi és távolsági közlekedést, a szállodaipart, valamint a lakások vagy szobák bérbeadását –, amelyben igen hatékonyan és gyorsan össze lehet kötni a keresletet a kínálattal.

| 2.8.1. | Ebben az összefüggésben megjelent néhány nagy – többségében az Európai Unión kívül bejegyzett – piaci szereplő, ami egyértelmű bizonyítéka annak, hogy a közösségi gazdaság mindinkább meghódítja a piacot. Ezek a példák arról tanúskodnak, hogy komoly lehetőségek rejlenek az ágazatban, de arra is rávilágítanak, hogy a közösségi gazdaság kérdéseket vet fel a jogalkotók számára mind jogi szempontból, mind az adórendelkezések terén, mind pedig a munkára vonatkozó szabályozásoknak, a juttatásoknak és a munkavállalók biztosításának a formáival kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.8.1.

Ebben az összefüggésben megjelent néhány nagy – többségében az Európai Unión kívül bejegyzett – piaci szereplő, ami egyértelmű bizonyítéka annak, hogy a közösségi gazdaság mindinkább meghódítja a piacot. Ezek a példák arról tanúskodnak, hogy komoly lehetőségek rejlenek az ágazatban, de arra is rávilágítanak, hogy a közösségi gazdaság kérdéseket vet fel a jogalkotók számára mind jogi szempontból, mind az adórendelkezések terén, mind pedig a munkára vonatkozó szabályozásoknak, a juttatásoknak és a munkavállalók biztosításának a formáival kapcsolatban.

| 2.9. | Az említetteken kívül más ágazatok – köztük bizonyos pénzügyi szolgáltatások, gondozási és egészségügyi szolgáltatások – szintén egyre inkább a közösségi gazdaság hatókörébe kerülnek. Az elkövetkező években további ágazatok fognak bekapcsolódni, még jelentősebbé téve a közösségi gazdaságot: következésképpen egyértelmű, hogy a kérdéskör szabályozási és adózási aspektusainak teljes körű megvitatása jelenleg nemcsak hasznos, hanem szükséges is. |
| --- | --- |

2.9.

Az említetteken kívül más ágazatok – köztük bizonyos pénzügyi szolgáltatások, gondozási és egészségügyi szolgáltatások – szintén egyre inkább a közösségi gazdaság hatókörébe kerülnek. Az elkövetkező években további ágazatok fognak bekapcsolódni, még jelentősebbé téve a közösségi gazdaságot: következésképpen egyértelmű, hogy a kérdéskör szabályozási és adózási aspektusainak teljes körű megvitatása jelenleg nemcsak hasznos, hanem szükséges is.

3.   A közösségi gazdaság és az új üzleti modellek

| 3.1. | Az információs és kommunikációs technológiákhoz és az úgynevezett „dolgok internetéhez” köthető eszközök terjedése sok új technológiai cég megjelenésével járt együtt. Napjainkban többféle olyan vállalati modell is kirajzolódik, amely kapcsolódik a digitális és közösségi gazdasághoz. Ezeket a modelleket struktúrájuk és a vállalkozás mérete alapján, valamint a referenciapiacok kiterjedtsége, a technológia alkalmazásának módja és a szervezeti modell szerint osztályozhatjuk. Az adóügyi megítélés tekintetében mindenesetre három csoportot különíthetünk el:






  — | azoknak a rendkívül nagy vállalkozásoknak a modellje, melyek különböző digitális alapú funkciókat látnak el az interneten keresztül, és bevételüket jórészt az összegyűjtött adatok és a reklámok eladásával és kezelésével generálják (pl. Google), |
| --- | --- | --- |

3.1.

Az információs és kommunikációs technológiákhoz és az úgynevezett „dolgok internetéhez” köthető eszközök terjedése sok új technológiai cég megjelenésével járt együtt. Napjainkban többféle olyan vállalati modell is kirajzolódik, amely kapcsolódik a digitális és közösségi gazdasághoz. Ezeket a modelleket struktúrájuk és a vállalkozás mérete alapján, valamint a referenciapiacok kiterjedtsége, a technológia alkalmazásának módja és a szervezeti modell szerint osztályozhatjuk. Az adóügyi megítélés tekintetében mindenesetre három csoportot különíthetünk el:

—

azoknak a rendkívül nagy vállalkozásoknak a modellje, melyek különböző digitális alapú funkciókat látnak el az interneten keresztül, és bevételüket jórészt az összegyűjtött adatok és a reklámok eladásával és kezelésével generálják (pl. Google),

| — | a kereslet és a kínálat összekapcsolásával foglalkozó platformok, melyek a digitális platformokat hálózatként használó fogyasztók és szolgáltatók közötti kapcsolat létrehozásán alapulnak, és ahol a tranzakciók mind a kapcsolatot létrehozó platform, mind pedig a végső szolgáltató számára bevételt generálnak (pl. Airbnb, Uber), |
| --- | --- |

—

a kereslet és a kínálat összekapcsolásával foglalkozó platformok, melyek a digitális platformokat hálózatként használó fogyasztók és szolgáltatók közötti kapcsolat létrehozásán alapulnak, és ahol a tranzakciók mind a kapcsolatot létrehozó platform, mind pedig a végső szolgáltató számára bevételt generálnak (pl. Airbnb, Uber),

| — | peer-to-peer kereskedési platformok, ahol elméletileg nem kerül sor pénzalapú gazdasági tranzakciókra, hanem a felhasználók és a szolgáltatók egyenlő alapon kereskedhetnek a javakkal és szolgáltatásokkal. |
| --- | --- |

—

peer-to-peer kereskedési platformok, ahol elméletileg nem kerül sor pénzalapú gazdasági tranzakciókra, hanem a felhasználók és a szolgáltatók egyenlő alapon kereskedhetnek a javakkal és szolgáltatásokkal.

| 3.2. | A nagy internetes keresőplatformok modelljének esetében a platform lehetővé teszi adatok feldolgozását és hozzáadott érték létrehozását, amely aztán hozzáigazítható az egyedi fogyasztói igényekhez, és értékesíthető. |
| --- | --- |

3.2.

A nagy internetes keresőplatformok modelljének esetében a platform lehetővé teszi adatok feldolgozását és hozzáadott érték létrehozását, amely aztán hozzáigazítható az egyedi fogyasztói igényekhez, és értékesíthető.

| 3.3. | Ebben a vonatkozásban az EGSZB rá kíván mutatni az „új valutának” (2) is minősített adatok különös értékére. A hozzáadott érték után héa fizetendő, és a rendeltetési hely elve érvényesül. Ugyanakkor nehézséget okozhat a különböző szakaszokban megvalósuló értékteremtés nagyságrendjének értékelése és ezáltal az adózási kötelezettségek meghatározása. |
| --- | --- |

3.3.

Ebben a vonatkozásban az EGSZB rá kíván mutatni az „új valutának” (2) is minősített adatok különös értékére. A hozzáadott érték után héa fizetendő, és a rendeltetési hely elve érvényesül. Ugyanakkor nehézséget okozhat a különböző szakaszokban megvalósuló értékteremtés nagyságrendjének értékelése és ezáltal az adózási kötelezettségek meghatározása.

| 3.4. | Az új üzleti modellek gyors növekedése szükségessé teszi az értékteremtés és az adózási kötelezettségek átfogó értékelését. |
| --- | --- |

3.4.

Az új üzleti modellek gyors növekedése szükségessé teszi az értékteremtés és az adózási kötelezettségek átfogó értékelését.

| 3.5. | A kereslet és kínálat között közvetítő platformok (Uber típusú modell) tekintetében fontos kérdés először is az, hogy meg lehet-e határozni szabályokat és piacra jutási követelményeket a közösségi gazdaság ágazatában működő digitális platformokra és mindenekelőtt az ilyen platformokat használó szolgáltatókra vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.5.

A kereslet és kínálat között közvetítő platformok (Uber típusú modell) tekintetében fontos kérdés először is az, hogy meg lehet-e határozni szabályokat és piacra jutási követelményeket a közösségi gazdaság ágazatában működő digitális platformokra és mindenekelőtt az ilyen platformokat használó szolgáltatókra vonatkozóan.

| 3.5.1. | A piacra jutási követelmények magukban foglalhatják a vállalkozás működtetésére vonatkozó hivatalos engedély szükségességét, valamely jogosítványt vagy minőségi minimumelőírásokat (pl. a helyiségek mérete vagy a jármű típusa, biztosítási vagy letéti követelmények stb.). A generált jövedelmet az értékelést követően gyakran egy magánszemélyhez vagy egy üzleti vállalkozáshoz rendelik, amely vállalati nyereségadó fizetésére kötelezett. |
| --- | --- |

3.5.1.

A piacra jutási követelmények magukban foglalhatják a vállalkozás működtetésére vonatkozó hivatalos engedély szükségességét, valamely jogosítványt vagy minőségi minimumelőírásokat (pl. a helyiségek mérete vagy a jármű típusa, biztosítási vagy letéti követelmények stb.). A generált jövedelmet az értékelést követően gyakran egy magánszemélyhez vagy egy üzleti vállalkozáshoz rendelik, amely vállalati nyereségadó fizetésére kötelezett.

| 3.6. | A szolgáltatási irányelv kimondja, hogy a különböző tagállamokban meghatározott piacra jutási követelményeknek indokoltaknak és arányosaknak kell lenniük, szem előtt tartva az adott üzleti modellt és az érintett innovatív szolgáltatásokat, miközben egyetlen üzleti vagy szolgáltatásirányítási modellt sem részesít előnyben a többivel szemben (a semlegesség elve). |
| --- | --- |

3.6.

A szolgáltatási irányelv kimondja, hogy a különböző tagállamokban meghatározott piacra jutási követelményeknek indokoltaknak és arányosaknak kell lenniük, szem előtt tartva az adott üzleti modellt és az érintett innovatív szolgáltatásokat, miközben egyetlen üzleti vagy szolgáltatásirányítási modellt sem részesít előnyben a többivel szemben (a semlegesség elve).

| 3.7. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottságnak a 2016. évi éves növekedési jelentésében tett azon megállapításával, amely szerint a szolgáltatási piacok – és azon belül a közösségi gazdaságon belüli piacok – rugalmasabb szabályozása a termelékenység növekedéséhez vezetne, továbbá megkönnyíthetné az új piaci szereplők belépését, csökkenthetné a szolgáltatások árát, és növelhetné a fogyasztóknak kínált választékot. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottságnak a 2016. évi éves növekedési jelentésében tett azon megállapításával, amely szerint a szolgáltatási piacok – és azon belül a közösségi gazdaságon belüli piacok – rugalmasabb szabályozása a termelékenység növekedéséhez vezetne, továbbá megkönnyíthetné az új piaci szereplők belépését, csökkenthetné a szolgáltatások árát, és növelhetné a fogyasztóknak kínált választékot.

| 3.8. | Ezért remélhető, hogy a közösségi gazdaságra alkalmazandó piacra jutási követelmények, amint és amennyiben azok a különböző nemzeti jogrendszerekben léteznek, összhangban fognak állni a szolgáltatási irányelvvel, és i) egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak a különböző gazdasági szereplők között azokban az ágazatokban, amelyekben egymás mellett léteznek hagyományos és közösségi gazdaságbeli szereplők; ii) világos, egyszerű szabályozási követelményeket írnak elő, melyek előmozdítják az innovációs potenciált és azokat a lehetőségeket, melyeket a közösségi gazdaság egyre több embernek kínálni képes. |
| --- | --- |

3.8.

Ezért remélhető, hogy a közösségi gazdaságra alkalmazandó piacra jutási követelmények, amint és amennyiben azok a különböző nemzeti jogrendszerekben léteznek, összhangban fognak állni a szolgáltatási irányelvvel, és i) egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak a különböző gazdasági szereplők között azokban az ágazatokban, amelyekben egymás mellett léteznek hagyományos és közösségi gazdaságbeli szereplők; ii) világos, egyszerű szabályozási követelményeket írnak elő, melyek előmozdítják az innovációs potenciált és azokat a lehetőségeket, melyeket a közösségi gazdaság egyre több embernek kínálni képes.

4.   Intézményi keret

| 4.1. | A közösségi gazdaság ágazata azáltal, hogy digitális platformokon keresztül nyújtott online szolgáltatásokból áll, legalábbis részben túlmutat a hagyományos gazdasági tevékenységet jellemző territorialitás koncepcióján. Ezért fontos, hogy megfelelő és egyértelmű keretszabályozás kerüljön kidolgozásra a közösségi gazdaság vonatkozásában is, tükrözve az Európai Bizottság azon általános célkitűzését, amely szerint a nyereséget a keletkezésének helyén kell megadóztatni. |
| --- | --- |

4.1.

A közösségi gazdaság ágazata azáltal, hogy digitális platformokon keresztül nyújtott online szolgáltatásokból áll, legalábbis részben túlmutat a hagyományos gazdasági tevékenységet jellemző territorialitás koncepcióján. Ezért fontos, hogy megfelelő és egyértelmű keretszabályozás kerüljön kidolgozásra a közösségi gazdaság vonatkozásában is, tükrözve az Európai Bizottság azon általános célkitűzését, amely szerint a nyereséget a keletkezésének helyén kell megadóztatni.

| 4.2. | Az EGSZB szerint fokoznák a jogbiztonságot az olyan szabályok, melyek a közösségi gazdasági szolgáltatásokat nyújtó vagy előmozdító vállalkozásokat úgy tekintenék, hogy azoknak adóügyi kapcsolatuk van Európával. Éppen a digitális vállalkozások jellegzetességei miatt érdemes megvitatni azt a lehetőséget, hogy „állandó virtuális telephely” néven meghatározzuk a vállalkozások virtuális letelepedésének új formáját. Ez érdekes megfogalmazás az ilyen típusú tevékenységek letelepedési helyének meghatározásával kapcsolatos problémák egyértelműsítésére, de a következő években még széles körű vitákkal és megfelelő tanulmányokkal körül kell járni ezt a kérdést. Így lehetővé válna, hogy egy EU-beli székhelyet határozzunk meg a digitális piacon végzett tevékenységekhez, és biztosítsuk, hogy a tranzakció gazdasági értékét Európában és általánosságban ott adóztassák meg, ahol ezt az értéket megteremtik. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB szerint fokoznák a jogbiztonságot az olyan szabályok, melyek a közösségi gazdasági szolgáltatásokat nyújtó vagy előmozdító vállalkozásokat úgy tekintenék, hogy azoknak adóügyi kapcsolatuk van Európával. Éppen a digitális vállalkozások jellegzetességei miatt érdemes megvitatni azt a lehetőséget, hogy „állandó virtuális telephely” néven meghatározzuk a vállalkozások virtuális letelepedésének új formáját. Ez érdekes megfogalmazás az ilyen típusú tevékenységek letelepedési helyének meghatározásával kapcsolatos problémák egyértelműsítésére, de a következő években még széles körű vitákkal és megfelelő tanulmányokkal körül kell járni ezt a kérdést. Így lehetővé válna, hogy egy EU-beli székhelyet határozzunk meg a digitális piacon végzett tevékenységekhez, és biztosítsuk, hogy a tranzakció gazdasági értékét Európában és általánosságban ott adóztassák meg, ahol ezt az értéket megteremtik.

| 4.3. | A közösségi gazdaság az együttműködési platformokon keresztül teljesített fizetések digitalizálásából és e fizetések teljes körű nyomonkövethetőségéből adódóan némely tekintetben megkönnyítheti a nemzeti adóhatóságok munkáját. A fizetési rendszerek kialakítása egyszerűbbé teheti az ágazat gazdasági szereplői számára adóügyi kötelezettségeik teljesítését, amint arra Észtország is példa, ahol a digitális platformokkal együttműködésben egyszerűsödött a járművezetők és egyes szolgáltatók jövedelembevallásának eljárása. |
| --- | --- |

4.3.

A közösségi gazdaság az együttműködési platformokon keresztül teljesített fizetések digitalizálásából és e fizetések teljes körű nyomonkövethetőségéből adódóan némely tekintetben megkönnyítheti a nemzeti adóhatóságok munkáját. A fizetési rendszerek kialakítása egyszerűbbé teheti az ágazat gazdasági szereplői számára adóügyi kötelezettségeik teljesítését, amint arra Észtország is példa, ahol a digitális platformokkal együttműködésben egyszerűsödött a járművezetők és egyes szolgáltatók jövedelembevallásának eljárása.

| 4.4. | Összességében az EGSZB bízik abban, hogy a pontos és nyomon követhető információk adóhatóságok, gazdasági szereplők és együttműködési platformok közötti cseréje elő fogja segíteni a közösségi gazdaság ágazatán belüli adófizetéssel kapcsolatos adminisztratív terhek, valamint a pénzügyi hatóságokra nehezedő végrehajtási terhek csökkenését, miután a tranzakciók hátteréül szolgáló technológiai környezet egyszerűbbé és biztosabbá teszi az együttműködést. |
| --- | --- |

4.4.

Összességében az EGSZB bízik abban, hogy a pontos és nyomon követhető információk adóhatóságok, gazdasági szereplők és együttműködési platformok közötti cseréje elő fogja segíteni a közösségi gazdaság ágazatán belüli adófizetéssel kapcsolatos adminisztratív terhek, valamint a pénzügyi hatóságokra nehezedő végrehajtási terhek csökkenését, miután a tranzakciók hátteréül szolgáló technológiai környezet egyszerűbbé és biztosabbá teszi az együttműködést.

5.   A közösségi gazdaság adóztatása

| 5.1. | A közösségi gazdaság adóztatása tekintetében fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság által felállított, a digitális gazdaság adóztatásával foglalkozó szakértői csoport 2014. május 28-i jelentésében arra a megállapításra jutott, hogy nem helyénvaló külön adóügyi rendelkezéseket bevezetni a digitális gazdaság, illetve vállalkozások számára. Ehelyett az adóügyi jogszabályok érvényesítése szempontjából alighanem észszerűbb, ha a hatályos előírásokat és fiskális modelleket hozzáigazítjuk az új körülményekhez, kihasználva a közösségi gazdaság platformjain megvalósuló tranzakciók széles körű nyomonkövethetőségét. |
| --- | --- |

5.1.

A közösségi gazdaság adóztatása tekintetében fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság által felállított, a digitális gazdaság adóztatásával foglalkozó szakértői csoport 2014. május 28-i jelentésében arra a megállapításra jutott, hogy nem helyénvaló külön adóügyi rendelkezéseket bevezetni a digitális gazdaság, illetve vállalkozások számára. Ehelyett az adóügyi jogszabályok érvényesítése szempontjából alighanem észszerűbb, ha a hatályos előírásokat és fiskális modelleket hozzáigazítjuk az új körülményekhez, kihasználva a közösségi gazdaság platformjain megvalósuló tranzakciók széles körű nyomonkövethetőségét.

| 5.2. | A gyakorlatban az Európai Bizottságnak és a nemzeti adóhatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk az új üzleti modellekre, kiváltképp, ha a platformok az Unión kívül vannak bejegyezve. Arra kell törekedni, hogy a különböző szereplők – szolgáltatók, kedvezményezettek és közvetítő platformok – által létrehozott gazdasági értékre nehezedő adóterhet méltányosan és arányosan osszuk meg. |
| --- | --- |

5.2.

A gyakorlatban az Európai Bizottságnak és a nemzeti adóhatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk az új üzleti modellekre, kiváltképp, ha a platformok az Unión kívül vannak bejegyezve. Arra kell törekedni, hogy a különböző szereplők – szolgáltatók, kedvezményezettek és közvetítő platformok – által létrehozott gazdasági értékre nehezedő adóterhet méltányosan és arányosan osszuk meg.

| 5.3. | Az EGSZB véleménye szerint a közösségi gazdaság ágazatán belüli adóügyi kérdésekre nézve irányadó általános szabályok és elvek kiigazításakor észszerű és arányos megközelítésmódra van szükség. E megközelítésmódnak világos és kiszámítható szabályokkal kell szolgálnia az ágazat gazdasági szereplői számára annak érdekében, hogy ne merüljenek fel túlzott mértékű megfelelési költségek, amelyek veszélyeztethetnék egy olyan, újonnan kifejlődött ágazat növekedését, amelynek jövőbeni kilátásai jelentősek, de egyelőre nem teljes mértékben kiszámíthatóak és mérhetőek. |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB véleménye szerint a közösségi gazdaság ágazatán belüli adóügyi kérdésekre nézve irányadó általános szabályok és elvek kiigazításakor észszerű és arányos megközelítésmódra van szükség. E megközelítésmódnak világos és kiszámítható szabályokkal kell szolgálnia az ágazat gazdasági szereplői számára annak érdekében, hogy ne merüljenek fel túlzott mértékű megfelelési költségek, amelyek veszélyeztethetnék egy olyan, újonnan kifejlődött ágazat növekedését, amelynek jövőbeni kilátásai jelentősek, de egyelőre nem teljes mértékben kiszámíthatóak és mérhetőek.

| 5.4. | A digitális gazdaság üzleti modelljeinek adóztatásával kapcsolatos minden jövőbeni európai kezdeményezésnek figyelembe kell vennie azokat a kezdeményezéseket, amelyeket az adókikerülés megelőzésére irányulóan indított útjára az Európai Bizottság az elmúlt években az adózás területén. Következésképpen egy átfogó és következetes cselekvési keret részeként minden szabályozási lépést szorosan össze kell hangolni. |
| --- | --- |

5.4.

A digitális gazdaság üzleti modelljeinek adóztatásával kapcsolatos minden jövőbeni európai kezdeményezésnek figyelembe kell vennie azokat a kezdeményezéseket, amelyeket az adókikerülés megelőzésére irányulóan indított útjára az Európai Bizottság az elmúlt években az adózás területén. Következésképpen egy átfogó és következetes cselekvési keret részeként minden szabályozási lépést szorosan össze kell hangolni.

| 5.5. | Összehangolt kezdeményezésre van szükség a digitális gazdaság kötelező adóztatására irányulóan Európa belső piacának erősítése és növekedésének fellendítése érdekében, mivel ez egy olyan ágazat, amely már jelentős részét teszi ki az európai gazdaságnak, és az elkövetkező években valószínűleg még nagyobb szerepet fog játszani. |
| --- | --- |

5.5.

Összehangolt kezdeményezésre van szükség a digitális gazdaság kötelező adóztatására irányulóan Európa belső piacának erősítése és növekedésének fellendítése érdekében, mivel ez egy olyan ágazat, amely már jelentős részét teszi ki az európai gazdaságnak, és az elkövetkező években valószínűleg még nagyobb szerepet fog játszani.

| 5.5.1. | Ennek vonatkozásában a Szerződés 113. és 115. cikke szilárd jogalapot kínál olyan, közvetlen és közvetett adózásra vonatkozó szabályok közösségi gazdaságra irányuló kidolgozásához, amelyek célja a belső piac megszilárdítása és működési módjának javítása. |
| --- | --- |

5.5.1.

Ennek vonatkozásában a Szerződés 113. és 115. cikke szilárd jogalapot kínál olyan, közvetlen és közvetett adózásra vonatkozó szabályok közösségi gazdaságra irányuló kidolgozásához, amelyek célja a belső piac megszilárdítása és működési módjának javítása.

| 5.6. | Egyes tagállamok úgy határoztak, hogy új, kötelező erejű jogszabályokkal lépnek fel a digitális gazdaság adóztatása érdekében, míg mások iránymutatásokat hagytak jóvá az ágazat gazdasági szereplői számára. Ahogy azt azonban már korábban is megjegyeztük, európai szintű kezdeményezésre van szükség a digitális gazdaság adózástatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

5.6.

Egyes tagállamok úgy határoztak, hogy új, kötelező erejű jogszabályokkal lépnek fel a digitális gazdaság adóztatása érdekében, míg mások iránymutatásokat hagytak jóvá az ágazat gazdasági szereplői számára. Ahogy azt azonban már korábban is megjegyeztük, európai szintű kezdeményezésre van szükség a digitális gazdaság adózástatásával kapcsolatban.

| 5.7. | Ezért az EGSZB reméli, hogy a digitális gazdaság adóztatásával kapcsolatban európai szintű jogalkotási intézkedésekre kerül sor, amelyek gondoskodnak a tagállamok megfelelő koordinálásáról és bevonásáról, azzal a céllal, hogy megerősödjön a belső piac és maradéktalanul ki lehessen aknázni a digitális gazdaságban rejlő lehetőségeket. |
| --- | --- |

5.7.

Ezért az EGSZB reméli, hogy a digitális gazdaság adóztatásával kapcsolatban európai szintű jogalkotási intézkedésekre kerül sor, amelyek gondoskodnak a tagállamok megfelelő koordinálásáról és bevonásáról, azzal a céllal, hogy megerősödjön a belső piac és maradéktalanul ki lehessen aknázni a digitális gazdaságban rejlő lehetőségeket.

| 5.8. | Nem kétséges, hogy a közösségi gazdaság szolgáltatóit adózási kötelezettségek terhelik, nehéz azonban azonosítani az adófizetőket, nem utolsósorban azért, mert működhetnek hivatásos alapon (például úgy, hogy folyamatosan kínálnak valamilyen szolgáltatást), de alkalmilag is (jövedelemkiegészítésképpen, anélkül, hogy a tevékenység a hivatásukká válna). Az adófizetők azonosításával kapcsolatos nehézségek mellett gyakran bonyolult feladat az adóköteles jövedelem pontos mérése. |
| --- | --- |

5.8.

Nem kétséges, hogy a közösségi gazdaság szolgáltatóit adózási kötelezettségek terhelik, nehéz azonban azonosítani az adófizetőket, nem utolsósorban azért, mert működhetnek hivatásos alapon (például úgy, hogy folyamatosan kínálnak valamilyen szolgáltatást), de alkalmilag is (jövedelemkiegészítésképpen, anélkül, hogy a tevékenység a hivatásukká válna). Az adófizetők azonosításával kapcsolatos nehézségek mellett gyakran bonyolult feladat az adóköteles jövedelem pontos mérése.

| 5.9. | Ennek vonatkozásában az EGSZB hasznosnak tartja a minimális jövedelemre vonatkozó küszöbértékek meghatározását annak eldöntéséhez, hogy egy adott tevékenység hivatásszerűnek tekintendő-e vagy sem. Reméli azonban, hogy ezeket a küszöbértékeket megfelelő tényekkel vagy indokokkal támasztják alá. |
| --- | --- |

5.9.

Ennek vonatkozásában az EGSZB hasznosnak tartja a minimális jövedelemre vonatkozó küszöbértékek meghatározását annak eldöntéséhez, hogy egy adott tevékenység hivatásszerűnek tekintendő-e vagy sem. Reméli azonban, hogy ezeket a küszöbértékeket megfelelő tényekkel vagy indokokkal támasztják alá.

| 5.10. | Az új üzleti modellek tekintetében az EU egészére kiterjedő koordinációra van szükség a kettős adóztatás, illetve az adóügyi visszaélések megelőzése érdekében. A tagállamoknak olyan adóztatási modelleket kellene bevezetniük és alkalmazniuk, melyek már beváltak a gyakorlatban – különösen olyan vállalkozások vonatkozásában, melyek digitális platformokon összekapcsolják a keresletet és a kínálatot. Az Európai Bizottságnak egy közös és széles körben támogatott szabályokat tartalmazó irányelv segítségével kellene gondoskodnia a meghatározott előírások közötti koordinációról. |
| --- | --- |

5.10.

Az új üzleti modellek tekintetében az EU egészére kiterjedő koordinációra van szükség a kettős adóztatás, illetve az adóügyi visszaélések megelőzése érdekében. A tagállamoknak olyan adóztatási modelleket kellene bevezetniük és alkalmazniuk, melyek már beváltak a gyakorlatban – különösen olyan vállalkozások vonatkozásában, melyek digitális platformokon összekapcsolják a keresletet és a kínálatot. Az Európai Bizottságnak egy közös és széles körben támogatott szabályokat tartalmazó irányelv segítségével kellene gondoskodnia a meghatározott előírások közötti koordinációról.

| 5.11. | Egyidejűleg az EGSZB sürgeti a nemzeti pénzügyi igazgatási szervezeteket, hogy adjanak közre iránymutatásokat annak érdekében, hogy világos útmutatásokat kínáljanak a közösségi gazdaságon belül működő szolgáltatók számára. Tekintve, hogy a szolgáltatók gyakran magánszemélyek, valós szükség van arra, hogy információkhoz jussanak adózási kötelezettségeikkel kapcsolatban, mivel gyakran nincsenek tudatában annak, hogy adót kell fizetniük. |
| --- | --- |

5.11.

Egyidejűleg az EGSZB sürgeti a nemzeti pénzügyi igazgatási szervezeteket, hogy adjanak közre iránymutatásokat annak érdekében, hogy világos útmutatásokat kínáljanak a közösségi gazdaságon belül működő szolgáltatók számára. Tekintve, hogy a szolgáltatók gyakran magánszemélyek, valós szükség van arra, hogy információkhoz jussanak adózási kötelezettségeikkel kapcsolatban, mivel gyakran nincsenek tudatában annak, hogy adót kell fizetniük.

| 5.12. | Az EGSZB reméli, hogy az európai és nemzeti szabályozások tartalmaznak olyan mechanizmusokat, melyek elősegítik az együttműködést a közösségi gazdaság szereplői és az adóhatóságok között. A megbízható és nyomon követhető adatok széles körű használatának köszönhetően ez az együttműködés előmozdíthatja az egyszerűsítést és a fiskális átláthatóságot, illetve bizonyos tevékenységeknél végül lehetővé teheti, hogy a digitális platformok az adóhatósággal együttműködésben „a közvetlen adóátutalás alternatívájává” váljanak. |
| --- | --- |

5.12.

Az EGSZB reméli, hogy az európai és nemzeti szabályozások tartalmaznak olyan mechanizmusokat, melyek elősegítik az együttműködést a közösségi gazdaság szereplői és az adóhatóságok között. A megbízható és nyomon követhető adatok széles körű használatának köszönhetően ez az együttműködés előmozdíthatja az egyszerűsítést és a fiskális átláthatóságot, illetve bizonyos tevékenységeknél végül lehetővé teheti, hogy a digitális platformok az adóhatósággal együttműködésben „a közvetlen adóátutalás alternatívájává” váljanak.

| 5.12.1. | Ezzel összefüggésben az EGSZB hangsúlyozza, hogy az új üzleti modellek gyors fejlődése és növekedése közepette – amely növeli az adóügyi kérdések körüli bizonytalansággal és annak a határokon átnyúló kereskedelemre és beruházásokra gyakorolt hatásaival kapcsolatos aggályokat, különösen a nemzetközi adóztatás összefüggésében – különös figyelmet kell fordítani az adórendszer kiszámíthatóságára (3). |
| --- | --- |

5.12.1.

Ezzel összefüggésben az EGSZB hangsúlyozza, hogy az új üzleti modellek gyors fejlődése és növekedése közepette – amely növeli az adóügyi kérdések körüli bizonytalansággal és annak a határokon átnyúló kereskedelemre és beruházásokra gyakorolt hatásaival kapcsolatos aggályokat, különösen a nemzetközi adóztatás összefüggésében – különös figyelmet kell fordítani az adórendszer kiszámíthatóságára (3).

| 5.13. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a közösségi gazdaság adott esetben bővítheti a nemzeti adóbázist azáltal, hogy munkahelyeket és új erőforrásokat visz a gazdaságba. Ezen új adóbázis kihasználása érdekében az illetékes nemzeti hatóságoknak hatékonyabb hatóságon belüli információcsere-rendszereket kellene kidolgozniuk. Ezek az adatok az új technológiai lehetőségekkel ötvözve alacsonyabb költségek mellett növelhetik az adózás kiszámíthatóságát mind a szolgáltatók, mind az adóhatóságok számára. Mivel elképzelhető, hogy a digitális platform, a szolgáltató és az ügyfél más-más tagállamban található, ezt a kérdést uniós szinten közelebbről meg kell vizsgálni, hogy megfelelő figyelmet kapjon az adatok határokon átnyúló védelme. |
| --- | --- |

5.13.

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a közösségi gazdaság adott esetben bővítheti a nemzeti adóbázist azáltal, hogy munkahelyeket és új erőforrásokat visz a gazdaságba. Ezen új adóbázis kihasználása érdekében az illetékes nemzeti hatóságoknak hatékonyabb hatóságon belüli információcsere-rendszereket kellene kidolgozniuk. Ezek az adatok az új technológiai lehetőségekkel ötvözve alacsonyabb költségek mellett növelhetik az adózás kiszámíthatóságát mind a szolgáltatók, mind az adóhatóságok számára. Mivel elképzelhető, hogy a digitális platform, a szolgáltató és az ügyfél más-más tagállamban található, ezt a kérdést uniós szinten közelebbről meg kell vizsgálni, hogy megfelelő figyelmet kapjon az adatok határokon átnyúló védelme.

6.   Héa

| 6.1. | A közösségi gazdaság tevékenységeit és esetleges héafizetési kötelezettségét tekintve mindenekelőtt különbséget kell tenni a különböző új gazdasági modellek által végzett tevékenységek között. Gondolhatunk itt például a közvetlenül az együttműködési platformok által végzett tevékenységekre, valamint az ilyen platformoknál regisztrált egyes szolgáltatók által végzett tevékenységekre, de az olyan modellekre is, melyek a platformok alkalmazásával más tevékenységet végeznek, például helyet vagy felhasználói adatokat értékesítenek hirdetések és reklámok számára. |
| --- | --- |

6.1.

A közösségi gazdaság tevékenységeit és esetleges héafizetési kötelezettségét tekintve mindenekelőtt különbséget kell tenni a különböző új gazdasági modellek által végzett tevékenységek között. Gondolhatunk itt például a közvetlenül az együttműködési platformok által végzett tevékenységekre, valamint az ilyen platformoknál regisztrált egyes szolgáltatók által végzett tevékenységekre, de az olyan modellekre is, melyek a platformok alkalmazásával más tevékenységet végeznek, például helyet vagy felhasználói adatokat értékesítenek hirdetések és reklámok számára.

| 6.2. | Ami ez utóbbi eseteket illeti, a vállalatok már társasági adó fizetésére kötelezettek. Ezek a vállalatok információkat gyűjtenek össze felhasználóiktól – valahányszor a felhasználó elindít egy keresést, a vállalatok információkat gyűjtenek. Ezután ezeket az információkat eladhatják hirdetőknek és más érdekelt feleknek, és amennyiben érték jön létre, az adatcsere (az információk gyűjtése és értékesítése) után héát kell felszámítani. |
| --- | --- |

6.2.

Ami ez utóbbi eseteket illeti, a vállalatok már társasági adó fizetésére kötelezettek. Ezek a vállalatok információkat gyűjtenek össze felhasználóiktól – valahányszor a felhasználó elindít egy keresést, a vállalatok információkat gyűjtenek. Ezután ezeket az információkat eladhatják hirdetőknek és más érdekelt feleknek, és amennyiben érték jön létre, az adatcsere (az információk gyűjtése és értékesítése) után héát kell felszámítani.

| 6.3. | A kereslet és kínálat összekapcsolásával foglalkozó modellek esetében úgy tekinthető, hogy „hozzáadott értéket” teremtenek azáltal, hogy szolgáltatást nyújtanak és lehetővé teszik az ügyfelek és a járművezetők közötti tranzakciót/cserét; ezért helyénvaló, hogy héa fizetésére legyenek kötelezve. |
| --- | --- |

6.3.

A kereslet és kínálat összekapcsolásával foglalkozó modellek esetében úgy tekinthető, hogy „hozzáadott értéket” teremtenek azáltal, hogy szolgáltatást nyújtanak és lehetővé teszik az ügyfelek és a járművezetők közötti tranzakciót/cserét; ezért helyénvaló, hogy héa fizetésére legyenek kötelezve.

| 6.4. | Általánosságban a héa tekintetében különbséget kell tenni a közösségi gazdaságon belül nyújtott szolgáltatások vonatkozásában alkalmazott fizetési módokat érintő különböző helyzetek között: i. olyan helyzetek, amelyekben a szolgáltatásokat egy bizonyos pénzösszeg ellenében nyújtják; ii. olyan helyzetek, amelyekben a szolgáltatásért járó ellentételezést nem pénzben nyújtják, hanem más szolgáltatás vagy nem pénzbeli ellentételezés formájában; valamint iii. olyan helyzetek, amelyekben a szolgáltatást ingyenesen, viszonzás nélkül nyújtják. |
| --- | --- |

6.4.

Általánosságban a héa tekintetében különbséget kell tenni a közösségi gazdaságon belül nyújtott szolgáltatások vonatkozásában alkalmazott fizetési módokat érintő különböző helyzetek között: i. olyan helyzetek, amelyekben a szolgáltatásokat egy bizonyos pénzösszeg ellenében nyújtják; ii. olyan helyzetek, amelyekben a szolgáltatásért járó ellentételezést nem pénzben nyújtják, hanem más szolgáltatás vagy nem pénzbeli ellentételezés formájában; valamint iii. olyan helyzetek, amelyekben a szolgáltatást ingyenesen, viszonzás nélkül nyújtják.

| 6.5. | A fenti i) helyzetre alkalmazandó héaszabályok a meglévő jogszabályoknak az Európai Unió Bírósága általi értelmezése szerinti szabályokból és elvekből vezethetők le, míg a iii. helyzet nem kellene hogy a jelenlegi héaszabályok hatálya alá tartozzon. |
| --- | --- |

6.5.

A fenti i) helyzetre alkalmazandó héaszabályok a meglévő jogszabályoknak az Európai Unió Bírósága általi értelmezése szerinti szabályokból és elvekből vezethetők le, míg a iii. helyzet nem kellene hogy a jelenlegi héaszabályok hatálya alá tartozzon.

| 6.5.1. | Az esetlegesen a ii) pont alá eső gyakorlati körülmények tekintetében az EGSZB kéri annak alapos vizsgálatát, hogy fennáll-e héakötelezettség az együttműködési platformok tevékenységei esetében. Az e területre vonatkozó jogi keret jelenleg valóban nem egyértelmű, különösen azon szolgáltatásokat illetően, amelyekért a fent említetteknek megfelelően nem kell pénzbeli ellentételezést fizetni, de amelyek kereskedelmi célokra használják fel a fogyasztókra, preferenciáikra és szokásaikra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

6.5.1.

Az esetlegesen a ii) pont alá eső gyakorlati körülmények tekintetében az EGSZB kéri annak alapos vizsgálatát, hogy fennáll-e héakötelezettség az együttműködési platformok tevékenységei esetében. Az e területre vonatkozó jogi keret jelenleg valóban nem egyértelmű, különösen azon szolgáltatásokat illetően, amelyekért a fent említetteknek megfelelően nem kell pénzbeli ellentételezést fizetni, de amelyek kereskedelmi célokra használják fel a fogyasztókra, preferenciáikra és szokásaikra vonatkozó adatokat.

| 6.6. | Az EGSZB véleménye szerint fontos, hogy az Európai Bizottság cselekvési tervének részeként megvizsgálja és szabályozza a közösségi gazdaságon belüli héa kérdését, esetlegesen egyszerűsített szabályokat és elveket alkalmazva bizonyos árbevételi küszöbértékek alatt – amint az egyes országokban már gyakorlat – annak érdekében, hogy korlátok között tartsa a megfelelési költségeket, különösen a kkv-k és az alkalmi szolgáltatók vonatkozásában. |
| --- | --- |

6.6.

Az EGSZB véleménye szerint fontos, hogy az Európai Bizottság cselekvési tervének részeként megvizsgálja és szabályozza a közösségi gazdaságon belüli héa kérdését, esetlegesen egyszerűsített szabályokat és elveket alkalmazva bizonyos árbevételi küszöbértékek alatt – amint az egyes országokban már gyakorlat – annak érdekében, hogy korlátok között tartsa a megfelelési költségeket, különösen a kkv-k és az alkalmi szolgáltatók vonatkozásában.

| 6.7. | Az Európai Bizottságnak és a nemzeti adóhatóságoknak elő kell mozdítaniuk az együttműködést és a koordinációt a héaszabályoknak a közösségi gazdaság ágazatán belüli alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

6.7.

Az Európai Bizottságnak és a nemzeti adóhatóságoknak elő kell mozdítaniuk az együttműködést és a koordinációt a héaszabályoknak a közösségi gazdaság ágazatán belüli alkalmazása tekintetében.

7.   Záró észrevételek

| 7.1. | Az EGSZB támogatja az Európai Parlamentnek a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrenddel kapcsolatos véleményét, amelyben az Európai Parlament megjegyzi, hogy „az európai vállalkozók láthatóan nyitottak a szociális célú együttműködési platformok létrehozására, és elismeri, hogy egyre nagyobb érdeklődés mutatkozik az együttműködésen alapuló közösségi gazdaság iránt” (4). |
| --- | --- |

7.1.

Az EGSZB támogatja az Európai Parlamentnek a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrenddel kapcsolatos véleményét, amelyben az Európai Parlament megjegyzi, hogy „az európai vállalkozók láthatóan nyitottak a szociális célú együttműködési platformok létrehozására, és elismeri, hogy egyre nagyobb érdeklődés mutatkozik az együttműködésen alapuló közösségi gazdaság iránt” (4).

| 7.2. | Tekintettel a közösségi gazdaság sajátosságaira, a benne rejlő innovatív potenciálra, valamint arra, hogy az adóügyi szabályokat összhangba kell hozni az ágazat exponenciális növekedésével, észszerű lenne bevonni a szervezett civil társadalmat az Európai Bizottság konzultatív és elemző tevékenységeibe. Az Európai Bizottság szándéka, hogy egybefogja az ágazat érdekelt feleit, az uniós intézmények és nemzeti pénzügyi igazgatási szervezetek képviselőit, valamint a tudományos szakértőket a közösségi gazdaság adóztatásával kapcsolatos kérdések közös megvitatása érdekében. |
| --- | --- |

7.2.

Tekintettel a közösségi gazdaság sajátosságaira, a benne rejlő innovatív potenciálra, valamint arra, hogy az adóügyi szabályokat összhangba kell hozni az ágazat exponenciális növekedésével, észszerű lenne bevonni a szervezett civil társadalmat az Európai Bizottság konzultatív és elemző tevékenységeibe. Az Európai Bizottság szándéka, hogy egybefogja az ágazat érdekelt feleit, az uniós intézmények és nemzeti pénzügyi igazgatási szervezetek képviselőit, valamint a tudományos szakértőket a közösségi gazdaság adóztatásával kapcsolatos kérdések közös megvitatása érdekében.

| 7.3. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő további ajánlásokat a nemzeti adóhatóságok közötti információcsere javítására és a szolgáltatókkal szembeni egyenlő adójogi bánásmódra irányulóan. Az EGSZB véleménye szerint utánkövetési véleményre lenne szükség az adópolitikai követelmények, valamint a digitális gazdaság adóztatása nyomán jelentkező hatások és eredmények további értékelése céljából. |
| --- | --- |

7.3.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő további ajánlásokat a nemzeti adóhatóságok közötti információcsere javítására és a szolgáltatókkal szembeni egyenlő adójogi bánásmódra irányulóan. Az EGSZB véleménye szerint utánkövetési véleményre lenne szükség az adópolitikai követelmények, valamint a digitális gazdaság adóztatása nyomán jelentkező hatások és eredmények további értékelése céljából.

| 7.4. | A közösségi gazdaságban érintett munkavállalók és fogyasztók jogai tekintetében az EGSZB itt utal A megosztásalapú gazdaság és az önszabályozás
   (5) című véleményre. Ezzel összefüggésben nem szabad azonban megfeledkezni arról, hogy a megosztásalapú gazdaság nagyon fontos hatásokat gyakorol a munkaerőpiacra, ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a munkavállalók védelmére, különösen a szociális védelmi hozzájárulásokat, a betegbiztosítást és a szociális hálót illetően. |
| --- | --- |

7.4.

A közösségi gazdaságban érintett munkavállalók és fogyasztók jogai tekintetében az EGSZB itt utal A megosztásalapú gazdaság és az önszabályozás
   (5) című véleményre. Ezzel összefüggésben nem szabad azonban megfeledkezni arról, hogy a megosztásalapú gazdaság nagyon fontos hatásokat gyakorol a munkaerőpiacra, ezért kiemelt figyelmet kell fordítani a munkavállalók védelmére, különösen a szociális védelmi hozzájárulásokat, a betegbiztosítást és a szociális hálót illetően.

| 7.4.1. | Ennek vonatkozásában az EGSZB ismételten hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a közösségi gazdaság munkaerőpiacra gyakorolt hatását, és rámutat arra, hogy a munkavállalók és a szolgáltatók teljes körű védelme olyan cél, amelynek folyamatosan az uniós és a nemzeti jogalkotók szeme előtt kell lebegnie. |
| --- | --- |

7.4.1.

Ennek vonatkozásában az EGSZB ismételten hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a közösségi gazdaság munkaerőpiacra gyakorolt hatását, és rámutat arra, hogy a munkavállalók és a szolgáltatók teljes körű védelme olyan cél, amelynek folyamatosan az uniós és a nemzeti jogalkotók szeme előtt kell lebegnie.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 303., 2016.8.19., 36. o., 8.2.4. pont.

1

(2)  További információkért lásd a Világgazdasági Fórum alábbi cikkét: https://www.weforum.org/agenda/2015/08/is-data-the-new-currency/

2

(3)  További információkért, kérjük, tanulmányozza a G20-ak pénzügyminiszterei számára az adórendszer kiszámíthatóságáról készített IMF/OECD-jelentést

3

(4)  Jelentés a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendről (2017/2003(INI), 2017. május 11.

4

(5)  HL C 303., 2016.8.19., 36. o., 8.2.4. pont.

5

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/72

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat

(feltáró vélemény az észt elnökség felkérésére)

(2018/C 081/10)

| Előadó: | Roomet SÕRMUS |
| --- | --- |

Előadó:

Roomet SÕRMUS

| Felkérés: | az Észt Köztársaság miniszterelnökének 2017.3.17.-én kelt levele |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Elnökségi határozat kelte: | 2017.3.28. |
| | |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 126/0/2 |

Felkérés:

az Észt Köztársaság miniszterelnökének 2017.3.17.-én kelt levele

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Elnökségi határozat kelte:

2017.3.28.

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

126/0/2

1.   Következtetés és ajánlások

| 1.1. | A mezőgazdasági talajok fenntartható használatához és védelméhez döntően fontos volna egy közös uniós referenciakeret, hogy nyomon lehessen követni az adatgyűjtés és -használat során történő előrelépéseket; emellett arra is szolgálhatna, hogy rögzítse a jó talajállapot definícióját, egy egységes terminológiát, egységes nyomonkövetési kritériumokat, valamint a jó talajállapot eléréséhez kapcsolódó prioritásokat és különböző szakpolitikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.1.

A mezőgazdasági talajok fenntartható használatához és védelméhez döntően fontos volna egy közös uniós referenciakeret, hogy nyomon lehessen követni az adatgyűjtés és -használat során történő előrelépéseket; emellett arra is szolgálhatna, hogy rögzítse a jó talajállapot definícióját, egy egységes terminológiát, egységes nyomonkövetési kritériumokat, valamint a jó talajállapot eléréséhez kapcsolódó prioritásokat és különböző szakpolitikai intézkedéseket.

| 1.2. | A hasznos mezőgazdasági területek talajromlás, termelésből való kivonás, éghajlatváltozás és urbanizáció miatti csökkenése valamennyi tagállamban komoly problémát jelent. Az EGSZB ezért javasolja a meglévő uniós keret aktualizálását annak érdekében, hogy a tagállamokban megvédhessük az élelmiszertermelés és az egyéb ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása szempontjából értékes mezőgazdasági területeket és azok termőképességét, emellett javuljon a felügyelet, és megbízható információk álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

1.2.

A hasznos mezőgazdasági területek talajromlás, termelésből való kivonás, éghajlatváltozás és urbanizáció miatti csökkenése valamennyi tagállamban komoly problémát jelent. Az EGSZB ezért javasolja a meglévő uniós keret aktualizálását annak érdekében, hogy a tagállamokban megvédhessük az élelmiszertermelés és az egyéb ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása szempontjából értékes mezőgazdasági területeket és azok termőképességét, emellett javuljon a felügyelet, és megbízható információk álljanak rendelkezésre.

| 1.3. | A mezőgazdasági termelőknek mint a mezőgazdasági területek tulajdonosainak és használóinak speciális szerepük van az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása terén, amit el kell ismerni és támogatni kell. A talaj nyújtja a legfontosabb ökoszisztéma-szolgáltatásokat. A talajok képezik a globális élelmiszer-termelés jelentős részének alapját, és szükségesek a biomassza-előállításhoz. A talaj tárolja a szenet, így hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez. |
| --- | --- |

1.3.

A mezőgazdasági termelőknek mint a mezőgazdasági területek tulajdonosainak és használóinak speciális szerepük van az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása terén, amit el kell ismerni és támogatni kell. A talaj nyújtja a legfontosabb ökoszisztéma-szolgáltatásokat. A talajok képezik a globális élelmiszer-termelés jelentős részének alapját, és szükségesek a biomassza-előállításhoz. A talaj tárolja a szenet, így hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez.

| 1.4. | A közös agrárpolitika (KAP) korszerűsítésének többek közt azt kell céloznia, hogy továbbra is megvédjük a mezőgazdasági területek és talajok egészségét és termőképességét, ami elengedhetetlen a mezőgazdaság termelékenységének és fenntarthatóságának megőrzéséhez és további javításához. |
| --- | --- |

1.4.

A közös agrárpolitika (KAP) korszerűsítésének többek közt azt kell céloznia, hogy továbbra is megvédjük a mezőgazdasági területek és talajok egészségét és termőképességét, ami elengedhetetlen a mezőgazdaság termelékenységének és fenntarthatóságának megőrzéséhez és további javításához.

| 1.5. | Az éghajlatvédelmet szolgáló megállapodásoknak megfelelően támogatni kell olyan új és meglévő kezdeményezéseket, amelyek a talajban végbemenő szénkörforgás egyensúlyának helyreállítását célozzák, anélkül azonban, hogy veszélyeztetnék az élelmiszer-termelést. A talaj széntartalmának növelése érdekében az EGSZB javasolja a fenntartható talajgazdálkodás alapelveinek beépítését az uniós szakpolitikai intézkedésekbe. Támogatni kell többek között a biomassza-előállítást, és ehhez javítani kell a vízhez való hozzáférésen és a talaj más tényezőin (talajszerkezet és a talaj levegőzése, tápanyagok rendelkezésre állása, pH-érték, a talaj biológiai aktivitása), illetve különösen kíméletes talajművelésre, legelőgazdálkodásra és a zöldterületek fenntartható kezelésére, integrált mezőgazdasági termelésre, ezen belül a hagyományos és a biogazdálkodás terén bevált gyakorlatokra van szükség, ilyen pl. a vetésforgó, a hüvelyes növények termesztése, a szerves hulladék felhasználása, a komposztálás vagy az, hogy a mezőkön téli növénytakarót alakítsanak ki. A szénben gazdag talajokat és a gyepterületeket fenntartható módon kell kezelni a talaj és a növények szénmegkötési képességének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

1.5.

Az éghajlatvédelmet szolgáló megállapodásoknak megfelelően támogatni kell olyan új és meglévő kezdeményezéseket, amelyek a talajban végbemenő szénkörforgás egyensúlyának helyreállítását célozzák, anélkül azonban, hogy veszélyeztetnék az élelmiszer-termelést. A talaj széntartalmának növelése érdekében az EGSZB javasolja a fenntartható talajgazdálkodás alapelveinek beépítését az uniós szakpolitikai intézkedésekbe. Támogatni kell többek között a biomassza-előállítást, és ehhez javítani kell a vízhez való hozzáférésen és a talaj más tényezőin (talajszerkezet és a talaj levegőzése, tápanyagok rendelkezésre állása, pH-érték, a talaj biológiai aktivitása), illetve különösen kíméletes talajművelésre, legelőgazdálkodásra és a zöldterületek fenntartható kezelésére, integrált mezőgazdasági termelésre, ezen belül a hagyományos és a biogazdálkodás terén bevált gyakorlatokra van szükség, ilyen pl. a vetésforgó, a hüvelyes növények termesztése, a szerves hulladék felhasználása, a komposztálás vagy az, hogy a mezőkön téli növénytakarót alakítsanak ki. A szénben gazdag talajokat és a gyepterületeket fenntartható módon kell kezelni a talaj és a növények szénmegkötési képességének elősegítése érdekében.

| 1.6. | A tagállamokat a KAP második pillére keretében is ösztönözni és motiválni kell, hogy megfelelő talajvédelmi intézkedéseket hozzanak. |
| --- | --- |

1.6.

A tagállamokat a KAP második pillére keretében is ösztönözni és motiválni kell, hogy megfelelő talajvédelmi intézkedéseket hozzanak.

| 1.7. | A fenntartható föld- és talajhasználat érdekében támogatni kell a környezet- és éghajlatbarát technológiákba és meliorációs rendszerekbe történő további beruházásokat. |
| --- | --- |

1.7.

A fenntartható föld- és talajhasználat érdekében támogatni kell a környezet- és éghajlatbarát technológiákba és meliorációs rendszerekbe történő további beruházásokat.

| 1.8. | Támogatni kell a tudásalapú gazdálkodást (azaz a precíziós mezőgazdaságot és az agrárökológiai megközelítésmódokat). Az erőforrás-, talaj- és környezetbarát precíziós mezőgazdaságban rejlő lehetőségek a talajra, a műtrágyára, a növényvédő szerekre, az időjárásra és a terméshozamokra vonatkozó adatok integrálásán keresztül valósíthatók meg, amihez többek között a nemzeti adatbázisokban található használható adatokhoz való jobb hozzáférésre, nagyobb fokú mobilitásra és felhasználóbarátabb kialakításra van szükség, szem előtt tartva azt az alapelvet, hogy a generált adatok tulajdonosai a gazdálkodók. Ennek előfeltétele az, hogy a gazdáknak legyen internet-hozzáférésük, és képesek legyenek az információs és kommunikációs technológiák alkalmazására. |
| --- | --- |

1.8.

Támogatni kell a tudásalapú gazdálkodást (azaz a precíziós mezőgazdaságot és az agrárökológiai megközelítésmódokat). Az erőforrás-, talaj- és környezetbarát precíziós mezőgazdaságban rejlő lehetőségek a talajra, a műtrágyára, a növényvédő szerekre, az időjárásra és a terméshozamokra vonatkozó adatok integrálásán keresztül valósíthatók meg, amihez többek között a nemzeti adatbázisokban található használható adatokhoz való jobb hozzáférésre, nagyobb fokú mobilitásra és felhasználóbarátabb kialakításra van szükség, szem előtt tartva azt az alapelvet, hogy a generált adatok tulajdonosai a gazdálkodók. Ennek előfeltétele az, hogy a gazdáknak legyen internet-hozzáférésük, és képesek legyenek az információs és kommunikációs technológiák alkalmazására.

| 1.9. | A földhasználatra vonatkozó politika kialakításánál és az ehhez kapcsolódó döntéseknél jobban kell támaszkodni a talajra vonatozó adatokra. Ugyanakkor fejleszteni kell a talajra vonatkozó adatok minőségét és rendelkezésre állását, különösen azokon a területeken, ahol eddig még nem végeztek elegendő kutatást. Uniós szinten meg kell állapodni a talajok egységes megfigyeléséről. |
| --- | --- |

1.9.

A földhasználatra vonatkozó politika kialakításánál és az ehhez kapcsolódó döntéseknél jobban kell támaszkodni a talajra vonatozó adatokra. Ugyanakkor fejleszteni kell a talajra vonatkozó adatok minőségét és rendelkezésre állását, különösen azokon a területeken, ahol eddig még nem végeztek elegendő kutatást. Uniós szinten meg kell állapodni a talajok egységes megfigyeléséről.

| 1.10. | A teljes oktatási rendszeren belül jobban fel kell hívni a figyelmet a talajok szerepére. Ezen a téren korszerű pedagógiai eszközöket kell alkalmazni, és a talaj témáját az oktatás különböző szintjein be kell építeni a tananyagba. |
| --- | --- |

1.10.

A teljes oktatási rendszeren belül jobban fel kell hívni a figyelmet a talajok szerepére. Ezen a téren korszerű pedagógiai eszközöket kell alkalmazni, és a talaj témáját az oktatás különböző szintjein be kell építeni a tananyagba.

| 1.11. | Emellett a gazdálkodók talajokra és helyes gazdálkodási gyakorlatokra vonatozó ismereteinek bővítését célzó lépések is fontos szerepet játszanak. Ebben kiemelt jelentősége van a tanácsadási szolgáltatások igénybevételének. |
| --- | --- |

1.11.

Emellett a gazdálkodók talajokra és helyes gazdálkodási gyakorlatokra vonatozó ismereteinek bővítését célzó lépések is fontos szerepet játszanak. Ebben kiemelt jelentősége van a tanácsadási szolgáltatások igénybevételének.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az EGSZB véleménye az észt elnökség felkérésére készült, és célja, hogy hangsúlyozza a fenntartható föld- (1) és talajhasználat (2) kulcsfontosságú szerepét az élelmiszer-termelés és ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása szempontjából. |
| --- | --- |

2.1.

Az EGSZB véleménye az észt elnökség felkérésére készült, és célja, hogy hangsúlyozza a fenntartható föld- (1) és talajhasználat (2) kulcsfontosságú szerepét az élelmiszer-termelés és ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása szempontjából.

| 2.2. | Az észt elnökség felkérésére az EGSZB megvizsgálja, hogy az EU különböző szakpolitikai területei miként kezelik a mezőgazdasági földterületek kérdését. Mérlegeli azt is, hogy mit tehetnek az uniós politikai döntéshozók és vállalkozások az élelmiszer-termeléshez és az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásához elengedhetetlen erőforrás: a talaj fenntartható és hatékony használatának ösztönzése érdekében. |
| --- | --- |

2.2.

Az észt elnökség felkérésére az EGSZB megvizsgálja, hogy az EU különböző szakpolitikai területei miként kezelik a mezőgazdasági földterületek kérdését. Mérlegeli azt is, hogy mit tehetnek az uniós politikai döntéshozók és vállalkozások az élelmiszer-termeléshez és az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásához elengedhetetlen erőforrás: a talaj fenntartható és hatékony használatának ösztönzése érdekében.

| 2.3. | Jelenleg az EU-ban számos talajvédelmi szabály létezik. Noha a különféle uniós szakpolitikák hozzájárulnak a mezőgazdasági földterületek védelméhez és fenntartható kezeléséhez, ezeknek többnyire nem fő céljuk a talajvédelem. Az EGSZB úgy véli, hogy most alkalmas az idő arra, hogy elinduljon a vita arról, hogy a különböző intézkedéseket hogyan lehetne jobban koordinálni uniós szinten. |
| --- | --- |

2.3.

Jelenleg az EU-ban számos talajvédelmi szabály létezik. Noha a különféle uniós szakpolitikák hozzájárulnak a mezőgazdasági földterületek védelméhez és fenntartható kezeléséhez, ezeknek többnyire nem fő céljuk a talajvédelem. Az EGSZB úgy véli, hogy most alkalmas az idő arra, hogy elinduljon a vita arról, hogy a különböző intézkedéseket hogyan lehetne jobban koordinálni uniós szinten.

| 2.4. | A politikai döntéshozatalt az EU-nak és a tagállamoknak egyaránt az ENSZ-nek a 2030-ig tartó időszakra kidolgozott fenntartható fejlesztési céljaira kell alapozniuk (3). Ezek a célok magukban foglalják az ökoszisztémák támogatását, az elsivatagosodás elleni küzdelmet, a talajromlás és -degradáció megállítását és visszafordítását, a természetes erőforrások fenntartható kezelését és hatékony használatát, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések beépítését a nemzeti politikákba, stratégiákba és tervezésbe. A fenntartható mezőgazdaság és élelmiszer-termelés előfeltétele a mezőgazdasági földterületek védelme, valamint a véges és elvben nem megújuló erőforrásnak minősülő talajok fenntartható használata. |
| --- | --- |

2.4.

A politikai döntéshozatalt az EU-nak és a tagállamoknak egyaránt az ENSZ-nek a 2030-ig tartó időszakra kidolgozott fenntartható fejlesztési céljaira kell alapozniuk (3). Ezek a célok magukban foglalják az ökoszisztémák támogatását, az elsivatagosodás elleni küzdelmet, a talajromlás és -degradáció megállítását és visszafordítását, a természetes erőforrások fenntartható kezelését és hatékony használatát, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések beépítését a nemzeti politikákba, stratégiákba és tervezésbe. A fenntartható mezőgazdaság és élelmiszer-termelés előfeltétele a mezőgazdasági földterületek védelme, valamint a véges és elvben nem megújuló erőforrásnak minősülő talajok fenntartható használata.

| 2.5. | Ezenkívül számos kezdeményezés (4) indult a fenntartható talajgazdálkodás előmozdítása és a mezőgazdasági területeknek az élelmezésbiztonságban és az éghajlatváltozás mérséklésében betöltött fontos szerepére vonatkozó ismeretek terjesztése érdekében. |
| --- | --- |

2.5.

Ezenkívül számos kezdeményezés (4) indult a fenntartható talajgazdálkodás előmozdítása és a mezőgazdasági területeknek az élelmezésbiztonságban és az éghajlatváltozás mérséklésében betöltött fontos szerepére vonatkozó ismeretek terjesztése érdekében.

| 2.6. | Az EGSZB utal továbbá a bolygónk tűrőképességének határaira vonatkozó koncepcióra. Ezt segítségül lehetne hívni azoknak a környezeti határoknak a meghatározásához, amelyeket az emberiségnek nem szabad túllépnie, ha nem akarja a környezetet károsítani. Megállapítja, hogy a bolygónk tűrőképességére vonatkozó kilenc ilyen határból hármat (éghajlatváltozás, biológiai sokféleség csökkenése, nitrogénciklus) már átléptünk (5). Az EGSZB ugyanakkor elismeri, hogy a globális élelmezésbiztonság ugyancsak sürgető kihívás, amelyet Európának globális felelőssége keretében figyelembe kell vennie. |
| --- | --- |

2.6.

Az EGSZB utal továbbá a bolygónk tűrőképességének határaira vonatkozó koncepcióra. Ezt segítségül lehetne hívni azoknak a környezeti határoknak a meghatározásához, amelyeket az emberiségnek nem szabad túllépnie, ha nem akarja a környezetet károsítani. Megállapítja, hogy a bolygónk tűrőképességére vonatkozó kilenc ilyen határból hármat (éghajlatváltozás, biológiai sokféleség csökkenése, nitrogénciklus) már átléptünk (5). Az EGSZB ugyanakkor elismeri, hogy a globális élelmezésbiztonság ugyancsak sürgető kihívás, amelyet Európának globális felelőssége keretében figyelembe kell vennie.

3.   A mezőgazdasági termeléssel kapcsolatos fontosabb föld- és talajhasználati kérdések

| 3.1. | Az elkövetkezendő évtizedekben növekedni fog az élelmiszerek iránti globális kereslet. A mezőgazdasági földterületeket ezért a világ néhány régiójában még intenzívebben kell művelni, ami – ha a talajhasználat nem az ökológiai szempontok figyelembevételével történik – negatív hatást gyakorolhat a talajokra és a tágabb környezetre. A megfelelő élelmiszer-ellátás biztosítása érdekében fenn kell tartani a rendelkezésre álló földterületek produktivitását, és biológiai, kémiai és fizikai tekintetben is meg kell őrizni a termőképességet. |
| --- | --- |

3.1.

Az elkövetkezendő évtizedekben növekedni fog az élelmiszerek iránti globális kereslet. A mezőgazdasági földterületeket ezért a világ néhány régiójában még intenzívebben kell művelni, ami – ha a talajhasználat nem az ökológiai szempontok figyelembevételével történik – negatív hatást gyakorolhat a talajokra és a tágabb környezetre. A megfelelő élelmiszer-ellátás biztosítása érdekében fenn kell tartani a rendelkezésre álló földterületek produktivitását, és biológiai, kémiai és fizikai tekintetben is meg kell őrizni a termőképességet.

| 3.2. | Az EGSZB fenntarthatóbb élelmiszerrendszerekről szóló véleménye (6) ismerteti az élelmiszertermelésben megfigyelhető nem megfelelő gazdálkodási módszerek következményeit: a biológiai sokféleség csökkenése, talajromlás, víz- és levegőszennyezés és üvegházhatású gázok kibocsátása. Ezért biztosítani kell, hogy ezeket az erőforrásokat hatékonyan és fenntarthatóan használjuk az élelmiszer-ellátás további biztosítása érdekében. Ennek egyúttal egy átfogó élelmezési politika részét is kell képeznie, ahogy azt „A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához” című, kidolgozás alatt álló EGSZB-vélemény is megfogalmazza. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB fenntarthatóbb élelmiszerrendszerekről szóló véleménye (6) ismerteti az élelmiszertermelésben megfigyelhető nem megfelelő gazdálkodási módszerek következményeit: a biológiai sokféleség csökkenése, talajromlás, víz- és levegőszennyezés és üvegházhatású gázok kibocsátása. Ezért biztosítani kell, hogy ezeket az erőforrásokat hatékonyan és fenntarthatóan használjuk az élelmiszer-ellátás további biztosítása érdekében. Ennek egyúttal egy átfogó élelmezési politika részét is kell képeznie, ahogy azt „A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához” című, kidolgozás alatt álló EGSZB-vélemény is megfogalmazza.

| 3.3. | Az éghajlatváltozásnak szintén vannak következményei az alapvető természeti erőforrások – a víz és talaj – rendelkezésre állására nézve. Noha számos intézkedést tettek az éghajlatváltozás ellen, a talajok széntartalma a talaj felső rétegére vonatkozó adatok alapján évről évre csökken. A talaj mélyebb rétegeiből származó további adatok azonban realisztikusabban tükröznék a trendet. |
| --- | --- |

3.3.

Az éghajlatváltozásnak szintén vannak következményei az alapvető természeti erőforrások – a víz és talaj – rendelkezésre állására nézve. Noha számos intézkedést tettek az éghajlatváltozás ellen, a talajok széntartalma a talaj felső rétegére vonatkozó adatok alapján évről évre csökken. A talaj mélyebb rétegeiből származó további adatok azonban realisztikusabban tükröznék a trendet.

| 3.4. | Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) „The European environment – state and outlook 2015” [Az európai környezet – állapot és előretekintés 2015] című jelentésében (7) figyelmeztet, hogy a talaj ökoszisztéma-szolgáltatásai – beleértve az élelmiszer-termelést, a biológiai sokféleség védelmét és a szén, víz és tápanyagok talajban történő tárolását – egyre nagyobb veszélyben vannak. Régiótól függően a jelentésben azonosított legnagyobb problémák a talajerózió, a talaj szervesanyag-tartalmának csökkenése, a talajok szennyezettsége és lezáródása, valamint az urbanizáció, a földterületek termelésből való kivonása és az egyre intenzívebbé tett mezőgazdasági termelés következményei a természetes és természetközeli élőhelyek számára. A talajt fenyegető, széles körben elismert veszélyek közé tartozik a talaj termőképességének csökkenése is. |
| --- | --- |

3.4.

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) „The European environment – state and outlook 2015” [Az európai környezet – állapot és előretekintés 2015] című jelentésében (7) figyelmeztet, hogy a talaj ökoszisztéma-szolgáltatásai – beleértve az élelmiszer-termelést, a biológiai sokféleség védelmét és a szén, víz és tápanyagok talajban történő tárolását – egyre nagyobb veszélyben vannak. Régiótól függően a jelentésben azonosított legnagyobb problémák a talajerózió, a talaj szervesanyag-tartalmának csökkenése, a talajok szennyezettsége és lezáródása, valamint az urbanizáció, a földterületek termelésből való kivonása és az egyre intenzívebbé tett mezőgazdasági termelés következményei a természetes és természetközeli élőhelyek számára. A talajt fenyegető, széles körben elismert veszélyek közé tartozik a talaj termőképességének csökkenése is.

4.   Mezőgazdasági földterületekkel kapcsolatos kérdések az EU különböző szakpolitikai területein

| 4.1. | Az Európai Bizottság számára készített jelentés az EU 28 tagállamának talajvédelmi intézkedéseit elemezte (8). Az elemzés 35 uniós és 671 nemzeti talajvédelmi politikai intézkedést azonosított. Az uniós intézkedések stratégiai dokumentumokat, irányelveket, rendeleteket és különféle kísérő intézkedéseket foglalnak magukban. A nemzeti intézkedések háromnegyedét elsősorban kötelező erejű szabályok képezik. |
| --- | --- |

4.1.

Az Európai Bizottság számára készített jelentés az EU 28 tagállamának talajvédelmi intézkedéseit elemezte (8). Az elemzés 35 uniós és 671 nemzeti talajvédelmi politikai intézkedést azonosított. Az uniós intézkedések stratégiai dokumentumokat, irányelveket, rendeleteket és különféle kísérő intézkedéseket foglalnak magukban. A nemzeti intézkedések háromnegyedét elsősorban kötelező erejű szabályok képezik.

| 4.2. | A tagállamokban alkalmazott intézkedések sokfélesége lehetőséget jelent a talajok komplexitásának jobb figyelembevételére és a koordináció javítására. Az uniós jog kínál néhány értékes és szigorú szabályt a talajvédelemre vonatkozóan, azonban a rendszernek vannak gyenge pontjai. Nem elegendők a nemzeti szakpolitikák, hogy megszüntessék az uniós talajvédelmi előírások hiányosságait, és a szabályok országonként jelenősen eltérnek. |
| --- | --- |

4.2.

A tagállamokban alkalmazott intézkedések sokfélesége lehetőséget jelent a talajok komplexitásának jobb figyelembevételére és a koordináció javítására. Az uniós jog kínál néhány értékes és szigorú szabályt a talajvédelemre vonatkozóan, azonban a rendszernek vannak gyenge pontjai. Nem elegendők a nemzeti szakpolitikák, hogy megszüntessék az uniós talajvédelmi előírások hiányosságait, és a szabályok országonként jelenősen eltérnek.

| 4.3. | Az EU 2014 eleje óta érvényben lévő hetedik környezetvédelmi cselekvési programja a talajromlást komoly problémaként ismeri el, és az EU számára 2020-ra azt a célt tűzi ki, hogy fenntartható talajgazdálkodást és megfelelő talajvédelmet valósítson meg, továbbá tegyen előrelépést a szennyezett földterületek rehabilitációja terén. Az EU és tagállamai szintén elkötelezték magukat a talajerózió elleni intézkedések fokozása és a talaj szervesanyag-tartalmának növelése mellett. |
| --- | --- |

4.3.

Az EU 2014 eleje óta érvényben lévő hetedik környezetvédelmi cselekvési programja a talajromlást komoly problémaként ismeri el, és az EU számára 2020-ra azt a célt tűzi ki, hogy fenntartható talajgazdálkodást és megfelelő talajvédelmet valósítson meg, továbbá tegyen előrelépést a szennyezett földterületek rehabilitációja terén. Az EU és tagállamai szintén elkötelezték magukat a talajerózió elleni intézkedések fokozása és a talaj szervesanyag-tartalmának növelése mellett.

| 4.4. | A következő, viszonylag hatékonynak tekinthető uniós intézkedések kapcsolódnak a talajvédelem kérdéséhez: az ipari kibocsátásokról szóló irányelv, a környezeti felelősségről szóló irányelv, a vízvédelemre vonatkozó szabályok (víz-keretirányelv), a nitrátirányelv, a KAP-on belül a kölcsönös megfeleltetés rendszere, valamint a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó szabályok. Ezeknek az intézkedéseknek a végrehajtásával azonban még nagyobb hatást lehetne elérni a talajok helyzetének javítása terén, ha rugalmasan figyelembe vennék a helyi adottságokat, és az egyes intézkedéseket jobban összehangolnák egymással. |
| --- | --- |

4.4.

A következő, viszonylag hatékonynak tekinthető uniós intézkedések kapcsolódnak a talajvédelem kérdéséhez: az ipari kibocsátásokról szóló irányelv, a környezeti felelősségről szóló irányelv, a vízvédelemre vonatkozó szabályok (víz-keretirányelv), a nitrátirányelv, a KAP-on belül a kölcsönös megfeleltetés rendszere, valamint a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó szabályok. Ezeknek az intézkedéseknek a végrehajtásával azonban még nagyobb hatást lehetne elérni a talajok helyzetének javítása terén, ha rugalmasan figyelembe vennék a helyi adottságokat, és az egyes intézkedéseket jobban összehangolnák egymással.

| 4.5. | A talajvédelmi kérdéseket a Kohéziós Alapon, az Európai Regionális Fejlesztési Alapon, a LIFE+ és a Horizont 2020 programon keresztül rendelkezésre álló különféle pénzügyi támogatások felhasználásával is lehetne kezelni. |
| --- | --- |

4.5.

A talajvédelmi kérdéseket a Kohéziós Alapon, az Európai Regionális Fejlesztési Alapon, a LIFE+ és a Horizont 2020 programon keresztül rendelkezésre álló különféle pénzügyi támogatások felhasználásával is lehetne kezelni.

| 4.6. | A földterületek gazdálkodók általi használatára és művelésére vonatkozó döntések szempontjából fontos gazdasági ösztönzőt jelentenek a KAP első pillére keretében történő közvetlen kifizetések, amelyek az EU-ban hasznosított mezőgazdasági földterületek mintegy 90 %-át lefedik. A közvetlen kifizetések szorosan kötődnek az agrárterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartásához, valamint a KAP alaprendeleteiben megszabott kölcsönös megfeleltetési és ökologizálási kötelezettségek teljesítéséhez. Ennek kapcsán a tagállamoknak van bizonyos döntési mozgásterük. A közvetlen kifizetések 30 %-a olyan környezetvédelmi követelmények teljesítéséhez van kötve, amelyek célja a talaj minőségének javítása, a biológiai sokféleség védelme és a szén megkötésének elősegítése (9). Fontos biztosítani, hogy a környezetbaráttá tétel előnyeit ne tegye semmivé az intézkedések megvalósításakor alkalmazott túlzott bürokrácia. |
| --- | --- |

4.6.

A földterületek gazdálkodók általi használatára és művelésére vonatkozó döntések szempontjából fontos gazdasági ösztönzőt jelentenek a KAP első pillére keretében történő közvetlen kifizetések, amelyek az EU-ban hasznosított mezőgazdasági földterületek mintegy 90 %-át lefedik. A közvetlen kifizetések szorosan kötődnek az agrárterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartásához, valamint a KAP alaprendeleteiben megszabott kölcsönös megfeleltetési és ökologizálási kötelezettségek teljesítéséhez. Ennek kapcsán a tagállamoknak van bizonyos döntési mozgásterük. A közvetlen kifizetések 30 %-a olyan környezetvédelmi követelmények teljesítéséhez van kötve, amelyek célja a talaj minőségének javítása, a biológiai sokféleség védelme és a szén megkötésének elősegítése (9). Fontos biztosítani, hogy a környezetbaráttá tétel előnyeit ne tegye semmivé az intézkedések megvalósításakor alkalmazott túlzott bürokrácia.

| 4.7. | A vidékfejlesztési programok a KAP második pillére keretében – az adott tagállambeli helyi sajátosságokhoz igazodóan – szintén lehetőséget nyújtanak a tagállamok számára az uniós talajvédelmi intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

4.7.

A vidékfejlesztési programok a KAP második pillére keretében – az adott tagállambeli helyi sajátosságokhoz igazodóan – szintén lehetőséget nyújtanak a tagállamok számára az uniós talajvédelmi intézkedések végrehajtására.

| 4.8. | Számos tervezett jogalkotási kezdeményezés (mint az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó csomag, a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz (LULUCF) kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a beillesztéséről szóló rendelet, a közös kötelezettségvállalásról szóló rendelet stb.) szintén kínálhat javaslatokat a talajvédelemhez és az éghajlatváltozás megfékezéséhez, illetve a következményeihez való alkalmazkodáshoz. |
| --- | --- |

4.8.

Számos tervezett jogalkotási kezdeményezés (mint az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó csomag, a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz (LULUCF) kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a beillesztéséről szóló rendelet, a közös kötelezettségvállalásról szóló rendelet stb.) szintén kínálhat javaslatokat a talajvédelemhez és az éghajlatváltozás megfékezéséhez, illetve a következményeihez való alkalmazkodáshoz.

| 4.9. | A műtrágyákról szóló uniós rendelet korszerűsítése – amelyet a körforgásos gazdaságról szóló csomaggal összefüggésben tárgyalnak, és amely megkönnyíti majd a szerves és a hulladékalapú műtrágyák használatát –, szintén rendkívül releváns a talajvédelmi kérdések szempontjából. A talajjavítóként vagy műtrágyaként használandó reciklált anyagok ugyanakkor nem tartalmazhatnak veszélyes anyagokat (xenobiotikumok). Bár az Európai Bizottság javaslatában szerepelnek határértékek az ásványi vagy szerves trágyákban található káros anyagok koncentrációira, továbbra is hiányoznak azok az új, tiszta technológiai megoldások, amelyek lehetővé teszik olyan trágyák és talajjavító szerek gyártását, amelyek talajban való használata nem vet fel aggályokat, és nem érintik hátrányosan az elsődleges termőképességet. Véleményében az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, és hangsúlyozza, hogy a rendelet felülvizsgálata szempontjából kulcsfontosságú célkitűzés a talaj termőképessége és védelme (10). |
| --- | --- |

4.9.

A műtrágyákról szóló uniós rendelet korszerűsítése – amelyet a körforgásos gazdaságról szóló csomaggal összefüggésben tárgyalnak, és amely megkönnyíti majd a szerves és a hulladékalapú műtrágyák használatát –, szintén rendkívül releváns a talajvédelmi kérdések szempontjából. A talajjavítóként vagy műtrágyaként használandó reciklált anyagok ugyanakkor nem tartalmazhatnak veszélyes anyagokat (xenobiotikumok). Bár az Európai Bizottság javaslatában szerepelnek határértékek az ásványi vagy szerves trágyákban található káros anyagok koncentrációira, továbbra is hiányoznak azok az új, tiszta technológiai megoldások, amelyek lehetővé teszik olyan trágyák és talajjavító szerek gyártását, amelyek talajban való használata nem vet fel aggályokat, és nem érintik hátrányosan az elsődleges termőképességet. Véleményében az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, és hangsúlyozza, hogy a rendelet felülvizsgálata szempontjából kulcsfontosságú célkitűzés a talaj termőképessége és védelme (10).

5.   Javaslatok a talaj mint az élelmiszer-termeléshez és az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásához nélkülözhetetlen erőforrás fenntartható használatának előmozdítására az Európai Unióban

| 5.1. | A mezőgazdasági talajok fenntartható használatához és védelméhez döntően fontos volna egy közös uniós referenciakeret, hogy nyomon lehessen követni az adatgyűjtés és -használat során történő előrelépéseket; emellett arra is szolgálhatna, hogy rögzítsen egy egységes terminológiát, meghatározza a jó talajállapot definícióját, a prioritásokat, a különböző talaj- és éghajlati viszonyokhoz igazodó nyomonkövetési kritériumokat, valamint a jó talajállapot elérését szolgáló különböző szakpolitikai intézkedéseket. Ez a talajállapot megfelelő felmérésének és a szükséges intézkedések megtételének előfeltétele. |
| --- | --- |

5.1.

A mezőgazdasági talajok fenntartható használatához és védelméhez döntően fontos volna egy közös uniós referenciakeret, hogy nyomon lehessen követni az adatgyűjtés és -használat során történő előrelépéseket; emellett arra is szolgálhatna, hogy rögzítsen egy egységes terminológiát, meghatározza a jó talajállapot definícióját, a prioritásokat, a különböző talaj- és éghajlati viszonyokhoz igazodó nyomonkövetési kritériumokat, valamint a jó talajállapot elérését szolgáló különböző szakpolitikai intézkedéseket. Ez a talajállapot megfelelő felmérésének és a szükséges intézkedések megtételének előfeltétele.

| 5.2. | A hasznos mezőgazdasági területek talajromlás, termelésből való kivonás, éghajlatváltozás és urbanizáció miatti csökkenése valamennyi tagállamban komoly problémát jelent. Egyre több mezőgazdasági terület tűnik el, a helyükön pedig mesterséges felszíneket alakítanak ki. 2006 és 2012 között az európai országokban évente mintegy 107 000 hektárt vontak ki a művelés alól. A mesterséges felszínek kialakítása érdekében leggyakrabban kisajátított földterülettípusok a szántóterületek és az állandó termőföldek voltak, ezeket követték a legelők és a vegyes használatú mezőgazdasági területek (11). Az EGSZB ezért javasolja a meglévő uniós keret aktualizálását annak érdekében, hogy a tagállamokban megvédhessük az élelmiszertermelés és az egyéb ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása szempontjából értékes mezőgazdasági területeket és azok termőképességét. E cél érdekében több olyan technológiai lehetőséget kell teremteni, ami lehetővé teszi a jobb nyomon követést és elősegíti, hogy megbízható információk álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

5.2.

A hasznos mezőgazdasági területek talajromlás, termelésből való kivonás, éghajlatváltozás és urbanizáció miatti csökkenése valamennyi tagállamban komoly problémát jelent. Egyre több mezőgazdasági terület tűnik el, a helyükön pedig mesterséges felszíneket alakítanak ki. 2006 és 2012 között az európai országokban évente mintegy 107 000 hektárt vontak ki a művelés alól. A mesterséges felszínek kialakítása érdekében leggyakrabban kisajátított földterülettípusok a szántóterületek és az állandó termőföldek voltak, ezeket követték a legelők és a vegyes használatú mezőgazdasági területek (11). Az EGSZB ezért javasolja a meglévő uniós keret aktualizálását annak érdekében, hogy a tagállamokban megvédhessük az élelmiszertermelés és az egyéb ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása szempontjából értékes mezőgazdasági területeket és azok termőképességét. E cél érdekében több olyan technológiai lehetőséget kell teremteni, ami lehetővé teszi a jobb nyomon követést és elősegíti, hogy megbízható információk álljanak rendelkezésre.

Az Európai Unió közös agrárpolitikája

| 5.3. | A KAP modernizációját szem előtt tartva az elkövetkező pénzügyi programozási időszakban biztosítani kell a mezőgazdasági földterületek hatékony és fenntartható kezelését. Többek közt azt kell célul kitűzni, hogy továbbra is megvédjük a mezőgazdasági területek és a talajok egészségét és termőképességét, ami elengedhetetlen a mezőgazdaság termelékenységének és fenntarthatóságának megőrzéséhez és további javításához. |
| --- | --- |

5.3.

A KAP modernizációját szem előtt tartva az elkövetkező pénzügyi programozási időszakban biztosítani kell a mezőgazdasági földterületek hatékony és fenntartható kezelését. Többek közt azt kell célul kitűzni, hogy továbbra is megvédjük a mezőgazdasági területek és a talajok egészségét és termőképességét, ami elengedhetetlen a mezőgazdaság termelékenységének és fenntarthatóságának megőrzéséhez és további javításához.

| 5.4. | A KAP első pillérének ökologizálási intézkedései keretében jobb megoldásokat kell találni a talajok állapotának javítására. Elsősorban a hüvelyes fajtákat vagy fűféléket alkalmazó vetésforgót kell ösztönözni. Az ökologizálás hatékonyságáról szóló viták elsősorban a biológiai sokféleség kérdéseire összpontosítanak, azonban a hüvelyesnövény-termesztésnek a talaj termőképességére gyakorolt kedvező hatásait is az eddiginél fokozottabban kell hangsúlyozni (12). |
| --- | --- |

5.4.

A KAP első pillérének ökologizálási intézkedései keretében jobb megoldásokat kell találni a talajok állapotának javítására. Elsősorban a hüvelyes fajtákat vagy fűféléket alkalmazó vetésforgót kell ösztönözni. Az ökologizálás hatékonyságáról szóló viták elsősorban a biológiai sokféleség kérdéseire összpontosítanak, azonban a hüvelyesnövény-termesztésnek a talaj termőképességére gyakorolt kedvező hatásait is az eddiginél fokozottabban kell hangsúlyozni (12).

| 5.5. | A mezőgazdaság nem csak kiváló minőségű élelmiszert termel, hanem a biológiai sokféleség megőrzéséhez és a nyitott tájakhoz is hozzájárulhat. Fontos szerepet játszik emellett az éghajlatváltozás mérséklésében és az ehhez való alkalmazkodásban. A közjavak nyújtása elsősorban olyan, a természeti erőforrások fenntartható kezelését célzó intézkedésekkel biztosítható, amelyek értéktöbbletet jelentenek, és kezelik a mezőgazdaság talajra, vízre és biológiai sokféleségre gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

5.5.

A mezőgazdaság nem csak kiváló minőségű élelmiszert termel, hanem a biológiai sokféleség megőrzéséhez és a nyitott tájakhoz is hozzájárulhat. Fontos szerepet játszik emellett az éghajlatváltozás mérséklésében és az ehhez való alkalmazkodásban. A közjavak nyújtása elsősorban olyan, a természeti erőforrások fenntartható kezelését célzó intézkedésekkel biztosítható, amelyek értéktöbbletet jelentenek, és kezelik a mezőgazdaság talajra, vízre és biológiai sokféleségre gyakorolt hatásait.

| 5.6. | A tagállamokat a KAP második pillére keretében ösztönözni és motiválni kell, hogy olyan talajvédelmi intézkedéseket hozzanak, amelyek a lehető legnagyobb mértékben lehetővé teszik a helyi körülmények, az eltérő feltételek (ideértve a talajtípusokat) és a sajátos problémák rugalmas figyelembevételét. |
| --- | --- |

5.6.

A tagállamokat a KAP második pillére keretében ösztönözni és motiválni kell, hogy olyan talajvédelmi intézkedéseket hozzanak, amelyek a lehető legnagyobb mértékben lehetővé teszik a helyi körülmények, az eltérő feltételek (ideértve a talajtípusokat) és a sajátos problémák rugalmas figyelembevételét.

| 5.7. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy az eddiginél jobban vegye figyelembe a tagállamoknak a talajminőség javítására és a talaj fenntartható használatára vonatkozó konkrét javaslatait (például a meszezés támogatásán keresztül a talajsavasodás megszüntetése, vagy az öntözés és talajvíz-elvezetés támogatása a vízhiány vagy túlzott víztartalom megszüntetése érdekében). Szerves talajok kezelésekor semmilyen talajművelési lehetőség nem zárandó ki, de különféle intézkedéseket kell biztosítani a talajok védelme és gondozása érdekében. |
| --- | --- |

5.7.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy az eddiginél jobban vegye figyelembe a tagállamoknak a talajminőség javítására és a talaj fenntartható használatára vonatkozó konkrét javaslatait (például a meszezés támogatásán keresztül a talajsavasodás megszüntetése, vagy az öntözés és talajvíz-elvezetés támogatása a vízhiány vagy túlzott víztartalom megszüntetése érdekében). Szerves talajok kezelésekor semmilyen talajművelési lehetőség nem zárandó ki, de különféle intézkedéseket kell biztosítani a talajok védelme és gondozása érdekében.

| 5.8. | A fenntartható föld- és talajhasználat érdekében támogatni kell a környezet- és éghajlatbarát technológiákba történő további beruházásokat. A fenntartható élelmiszer-termelés biztosítása érdekében támogatni kell a tudásalapú mezőgazdaságot (ezen belül pedig a precíziós mezőgazdaságot és az agrárökológiai megközelítéseket), ami által biztosítható, hogy a mezőgazdasági hatóanyagokat a megfelelő mennyiségben, a megfelelő helyen és a megfelelő időben alkalmazzák. Kiemelkedő jelentősége van a biológiai tevékenység oly módon történő javításának, hogy szerves anyagokat juttatunk a talajba, illetve annak, hogy biztosítsuk a talajban lévő tápanyagok megfelelő egyensúlyát – a túltrágyázás az esetleges tápanyag-kimosódások miatt környezeti kockázatot jelent, másrészről viszont a tápanyaghiány a talaj termőképességének csökkenéséhez vezet. Ennek kapcsán figyelemmel kell lenni az ún. „minimumelvre” (13) is, hiszen ha valamely tápanyag (pl. a foszfor) nem áll elegendő mennyiségben rendelkezésre, akkor fokozódik a többi tápanyag kimosódásának veszélye. |
| --- | --- |

5.8.

A fenntartható föld- és talajhasználat érdekében támogatni kell a környezet- és éghajlatbarát technológiákba történő további beruházásokat. A fenntartható élelmiszer-termelés biztosítása érdekében támogatni kell a tudásalapú mezőgazdaságot (ezen belül pedig a precíziós mezőgazdaságot és az agrárökológiai megközelítéseket), ami által biztosítható, hogy a mezőgazdasági hatóanyagokat a megfelelő mennyiségben, a megfelelő helyen és a megfelelő időben alkalmazzák. Kiemelkedő jelentősége van a biológiai tevékenység oly módon történő javításának, hogy szerves anyagokat juttatunk a talajba, illetve annak, hogy biztosítsuk a talajban lévő tápanyagok megfelelő egyensúlyát – a túltrágyázás az esetleges tápanyag-kimosódások miatt környezeti kockázatot jelent, másrészről viszont a tápanyaghiány a talaj termőképességének csökkenéséhez vezet. Ennek kapcsán figyelemmel kell lenni az ún. „minimumelvre” (13) is, hiszen ha valamely tápanyag (pl. a foszfor) nem áll elegendő mennyiségben rendelkezésre, akkor fokozódik a többi tápanyag kimosódásának veszélye.

| 5.9. | Az állatállomány a tápanyag-körforgalom és a talaj termőképessége fenntartásának támogatásán, valamint a szén-dioxid-tároláson keresztül fontos, sőt gyakran döntő szerepet játszik a földhasználat terén (14). Az EU-ban jelentős mennyiségű olyan mezőgazdasági földterület található, beleértve a legelőket is, amelyek kizárólag legeltetésre vagy zöldtakarmány-termesztésre alkalmasak, így egyes régiókban továbbra is ösztönözni kell az állattenyésztést, hogy a gazdálkodók ne hagyjanak fel a gazdálkodással ezeken a területeken. Az állandó gyepterületek pusztán kaszálással történő fenntartásának az EU néhány területén széles körben elterjedt gyakorlata sem az élelmiszer-termelés, sem az erőforrás-hatékonyság és a talajgazdálkodás szempontjából nem megfelelő alternatíva a legeltető állattenyésztéssel szemben. A KAP keretein belül ezért olyan intézkedésekre van szükség, amelyek biztosítják az állattartás jövedelmezőségét az EU különböző régióiban, továbbá olyan megoldásokat kell találni, amelyek lehetővé teszik a földterületek élelmiszer-termelés céljából történő aktív és fenntartható használatát. |
| --- | --- |

5.9.

Az állatállomány a tápanyag-körforgalom és a talaj termőképessége fenntartásának támogatásán, valamint a szén-dioxid-tároláson keresztül fontos, sőt gyakran döntő szerepet játszik a földhasználat terén (14). Az EU-ban jelentős mennyiségű olyan mezőgazdasági földterület található, beleértve a legelőket is, amelyek kizárólag legeltetésre vagy zöldtakarmány-termesztésre alkalmasak, így egyes régiókban továbbra is ösztönözni kell az állattenyésztést, hogy a gazdálkodók ne hagyjanak fel a gazdálkodással ezeken a területeken. Az állandó gyepterületek pusztán kaszálással történő fenntartásának az EU néhány területén széles körben elterjedt gyakorlata sem az élelmiszer-termelés, sem az erőforrás-hatékonyság és a talajgazdálkodás szempontjából nem megfelelő alternatíva a legeltető állattenyésztéssel szemben. A KAP keretein belül ezért olyan intézkedésekre van szükség, amelyek biztosítják az állattartás jövedelmezőségét az EU különböző régióiban, továbbá olyan megoldásokat kell találni, amelyek lehetővé teszik a földterületek élelmiszer-termelés céljából történő aktív és fenntartható használatát.

| 5.10. | Az EU néhány régiójában az elavult mezőgazdasági vízelvezető rendszerek komoly problémát okoznak, ezért – és az éghajlatváltozásra való tekintettel is – az eddigieknél nagyobb hangsúlyt kell fektetni a mezőgazdasági infrastruktúrába történő hosszú távú beruházásokra – például a vízelvezető rendszerek modernizálásába – a mezőgazdasági földterületek élelmiszer-termelés céljából történő használatának fenntartása és a talajok termőképességének megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

5.10.

Az EU néhány régiójában az elavult mezőgazdasági vízelvezető rendszerek komoly problémát okoznak, ezért – és az éghajlatváltozásra való tekintettel is – az eddigieknél nagyobb hangsúlyt kell fektetni a mezőgazdasági infrastruktúrába történő hosszú távú beruházásokra – például a vízelvezető rendszerek modernizálásába – a mezőgazdasági földterületek élelmiszer-termelés céljából történő használatának fenntartása és a talajok termőképességének megőrzése érdekében.

Földhasználat és ökoszisztéma-szolgáltatások

| 5.11. | A 2005-ös millenniumi ökoszisztéma-értékelés (15) definíciója szerint az ökoszisztéma-szolgáltatások az ökoszisztémák által nyújtott környezeti, társadalmi és gazdasági javak. A talajképződés egy ökoszisztéma-szolgáltatás, és egyben az összes többi ökoszisztéma-szolgáltatás, például az élelmiszer-termelés előfeltétele. A fenntartható élelmiszer-termelés ezért elképzelhetetlen a talaj védelme nélkül. |
| --- | --- |

5.11.

A 2005-ös millenniumi ökoszisztéma-értékelés (15) definíciója szerint az ökoszisztéma-szolgáltatások az ökoszisztémák által nyújtott környezeti, társadalmi és gazdasági javak. A talajképződés egy ökoszisztéma-szolgáltatás, és egyben az összes többi ökoszisztéma-szolgáltatás, például az élelmiszer-termelés előfeltétele. A fenntartható élelmiszer-termelés ezért elképzelhetetlen a talaj védelme nélkül.

| 5.12. | A mezőgazdasági termelők alapvető szerepet játszanak az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása terén, amelyet el kell ismerni és támogatni kell. A talaj nyújtja a legfontosabb ökoszisztéma-szolgáltatásokat (16). Az élet forrását jelenti a mikrobák, növények és állatok számára, és a biológiai sokféleség fontos őrzője; megszűri a vizet és tárolja a növények növekedéséhez szükséges vizet, szabályozza az árvizeket, tárolja a tápanyagokat és azokat elérhetővé teszi a növények számára; képes továbbá átalakítani a mérgező anyagokat. A talajok képezik a globális élelmiszer-termelés jelentős részének alapját, és szükségesek a biomassza-előállításhoz. A talaj képes tárolni a szenet, így hozzá tud járulni az éghajlatváltozás mérsékléséhez. |
| --- | --- |

5.12.

A mezőgazdasági termelők alapvető szerepet játszanak az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása terén, amelyet el kell ismerni és támogatni kell. A talaj nyújtja a legfontosabb ökoszisztéma-szolgáltatásokat (16). Az élet forrását jelenti a mikrobák, növények és állatok számára, és a biológiai sokféleség fontos őrzője; megszűri a vizet és tárolja a növények növekedéséhez szükséges vizet, szabályozza az árvizeket, tárolja a tápanyagokat és azokat elérhetővé teszi a növények számára; képes továbbá átalakítani a mérgező anyagokat. A talajok képezik a globális élelmiszer-termelés jelentős részének alapját, és szükségesek a biomassza-előállításhoz. A talaj képes tárolni a szenet, így hozzá tud járulni az éghajlatváltozás mérsékléséhez.

| 5.13. | Nagyobb figyelmet kell fordítani az ökoszisztémák működését, és ezen keresztül az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtását befolyásoló földhasználatra. A talajromlás, a földterületek nem fenntartható használata és az élőhelyek urbanizáció, valamint lakás- és útépítés következtében történő széttagolódása veszélyeztet több kulcsfontosságú ökoszisztéma-szolgáltatást, fenyegeti a biológiai sokféleséget és csökkenti Európa éghajlatváltozáshoz és természeti katasztrófákhoz való alkalmazkodóképességét. Ezek továbbá súlyosbítják a talajromlást és az elsivatagosodást (17). Az említett problémák orvoslása érdekében jobban figyelembe kellene venni a talajelzáródás korlátozásának, csökkentésének és kompenzálásának bevált módjairól szóló 2012-es európai bizottsági iránymutatásokban (18) foglalt alapelveket. |
| --- | --- |

5.13.

Nagyobb figyelmet kell fordítani az ökoszisztémák működését, és ezen keresztül az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtását befolyásoló földhasználatra. A talajromlás, a földterületek nem fenntartható használata és az élőhelyek urbanizáció, valamint lakás- és útépítés következtében történő széttagolódása veszélyeztet több kulcsfontosságú ökoszisztéma-szolgáltatást, fenyegeti a biológiai sokféleséget és csökkenti Európa éghajlatváltozáshoz és természeti katasztrófákhoz való alkalmazkodóképességét. Ezek továbbá súlyosbítják a talajromlást és az elsivatagosodást (17). Az említett problémák orvoslása érdekében jobban figyelembe kellene venni a talajelzáródás korlátozásának, csökkentésének és kompenzálásának bevált módjairól szóló 2012-es európai bizottsági iránymutatásokban (18) foglalt alapelveket.

| 5.14. | A talaj funkciói és ökoszisztéma-szolgáltatásai olyan témák, amelyekkel ritkán foglalkozik a jogalkotás, mivel ezeknek a szolgáltatásoknak nincs piaca, és a társadalom sem ismeri el kellőképpen őket. Így például a KAP alapján történő közvetlen kifizetésekről szóló alaprendelet tartalmaz ugyan néhány hivatkozást a talajminőségre, a talaj biológiai sokféleségére és ennek az elsődleges termőképességgel való szinergiáira azonban nem utal. A talaj kulcsfunkciói szempontjából a talaj kémiai és fizikai tulajdonságai mellett a talajban élő mikroorganizmusok és állatvilág állapota és a rájuk épülő biológiai folyamatok – többek közt a nitrogénmegkötés, a szénmegkötés, a vízszűrés és a tápanyag-elszivárgás meggátlására való képesség – a meghatározóak. A talaj tulajdonságai mellett a növénykultúrák egészsége is fontos ahhoz, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a talajban rejlő potenciált az élelmiszer-termelésre és a szén-dioxid-megkötésre. |
| --- | --- |

5.14.

A talaj funkciói és ökoszisztéma-szolgáltatásai olyan témák, amelyekkel ritkán foglalkozik a jogalkotás, mivel ezeknek a szolgáltatásoknak nincs piaca, és a társadalom sem ismeri el kellőképpen őket. Így például a KAP alapján történő közvetlen kifizetésekről szóló alaprendelet tartalmaz ugyan néhány hivatkozást a talajminőségre, a talaj biológiai sokféleségére és ennek az elsődleges termőképességgel való szinergiáira azonban nem utal. A talaj kulcsfunkciói szempontjából a talaj kémiai és fizikai tulajdonságai mellett a talajban élő mikroorganizmusok és állatvilág állapota és a rájuk épülő biológiai folyamatok – többek közt a nitrogénmegkötés, a szénmegkötés, a vízszűrés és a tápanyag-elszivárgás meggátlására való képesség – a meghatározóak. A talaj tulajdonságai mellett a növénykultúrák egészsége is fontos ahhoz, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a talajban rejlő potenciált az élelmiszer-termelésre és a szén-dioxid-megkötésre.

| 5.15. | Az EGSZB a KAP lehetséges átdolgozására vonatkozó véleményében (19) leszögezi, hogy a KAP második pillére keretében szereplő környezetvédelemmel, éghajlatváltozással és biológiai sokféleséggel kapcsolatos intézkedések az eddigieknél jobban irányulhatnának a gazdálkodók által nyújtott nagyobb mértékű ökoszisztéma-szolgáltatásokra. A talajokat és a földhasználatot illetően a támogatási intézkedéseknek elsősorban arra kellene összpontosítaniuk, hogy a gyepterületeket és a szerves talajokat a szénmegkötést elősegítő módon kezeljék. A talajok érdekében minimálisra kell csökkenteni a talajművelést, viszont a nem művelt talajfelületeken végbemenő tápanyag-felhalmozódás miatt szükség van bizonyos mértékű talajművelésre a tápanyagok gyökérzónába keverése és a kimosódás veszélyének csökkentése érdekében. A talajtömörödés révén is csökken a talajnak a tápanyagveszteség elkerülésére irányuló képessége. |
| --- | --- |

5.15.

Az EGSZB a KAP lehetséges átdolgozására vonatkozó véleményében (19) leszögezi, hogy a KAP második pillére keretében szereplő környezetvédelemmel, éghajlatváltozással és biológiai sokféleséggel kapcsolatos intézkedések az eddigieknél jobban irányulhatnának a gazdálkodók által nyújtott nagyobb mértékű ökoszisztéma-szolgáltatásokra. A talajokat és a földhasználatot illetően a támogatási intézkedéseknek elsősorban arra kellene összpontosítaniuk, hogy a gyepterületeket és a szerves talajokat a szénmegkötést elősegítő módon kezeljék. A talajok érdekében minimálisra kell csökkenteni a talajművelést, viszont a nem művelt talajfelületeken végbemenő tápanyag-felhalmozódás miatt szükség van bizonyos mértékű talajművelésre a tápanyagok gyökérzónába keverése és a kimosódás veszélyének csökkentése érdekében. A talajtömörödés révén is csökken a talajnak a tápanyagveszteség elkerülésére irányuló képessége.

| 5.16. | Az EU néhány régiójában a szántóföldek gyepterületté alakítását, gyepterületeken az állománysűrűség csökkentését (fenntartva azonban egy minimális állománysűrűséget), a tőzegmohalápok megőrzését, illetve a száraz területeken a talajerózió korlátozását és az elsivatagosodás csökkentését szolgáló intézkedéseket kell támogatni. |
| --- | --- |

5.16.

Az EU néhány régiójában a szántóföldek gyepterületté alakítását, gyepterületeken az állománysűrűség csökkentését (fenntartva azonban egy minimális állománysűrűséget), a tőzegmohalápok megőrzését, illetve a száraz területeken a talajerózió korlátozását és az elsivatagosodás csökkentését szolgáló intézkedéseket kell támogatni.

| 5.17. | Néhány régióban a mezőgazdaságot érintő legnagyobb kihívás a biológiai sokféleség fenntartása a mezőgazdasági területeken, a fenntartható gazdálkodási módszerek további népszerűsítése és a termelési hatékonyság növelése a gazdálkodás intenzitásának további fokozása nélkül. Más régiók olyan kulcsfeladatok elé néznek, mint a földhasználatot, a talajokat és a természetes ökoszisztémákat terhelő nyomás csökkentése. A déli régiókban a komoly vízhiány is kihívást jelent. |
| --- | --- |

5.17.

Néhány régióban a mezőgazdaságot érintő legnagyobb kihívás a biológiai sokféleség fenntartása a mezőgazdasági területeken, a fenntartható gazdálkodási módszerek további népszerűsítése és a termelési hatékonyság növelése a gazdálkodás intenzitásának további fokozása nélkül. Más régiók olyan kulcsfeladatok elé néznek, mint a földhasználatot, a talajokat és a természetes ökoszisztémákat terhelő nyomás csökkentése. A déli régiókban a komoly vízhiány is kihívást jelent.

| 5.18. | A mezőgazdasági termelésnek az ökoszisztémák szempontjából rendkívül fontos fenti szempontjait figyelembe kell venni a közös agrárpolitika és egyéb szakpolitikai területek alakítása és átalakítása során. |
| --- | --- |

5.18.

A mezőgazdasági termelésnek az ökoszisztémák szempontjából rendkívül fontos fenti szempontjait figyelembe kell venni a közös agrárpolitika és egyéb szakpolitikai területek alakítása és átalakítása során.

A talaj és az éghajlatváltozás

| 5.19. | Mivel a talaj a legnagyobb szárazföldi széntároló (20), fontos szerepet játszik az éghajlatváltozás és a szénmegkötés problémájának kezelésében. A nemzetközi éghajlatvédelmi keretben a szervesanyag-tartalom stabilizálásában és növelésében kiemelt szerepet kapott a talajok fenntartható kezelése, amely segít megőrizni a talaj funkcióit és megelőzni a talajromlást. Az éghajlatvédelmet szolgáló Párizsi Megállapodás (COP 21) 2. cikkének megfelelően támogatni kell olyan új és meglévő kezdeményezéseket, amelyek a talajban végbemenő szénkörforgás egyensúlyának helyreállítását célozzák, anélkül azonban, hogy veszélyeztetnék az élelmiszer-termelést. |
| --- | --- |

5.19.

Mivel a talaj a legnagyobb szárazföldi széntároló (20), fontos szerepet játszik az éghajlatváltozás és a szénmegkötés problémájának kezelésében. A nemzetközi éghajlatvédelmi keretben a szervesanyag-tartalom stabilizálásában és növelésében kiemelt szerepet kapott a talajok fenntartható kezelése, amely segít megőrizni a talaj funkcióit és megelőzni a talajromlást. Az éghajlatvédelmet szolgáló Párizsi Megállapodás (COP 21) 2. cikkének megfelelően támogatni kell olyan új és meglévő kezdeményezéseket, amelyek a talajban végbemenő szénkörforgás egyensúlyának helyreállítását célozzák, anélkül azonban, hogy veszélyeztetnék az élelmiszer-termelést.

| 5.20. | Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete, a FAO globális talajvédelmi chartájában (21) szereplő 9. alapelv szerint minden talaj ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújt, amelyek az éghajlat világszintű szabályozása szempontjából alapvetőek. A talaj széntartalmának növelése érdekében az EGSZB javasolja, hogy a FAO által 2016-ban elfogadott „Voluntary Guidelines for Sustainable Soil Management” [A fenntartható talajgazdálkodás önkéntes irányelvei] című dokumentumban (22) foglalt alapelveket építsék be az uniós szakpolitikai intézkedésekbe. Támogatni kell többek között a biomassza-előállítást, és ehhez javítani kell a vízhez való hozzáférésen (pl. a helyi környezeti feltételeknek megfelelő öntözőrendszerek kiépítésén), illetve minimálisra kell csökkenteni a talajművelést, valamint legelőgazdálkodásra, integrált termelésre, biogazdálkodásra, vetésforgóra, hüvelyes növények termesztésére, a szerves hulladék visszanyerésére, komposztálásra és arra van szükség, hogy a mezőkön téli növénytakarót alakítsanak ki. A szénben gazdag talajokat és a gyepterületeket fenntartható módon kell kezelni. |
| --- | --- |

5.20.

Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete, a FAO globális talajvédelmi chartájában (21) szereplő 9. alapelv szerint minden talaj ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújt, amelyek az éghajlat világszintű szabályozása szempontjából alapvetőek. A talaj széntartalmának növelése érdekében az EGSZB javasolja, hogy a FAO által 2016-ban elfogadott „Voluntary Guidelines for Sustainable Soil Management” [A fenntartható talajgazdálkodás önkéntes irányelvei] című dokumentumban (22) foglalt alapelveket építsék be az uniós szakpolitikai intézkedésekbe. Támogatni kell többek között a biomassza-előállítást, és ehhez javítani kell a vízhez való hozzáférésen (pl. a helyi környezeti feltételeknek megfelelő öntözőrendszerek kiépítésén), illetve minimálisra kell csökkenteni a talajművelést, valamint legelőgazdálkodásra, integrált termelésre, biogazdálkodásra, vetésforgóra, hüvelyes növények termesztésére, a szerves hulladék visszanyerésére, komposztálásra és arra van szükség, hogy a mezőkön téli növénytakarót alakítsanak ki. A szénben gazdag talajokat és a gyepterületeket fenntartható módon kell kezelni.

| 5.21. | Az éghajlatváltozással kapcsolatos jelentős kezdeményezéseket európai szinten kell támogatni. Nem szabad elfelejteni azonban, hogy a talajok helyzete jelentősen eltér az egyes tagállamokban, így a meglévő és új intézkedések kapcsán figyelembe kell venni a regionális különbségeket. |
| --- | --- |

5.21.

Az éghajlatváltozással kapcsolatos jelentős kezdeményezéseket európai szinten kell támogatni. Nem szabad elfelejteni azonban, hogy a talajok helyzete jelentősen eltér az egyes tagállamokban, így a meglévő és új intézkedések kapcsán figyelembe kell venni a regionális különbségeket.

A talajjal kapcsolatos adatok rendelkezésre állása és azok használata

| 5.22. | Fokozott mértékben kell használni a talajra vonatkozó adatokat a földhasználati politika kialakításához és a döntéshozatal során a tényeken alapuló szakpolitikák megvalósításához, valamint a nemzeti, regionális és helyi szintű földhasználat-tervezés céljaira. Az adatok megosztását az adatok tulajdonjogának figyelembevételével, egy egyeztetett szabályozási kereten belül kell koordinálni. |
| --- | --- |

5.22.

Fokozott mértékben kell használni a talajra vonatkozó adatokat a földhasználati politika kialakításához és a döntéshozatal során a tényeken alapuló szakpolitikák megvalósításához, valamint a nemzeti, regionális és helyi szintű földhasználat-tervezés céljaira. Az adatok megosztását az adatok tulajdonjogának figyelembevételével, egy egyeztetett szabályozási kereten belül kell koordinálni.

| 5.23. | Ugyanakkor fejleszteni kell a talajra vonatkozó adatok minőségét és rendelkezésre állását, különösen azokon a területeken, ahol eddig még nem végeztek elegendő kutatást (például a talaj széntartalmára vonatkozó adatok). Az adatok rendelkezésre állásának javítása érdekében rövid és hosszú távon is egyértelmű célokra van szükség. |
| --- | --- |

5.23.

Ugyanakkor fejleszteni kell a talajra vonatkozó adatok minőségét és rendelkezésre állását, különösen azokon a területeken, ahol eddig még nem végeztek elegendő kutatást (például a talaj széntartalmára vonatkozó adatok). Az adatok rendelkezésre állásának javítása érdekében rövid és hosszú távon is egyértelmű célokra van szükség.

| 5.24. | A talajadatokhoz való hozzáférés javítása és az ilyen adatok használatának támogatása érdekében modernizálni kell a talajtérképeket, valamint tovább kell növelni azokat a minimumkövetelményeket, amelyeknek a tagállamoknak meg kell felelniük a talajtérképek léptékét illetően. Figyelembe kell ugyanakkor venni a talajtérképezésnek az Európai Unió néhány régiójában tapasztalható kihívásait. |
| --- | --- |

5.24.

A talajadatokhoz való hozzáférés javítása és az ilyen adatok használatának támogatása érdekében modernizálni kell a talajtérképeket, valamint tovább kell növelni azokat a minimumkövetelményeket, amelyeknek a tagállamoknak meg kell felelniük a talajtérképek léptékét illetően. Figyelembe kell ugyanakkor venni a talajtérképezésnek az Európai Unió néhány régiójában tapasztalható kihívásait.

| 5.25. | Uniós szintű megállapodásnak kell létrejönnie a harmonizált és folyamatos talajellenőrzés tekintetében, amely kitér a talaj állapotának változásaihoz és a talajvédelmi intézkedések hatékonyságához kapcsolódó korlátozott számú mutatószámra is. |
| --- | --- |

5.25.

Uniós szintű megállapodásnak kell létrejönnie a harmonizált és folyamatos talajellenőrzés tekintetében, amely kitér a talaj állapotának változásaihoz és a talajvédelmi intézkedések hatékonyságához kapcsolódó korlátozott számú mutatószámra is.

| 5.26. | A gazdálkodóknak napi szinten összetett döntéseket kell hozniuk termelési tervükkel kapcsolatban. Az erőforrás-, talaj- és környezetkímélő precíziós mezőgazdaság elképzelhetetlen lenne az információs és kommunikációs technológiák használata nélkül. Ennek előfeltétele, hogy a gazdálkodók digitális megoldásokat használjanak a talaj- és éghajlati viszonyoknak megfelelő lehetőségekkel és rugalmassággal. |
| --- | --- |

5.26.

A gazdálkodóknak napi szinten összetett döntéseket kell hozniuk termelési tervükkel kapcsolatban. Az erőforrás-, talaj- és környezetkímélő precíziós mezőgazdaság elképzelhetetlen lenne az információs és kommunikációs technológiák használata nélkül. Ennek előfeltétele, hogy a gazdálkodók digitális megoldásokat használjanak a talaj- és éghajlati viszonyoknak megfelelő lehetőségekkel és rugalmassággal.

| 5.27. | A precíziós mezőgazdaságban rejlő lehetőségek a talajra, a műtrágyára, a növényvédő szerekre, az időjárásra és a terméshozamokra vonatkozó adatok integrálásán keresztül aknázhatók ki, amihez többek között a nemzeti adatbázisokban található adatokhoz való jobb hozzáférésre, nagyobb fokú mobilitásra és felhasználóbarátabb kialakításra van szükség. Olyan megoldásokat kell támogatni, amelyek lehetővé teszik a gazdálkodók számára, hogy állami vagy magánszolgáltatók – akár tanácsadó szolgálatokkal együttműködve kidolgozott – szoftvermegoldásainak segítségével napi munkájuk során hozzáférjenek a nemzeti adatbázisokban tárolt óriási méretű adathalmazokhoz. A szoftverszolgáltatók számára például az érintettek hozzájárulásával könnyebb hozzáférést kell biztosítani a mezőgazdasági talajokra és a talajmintákra vonatkozó lehető legpontosabb adatokhoz. A gazdálkodók megtartanák az általuk előállított adatokhoz fűződő tulajdonjogukat. |
| --- | --- |

5.27.

A precíziós mezőgazdaságban rejlő lehetőségek a talajra, a műtrágyára, a növényvédő szerekre, az időjárásra és a terméshozamokra vonatkozó adatok integrálásán keresztül aknázhatók ki, amihez többek között a nemzeti adatbázisokban található adatokhoz való jobb hozzáférésre, nagyobb fokú mobilitásra és felhasználóbarátabb kialakításra van szükség. Olyan megoldásokat kell támogatni, amelyek lehetővé teszik a gazdálkodók számára, hogy állami vagy magánszolgáltatók – akár tanácsadó szolgálatokkal együttműködve kidolgozott – szoftvermegoldásainak segítségével napi munkájuk során hozzáférjenek a nemzeti adatbázisokban tárolt óriási méretű adathalmazokhoz. A szoftverszolgáltatók számára például az érintettek hozzájárulásával könnyebb hozzáférést kell biztosítani a mezőgazdasági talajokra és a talajmintákra vonatkozó lehető legpontosabb adatokhoz. A gazdálkodók megtartanák az általuk előállított adatokhoz fűződő tulajdonjogukat.

A tudásbázis fejlesztése és a kutatás és innováció alkalmazása

| 5.28. | A tudománynak fontos szerepet kell játszania az új tudás létrehozásában, az innovációk terjesztésében, a technológiák fejlesztésében, valamint a földterületek és a talaj fenntartható használatához szükséges feltételek megteremtésében. Az EGSZB egyetért a Bécsi talajügyi nyilatkozatnak (23) azzal az ajánlásával, hogy a „talajtannak kiemelt hangsúlyt kell fektetnie az emberi tevékenységek és a talajok közötti kapcsolatra, valamint annak a környezet egyéb alkotórészeire gyakorolt hatására”. Fontos továbbá az együttműködés a talajtan és a kapcsolódó tudományágak között. |
| --- | --- |

5.28.

A tudománynak fontos szerepet kell játszania az új tudás létrehozásában, az innovációk terjesztésében, a technológiák fejlesztésében, valamint a földterületek és a talaj fenntartható használatához szükséges feltételek megteremtésében. Az EGSZB egyetért a Bécsi talajügyi nyilatkozatnak (23) azzal az ajánlásával, hogy a „talajtannak kiemelt hangsúlyt kell fektetnie az emberi tevékenységek és a talajok közötti kapcsolatra, valamint annak a környezet egyéb alkotórészeire gyakorolt hatására”. Fontos továbbá az együttműködés a talajtan és a kapcsolódó tudományágak között.

| 5.29. | Az EU Horizont 2020 programjának keretében viszonylag jó finanszírozási lehetőségeket teremtett a talajok és élelmiszer-termelés terén végzett kutatások számára, amelyeket fenn kell tartani a kilencedik kutatási és innovációs keretprogram előkészítése során is. |
| --- | --- |

5.29.

Az EU Horizont 2020 programjának keretében viszonylag jó finanszírozási lehetőségeket teremtett a talajok és élelmiszer-termelés terén végzett kutatások számára, amelyeket fenn kell tartani a kilencedik kutatási és innovációs keretprogram előkészítése során is.

| 5.30. | Különös hangsúlyt kell fektetni a K+F-eredmények vállalatok számára történő átadására, ami biztosítaná a földterületek és a talajok fenntartható élelmiszer-termelésre történő használatát. Az EGSZB szorgalmazza, hogy a kutatók, gazdálkodók, tanácsadók és egyéb érdekeltek dolgozzanak ki együttműködést e területen, kihasználva az európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) által kínált lehetőségeket. |
| --- | --- |

5.30.

Különös hangsúlyt kell fektetni a K+F-eredmények vállalatok számára történő átadására, ami biztosítaná a földterületek és a talajok fenntartható élelmiszer-termelésre történő használatát. Az EGSZB szorgalmazza, hogy a kutatók, gazdálkodók, tanácsadók és egyéb érdekeltek dolgozzanak ki együttműködést e területen, kihasználva az európai innovációs partnerség (EIP-AGRI) által kínált lehetőségeket.

| 5.31. | A mezőgazdaság egyre nagyobb mértékben használ különféle növényi biostimulánsokat a talajszerkezet, a növények tápanyag-hasznosítási hatékonysága és a vízellátás javítása céljából, a terméshozam és minőség növelése érdekében. Figyelemmel arra, hogy minden talaj egyedi, és hogy összetétele folyamatosan változik, a biostimulánsok használatának a talaj biológiai egyensúlyára gyakorolt hatását illetően még nincs elég kutatási eredmény, és e területen több független tanulmányt kell végezni. |
| --- | --- |

5.31.

A mezőgazdaság egyre nagyobb mértékben használ különféle növényi biostimulánsokat a talajszerkezet, a növények tápanyag-hasznosítási hatékonysága és a vízellátás javítása céljából, a terméshozam és minőség növelése érdekében. Figyelemmel arra, hogy minden talaj egyedi, és hogy összetétele folyamatosan változik, a biostimulánsok használatának a talaj biológiai egyensúlyára gyakorolt hatását illetően még nincs elég kutatási eredmény, és e területen több független tanulmányt kell végezni.

A tudatosság növelése

| 5.32. | Bővíteni kell a gazdálkodók, politikai döntéshozók és egyéb érdekeltek ismereteit a mezőgazdasági talajoknak a fenntartható élelmiszer-termelés és az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása terén betöltött fontos szerepével kapcsolatban, ennek érdekében pedig kiterjedt vitára van szükség az érdekeltek széles körének bevonásával a talajok állapotáról és a talajvédelem lehetőségeiről. A jobb ismeretek segítenek biztosítani, hogy több befektetés történjen a talajok fenntartható használatába és a kutatásba. |
| --- | --- |

5.32.

Bővíteni kell a gazdálkodók, politikai döntéshozók és egyéb érdekeltek ismereteit a mezőgazdasági talajoknak a fenntartható élelmiszer-termelés és az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása terén betöltött fontos szerepével kapcsolatban, ennek érdekében pedig kiterjedt vitára van szükség az érdekeltek széles körének bevonásával a talajok állapotáról és a talajvédelem lehetőségeiről. A jobb ismeretek segítenek biztosítani, hogy több befektetés történjen a talajok fenntartható használatába és a kutatásba.

| 5.33. | Az oktatási rendszer minden szintjén jobban fel kell hívni a figyelmet a talajok szerepére, lehetőséget adva gyakorlati tapasztalatok gyűjtésére is. A talajhasználattal és a talajvédelemmel kapcsolatos témák terén korszerű oktatási formákat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.33.

Az oktatási rendszer minden szintjén jobban fel kell hívni a figyelmet a talajok szerepére, lehetőséget adva gyakorlati tapasztalatok gyűjtésére is. A talajhasználattal és a talajvédelemmel kapcsolatos témák terén korszerű oktatási formákat kell alkalmazni.

| 5.34. | Különösen fontos szerepe van azoknak az intézkedéseknek, amelyek bővítik a gazdálkodók ismereteit a különböző talajösszetételekre, a helyes területgazdálkodásra, a vetésforgó fontosságára, a műtrágyákra stb. vonatkozóan. Döntő fontosságú a tanácsadási szolgáltatások részvétele és bevonása. |
| --- | --- |

5.34.

Különösen fontos szerepe van azoknak az intézkedéseknek, amelyek bővítik a gazdálkodók ismereteit a különböző talajösszetételekre, a helyes területgazdálkodásra, a vetésforgó fontosságára, a műtrágyákra stb. vonatkozóan. Döntő fontosságú a tanácsadási szolgáltatások részvétele és bevonása.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  A „földterület” bolygónk felszínének a vízzel nem borított része.

1

(2)  A talaj úgy határozható meg, mint a földkéreg legfelső rétege, amely ásványi részecskéket, szerves anyagokat, vizet, levegőt és élő szervezeteket tartalmaz. Ez a föld, a levegő és a víz közötti határfelület, és itt található a bioszféra legnagyobb része. [http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52006DC0231]

2

(3)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

3

(4)  E kezdeményezések közé tartozik például az International Decade of Soils (a talajok nemzetközi évtizede), az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) globális talajügyi partnersége (Global Soil Partnership), a francia 4 ‰ kezdeményezés: Talajok az élelmezésbiztonságért és a klímavédelemért vagy a „People4Soil” európai polgári kezdeményezés.

4

(5)  J. Rockström et al., 2009: „Planetary Boundaries: Exploring the Safe Operating Space for Humanity, Ecology and Society” [Bolygónk határai: az emberiség, a környezet és a társadalom szempontjából biztonságos cselekvési mozgástér megállapítása], 14. kötet, https://www.consecol.org/vol14/iss2/art32/main.html

5

(6)  HL C 303., 2016.8.19., 64. o.

6

(7)  https://www.eea.europa.eu/soer

7

(8)  „Updated Inventory and Assessment of Soil Protection Policy Instruments in EU Member States” [A talajvédelmi politikai eszközök frissített leltára és felmérése az EU tagállamaiban], http://ecologic.eu/14567

8

(9)  https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/greening_en

9

(10)  Az EGSZB véleménye a termésnövelő termékekről, HL C 389., 2016.10.21., 80. o.

10

(11)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-2/assessment-1

11

(12)  A hüvelyesek számos fajtája (lóhere, somkóró, csillagfürt, borsó, bab stb.) gyökérgümőiben élő rhizóbiumbaktériumok a legfontosabb organizmusok, amelyek szerepet játszanak a nitrogén megkötésében, ami rendkívül fontos a talaj termőképességének fenntartásához.

12

(13)  https://miau.gau.hu/mediawiki/index.php/Liebig-f%C3%A9le_minimum-elv

13

(14)  Az EGSZB véleménye a fenntarthatóbb élelmiszerrendszerekről, HL C 303., 2016.8.19., 64. o.

14

(15)  http://www.millenniumassessment.org/en/index.html

15

(16)  http://www.iuss.org/index.php?article_id=588

16

(17)  https://www.eea.europa.eu/soer-2015/synthesis/report/3-naturalcapital

17

(18)  http://ec.europa.eu/environment/soil/pdf/guidelines/HU – Sealing Guidelines.pdf

18

(19)  HL C 288., 2017.8.31., 10. o.

19

(20)  A talaj kétszer nagyobb mennyiségű szenet tartalmaz, mint a légkör, és háromszor nagyobbat, mint a növényvilág a vegetációs időszakban.

20

(21)  http://www.fao.org/soils-2015/news/news-detail/en/c/293552/

21

(22)  http://www.fao.org/documents/card/en/c/5544358d-f11f-4e9f-90ef-a37c3bf52db7/

22

(23)  http://www.iuss.org/index.php?article_id=588

23

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/81

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós jogszabályok alkalmazásának ellenőrzése

(az Európai Számvevőszék vizsgálata)

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 081/11)

| Előadók: | Bernd DITTMANN; Denis MEYNENT; Ronny LANNOO |
| --- | --- |

Előadók:

Bernd DITTMANN; Denis MEYNENT; Ronny LANNOO

| Elnökségi határozat: | 2017.5.30. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az EGSZB eljárási szabályzata, 29. cikk (2) bekezdés |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 176/0/1 |

Elnökségi határozat:

2017.5.30.

Jogalap:

az EGSZB eljárási szabályzata, 29. cikk (2) bekezdés

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

176/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az EUSZ 3. cikkében kitűzött célok elérését lehetővé tevő megfelelő jogrend kialakításához fontos többek között az időben és megfelelően történő végrehajtás, a szubszidiaritás és az arányosság elve, az elővigyázatosság, a kiszámíthatóság, a „gondolkozz először kicsiben” elv, a versenyképesség külső dimenziója és a belső piaci teszt. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az EUSZ 3. cikkében kitűzött célok elérését lehetővé tevő megfelelő jogrend kialakításához fontos többek között az időben és megfelelően történő végrehajtás, a szubszidiaritás és az arányosság elve, az elővigyázatosság, a kiszámíthatóság, a „gondolkozz először kicsiben” elv, a versenyképesség külső dimenziója és a belső piaci teszt.

| 1.2. | Az európai jogalkotásnak mindig olyan jogi keret létrehozására kell irányulnia, amely lehetővé teszi a vállalkozások és a polgárok számára, hogy élvezzék a belső piac kínálta előnyöket és elkerüljék a szükségtelen adminisztratív terheket. Ezért az EGSZB létfontosságúnak tartja a végrehajtás ellenőrzését, és alkalmazkodóképes jogszabályalkotást támogat. Az EGSZB megjegyzi, hogy a vállalkozások és a polgárok igényeinek kielégítése érdekében nem csupán a jogszabályok tartalmának, hanem magának a jogalkotási folyamatnak is alkalmazkodóképesnek kell lennie. |
| --- | --- |

1.2.

Az európai jogalkotásnak mindig olyan jogi keret létrehozására kell irányulnia, amely lehetővé teszi a vállalkozások és a polgárok számára, hogy élvezzék a belső piac kínálta előnyöket és elkerüljék a szükségtelen adminisztratív terheket. Ezért az EGSZB létfontosságúnak tartja a végrehajtás ellenőrzését, és alkalmazkodóképes jogszabályalkotást támogat. Az EGSZB megjegyzi, hogy a vállalkozások és a polgárok igényeinek kielégítése érdekében nem csupán a jogszabályok tartalmának, hanem magának a jogalkotási folyamatnak is alkalmazkodóképesnek kell lennie.

| 1.3. | Az EGSZB ezért úgy véli, hogy az európai uniós jog alkalmazhatóságára a jogalkotási ciklus kezdetétől, már a hatásvizsgálatok idején figyelemmel kell lenni, és hogy az európai hatásvizsgálati ökoszisztéma további fejlődésére van szükség. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB ezért úgy véli, hogy az európai uniós jog alkalmazhatóságára a jogalkotási ciklus kezdetétől, már a hatásvizsgálatok idején figyelemmel kell lenni, és hogy az európai hatásvizsgálati ökoszisztéma további fejlődésére van szükség.

| 1.4. | Az EGSZB ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a szabályozás javítása nem helyettesítheti a politikai döntéseket, és nem vezethet a szabályozás leépítéséhez, valamint nem járhat a szociális védelem, a környezetvédelem és az alapvető jogok védelmének a csökkenésével sem. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a szabályozás javítása nem helyettesítheti a politikai döntéseket, és nem vezethet a szabályozás leépítéséhez, valamint nem járhat a szociális védelem, a környezetvédelem és az alapvető jogok védelmének a csökkenésével sem.

| 1.5. | Az európai uniós jog alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos nehézségek legnagyobb részben az irányelvek átültetésének elmulasztásából származnak. Az EGSZB ezért a véleményeiben általában inkább a rendeletek használatát támogatja az irányelvekkel szemben. |
| --- | --- |

1.5.

Az európai uniós jog alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos nehézségek legnagyobb részben az irányelvek átültetésének elmulasztásából származnak. Az EGSZB ezért a véleményeiben általában inkább a rendeletek használatát támogatja az irányelvekkel szemben.

| 1.6. | Az EGSZB szerint ahhoz, hogy a tagállamok és az érdekelt felek által könnyen végrehajtható jogszabályokat alakítsanak ki, létfontosságú javítani az érdekelt felekkel történő európai bizottsági konzultáció módját. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB szerint ahhoz, hogy a tagállamok és az érdekelt felek által könnyen végrehajtható jogszabályokat alakítsanak ki, létfontosságú javítani az érdekelt felekkel történő európai bizottsági konzultáció módját.

| 1.7. | Ennek kapcsán az EGSZB úgy véli, hogy hasznos szerepet tölthet be közvetítőként a jogalkotók és az uniós jogszabályok használói között. A maga részéről folyamatosan kiigazítja munkamódszereit. Nemrégiben például úgy határozott, hogy aktív részt vállal a jogalkotási ciklus értékelésében azáltal, hogy saját, utólagos értékelést végez az uniós vívmányok kapcsán. |
| --- | --- |

1.7.

Ennek kapcsán az EGSZB úgy véli, hogy hasznos szerepet tölthet be közvetítőként a jogalkotók és az uniós jogszabályok használói között. A maga részéről folyamatosan kiigazítja munkamódszereit. Nemrégiben például úgy határozott, hogy aktív részt vállal a jogalkotási ciklus értékelésében azáltal, hogy saját, utólagos értékelést végez az uniós vívmányok kapcsán.

2.   Bevezetés

| 2.1. | 2016. december 21-én Pietro Russo, az Európai Számvevőszék tagja levélben értesítette az EGSZB alelnökét, Michael Smyth-t, hogy hivatalból adminisztratív szintű kapcsolatfelvételre kerül majd sor egy az Európai Számvevőszék által indított, az uniós jog alkalmazásának az Európai Bizottság általi ellenőrzéséről szóló állapotfelmérés kapcsán. Az Európai Számvevőszék által kért vizsgálat alapja az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdése, amely szerint „A Bizottság előmozdítja az Unió általános érdekeit, és ennek érdekében megteszi a megfelelő kezdeményezéseket. A Bizottság gondoskodik a Szerződések, valamint az intézmények által a Szerződések alapján elfogadott intézkedéseknek az alkalmazásáról. Az Európai Unió Bíróságának ellenőrzése mellett felügyeli az uniós jog alkalmazását. (...)” |
| --- | --- |

2.1.

2016. december 21-én Pietro Russo, az Európai Számvevőszék tagja levélben értesítette az EGSZB alelnökét, Michael Smyth-t, hogy hivatalból adminisztratív szintű kapcsolatfelvételre kerül majd sor egy az Európai Számvevőszék által indított, az uniós jog alkalmazásának az Európai Bizottság általi ellenőrzéséről szóló állapotfelmérés kapcsán. Az Európai Számvevőszék által kért vizsgálat alapja az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdése, amely szerint „A Bizottság előmozdítja az Unió általános érdekeit, és ennek érdekében megteszi a megfelelő kezdeményezéseket. A Bizottság gondoskodik a Szerződések, valamint az intézmények által a Szerződések alapján elfogadott intézkedéseknek az alkalmazásáról. Az Európai Unió Bíróságának ellenőrzése mellett felügyeli az uniós jog alkalmazását. (...)”

| 2.2. | 2017. május 3-án Leo Brincat, a Számvevőszék tagja eljuttatott az EGSZB főtitkárának egy dokumentumot, amely három kérdéssort tartalmazott. |
| --- | --- |

2.2.

2017. május 3-án Leo Brincat, a Számvevőszék tagja eljuttatott az EGSZB főtitkárának egy dokumentumot, amely három kérdéssort tartalmazott.

| 2.3. | Az ügy politikai jelentőségére tekintettel az EGSZB főtitkára tájékoztatta az Elnökséget, amely úgy határozott, hogy három tagból álló ad hoc csoportot állít fel azzal a feladattal, hogy az EGSZB eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű vélemény formájában állítsa össze a választ. Az Európai Számvevőszéknek úgy kell megkapnia az EGSZB válaszát, hogy azt beépíthesse saját jelentésébe, amely várhatóan 2018 májusára készül el. |
| --- | --- |

2.3.

Az ügy politikai jelentőségére tekintettel az EGSZB főtitkára tájékoztatta az Elnökséget, amely úgy határozott, hogy három tagból álló ad hoc csoportot állít fel azzal a feladattal, hogy az EGSZB eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű vélemény formájában állítsa össze a választ. Az Európai Számvevőszéknek úgy kell megkapnia az EGSZB válaszát, hogy azt beépíthesse saját jelentésébe, amely várhatóan 2018 májusára készül el.

| 2.4. | Lényegében az Európai Számvevőszék azt szeretné tudni, hogy az EGSZB szerint az Európai Bizottság által az uniós jog betartatása érdekében hozott intézkedések összhangban vannak-e az európai polgárok elvárásaival. Az Európai Számvevőszék arra is kíváncsi, hogy a jogalkalmazás ellenőrzésének mely konkrét aspektusai érdeklik különösen az EGSZB-t. |
| --- | --- |

2.4.

Lényegében az Európai Számvevőszék azt szeretné tudni, hogy az EGSZB szerint az Európai Bizottság által az uniós jog betartatása érdekében hozott intézkedések összhangban vannak-e az európai polgárok elvárásaival. Az Európai Számvevőszék arra is kíváncsi, hogy a jogalkalmazás ellenőrzésének mely konkrét aspektusai érdeklik különösen az EGSZB-t.

3.   A Számvevőszék kérdései

| 3.1. | Az Európai Számvevőszék három kérdéscsoporttal kívánja megtudakolni az EGSZB álláspontját az alábbiak kapcsán:






  a. | az Európai Bizottság által az uniós jog alkalmazásának javítása érdekében indított kulcsfontosságú kezdeményezések („a jogalkotás minőségének javítása” és „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén”), különös tekintettel azok helytállóságára, a civil társadalom reakciójára és a kezdeményezések esetleges első pozitív hatásaira; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Az Európai Számvevőszék három kérdéscsoporttal kívánja megtudakolni az EGSZB álláspontját az alábbiak kapcsán:

a.

az Európai Bizottság által az uniós jog alkalmazásának javítása érdekében indított kulcsfontosságú kezdeményezések („a jogalkotás minőségének javítása” és „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén”), különös tekintettel azok helytállóságára, a civil társadalom reakciójára és a kezdeményezések esetleges első pozitív hatásaira;

| b. | az uniós jog jobb alkalmazásához kapcsolódó fő tematikus területek, különösen az alkalmazhatóságot, az átláthatóságot és a nagyközönség uniós joggal kapcsolatos ismereteinek bővítését illetően; |
| --- | --- |

b.

az uniós jog jobb alkalmazásához kapcsolódó fő tematikus területek, különösen az alkalmazhatóságot, az átláthatóságot és a nagyközönség uniós joggal kapcsolatos ismereteinek bővítését illetően;

| c. | az Európai Bizottság főbb felelősségi körei az uniós jog jobb alkalmazása terén, különös tekintettel arra, hogy az EGSZB miként használja fel az Európai Bizottság által összeállított információkat és jelentéseket (1), valamint arra, hogy milyen megjegyzései és javaslatai vannak az EGSZB-nek azt illetően, hogy miként lehetne javítani a jogalkalmazásról szóló jelentéseket. |
| --- | --- |

c.

az Európai Bizottság főbb felelősségi körei az uniós jog jobb alkalmazása terén, különös tekintettel arra, hogy az EGSZB miként használja fel az Európai Bizottság által összeállított információkat és jelentéseket (1), valamint arra, hogy milyen megjegyzései és javaslatai vannak az EGSZB-nek azt illetően, hogy miként lehetne javítani a jogalkalmazásról szóló jelentéseket.

| 3.2. | Az ebben a – teljesség igénye nélkül összeállított – véleményben rögzített válaszok az EGSZB számos korábbi véleményében (2) kifejtett álláspontokon alapulnak. |
| --- | --- |

3.2.

Az ebben a – teljesség igénye nélkül összeállított – véleményben rögzített válaszok az EGSZB számos korábbi véleményében (2) kifejtett álláspontokon alapulnak.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az Unió célkitűzéseit az EUSZ 3. cikke rögzíti. Ezek értelmében az EU különösen „Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely olyan kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen (...) és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul, amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul. (...) Előmozdítja a gazdasági, a társadalmi és a területi kohéziót, valamint a tagállamok közötti szolidaritást.” |
| --- | --- |

4.1.

Az Unió célkitűzéseit az EUSZ 3. cikke rögzíti. Ezek értelmében az EU különösen „Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely olyan kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen (...) és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul, amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul. (...) Előmozdítja a gazdasági, a társadalmi és a területi kohéziót, valamint a tagállamok közötti szolidaritást.”

| 4.2. | Ezzel összefüggésben az EGSZB emlékeztet arra, hogy a már meghatározott elveknek nagy jelentőségük van a megfelelő jogszabályrendszernek a fent említett célok elérése érdekében történő kialakításához. Többek között az időben és megfelelően történő végrehajtás elvéről, a szubszidiaritás és az arányosság elvéről, az elővigyázatosság, a kiszámíthatóság elvéről, a „gondolkozz először kicsiben” elvről, a versenyképesség külső dimenziójáról és a belső piaci tesztről (3) van szó. |
| --- | --- |

4.2.

Ezzel összefüggésben az EGSZB emlékeztet arra, hogy a már meghatározott elveknek nagy jelentőségük van a megfelelő jogszabályrendszernek a fent említett célok elérése érdekében történő kialakításához. Többek között az időben és megfelelően történő végrehajtás elvéről, a szubszidiaritás és az arányosság elvéről, az elővigyázatosság, a kiszámíthatóság elvéről, a „gondolkozz először kicsiben” elvről, a versenyképesség külső dimenziójáról és a belső piaci tesztről (3) van szó.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1. | Az Európai Bizottság által az uniós jog alkalmazásának javítása érdekében indított kulcsfontosságú kezdeményezésekről („a jogalkotás minőségének javítása”
   (4) és „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén”
   (5)) |
| --- | --- |

5.1.

Az Európai Bizottság által az uniós jog alkalmazásának javítása érdekében indított kulcsfontosságú kezdeményezésekről („a jogalkotás minőségének javítása”
   (4) és „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén”
   (5))

| 5.1.1. | A „jogalkotás minőségének javítása” régóta foglalkoztatja az EGSZB-t, amely számos véleményt és tájékoztató jelentést (6), illetve vitákat, szemináriumokat, tanulmányokat és meghallgatásokat (7) szentelt ennek a témának. |
| --- | --- |

5.1.1.

A „jogalkotás minőségének javítása” régóta foglalkoztatja az EGSZB-t, amely számos véleményt és tájékoztató jelentést (6), illetve vitákat, szemináriumokat, tanulmányokat és meghallgatásokat (7) szentelt ennek a témának.

| 5.1.2. | A „jogalkotás minőségének javítása” program elveinek alkalmazása kapcsán az EGSZB úgy véli, hogy a szabályozás önmagában nem jelent akadályt, éppen ellenkezőleg: létfontosságú a szerződés által kitűzött célok eléréséhez. Az EGSZB ugyanakkor üdvözli, hogy Frans Timmermans alelnök több alkalommal is emlékeztetett arra, hogy a REFIT program nem vezethet a szabályozás leépítéséhez, és nem járhat a szociális védelem, a környezetvédelem és az alapvető jogok védelmének a csökkenésével (8). |
| --- | --- |

5.1.2.

A „jogalkotás minőségének javítása” program elveinek alkalmazása kapcsán az EGSZB úgy véli, hogy a szabályozás önmagában nem jelent akadályt, éppen ellenkezőleg: létfontosságú a szerződés által kitűzött célok eléréséhez. Az EGSZB ugyanakkor üdvözli, hogy Frans Timmermans alelnök több alkalommal is emlékeztetett arra, hogy a REFIT program nem vezethet a szabályozás leépítéséhez, és nem járhat a szociális védelem, a környezetvédelem és az alapvető jogok védelmének a csökkenésével (8).

| 5.1.3. | Az EGSZB szerint a jobb és intelligens jogalkotás megvalósítása minden európai intézmény és tagállam közös feladata a polgárok, vállalkozások, fogyasztók és munkavállalók érdekében. Kiemeli mindazonáltal, hogy a szabályozás javítása nem helyettesíti a politikai döntéseket. |
| --- | --- |

5.1.3.

Az EGSZB szerint a jobb és intelligens jogalkotás megvalósítása minden európai intézmény és tagállam közös feladata a polgárok, vállalkozások, fogyasztók és munkavállalók érdekében. Kiemeli mindazonáltal, hogy a szabályozás javítása nem helyettesíti a politikai döntéseket.

| 5.1.4. | Ezért a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken” című közleményről készült véleményében (9) az EGSZB:






  — | örömmel fogadta, hogy a minőségi jogalkotásra irányuló intézkedések a jogi aktusok teljes életciklusára kiterjednek, továbbá, hogy mind az előzetes, mind az utólagos intézkedésekre vonatkoznak; |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Ezért a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken” című közleményről készült véleményében (9) az EGSZB:

—

örömmel fogadta, hogy a minőségi jogalkotásra irányuló intézkedések a jogi aktusok teljes életciklusára kiterjednek, továbbá, hogy mind az előzetes, mind az utólagos intézkedésekre vonatkoznak;

| — | kérte, hogy az EU tanácsadó intézményeit is vegyék bele a minőségi jogalkotásról szóló intézményközi megállapodásba; |
| --- | --- |

—

kérte, hogy az EU tanácsadó intézményeit is vegyék bele a minőségi jogalkotásról szóló intézményközi megállapodásba;

| — | támogatta, hogy konzultációkon keresztül széles körben vonják be az érdekelt feleket a politikai intézkedések teljes életciklusa alatt; |
| --- | --- |

—

támogatta, hogy konzultációkon keresztül széles körben vonják be az érdekelt feleket a politikai intézkedések teljes életciklusa alatt;

| — | hangsúlyozta, hogy megfelelően kell kiválasztani az érdekelt feleket, továbbá a különféle szervek számára kiválasztott szakértőknek függetlenséget, pártatlanságot és átláthatóságot kell biztosítani; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozta, hogy megfelelően kell kiválasztani az érdekelt feleket, továbbá a különféle szervek számára kiválasztott szakértőknek függetlenséget, pártatlanságot és átláthatóságot kell biztosítani;

| — | nagyobb átláthatóságot kért az informális háromoldalú egyeztetések kapcsán, és kérte, hogy ezt az eszközt csak korlátozott mértékben alkalmazzák; |
| --- | --- |

—

nagyobb átláthatóságot kért az informális háromoldalú egyeztetések kapcsán, és kérte, hogy ezt az eszközt csak korlátozott mértékben alkalmazzák;

| — | arra kérte az Európai Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet az uniós jog tagállami átültetése és végrehajtása során felmerülő hiányosságokra, és hogy irányelvek helyett inkább rendeleteket alkalmazzon. |
| --- | --- |

—

arra kérte az Európai Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet az uniós jog tagállami átültetése és végrehajtása során felmerülő hiányosságokra, és hogy irányelvek helyett inkább rendeleteket alkalmazzon.

| 5.1.5. | Másrészről azáltal, hogy elfogadta az Európai Bizottság meghívását, hogy vegyen részt a REFIT-platformban, illetve azzal, hogy ajánlásokat fogalmazott meg az említett platform működésének javítása érdekében (10), az EGSZB tanúbizonyságot tett egy olyan uniós jogszabályi keret melletti elkötelezettségéről, amelynek köszönhetően a vállalkozások és a polgárok élvezhetik a belső piac előnyeit és elkerülhetik a szükségtelen adminisztratív terheket. |
| --- | --- |

5.1.5.

Másrészről azáltal, hogy elfogadta az Európai Bizottság meghívását, hogy vegyen részt a REFIT-platformban, illetve azzal, hogy ajánlásokat fogalmazott meg az említett platform működésének javítása érdekében (10), az EGSZB tanúbizonyságot tett egy olyan uniós jogszabályi keret melletti elkötelezettségéről, amelynek köszönhetően a vállalkozások és a polgárok élvezhetik a belső piac előnyeit és elkerülhetik a szükségtelen adminisztratív terheket.

| 5.1.6. | A REFIT-platform érdekképviseleti csoportjában való részvételének keretében az EGSZB aktívan hozzájárult a platform több véleményének kidolgozásához. Ezeket felhasználták – és a jövőben is fel fogják használni – az Európai Bizottság éves munkaprogramjában. Az EGSZB prioritásai a szekciók megjegyzései alapján kerültek meghatározásra. Ezek többek között tartalmaztak egy egyszerűsítési javaslatot az EU különféle jogalkotási aktusaiból eredő átfedési és többszörös előírási problémák kapcsán, illetve rámutattak a világos és teljes európai normák szükségességére az építőanyagokat illetően (az építőanyagokról szóló rendelet). Az EGSZB részt vett továbbá egy átfogó lista összeállításában, amely javaslatokat tartalmazott azt illetően, hogy miként kellene javítani az Európai Bizottság érdekelt felekkel folytatott konzultációinak mechanizmusait. Ezt a listát felhasználják majd a jobb szabályozást szolgáló iránymutatások és eszköztárak folyamatban levő felülvizsgálatában. |
| --- | --- |

5.1.6.

A REFIT-platform érdekképviseleti csoportjában való részvételének keretében az EGSZB aktívan hozzájárult a platform több véleményének kidolgozásához. Ezeket felhasználták – és a jövőben is fel fogják használni – az Európai Bizottság éves munkaprogramjában. Az EGSZB prioritásai a szekciók megjegyzései alapján kerültek meghatározásra. Ezek többek között tartalmaztak egy egyszerűsítési javaslatot az EU különféle jogalkotási aktusaiból eredő átfedési és többszörös előírási problémák kapcsán, illetve rámutattak a világos és teljes európai normák szükségességére az építőanyagokat illetően (az építőanyagokról szóló rendelet). Az EGSZB részt vett továbbá egy átfogó lista összeállításában, amely javaslatokat tartalmazott azt illetően, hogy miként kellene javítani az Európai Bizottság érdekelt felekkel folytatott konzultációinak mechanizmusait. Ezt a listát felhasználják majd a jobb szabályozást szolgáló iránymutatások és eszköztárak folyamatban levő felülvizsgálatában.

| 5.2. | Az uniós jog jobb alkalmazásához kapcsolódó fő tematikus területekről (a jogszabályok alkalmazhatósága, átláthatóság és a nagyközönség ismereteinek bővítése) |
| --- | --- |

5.2.

Az uniós jog jobb alkalmazásához kapcsolódó fő tematikus területekről (a jogszabályok alkalmazhatósága, átláthatóság és a nagyközönség ismereteinek bővítése)

5.2.1.   Alkalmazhatóság

| 5.2.1.1. | Az EGSZB folyamatosan úgy alakítja munkamódszereit, hogy segítsen felmérni az uniós jogszabályok alkalmazásának minőségét. Alig két évvel ezelőtt úgy határozott, hogy aktív részt vállal a jogalkotási ciklus értékelésében azáltal, hogy saját, utólagos értékelést végez az uniós vívmányok kapcsán. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Az EGSZB folyamatosan úgy alakítja munkamódszereit, hogy segítsen felmérni az uniós jogszabályok alkalmazásának minőségét. Alig két évvel ezelőtt úgy határozott, hogy aktív részt vállal a jogalkotási ciklus értékelésében azáltal, hogy saját, utólagos értékelést végez az uniós vívmányok kapcsán.

| 5.2.1.2. | Az EGSZB (11) úgy véli, hogy az uniós jog alkalmazhatóságára a jogalkotási ciklus kezdetétől, már a hatásvizsgálatok idején figyelmet kell fordítani. Az eddig elért eredmények ellenére az európai hatásvizsgálati ökoszisztémának még fejlődnie kell. Az EGSZB több lehetőséget is javasol a hatásvizsgálatok színvonalának emelésére. Ezek között szerepel az, hogy a hatásvizsgálatok elvégzésére vonatkozó specifikációknak átláthatóaknak, hozzáférhetőeknek és sokszínűeknek kell lenniük, hogy ki kellene bővíteni a hatásvizsgálatok európai nyilvántartását, hogy a különféle európai intézményeknek minőségi megközelítést és a kutatási mátrix szintjén konvergens módszertani megközelítést kellene alkalmazniuk. A jövőben az EGSZB-nek is elemeznie kellene bizonyos hatásvizsgálatokat (azokat, amelyek olyan témákra vonatkoznak, amelyek kapcsán az intézmény határozott álláspontot foglal el), át kellene tekintenie a módszertani szempontokat és a jogalkotási ciklus későbbi szakaszában véleményt kellene formálnia a gazdasági, szociális, környezeti és területi dimenzió esetleges figyelembevételéről. Ez megkönnyítené esetleges felkérésre készülő EGSZB-vélemények kidolgozását is olyan jogszabálytervezetek kapcsán, amelyeket az említett hatásvizsgálatok készítenek elő. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Az EGSZB (11) úgy véli, hogy az uniós jog alkalmazhatóságára a jogalkotási ciklus kezdetétől, már a hatásvizsgálatok idején figyelmet kell fordítani. Az eddig elért eredmények ellenére az európai hatásvizsgálati ökoszisztémának még fejlődnie kell. Az EGSZB több lehetőséget is javasol a hatásvizsgálatok színvonalának emelésére. Ezek között szerepel az, hogy a hatásvizsgálatok elvégzésére vonatkozó specifikációknak átláthatóaknak, hozzáférhetőeknek és sokszínűeknek kell lenniük, hogy ki kellene bővíteni a hatásvizsgálatok európai nyilvántartását, hogy a különféle európai intézményeknek minőségi megközelítést és a kutatási mátrix szintjén konvergens módszertani megközelítést kellene alkalmazniuk. A jövőben az EGSZB-nek is elemeznie kellene bizonyos hatásvizsgálatokat (azokat, amelyek olyan témákra vonatkoznak, amelyek kapcsán az intézmény határozott álláspontot foglal el), át kellene tekintenie a módszertani szempontokat és a jogalkotási ciklus későbbi szakaszában véleményt kellene formálnia a gazdasági, szociális, környezeti és területi dimenzió esetleges figyelembevételéről. Ez megkönnyítené esetleges felkérésre készülő EGSZB-vélemények kidolgozását is olyan jogszabálytervezetek kapcsán, amelyeket az említett hatásvizsgálatok készítenek elő.

| 5.2.1.3. | Az EGSZB úgy vélekedik (12), hogy az európai jogalkotásnak mindig olyan jogi keret létrehozására kell irányulnia, amely lehetővé teszi a vállalkozások és a polgárok számára, hogy élvezzék a belső piac kínálta előnyöket és elkerüljék a szükségtelen adminisztratív terheket. Ezért az EGSZB létfontosságúnak tartja a végrehajtás ellenőrzését. Emellett alkalmazkodóképes jogszabályalkotást támogat. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Az EGSZB úgy vélekedik (12), hogy az európai jogalkotásnak mindig olyan jogi keret létrehozására kell irányulnia, amely lehetővé teszi a vállalkozások és a polgárok számára, hogy élvezzék a belső piac kínálta előnyöket és elkerüljék a szükségtelen adminisztratív terheket. Ezért az EGSZB létfontosságúnak tartja a végrehajtás ellenőrzését. Emellett alkalmazkodóképes jogszabályalkotást támogat.

| 5.2.1.4. | Az európai szabályozásnak céljai tekintetében szilárdnak és a Szerződésekben foglalt célkitűzéseknek mindig megfelelőnek, a nemzeti jogba való átültetése tekintetében pedig rugalmasnak kell lennie (13). Ennek kapcsán az EGSZB támogatja a szubszidiaritás és az arányosság elvének pontosítását. |
| --- | --- |

5.2.1.4.

Az európai szabályozásnak céljai tekintetében szilárdnak és a Szerződésekben foglalt célkitűzéseknek mindig megfelelőnek, a nemzeti jogba való átültetése tekintetében pedig rugalmasnak kell lennie (13). Ennek kapcsán az EGSZB támogatja a szubszidiaritás és az arányosság elvének pontosítását.

| 5.2.1.5. | Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy a vállalkozások és a polgárok igényeinek kielégítése érdekében nem csupán a jogszabályok tartalmának, hanem a jogalkotási folyamatnak is időtállónak kell lennie (14). Ennek kapcsán az EGSZB a következőket javasolja (15):






  a. | a „szabályozás javításával” kapcsolatos elvek szigorúbb alkalmazása; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.5.

Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy a vállalkozások és a polgárok igényeinek kielégítése érdekében nem csupán a jogszabályok tartalmának, hanem a jogalkotási folyamatnak is időtállónak kell lennie (14). Ennek kapcsán az EGSZB a következőket javasolja (15):

a.

a „szabályozás javításával” kapcsolatos elvek szigorúbb alkalmazása;

| b. | nagyobb átláthatóság a jogszabályok kidolgozásának minden szakaszában; |
| --- | --- |

b.

nagyobb átláthatóság a jogszabályok kidolgozásának minden szakaszában;

| c. | szisztematikusabb rendszer kialakítása az irányelvek nemzeti szintű átültetésének nyomon követésére; |
| --- | --- |

c.

szisztematikusabb rendszer kialakítása az irányelvek nemzeti szintű átültetésének nyomon követésére;

| d. | a nemzeti parlamentek a Szerződések által rájuk ruházott új szerepének és szélesebb hatáskörének szem előtt tartása; |
| --- | --- |

d.

a nemzeti parlamentek a Szerződések által rájuk ruházott új szerepének és szélesebb hatáskörének szem előtt tartása;

| e. | az értelmező közlemények eszközének rendszeresebb alkalmazása az Európai Bizottság által; |
| --- | --- |

e.

az értelmező közlemények eszközének rendszeresebb alkalmazása az Európai Bizottság által;

| f. | több erőfeszítés a jogszabályok egyszerűsítése és kodifikációja terén. |
| --- | --- |

f.

több erőfeszítés a jogszabályok egyszerűsítése és kodifikációja terén.

| 5.2.1.6. | Az uniós jog helytelen alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos problémák legnagyobb részben az irányelvek átültetésének elmulasztásából származnak. Az EGSZB ezért a véleményeiben általában inkább a rendeletek használatát támogatja az irányelvekkel szemben (16). |
| --- | --- |

5.2.1.6.

Az uniós jog helytelen alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos problémák legnagyobb részben az irányelvek átültetésének elmulasztásából származnak. Az EGSZB ezért a véleményeiben általában inkább a rendeletek használatát támogatja az irányelvekkel szemben (16).

| 5.2.1.7. | A célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében az Európai Bizottság azt is jelezte, hogy a felhatalmazáson alapuló, illetve a végrehajtási jogi aktusok értékelése, célravezetőségi vizsgálata és kidolgozása érdekében várhatóan konzultációkra kerül sor. Ennek kapcsán az Európai Bizottságnak nagyobb mértékben figyelembe kellene vennie az európai bizottsági Szabályozói Ellenőrzési Testület véleményeit. Ez a testület immár hatáskörökkel bír az utólagos értékelések terén is. |
| --- | --- |

5.2.1.7.

A célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében az Európai Bizottság azt is jelezte, hogy a felhatalmazáson alapuló, illetve a végrehajtási jogi aktusok értékelése, célravezetőségi vizsgálata és kidolgozása érdekében várhatóan konzultációkra kerül sor. Ennek kapcsán az Európai Bizottságnak nagyobb mértékben figyelembe kellene vennie az európai bizottsági Szabályozói Ellenőrzési Testület véleményeit. Ez a testület immár hatáskörökkel bír az utólagos értékelések terén is.

| 5.2.1.8. | Az EGSZB szerint ahhoz, hogy a tagállamok és az érdekelt felek által könnyen végrehajtható jogszabályokat alakítsanak ki, létfontosságú javítani az érdekelt felekkel történő európai bizottsági konzultáció módját. Ennek kapcsán már megfogalmazott ajánlásokat azzal a céllal, hogy a konzultációs folyamat struktúrája javulhasson, és nyomon követése biztosítható legyen (17). |
| --- | --- |

5.2.1.8.

Az EGSZB szerint ahhoz, hogy a tagállamok és az érdekelt felek által könnyen végrehajtható jogszabályokat alakítsanak ki, létfontosságú javítani az érdekelt felekkel történő európai bizottsági konzultáció módját. Ennek kapcsán már megfogalmazott ajánlásokat azzal a céllal, hogy a konzultációs folyamat struktúrája javulhasson, és nyomon követése biztosítható legyen (17).

| 5.2.1.9. | Az EGSZB-nek alkalma nyílt aggályait kifejezni amiatt, hogy a „jogalkotás minőségének javítása” program intézkedései nem veszik megfelelőképpen figyelembe az EGSZB Szerződésekben rögzített szerepét, funkcióját és képviseleti jellegét, és ezzel kihasználatlan marad az EGSZB-tagok szakértelmének felhasználásában, illetve az EGSZB feladatainak ellátásában rejlő potenciál. Sajnálatos módon az, hogy az EGSZB a REFIT-platformban (utólagos értékelés) vesz részt, nem tükrözi kellően az intézmények demokratikus legitimitásának és hatékonyságának erősítésével kapcsolatos feladatait és felelősségét (18). |
| --- | --- |

5.2.1.9.

Az EGSZB-nek alkalma nyílt aggályait kifejezni amiatt, hogy a „jogalkotás minőségének javítása” program intézkedései nem veszik megfelelőképpen figyelembe az EGSZB Szerződésekben rögzített szerepét, funkcióját és képviseleti jellegét, és ezzel kihasználatlan marad az EGSZB-tagok szakértelmének felhasználásában, illetve az EGSZB feladatainak ellátásában rejlő potenciál. Sajnálatos módon az, hogy az EGSZB a REFIT-platformban (utólagos értékelés) vesz részt, nem tükrözi kellően az intézmények demokratikus legitimitásának és hatékonyságának erősítésével kapcsolatos feladatait és felelősségét (18).

| 5.2.1.10. | Az EGSZB szerint az EU vívmányainak alkalmazása terén gondot okoz a nemzeti hatóságok politikai akaratának hiánya az olyan szabályok betartását és betartatását illetően, amelyekről úgy vélik, hogy nem illenek bele a nemzeti jogba és a nemzeti hagyományokba, valamint az az állandó tendencia, hogy új, szükségtelen szabályozási mechanizmusokkal egészítik ki az uniós jogszabályokat, vagy csak egyes részeket választanak ki ezekből a szabályokból (19). |
| --- | --- |

5.2.1.10.

Az EGSZB szerint az EU vívmányainak alkalmazása terén gondot okoz a nemzeti hatóságok politikai akaratának hiánya az olyan szabályok betartását és betartatását illetően, amelyekről úgy vélik, hogy nem illenek bele a nemzeti jogba és a nemzeti hagyományokba, valamint az az állandó tendencia, hogy új, szükségtelen szabályozási mechanizmusokkal egészítik ki az uniós jogszabályokat, vagy csak egyes részeket választanak ki ezekből a szabályokból (19).

| 5.2.1.11. | Végezetül az EGSZB úgy véli, hogy az „EU Pilot” rendszere (az Európai Bizottság és a tagállamok között az uniós jogszabályok be nem tartásáról szóló informális párbeszéd, amelyre a hivatalos kötelezettségszegési eljárás megindítása előtt kerül sor) szintén a jó irányba tett lépés, ám működését még ki kell értékelni. Ezt a rendszert egyébként nem szabad a kötelezettségszegési eljárások helyett használni. |
| --- | --- |

5.2.1.11.

Végezetül az EGSZB úgy véli, hogy az „EU Pilot” rendszere (az Európai Bizottság és a tagállamok között az uniós jogszabályok be nem tartásáról szóló informális párbeszéd, amelyre a hivatalos kötelezettségszegési eljárás megindítása előtt kerül sor) szintén a jó irányba tett lépés, ám működését még ki kell értékelni. Ezt a rendszert egyébként nem szabad a kötelezettségszegési eljárások helyett használni.

5.2.2.   Átláthatóság

| 5.2.2.1. | Az EGSZB-nek meggyőződése (20), hogy minden jogszabálynak nyilvános politikai egyeztetések eredményeként kell megszületnie. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai jogalkotási eljárást felül kellene vizsgálni a Lisszaboni Szerződés, illetve szükség esetén egy új szerződés keretében, annak érdekében, hogy az európai politikák jobb eredményeket érjenek el. Az EGSZB előtérbe kívánja helyezni a szabályozás minőségét, legitimitását, átláthatóságát és inkluzív jellegét. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Az EGSZB-nek meggyőződése (20), hogy minden jogszabálynak nyilvános politikai egyeztetések eredményeként kell megszületnie. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai jogalkotási eljárást felül kellene vizsgálni a Lisszaboni Szerződés, illetve szükség esetén egy új szerződés keretében, annak érdekében, hogy az európai politikák jobb eredményeket érjenek el. Az EGSZB előtérbe kívánja helyezni a szabályozás minőségét, legitimitását, átláthatóságát és inkluzív jellegét.

| 5.2.2.2. | A tanácsi formációk minősített többséggel határozatot hozó üléseinek nyilvánosaknak kellene lenniük az átláthatóság és a demokrácia garantálása érdekében. Az EGSZB úgy véli, hogy a háromoldalú egyeztetés keretében felgyorsított jogalkotási eljárást kizárólag vészhelyzetben szabadna alkalmazni, ami egyébként megfelel a szerződés előírásainak is (21). |
| --- | --- |

5.2.2.2.

A tanácsi formációk minősített többséggel határozatot hozó üléseinek nyilvánosaknak kellene lenniük az átláthatóság és a demokrácia garantálása érdekében. Az EGSZB úgy véli, hogy a háromoldalú egyeztetés keretében felgyorsított jogalkotási eljárást kizárólag vészhelyzetben szabadna alkalmazni, ami egyébként megfelel a szerződés előírásainak is (21).

| 5.2.2.3. | Az európai parlamenti bizottságok üléseivel szemben a háromoldalú ülések se nem átláthatóak, se nem hozzáférhetőek. A jogalkotási eljárás egyetlen olvasatra való korlátozása a civil társadalom részvételének korlátozását jelenti (22). |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Az európai parlamenti bizottságok üléseivel szemben a háromoldalú ülések se nem átláthatóak, se nem hozzáférhetőek. A jogalkotási eljárás egyetlen olvasatra való korlátozása a civil társadalom részvételének korlátozását jelenti (22).

| 5.2.2.4. | Az Európai Parlamentet, valamint az olyan szerveket, mint a Régiók Európai Bizottsága (RB) és az EGSZB is fokozottabban be kell vonni az európai szemeszter ciklusába (23). |
| --- | --- |

5.2.2.4.

Az Európai Parlamentet, valamint az olyan szerveket, mint a Régiók Európai Bizottsága (RB) és az EGSZB is fokozottabban be kell vonni az európai szemeszter ciklusába (23).

| 5.2.2.5. | Ami pedig a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat illeti, az Európai Bizottságnak fokozottabb átláthatóságra kell törekednie döntéshozatala során (lásd az EUMSZ 290. cikkét). Az EGSZB ezt már számos alkalommal hangsúlyozta (24). |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Ami pedig a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat illeti, az Európai Bizottságnak fokozottabb átláthatóságra kell törekednie döntéshozatala során (lásd az EUMSZ 290. cikkét). Az EGSZB ezt már számos alkalommal hangsúlyozta (24).

| 5.2.2.6. | Ráadásul a stratégia- és programnevek számának a növekedése (a jogalkotás minőségének javítása, intelligens szabályozás, gondolkodj először kicsiben stb.) egyfajta zűrzavart okozott. Világossá kellene tenni e programok és projektek hierarchiáját és kölcsönhatását, hogy a nyilvánosság tudja, kikhez szólnak (25). |
| --- | --- |

5.2.2.6.

Ráadásul a stratégia- és programnevek számának a növekedése (a jogalkotás minőségének javítása, intelligens szabályozás, gondolkodj először kicsiben stb.) egyfajta zűrzavart okozott. Világossá kellene tenni e programok és projektek hierarchiáját és kölcsönhatását, hogy a nyilvánosság tudja, kikhez szólnak (25).

| 5.2.2.7. | Az átláthatóság és a legitimitás érdekében továbbá az EGSZB kérte (26), hogy az Európai Bizottság konzultációja a civil társadalommal folytatott strukturált párbeszéd (EUSZ 11. cikk (2) bekezdés), illetve a különleges keretek között folytatott konzultációk – ilyen például a szociális párbeszéd keretében a szociális partnerekkel folytatott konzultáció (EUMSZ 154. cikk) vagy a tanácsadó szervekkel, pl. az EGSZB-vel folytatott konzultáció (EUMSZ 304. cikk) – sérelme nélkül történjen. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

Az átláthatóság és a legitimitás érdekében továbbá az EGSZB kérte (26), hogy az Európai Bizottság konzultációja a civil társadalommal folytatott strukturált párbeszéd (EUSZ 11. cikk (2) bekezdés), illetve a különleges keretek között folytatott konzultációk – ilyen például a szociális párbeszéd keretében a szociális partnerekkel folytatott konzultáció (EUMSZ 154. cikk) vagy a tanácsadó szervekkel, pl. az EGSZB-vel folytatott konzultáció (EUMSZ 304. cikk) – sérelme nélkül történjen.

5.2.3.   A nyilvánosság tájékoztatása

| 5.2.3.1. | Fontos, hogy elősegítsük és javítsuk a nyilvánosság felé történő kommunikációt. A kommunikáció érdeklődést kelt, ami segíti a megértést. Az úgynevezett Európát szolgáló új narratíva első lépéseként az Európai Bizottság és a tagállamok számára közös kommunikációs és egyszerűsítési stratégiát kell kialakítani. Ennek kapcsán hasznosnak tűnik megismételni azt, amit az EGSZB annak idején az „Egységes piaci intézkedéscsomag” című véleményében hangsúlyozott, miszerint a politikai pártok, a média, az oktatási intézmények és az összes érdekcsoport történelmi felelősséggel rendelkezik azért, hogy az EU sikeresen birkózzon meg a nagyvilág kihívásaival a szociális piacgazdaságainkat mindeddig jellemző értékek alapján (27). |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Fontos, hogy elősegítsük és javítsuk a nyilvánosság felé történő kommunikációt. A kommunikáció érdeklődést kelt, ami segíti a megértést. Az úgynevezett Európát szolgáló új narratíva első lépéseként az Európai Bizottság és a tagállamok számára közös kommunikációs és egyszerűsítési stratégiát kell kialakítani. Ennek kapcsán hasznosnak tűnik megismételni azt, amit az EGSZB annak idején az „Egységes piaci intézkedéscsomag” című véleményében hangsúlyozott, miszerint a politikai pártok, a média, az oktatási intézmények és az összes érdekcsoport történelmi felelősséggel rendelkezik azért, hogy az EU sikeresen birkózzon meg a nagyvilág kihívásaival a szociális piacgazdaságainkat mindeddig jellemző értékek alapján (27).

| 5.2.3.2. | Az Európai Bizottság által felállított támogató hálózatok még kevéssé ismertek; különösen igaz ez a SOLVIT hálózatra, amelynek célja az uniós polgárok vagy vállalkozások támogatása olyan esetekben, amikor egy másik tagállam közhatósága nem tartja tiszteletben jogaikat. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amelynek célja e hálózat ismertebbé tétele. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Az Európai Bizottság által felállított támogató hálózatok még kevéssé ismertek; különösen igaz ez a SOLVIT hálózatra, amelynek célja az uniós polgárok vagy vállalkozások támogatása olyan esetekben, amikor egy másik tagállam közhatósága nem tartja tiszteletben jogaikat. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amelynek célja e hálózat ismertebbé tétele.

| 5.2.3.3. | Az egyik megoldás (28) az lehetne, hogy az Európai Bizottság nagyobb hangsúlyt fektet a nyilvánosság tájékoztatására a szabályszegések kapcsán, hiszen végső soron a tagállamok kormányai azok, akik nem, hibásan vagy késedelmesen hajtják végre a jogszabályokat. A Tanács keretében pedig éppen ezek a kormányok hagyták jóvá az érintett jogszabályokat. A tagállamok tűnnek felelősnek azért, hogy általában nem kielégítően hajtják végre az uniós vívmányokat, amit a közösségi jog alkalmazásáról szóló jelentések évről évre megállapítanak. Az Európai Bizottságnak emellett szisztematikusan vizsgálnia kellene, hogy mely intézkedések elengedhetetlenek a jelenlegi helyzet alapvető megváltoztatásához, és figyelembe kellene vennie az EGSZB témába vágó korábbi javaslatait (29). |
| --- | --- |

5.2.3.3.

Az egyik megoldás (28) az lehetne, hogy az Európai Bizottság nagyobb hangsúlyt fektet a nyilvánosság tájékoztatására a szabályszegések kapcsán, hiszen végső soron a tagállamok kormányai azok, akik nem, hibásan vagy késedelmesen hajtják végre a jogszabályokat. A Tanács keretében pedig éppen ezek a kormányok hagyták jóvá az érintett jogszabályokat. A tagállamok tűnnek felelősnek azért, hogy általában nem kielégítően hajtják végre az uniós vívmányokat, amit a közösségi jog alkalmazásáról szóló jelentések évről évre megállapítanak. Az Európai Bizottságnak emellett szisztematikusan vizsgálnia kellene, hogy mely intézkedések elengedhetetlenek a jelenlegi helyzet alapvető megváltoztatásához, és figyelembe kellene vennie az EGSZB témába vágó korábbi javaslatait (29).

| 5.3. | Az Európai Bizottságra az uniós jog jobb alkalmazása terén háruló főbb felelősségi körökről (az uniós jog alkalmazásának ellenőrzése (30) és a jog tagállamok általi tiszteletben tartása) |
| --- | --- |

5.3.

Az Európai Bizottságra az uniós jog jobb alkalmazása terén háruló főbb felelősségi körökről (az uniós jog alkalmazásának ellenőrzése (30) és a jog tagállamok általi tiszteletben tartása)

| 5.3.1. | Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzésével kapcsolatos kérdéskör nyilvánvalóan foglalkoztatja az EGSZB-t, amely külön véleményeket szentelt ennek a témának (31). A kérdést más témákban készült véleményekben („Intelligens szabályozás”, „Jobb jogalkotás”, „REFIT” stb.) is tárgyalta, illetve meghallgatásokat és szemináriumokat is szervezett ennek kapcsán (például az egységes piac megfigyelőközpontján keresztül). |
| --- | --- |

5.3.1.

Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzésével kapcsolatos kérdéskör nyilvánvalóan foglalkoztatja az EGSZB-t, amely külön véleményeket szentelt ennek a témának (31). A kérdést más témákban készült véleményekben („Intelligens szabályozás”, „Jobb jogalkotás”, „REFIT” stb.) is tárgyalta, illetve meghallgatásokat és szemináriumokat is szervezett ennek kapcsán (például az egységes piac megfigyelőközpontján keresztül).

| 5.3.2. | Ennek keretében az EGSZB többször is felkérte az Európai Bizottságot, hogy a közösségi jog alkalmazásával kapcsolatos civil társadalmi nézetek figyelembevétele, és ezáltal az EU-ban a jogalkalmazás támogatása érdekében kérje ki a véleményét az éves jelentés tárgyában (32). |
| --- | --- |

5.3.2.

Ennek keretében az EGSZB többször is felkérte az Európai Bizottságot, hogy a közösségi jog alkalmazásával kapcsolatos civil társadalmi nézetek figyelembevétele, és ezáltal az EU-ban a jogalkalmazás támogatása érdekében kérje ki a véleményét az éves jelentés tárgyában (32).

| 5.3.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy hasznos szerepet tölthet be közvetítőként a jogalkotók és az uniós jogszabályok használói között. Az EGSZB például külön hozzájárulhatna az Európai Parlamentnek az uniós jogszabályok tagállamok általi végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló saját kezdeményezésű jelentéséhez, az átültetés során a tagállamok által hozzáadott értékre összpontosítva (33). |
| --- | --- |

5.3.3.

Az EGSZB úgy véli, hogy hasznos szerepet tölthet be közvetítőként a jogalkotók és az uniós jogszabályok használói között. Az EGSZB például külön hozzájárulhatna az Európai Parlamentnek az uniós jogszabályok tagállamok általi végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló saját kezdeményezésű jelentéséhez, az átültetés során a tagállamok által hozzáadott értékre összpontosítva (33).

| 5.3.4. | Az EGSZB egyébiránt többek között az alábbi intézkedéseket javasolta az irányelvek átültetésének javítása érdekében (34):






  — | az átültető jogi eszköz előzetes kiválasztása; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

Az EGSZB egyébiránt többek között az alábbi intézkedéseket javasolta az irányelvek átültetésének javítása érdekében (34):

—

az átültető jogi eszköz előzetes kiválasztása;

| — | az irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől kezdve az átültetési eljárás meggyorsítása azáltal, hogy a nemzeti koordinációt átengedik egy olyan nemzeti kapcsolattartónak, amely rendelkezik egy e célra létrehozott adatbázissal; |
| --- | --- |

—

az irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől kezdve az átültetési eljárás meggyorsítása azáltal, hogy a nemzeti koordinációt átengedik egy olyan nemzeti kapcsolattartónak, amely rendelkezik egy e célra létrehozott adatbázissal;

| — | pontos és feltétel nélküli rendelkezések vagy fogalommeghatározások esetében az átmásolással történő átültetés előnyben részesítése; |
| --- | --- |

—

pontos és feltétel nélküli rendelkezések vagy fogalommeghatározások esetében az átmásolással történő átültetés előnyben részesítése;

| — | az irányelv előíró/feltétel nélküli rendelkezéseire – így a mellékletben található, az irányelv hatálya alá tartozó termékeket, anyagokat, tárgyakat, illetve formanyomtatványok mintáit és tanúsítványokat tartalmazó listákra vagy táblázatokra – való célzott utalással végzett átültetés elismerése; |
| --- | --- |

—

az irányelv előíró/feltétel nélküli rendelkezéseire – így a mellékletben található, az irányelv hatálya alá tartozó termékeket, anyagokat, tárgyakat, illetve formanyomtatványok mintáit és tanúsítványokat tartalmazó listákra vagy táblázatokra – való célzott utalással végzett átültetés elismerése;

| — | a nemzeti átültető eljárások kiigazítása az adott irányelv alkalmazási körétől függő gyorsított eljárás alkalmazásával, anélkül azonban, hogy elhanyagolnák a normatív szövegek elfogadásához kapcsolódó kötelező belső konzultációkat. |
| --- | --- |

—

a nemzeti átültető eljárások kiigazítása az adott irányelv alkalmazási körétől függő gyorsított eljárás alkalmazásával, anélkül azonban, hogy elhanyagolnák a normatív szövegek elfogadásához kapcsolódó kötelező belső konzultációkat.

| 5.3.5. | Az EGSZB továbbá úgy véli, hogy ha a tagállamokban az uniós ügyekkel kapcsolatban megfelelő nyomon követést alkalmaznának, az nagyban segítené az Európai Bizottságot és hozzájárulna munkája minőségének emeléséhez (35). |
| --- | --- |

5.3.5.

Az EGSZB továbbá úgy véli, hogy ha a tagállamokban az uniós ügyekkel kapcsolatban megfelelő nyomon követést alkalmaznának, az nagyban segítené az Európai Bizottságot és hozzájárulna munkája minőségének emeléséhez (35).

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Lásd az Európai Bizottság alábbi jelentését: Az európai uniós jog alkalmazásának ellenőrzése – 2015. évi éves jelentés [COM(2016) 463 final].

1

(2)  HL C 132., 2011.5.3., 47. o., HL C 18., 2011.1.19., 100. o., HL C 277., 2009.11.17., 6. o., HL C 248., 2011.8.25., 87. o., HL C 24., 2006.1.31., 52. o., HL C 325., 2006.12.30., 3. o., HL C 43., 2012.2.15., 14. o., HL C 230., 2015.7.14., 66. o., HL C 383., 2015.11.17., 57. o., HL C 13., 2016.1.15., 192. o., HL C 303., 2016.8.19., 45. o., HL C 487., 2016.12.28., 51. o..

2

(3)  HL C 487., 2016.12.28., 51. o. (2.14. pont).

3

(4)  COM(2016) 615 final.

4

(5)  HL C 18., 2017.1.19., 10. o.

5

(6)  Lásd többek között a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken” (előadó: Bernd Dittmann, HL C 13., 2016.1.15., 192. o.), „Az Európai Bizottság által az érintett felekkel folytatott konzultáció értékelése” (előadó: Ronny Lannoo, HL C 383., 2015.11.17., 57. o.), a „REFIT” (előadó: Denis Meynent, HL C 303., 2016.8.19., 45. o.) című véleményeket, és a „Jobb jogalkotás: végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok” című tájékoztató jelentést (előadó: Jorge Pegado Liz, a Hivatalos Lapban nem tették közzé).

6

„Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken”

„Az Európai Bizottság által az érintett felekkel folytatott konzultáció értékelése”

„REFIT”

„Jobb jogalkotás: végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok”

(7)  Példaként említhetjük a 2016. évi Fogyasztók Európai Napját, amelynek témája „Jobb szabályozás a fogyasztók érdekében?” volt, továbbá a 2017. március 18-i plenáris ülésen az alelnökkel, Frans Timmermansszal folytatott vitát, „A jobb jogalkotás megvalósítása – a Stoiber-jelentés hatása” című tanulmányt, vagy a civil társadalom 2015-ben a „Civil párbeszéd: a minőségi jogalkotás eszköze a köz érdekében” témájának szentelt európai napját.

7

„Jobb szabályozás a fogyasztók érdekében?”

„A jobb jogalkotás megvalósítása – a Stoiber-jelentés hatása”

„Civil párbeszéd: a minőségi jogalkotás eszköze a köz érdekében”

(8)  HL C 303., 2016.8.19., 45. o. (2.2. pont).

8

(9)  HL C 13., 2016.1.15., 192. o.

9

(10)  HL C 303., 2006.8.19., 45. o. (2.12.1. pont).

10

(11)  HL C 434., 2017.12.15., 11. o, 4.6.1. pont.

11

(12)  HL C 487., 2016.12.28., 51. o. (1.7. pont).

12

(13)  Ugyanott (1.11. pont).

13

(14)  Ugyanott (2.7. pont).

14

(15)  HL C 248., 2011.8.25., 87. o. (3.6. pont).

15

(16)  HL C 204., 2008.8.9., 9. o. (2.1. pont).

16

(17)  HL C 383., 2015.11.17., 57. o.

17

(18)  HL C 13., 2016.1.15., 192. o. (2.6. pont).

18

(19)  HL C 18., 2011.1.19., 100. o. (3.5. pont).

19

(20)  HL C 487., 2016.12.28., 51. o. (1.9. és 2.6. pont).

20

(21)  Ugyanott (3.11. pont).

21

(22)  Ugyanott (3.15. pont).

22

(23)  Ugyanott (3.16. pont).

23

(24)  Ugyanott (3.17. pont).

24

(25)  HL C 230., 2015.7.14., 66. o. (5.2. pont).

25

(26)  HL C 383., 2015.11.17., 57. o. (2.1.2. pont).

26

(27)  HL C 132., 2011.5.3., 47. o. (1.7. pont).

27

(28)  HL C 13., 2016.1.15., 192. o. (4.4.9. pont).

28

(29)  HL C 230., 2015.7.14., 66. o.

29

(30)  COM(2016) 463 final.

30

(31)  HL C 204., 2008.8.9., 9. o. és HL C 347., 2010.12.18., 62. o.

31

(32)  HL C 347., 2010.12.18., 62. o. (1.10. pont).

32

(33)  HL C 303., 2016.8.19., 45. o. (3.2.4. pont).

33

(34)  HL C 204., 2008.8.9., 9. o. (5. pont).

34

(35)  HL C 325., 2006.12.30., 3. o. (6.1.13. pont).

35

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

az EGSZB 529. plenáris ülése (2017. október 18–19.)

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/88

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Megfelelési csomag

a) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A SOLVIT megerősítésének cselekvési terve: Az egységes piac előnyeinek megvalósítása a polgárok és a vállalkozások számára

(COM(2017) 255 final – SWD(2017) 210 final)

b) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális portál létrehozásáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról

(COM(2017) 256 final – 2017/0086 (COD))

c) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Bizottság által vállalkozásokhoz és vállalkozások társulásaihoz intézett, a belső piaccal és a kapcsolódó területekkel összefüggő információkérésre vonatkozó feltételek és eljárás megállapításáról

(COM(2017) 257 final – 2017/0087 (COD))

(2018/C 081/12)

| Előadó: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Előadó:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

| Felkérés: | a) | Európai Bizottság, 2017.7.5. |
| --- | --- | --- |

Felkérés:

a)

Európai Bizottság, 2017.7.5.

| b) | Európai Parlament, 2017.6.12.
  Tanács, 2017.6.14. |
| --- | --- |

b)

Európai Parlament, 2017.6.12.

Tanács, 2017.6.14.

| c) | Európai Parlament, 2017.5.31.
  Tanács, 2017.10.10. |
| --- | --- |

c)

Európai Parlament, 2017.5.31.

Tanács, 2017.10.10.

Jogalap:

| a) | az EUMSZ 304. cikke |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 304. cikke

| b) | az EUMSZ 21. cikkének (2) bekezdése, 48. cikke és 114. cikkének (1) bekezdése |
| --- | --- |

b)

az EUMSZ 21. cikkének (2) bekezdése, 48. cikke és 114. cikkének (1) bekezdése

| c) | az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, 91., 100., 114., 192. cikke, 194. cikkének (2) bekezdése és 337. cikke |
| --- | --- |

c)

az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, 91., 100., 114., 192. cikke, 194. cikkének (2) bekezdése és 337. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

184/0/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló terveit, hogy megteremtse az egységes piac intelligens végrehajtásának és alkalmazásának kultúráját, számos lehetőséget kínálva a másik tagállamban élni és dolgozni kívánó személyeknek, továbbá a piacaikat bővíteni kívánó vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló terveit, hogy megteremtse az egységes piac intelligens végrehajtásának és alkalmazásának kultúráját, számos lehetőséget kínálva a másik tagállamban élni és dolgozni kívánó személyeknek, továbbá a piacaikat bővíteni kívánó vállalkozásoknak.

| 1.2. | Az EGSZB támogatja a SOLVIT hálózatok minőségének és hatékonyságának növelését célzó európai bizottsági cselekvési tervet. Ajánlja továbbá az Európai Bizottságnak, hogy valamennyi civil társadalmi szervezettel szoros együttműködésben tegye ismertebbé ezek létezését, hogy jobban kiaknázhassák a SOLVIT kínálta szolgáltatásokat, amelyeket a vállalatoknak az egységes piac gazdasági szabadságjogainak jegyében egyébként is nagyobb mértékben kellene használniuk. Ezért fontos, hogy megerősítsék ezt az eszközt. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB támogatja a SOLVIT hálózatok minőségének és hatékonyságának növelését célzó európai bizottsági cselekvési tervet. Ajánlja továbbá az Európai Bizottságnak, hogy valamennyi civil társadalmi szervezettel szoros együttműködésben tegye ismertebbé ezek létezését, hogy jobban kiaknázhassák a SOLVIT kínálta szolgáltatásokat, amelyeket a vállalatoknak az egységes piac gazdasági szabadságjogainak jegyében egyébként is nagyobb mértékben kellene használniuk. Ezért fontos, hogy megerősítsék ezt az eszközt.

| 1.3. | Az EGSZB támogatja az „egységes digitális portál” létrehozásáról szóló rendeletjavaslatban foglalt kezdeményezést, amely lehetővé teszi, hogy a polgárok és a vállalkozások könnyen hozzáférhessenek valamennyi információhoz. Kedvezőnek tekinthető, hogy ez a portál hatékony formában tartalmaz hozzáférést az információkhoz, az eljárásokhoz és a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz, az „egyszeri adatszolgáltatás” és az „összkormányzati megközelítés” elvének alkalmazása alapján. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB támogatja az „egységes digitális portál” létrehozásáról szóló rendeletjavaslatban foglalt kezdeményezést, amely lehetővé teszi, hogy a polgárok és a vállalkozások könnyen hozzáférhessenek valamennyi információhoz. Kedvezőnek tekinthető, hogy ez a portál hatékony formában tartalmaz hozzáférést az információkhoz, az eljárásokhoz és a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz, az „egyszeri adatszolgáltatás” és az „összkormányzati megközelítés” elvének alkalmazása alapján.

| 1.4. | Az információkérésre vonatkozó feltételek és eljárás megállapításáról szóló rendeletjavaslat kapcsán különbségek merülnek fel a különféle civil társadalmi szervezeteknél: egyes szervezetek pozitívan állnak a dologhoz, míg másoknak – különösen a vállalatokat képviselőknek – komoly fenntartásaik vannak. Az EGSZB azt kéri, hogy ha a rendeletjavaslatot a tervezett formában fogadják el, akkor az Európai Bizottság ezt az eszközt szükség esetén, illetve a maximális arányosság betartása mellett használja a kifejezetten határon átnyúló dimenzióval rendelkező esetekben, továbbá tekintettel az érintettek alapvető jogaira, különösen a bizalmas információk védelmére. Már most is számos olyan információcsatorna létezik, ahol az egységes piac útjában álló akadályok kezelése szempontjából fontos információkhoz juthat az Európai Bizottság. Ezeket jobban is ki lehetne aknázni, szisztematikusabban használva őket az ilyen jellegű akadályok feltérképezésére, ideértve az uniós jogszabályoknak való meg nem felelésből eredő akadályokat is. Az EGSZB mindenesetre őszintén reméli, hogy öt éven belül mindenképpen értékelik majd a rendelet addigi működését. |
| --- | --- |

1.4.

Az információkérésre vonatkozó feltételek és eljárás megállapításáról szóló rendeletjavaslat kapcsán különbségek merülnek fel a különféle civil társadalmi szervezeteknél: egyes szervezetek pozitívan állnak a dologhoz, míg másoknak – különösen a vállalatokat képviselőknek – komoly fenntartásaik vannak. Az EGSZB azt kéri, hogy ha a rendeletjavaslatot a tervezett formában fogadják el, akkor az Európai Bizottság ezt az eszközt szükség esetén, illetve a maximális arányosság betartása mellett használja a kifejezetten határon átnyúló dimenzióval rendelkező esetekben, továbbá tekintettel az érintettek alapvető jogaira, különösen a bizalmas információk védelmére. Már most is számos olyan információcsatorna létezik, ahol az egységes piac útjában álló akadályok kezelése szempontjából fontos információkhoz juthat az Európai Bizottság. Ezeket jobban is ki lehetne aknázni, szisztematikusabban használva őket az ilyen jellegű akadályok feltérképezésére, ideértve az uniós jogszabályoknak való meg nem felelésből eredő akadályokat is. Az EGSZB mindenesetre őszintén reméli, hogy öt éven belül mindenképpen értékelik majd a rendelet addigi működését.

| 1.5. | Az EGSZB ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket az e-kormányzás területén, különösen az e-személyazonosság és a külföldi személyazonosító dokumentumok elismerése tekintetében, mivel a jelenlegi szolgáltatások nem a legmegfelelőbbek. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket az e-kormányzás területén, különösen az e-személyazonosság és a külföldi személyazonosító dokumentumok elismerése tekintetében, mivel a jelenlegi szolgáltatások nem a legmegfelelőbbek.

| 1.6. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – az uniós belső piac helyzetének értékelése céljából – munkájára és tevékenységeinek eredményeire építve vonja be a civil társadalmat az eljárásba. Mindenesetre az EGSZB-ben képviselt szervezetek rendelkeznek az ahhoz szükséges tapasztalattal, eszközökkel és kapacitásokkal, hogy együttműködjenek a SOLVIT keretében, fokozva az ez utóbbi megismertetését és minőségének ellenőrzését célzó tevékenységeket, ahogy az az egységes digitális portálra vonatkozó javaslatban is szerepel. A fenti tevékenységek végrehajtása mellett továbbra is hozzá kell járulni a szükségesnek ítélt értékelésekhez is. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – az uniós belső piac helyzetének értékelése céljából – munkájára és tevékenységeinek eredményeire építve vonja be a civil társadalmat az eljárásba. Mindenesetre az EGSZB-ben képviselt szervezetek rendelkeznek az ahhoz szükséges tapasztalattal, eszközökkel és kapacitásokkal, hogy együttműködjenek a SOLVIT keretében, fokozva az ez utóbbi megismertetését és minőségének ellenőrzését célzó tevékenységeket, ahogy az az egységes digitális portálra vonatkozó javaslatban is szerepel. A fenti tevékenységek végrehajtása mellett továbbra is hozzá kell járulni a szükségesnek ítélt értékelésekhez is.

2.   Az Európai Bizottság javaslatai

| 2.1. | Az EU 2017-es jogalkotási prioritásairól szóló 2016. december 13-i közös nyilatkozatban az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság ismét elkötelezték magukat amellett, hogy támogatják a hatályos jogszabályok megfelelő alkalmazását. Ugyanaznap az Európai Bizottság közzétette az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című közleményét, amely felvázolja, hogy az Európai Bizottság hogyan fogja fokozni erőfeszítéseit annak érdekében, hogy az uniós jogszabályokat végrehajtsák, ami mindenki számára előnyökkel jár. Az „egységes piaci stratégiájában” az Európai Bizottság 10 prioritást határozott meg azzal a céllal, hogy megteremtsék az egységes piacra vonatkozó szabályok betartásának kultúráját, és ennek során külön kiemelte a SOLVIT megerősítését. |
| --- | --- |

2.1.

Az EU 2017-es jogalkotási prioritásairól szóló 2016. december 13-i közös nyilatkozatban az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság ismét elkötelezték magukat amellett, hogy támogatják a hatályos jogszabályok megfelelő alkalmazását. Ugyanaznap az Európai Bizottság közzétette az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című közleményét, amely felvázolja, hogy az Európai Bizottság hogyan fogja fokozni erőfeszítéseit annak érdekében, hogy az uniós jogszabályokat végrehajtsák, ami mindenki számára előnyökkel jár. Az „egységes piaci stratégiájában” az Európai Bizottság 10 prioritást határozott meg azzal a céllal, hogy megteremtsék az egységes piacra vonatkozó szabályok betartásának kultúráját, és ennek során külön kiemelte a SOLVIT megerősítését.

| 2.2. | A SOLVIT jelenleg (1) a tagállamok (+ EGT) által a saját nemzeti közigazgatásuk keretében létrehozott központok hálózataként létezik, és célja olyan gyors és informális eszközök biztosítása, amelyekkel megoldhatók az egyének és a vállalkozások által a belső piaci jogaik gyakorlása során tapasztalt problémák. |
| --- | --- |

2.2.

A SOLVIT jelenleg (1) a tagállamok (+ EGT) által a saját nemzeti közigazgatásuk keretében létrehozott központok hálózataként létezik, és célja olyan gyors és informális eszközök biztosítása, amelyekkel megoldhatók az egyének és a vállalkozások által a belső piaci jogaik gyakorlása során tapasztalt problémák.

| 2.2.1. | SOLVIT-ügy minden olyan határon átnyúló probléma, amelyet a belső piacra alkalmazandó uniós jog állami hatóság által történő lehetséges megsértése okoz, amennyiben a problémával nemzeti vagy uniós szintű bírósági eljárás keretében nem foglalkoznak. |
| --- | --- |

2.2.1.

SOLVIT-ügy minden olyan határon átnyúló probléma, amelyet a belső piacra alkalmazandó uniós jog állami hatóság által történő lehetséges megsértése okoz, amennyiben a problémával nemzeti vagy uniós szintű bírósági eljárás keretében nem foglalkoznak.

| 2.2.2. | A SOLVIT a nemzeti közigazgatás része, fellépése pedig pusztán informális. Az alábbi esetekben nem avatkozhat be:






  — | vállalkozások közötti problémák, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

A SOLVIT a nemzeti közigazgatás része, fellépése pedig pusztán informális. Az alábbi esetekben nem avatkozhat be:

—

vállalkozások közötti problémák,

| — | fogyasztói jogok, |
| --- | --- |

—

fogyasztói jogok,

| — | kártérítés kár esetén, illetve |
| --- | --- |

—

kártérítés kár esetén, illetve

| — | bírósági eljárások. |
| --- | --- |

—

bírósági eljárások.

| 2.3. | Az Európai Bizottság úgynevezett megfelelési csomagja a következő dokumentumokból áll: |
| --- | --- |

2.3.

Az Európai Bizottság úgynevezett megfelelési csomagja a következő dokumentumokból áll:

| 2.4. | A SOLVIT megerősítésének cselekvési terve (2). |
| --- | --- |

2.4.

A SOLVIT megerősítésének cselekvési terve (2).

| 2.4.1. | Az Európai Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy a tagállamokkal közösen további lépéseket tesz a SOLVIT stratégiai szerepének megerősítésére annak érdekében, hogy az egységes piac a gyakorlatban a polgárok és a vállalkozások szempontjából hatékonyabban működjön. |
| --- | --- |

2.4.1.

Az Európai Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy a tagállamokkal közösen további lépéseket tesz a SOLVIT stratégiai szerepének megerősítésére annak érdekében, hogy az egységes piac a gyakorlatban a polgárok és a vállalkozások szempontjából hatékonyabban működjön.

| 2.4.2. | A terv kiegészíti a szociális jogok európai pillérének és a kapcsolódó kezdeményezéseknek a céljait, jól tükrözve az Európai Bizottság azon prioritását, hogy előmozdítsa az Unión belüli társadalmi igazságosságot és esélyegyenlőséget. |
| --- | --- |

2.4.2.

A terv kiegészíti a szociális jogok európai pillérének és a kapcsolódó kezdeményezéseknek a céljait, jól tükrözve az Európai Bizottság azon prioritását, hogy előmozdítsa az Unión belüli társadalmi igazságosságot és esélyegyenlőséget.

| 2.4.3. | A közlemény célja a SOLVIT háromféleképpen történő népszerűsítése:






  i. | a minőség javítása; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

A közlemény célja a SOLVIT háromféleképpen történő népszerűsítése:

i.

a minőség javítása;

| ii. | a figyelemfelkeltő tevékenységek fokozása; és |
| --- | --- |

ii.

a figyelemfelkeltő tevékenységek fokozása; és

| iii. | az uniós jog érvényesítésében betöltött szerepének erősítése. |
| --- | --- |

iii.

az uniós jog érvényesítésében betöltött szerepének erősítése.

| 2.4.4. | A SOLVIT-tal kapcsolatos stratégiaibb figyelemfelkeltő tevékenységek, valamint a közvetítő szervezetekkel és a kapcsolódó hálózatokkal való strukturáltabb együttműködés kialakítása általánosságban erősíteni fogja a SOLVIT azon szerepét, hogy hasznos visszajelzéssel és bizonyítékokkal szolgáljon az egységes piac gyakorlati működéséről: megnő az ügyek „kritikus tömege”, és ez több vállalkozást érint majd. |
| --- | --- |

2.4.4.

A SOLVIT-tal kapcsolatos stratégiaibb figyelemfelkeltő tevékenységek, valamint a közvetítő szervezetekkel és a kapcsolódó hálózatokkal való strukturáltabb együttműködés kialakítása általánosságban erősíteni fogja a SOLVIT azon szerepét, hogy hasznos visszajelzéssel és bizonyítékokkal szolgáljon az egységes piac gyakorlati működéséről: megnő az ügyek „kritikus tömege”, és ez több vállalkozást érint majd.

| 2.4.5. | Az uniós e-kormányzati cselekvési tervvel összhangban az Európai Bizottság meg fogja vizsgálni az ún. „egyszeri adatszolgáltatás elvének” megvalósíthatóságát. Ezáltal elkerülhető lenne a polgárok és a vállalkozások számára, hogy amikor egy, a SOLVIT-nál meg nem oldott ügy kapcsán első ízben panaszt tesznek az Európai Bizottságnál, a már a SOLVIT birtokában lévő információkat újból be kelljen nyújtaniuk. |
| --- | --- |

2.4.5.

Az uniós e-kormányzati cselekvési tervvel összhangban az Európai Bizottság meg fogja vizsgálni az ún. „egyszeri adatszolgáltatás elvének” megvalósíthatóságát. Ezáltal elkerülhető lenne a polgárok és a vállalkozások számára, hogy amikor egy, a SOLVIT-nál meg nem oldott ügy kapcsán első ízben panaszt tesznek az Európai Bizottságnál, a már a SOLVIT birtokában lévő információkat újból be kelljen nyújtaniuk.

| 2.5. | Az egységes digitális portál létrehozásáról szóló rendeletjavaslat (3). |
| --- | --- |

2.5.

Az egységes digitális portál létrehozásáról szóló rendeletjavaslat (3).

| 2.5.1. | A rendeletjavaslat a belső piac területén az uniós jogból eredő jogaikat gyakorló vagy gyakorolni kívánó polgárokra és vállalkozásokra vonatkozó uniós és nemzeti szabályok tekintetében a polgárok és a vállalkozások számára jó minőségű, átfogó információkhoz, valamint eredményes segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz és hatékony eljárásokhoz egyszerű hozzáférést biztosító egységes digitális portál létrehozására és működtetésére vonatkozó szabályokat határoz meg. |
| --- | --- |

2.5.1.

A rendeletjavaslat a belső piac területén az uniós jogból eredő jogaikat gyakorló vagy gyakorolni kívánó polgárokra és vállalkozásokra vonatkozó uniós és nemzeti szabályok tekintetében a polgárok és a vállalkozások számára jó minőségű, átfogó információkhoz, valamint eredményes segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz és hatékony eljárásokhoz egyszerű hozzáférést biztosító egységes digitális portál létrehozására és működtetésére vonatkozó szabályokat határoz meg.

| 2.5.2. | Javaslatot tesz továbbá az eljárások igénybevételének megkönnyítésére más tagállamok felhasználói számára, támogatja az „egyszeri adatszolgáltatás elvének” alkalmazását, és a portálon keresztül hozzáférhető szolgáltatások kapcsán gyűjtött felhasználói visszajelzések, a belső piac működésével kapcsolatos észrevételek, valamint statisztikák alapján szabályokat állapít meg a belső piacon fennálló akadályokról való jelentéstételre vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.5.2.

Javaslatot tesz továbbá az eljárások igénybevételének megkönnyítésére más tagállamok felhasználói számára, támogatja az „egyszeri adatszolgáltatás elvének” alkalmazását, és a portálon keresztül hozzáférhető szolgáltatások kapcsán gyűjtött felhasználói visszajelzések, a belső piac működésével kapcsolatos észrevételek, valamint statisztikák alapján szabályokat állapít meg a belső piacon fennálló akadályokról való jelentéstételre vonatkozóan.

| 2.5.3. | A javaslat mellékletei tartalmaznak egy listát a másik tagállamba költöző polgárokra és vállalkozásokra vonatkozó 13 alapvető eljárásról, továbbá egy másikat a „portálon” keresztül hozzáférhető, kötelező uniós jogi aktusokkal létrehozott segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokról. |
| --- | --- |

2.5.3.

A javaslat mellékletei tartalmaznak egy listát a másik tagállamba költöző polgárokra és vállalkozásokra vonatkozó 13 alapvető eljárásról, továbbá egy másikat a „portálon” keresztül hozzáférhető, kötelező uniós jogi aktusokkal létrehozott segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokról.

| 2.5.4. | A polgárok számára releváns információterületek: utazás az Unión belül; munkavállalás és nyugdíj az Unióban; járművek az Unióban; tartózkodás másik tagállamban; tanulmányok és szakmai gyakorlat másik tagállamban; egészségügyi ellátások; határokon átnyúló családi jogok, kötelezettségek és szabályok és fogyasztók határokon átnyúló helyzetekben. |
| --- | --- |

2.5.4.

A polgárok számára releváns információterületek: utazás az Unión belül; munkavállalás és nyugdíj az Unióban; járművek az Unióban; tartózkodás másik tagállamban; tanulmányok és szakmai gyakorlat másik tagállamban; egészségügyi ellátások; határokon átnyúló családi jogok, kötelezettségek és szabályok és fogyasztók határokon átnyúló helyzetekben.

| 2.5.5. | A vállalkozások számára releváns információterületek: vállalkozás indítása, működtetése és megszüntetése; alkalmazottak; adózás, termékek, szolgáltatások; vállalkozásfinanszírozás; közbeszerzés, valamint munkahelyi egészségvédelem és biztonság. |
| --- | --- |

2.5.5.

A vállalkozások számára releváns információterületek: vállalkozás indítása, működtetése és megszüntetése; alkalmazottak; adózás, termékek, szolgáltatások; vállalkozásfinanszírozás; közbeszerzés, valamint munkahelyi egészségvédelem és biztonság.

| 2.6. | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Bizottság által vállalkozásokhoz és vállalkozások társulásaihoz intézett, a belső piaccal és a kapcsolódó területekkel összefüggő információkérésre vonatkozó feltételek és eljárás megállapításáról (4). |
| --- | --- |

2.6.

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Bizottság által vállalkozásokhoz és vállalkozások társulásaihoz intézett, a belső piaccal és a kapcsolódó területekkel összefüggő információkérésre vonatkozó feltételek és eljárás megállapításáról (4).

| 2.6.1. | A rendeletjavaslat a belső piaci szabályok Európai Bizottság általi nyomon követésének és érvényesítésének elősegítésére irányul azáltal, hogy lehetővé teszi az Európai Bizottság számára, hogy megfelelő időben átfogó és megbízható mennyiségi és minőségi információkat szerezzen be kiválasztott piaci szereplőktől célirányos információkérések útján. |
| --- | --- |

2.6.1.

A rendeletjavaslat a belső piaci szabályok Európai Bizottság általi nyomon követésének és érvényesítésének elősegítésére irányul azáltal, hogy lehetővé teszi az Európai Bizottság számára, hogy megfelelő időben átfogó és megbízható mennyiségi és minőségi információkat szerezzen be kiválasztott piaci szereplőktől célirányos információkérések útján.

| 2.6.2. | A javaslat, amely kizárja hatálya alól a mikrovállalkozásokat, nem állapít meg további adminisztratív terheket, mivel kivételes és kiegészítő eljárásról rendelkezik a szükséges információk beszerzésére olyan esetekben, amikor a belső piac működését gátló akadályok állhatnak fenn. Az e kezdeményezés keretében létrehozott információs eszköz a végső lehetőség olyan esetekre, amikor más információszerzési módszerek kudarcot vallottak. |
| --- | --- |

2.6.2.

A javaslat, amely kizárja hatálya alól a mikrovállalkozásokat, nem állapít meg további adminisztratív terheket, mivel kivételes és kiegészítő eljárásról rendelkezik a szükséges információk beszerzésére olyan esetekben, amikor a belső piac működését gátló akadályok állhatnak fenn. Az e kezdeményezés keretében létrehozott információs eszköz a végső lehetőség olyan esetekre, amikor más információszerzési módszerek kudarcot vallottak.

| 2.6.3. | A javaslat meghatározza az információkérés, az ezt jóváhagyó határozat, a bizalmas információk és a szakmai titoktartás védelme vonatkozásában követendő eljárást, valamint azt, hogy miként lehet pénzbüntetést kiszabni az olyan esetekre, amikor az információkérésre szándékosan vagy súlyos gondatlanságból nem reagálnak, illetve téves, hiányos vagy félrevezető információt adnak. A javaslat minden esetben meghatározza, hogy a Bíróság felülvizsgálati jogkörrel rendelkezik. |
| --- | --- |

2.6.3.

A javaslat meghatározza az információkérés, az ezt jóváhagyó határozat, a bizalmas információk és a szakmai titoktartás védelme vonatkozásában követendő eljárást, valamint azt, hogy miként lehet pénzbüntetést kiszabni az olyan esetekre, amikor az információkérésre szándékosan vagy súlyos gondatlanságból nem reagálnak, illetve téves, hiányos vagy félrevezető információt adnak. A javaslat minden esetben meghatározza, hogy a Bíróság felülvizsgálati jogkörrel rendelkezik.

| 2.6.4. | A javaslat szerint az egységes piac működésében jelentkező hibákra vonatkozó megalapozott információk lehetővé tennék az Európai Bizottság és a nemzeti hatóságok számára, hogy biztosítsák az egységes piac tekintetében alkalmazandó jogszabályoknak való nagyobb mértékű megfelelést és az uniós politikák körültekintőbb módon történő kidolgozását. Az Európai Bizottság szerint ez erősítené a fogyasztók egységes piacba vetett bizalmát, és hozzájárulna a benne rejlő lehetőségek teljeskörű kiaknázásához. |
| --- | --- |

2.6.4.

A javaslat szerint az egységes piac működésében jelentkező hibákra vonatkozó megalapozott információk lehetővé tennék az Európai Bizottság és a nemzeti hatóságok számára, hogy biztosítsák az egységes piac tekintetében alkalmazandó jogszabályoknak való nagyobb mértékű megfelelést és az uniós politikák körültekintőbb módon történő kidolgozását. Az Európai Bizottság szerint ez erősítené a fogyasztók egységes piacba vetett bizalmát, és hozzájárulna a benne rejlő lehetőségek teljeskörű kiaknázásához.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság által javasolt megfelelési csomagot további elemekkel kell kiegészíteni a szabályozási javaslat legitimitásának megerősítése, a jövőbeli végrehajtásában érintett valamennyi intézmény és szerv elvárásainak teljesítése és a hatékony végrehajtás valamennyi megcélzott államban történő megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság által javasolt megfelelési csomagot további elemekkel kell kiegészíteni a szabályozási javaslat legitimitásának megerősítése, a jövőbeli végrehajtásában érintett valamennyi intézmény és szerv elvárásainak teljesítése és a hatékony végrehajtás valamennyi megcélzott államban történő megvalósítása érdekében.

| 3.2. | A csomag fő célkitűzésére, vagyis a SOLVIT megerősítésére – a Versenyképességi Tanácson keresztül az Európai Bizottsághoz intézett kifejezett kérések útján – a tagállamok és az Európai Parlament is felszólítottak, ami egyértelműen megalapozza a kérdéses jogalkotási javaslat demokratikus legitimitását. |
| --- | --- |

3.2.

A csomag fő célkitűzésére, vagyis a SOLVIT megerősítésére – a Versenyképességi Tanácson keresztül az Európai Bizottsághoz intézett kifejezett kérések útján – a tagállamok és az Európai Parlament is felszólítottak, ami egyértelműen megalapozza a kérdéses jogalkotási javaslat demokratikus legitimitását.

| 3.2.1. | Helyénvaló lenne a kérdéses szabályozási keret, konkrétabban pedig az azon rendelet jövőbeli végrehajtásának biztosításáért felelős szervek és intézmények szabályainak és funkcióinak kibővítése és egyértelműsítése, amely meghatározza az Európai Bizottság számára azokat a feltételeket és eljárásokat, amelyek szerint a vállalkozásoktól és a vállalkozások társulásaitól információt kérhet a belső piacról és más kapcsolódó területekről. |
| --- | --- |

3.2.1.

Helyénvaló lenne a kérdéses szabályozási keret, konkrétabban pedig az azon rendelet jövőbeli végrehajtásának biztosításáért felelős szervek és intézmények szabályainak és funkcióinak kibővítése és egyértelműsítése, amely meghatározza az Európai Bizottság számára azokat a feltételeket és eljárásokat, amelyek szerint a vállalkozásoktól és a vállalkozások társulásaitól információt kérhet a belső piacról és más kapcsolódó területekről.

| 3.2.2. | Az EGSZB szerint az Európai Bizottság javaslatában e tekintetben új megközelítést kell alkalmazni, mivel a javaslat egyrészt egyáltalán nem említi az EGSZB szerepét a rendelet végrehajtási szakaszában, másrészt pedig láthatólag az a fő célja, hogy megerősítse az Európai Bizottság saját szerepét a kötelezettségszegési eljárás megindítását megelőző adminisztratív szakaszban. |
| --- | --- |

3.2.2.

Az EGSZB szerint az Európai Bizottság javaslatában e tekintetben új megközelítést kell alkalmazni, mivel a javaslat egyrészt egyáltalán nem említi az EGSZB szerepét a rendelet végrehajtási szakaszában, másrészt pedig láthatólag az a fő célja, hogy megerősítse az Európai Bizottság saját szerepét a kötelezettségszegési eljárás megindítását megelőző adminisztratív szakaszban.

| 3.2.2.1. | A javaslat először is gyengíti az Unió szubszidiaritással kapcsolatos funkcionális legitimitását, mivel kizárja az EGSZB-t azon feladatok ellátásából, amelyekre a Szerződések konkrétan felhatalmazzák, és amelyekkel működése jelentős részében sikeresen foglalkozik. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

A javaslat először is gyengíti az Unió szubszidiaritással kapcsolatos funkcionális legitimitását, mivel kizárja az EGSZB-t azon feladatok ellátásából, amelyekre a Szerződések konkrétan felhatalmazzák, és amelyekkel működése jelentős részében sikeresen foglalkozik.

| 3.2.2.2. | Az EGSZB rendelkezik az ahhoz szükséges tapasztalatokkal, eszközökkel és kapacitásokkal, hogy segítsen jobban megismertetni a SOLVIT működését. A javaslat kizárja továbbá az EGSZB-t a javasolt rendeletek végrehajtásának nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos bármiféle együttműködésből. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Az EGSZB rendelkezik az ahhoz szükséges tapasztalatokkal, eszközökkel és kapacitásokkal, hogy segítsen jobban megismertetni a SOLVIT működését. A javaslat kizárja továbbá az EGSZB-t a javasolt rendeletek végrehajtásának nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos bármiféle együttműködésből.

| 3.2.2.3. | Módosítani kell az egységes digitális portálról szóló javaslat fenti megközelítését, mivel az jelenlegi formájában nem illeszkedik az EUSZ 11. cikke (2) bekezdésének intézményi vetületébe, korlátozza az EGSZB mint a szervezett civil társadalom érdekképviselője szerepét, és veszélyezteti a részvételi demokrácia elvének működését is, ami pedig csökkenti a rendelet jövőbeli alkalmazásának hatékonyságát. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Módosítani kell az egységes digitális portálról szóló javaslat fenti megközelítését, mivel az jelenlegi formájában nem illeszkedik az EUSZ 11. cikke (2) bekezdésének intézményi vetületébe, korlátozza az EGSZB mint a szervezett civil társadalom érdekképviselője szerepét, és veszélyezteti a részvételi demokrácia elvének működését is, ami pedig csökkenti a rendelet jövőbeli alkalmazásának hatékonyságát.

| 3.2.2.4. | Az „egységes digitális portálnak” támogatnia kell a hatékony, interoperábilis és mindenki számára hozzáférhető e-kormányzás végrehajtásának meggyorsítását. Az EGSZB támogatja az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének alkalmazását, és megismétli (5) az „összkormányzati megközelítés” elvének helyénvalóságát, amelynek lényege, hogy a különböző közjogi intézmények a saját hatásköreik határait túllépve együttműködnek egymással annak érdekében, hogy a kérelmezőnek egyetlen szerv adjon mindenre kiterjedő választ. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Az „egységes digitális portálnak” támogatnia kell a hatékony, interoperábilis és mindenki számára hozzáférhető e-kormányzás végrehajtásának meggyorsítását. Az EGSZB támogatja az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének alkalmazását, és megismétli (5) az „összkormányzati megközelítés” elvének helyénvalóságát, amelynek lényege, hogy a különböző közjogi intézmények a saját hatásköreik határait túllépve együttműködnek egymással annak érdekében, hogy a kérelmezőnek egyetlen szerv adjon mindenre kiterjedő választ.

| 3.2.3. | Másodszor, a cselekvési tervnek a SOLVIT megerősítésére irányuló III. pontja – a Versenyképességi Tanács és az Európai Parlament ismételt kéréseire válaszul – fontos intézkedéseket tartalmaz e hálózat mint uniós jogérvényesítési eszköz szerepének növelésére. |
| --- | --- |

3.2.3.

Másodszor, a cselekvési tervnek a SOLVIT megerősítésére irányuló III. pontja – a Versenyképességi Tanács és az Európai Parlament ismételt kéréseire válaszul – fontos intézkedéseket tartalmaz e hálózat mint uniós jogérvényesítési eszköz szerepének növelésére.

| 3.3. | Emellett bizonyos észrevételeket kell tenni a közleményben szereplő javaslat minél hatékonyabb végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

3.3.

Emellett bizonyos észrevételeket kell tenni a közleményben szereplő javaslat minél hatékonyabb végrehajtása érdekében.

| 3.3.1. | Először is a SOLVIT népszerűsítésére irányuló szándék tekintetében foglalkozni kell két olyan kérdéssel, amely nem szerepel az európai bizottsági cselekvési tervben. |
| --- | --- |

3.3.1.

Először is a SOLVIT népszerűsítésére irányuló szándék tekintetében foglalkozni kell két olyan kérdéssel, amely nem szerepel az európai bizottsági cselekvési tervben.

| 3.3.2. | Egyrészt az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő, várhatóan 2019 közepén megvalósuló kilépésére tekintettel a „piac”-nak a szóban forgó cselekvési terv II. pontjában említett fogalma lényegesen szűkül. Ha addig nem kötik meg az Egyesült Királyság és az Unió közötti kétoldalú kapcsolatról szóló megállapodást, és az említett állam nem lesz része az Európai Gazdasági Térségnek, akkor az állam közigazgatása automatikusan mentesül a cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kötelezettség alól, ami hátrányosan érinti állampolgárait és azon államok polgárait, amelyekben a SOLVIT-központok hálózata működik. |
| --- | --- |

3.3.2.

Egyrészt az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő, várhatóan 2019 közepén megvalósuló kilépésére tekintettel a „piac”-nak a szóban forgó cselekvési terv II. pontjában említett fogalma lényegesen szűkül. Ha addig nem kötik meg az Egyesült Királyság és az Unió közötti kétoldalú kapcsolatról szóló megállapodást, és az említett állam nem lesz része az Európai Gazdasági Térségnek, akkor az állam közigazgatása automatikusan mentesül a cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kötelezettség alól, ami hátrányosan érinti állampolgárait és azon államok polgárait, amelyekben a SOLVIT-központok hálózata működik.

| 3.3.3. | Másrészt mivel az uniós jog és konkrétabban az általa biztosított alapvető gazdasági szabadságok területen kívül alkalmazandók, ami előnyöket és kötelezettségeket jelent harmadik országok állampolgárai és ezen országok közigazgatása számára, a jövőben lehetőség szerint meg kell fontolni SOLVIT-központok létrehozását és a SOLVIT alkalmazását azoknak az államoknak a területén, amelyekkel az EU olyan konkrét nemzetközi megállapodásokat kötött, mint amilyenek az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának első három alpontjában szerepelnek. Ez egyértelműen előnyös a polgárok, a vállalkozások és az említett harmadik államok állampolgárai számára, továbbá a belső piacra vonatkozó szabályok megfelelőbb alkalmazása szempontjából is. |
| --- | --- |

3.3.3.

Másrészt mivel az uniós jog és konkrétabban az általa biztosított alapvető gazdasági szabadságok területen kívül alkalmazandók, ami előnyöket és kötelezettségeket jelent harmadik országok állampolgárai és ezen országok közigazgatása számára, a jövőben lehetőség szerint meg kell fontolni SOLVIT-központok létrehozását és a SOLVIT alkalmazását azoknak az államoknak a területén, amelyekkel az EU olyan konkrét nemzetközi megállapodásokat kötött, mint amilyenek az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának első három alpontjában szerepelnek. Ez egyértelműen előnyös a polgárok, a vállalkozások és az említett harmadik államok állampolgárai számára, továbbá a belső piacra vonatkozó szabályok megfelelőbb alkalmazása szempontjából is.

| 3.4. | Másodszor ösztönzőket kell nyújtani azon tagállamok közigazgatása számára, amelyek a digitális szakadék következtében vagy más okból másokhoz képest több erőforrást igényelnek az „egységes digitális portál” létrehozásáról szóló rendelet végrehajtásához. |
| --- | --- |

3.4.

Másodszor ösztönzőket kell nyújtani azon tagállamok közigazgatása számára, amelyek a digitális szakadék következtében vagy más okból másokhoz képest több erőforrást igényelnek az „egységes digitális portál” létrehozásáról szóló rendelet végrehajtásához.

| 3.4.1. | Az Európai Bizottság mérlegelhetné egy, a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítését célzó fellépés elfogadására irányuló javaslat előterjesztését. Ez a fellépés olyan szempontból is indokoltnak tűnik, hogy az érintett vállalkozások számára ösztönzőket lehetne nyújtani a fent említett európai bizottsági cselekvési terv III. pontjában foglalt információk fényében, ezek ugyanis olyan aránytalan különbségeket mutatnak az egy-egy SOLVIT-központra jutó esetek számában, amelyek pusztán a részt vevő tagállamok eltérő demográfiai és gazdasági súlyából nem következnek. |
| --- | --- |

3.4.1.

Az Európai Bizottság mérlegelhetné egy, a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítését célzó fellépés elfogadására irányuló javaslat előterjesztését. Ez a fellépés olyan szempontból is indokoltnak tűnik, hogy az érintett vállalkozások számára ösztönzőket lehetne nyújtani a fent említett európai bizottsági cselekvési terv III. pontjában foglalt információk fényében, ezek ugyanis olyan aránytalan különbségeket mutatnak az egy-egy SOLVIT-központra jutó esetek számában, amelyek pusztán a részt vevő tagállamok eltérő demográfiai és gazdasági súlyából nem következnek.

| 3.5. | Végül pedig valamennyi államot, ahol a SOLVIT hálózat működik, rá kell venni, hogy vállalja, hogy a hálózati központokban benyújtott ügyek megoldásával foglalkozó, megfelelő és állandó személyzet kiválasztására a lehető legrövidebb időn belül, átlátható nyilvános pályázatok útján kerüljön sor. |
| --- | --- |

3.5.

Végül pedig valamennyi államot, ahol a SOLVIT hálózat működik, rá kell venni, hogy vállalja, hogy a hálózati központokban benyújtott ügyek megoldásával foglalkozó, megfelelő és állandó személyzet kiválasztására a lehető legrövidebb időn belül, átlátható nyilvános pályázatok útján kerüljön sor.

4.   Részletes megjegyzések

4.1.   A SOLVIT-ról

| 4.1.1. | Az EGSZB támogatja a SOLVIT munkájának tökéletesítésére irányuló konkrét fejlesztéseket. A SOLVIT hasznos eszköz lehet, mivel olyan platformot kínál a polgárok és a vállalkozások számára, amelynek segítségével számos, a belső piachoz kapcsolódó probléma orvosolható. Az Európai Bizottságnak növelnie kellene a SOLVIT általános ismertségét is. |
| --- | --- |

4.1.1.

Az EGSZB támogatja a SOLVIT munkájának tökéletesítésére irányuló konkrét fejlesztéseket. A SOLVIT hasznos eszköz lehet, mivel olyan platformot kínál a polgárok és a vállalkozások számára, amelynek segítségével számos, a belső piachoz kapcsolódó probléma orvosolható. Az Európai Bizottságnak növelnie kellene a SOLVIT általános ismertségét is.

| 4.1.2. | A jogszabályok megfelelőbb végrehajtása a polgárok és a vállalkozások számára egyaránt előnyös. A számadatok azt mutatják, hogy a SOLVIT-hoz a polgárok által (különösen a szociális biztonsághoz kapcsolódóan) benyújtott ügyek száma a vállalkozások által benyújtottakéhoz képest növekedett az évek folyamán. Ugyanakkor a vállalkozások által benyújtott ügyek rendezésének aránya (80 %) elmaradt a hálózat átlagától (89 %). Az Európai Bizottságnak megfelelő lépéseket kell tennie annak érdekében, hogy a hálózat lehetőségeit valamennyi felhasználó kihasználhassa. Meg kell erősíteni a SOLVIT-ot, az EGSZB pedig reméli, hogy sikerül majd megfelelni a SOLVIT megerősítésére vonatkozó ütemtervben szereplő elvárásoknak. Konkrétan az alábbiakról van szó: jogorvoslati eljárás bevezetése a vállalatok számára az áruk kölcsönös elismerésével kapcsolatban, valamint közvetlenebb és hatékonyabb jogi támogatás a hálózat számára, jobb mechanizmust biztosítva informális jogi tanácsadáshoz és interaktív képzési eszközöket nyújtva, ami lehetővé teszi a véleménykülönbségek kezelését. |
| --- | --- |

4.1.2.

A jogszabályok megfelelőbb végrehajtása a polgárok és a vállalkozások számára egyaránt előnyös. A számadatok azt mutatják, hogy a SOLVIT-hoz a polgárok által (különösen a szociális biztonsághoz kapcsolódóan) benyújtott ügyek száma a vállalkozások által benyújtottakéhoz képest növekedett az évek folyamán. Ugyanakkor a vállalkozások által benyújtott ügyek rendezésének aránya (80 %) elmaradt a hálózat átlagától (89 %). Az Európai Bizottságnak megfelelő lépéseket kell tennie annak érdekében, hogy a hálózat lehetőségeit valamennyi felhasználó kihasználhassa. Meg kell erősíteni a SOLVIT-ot, az EGSZB pedig reméli, hogy sikerül majd megfelelni a SOLVIT megerősítésére vonatkozó ütemtervben szereplő elvárásoknak. Konkrétan az alábbiakról van szó: jogorvoslati eljárás bevezetése a vállalatok számára az áruk kölcsönös elismerésével kapcsolatban, valamint közvetlenebb és hatékonyabb jogi támogatás a hálózat számára, jobb mechanizmust biztosítva informális jogi tanácsadáshoz és interaktív képzési eszközöket nyújtva, ami lehetővé teszi a véleménykülönbségek kezelését.

4.2.   Az „egységes digitális portálról” szóló rendeletjavaslatról

| 4.2.1. | Az EGSZB támogatja a rendeletjavaslat „egységes digitális portálra” vonatkozó kezdeményezését. A portálnak valamennyi olyan információt és segítségnyújtást biztosítania kell a polgárok és a vállalkozások számára, amelyre a belső piac egészében történő működéshez szükségük van. Ez az eszköz – megfelelően megtervezve – segítheti úgy a másik uniós tagállamban élő és dolgozó polgárokat, mint a másik tagállamban a gazdasági szabadságokat felhasználni kívánó vállalkozásokat, különösen a kkv-kat és az induló vállalkozásokat. |
| --- | --- |

4.2.1.

Az EGSZB támogatja a rendeletjavaslat „egységes digitális portálra” vonatkozó kezdeményezését. A portálnak valamennyi olyan információt és segítségnyújtást biztosítania kell a polgárok és a vállalkozások számára, amelyre a belső piac egészében történő működéshez szükségük van. Ez az eszköz – megfelelően megtervezve – segítheti úgy a másik uniós tagállamban élő és dolgozó polgárokat, mint a másik tagállamban a gazdasági szabadságokat felhasználni kívánó vállalkozásokat, különösen a kkv-kat és az induló vállalkozásokat.

| 4.2.2. | A polgárok és a vállalkozások gyakran nincsenek teljes mértékben tisztában a belső piacon meglévő jogaikkal és lehetőségeikkel. Az „egységes digitális portálnak” javítania kell és össze kell kapcsolnia a meglévő eszközöket, és segítenie kell a vállalkozásokat a leggyakrabban igénybe vett online eljárások és folyamatok használatában. A portálnak átláthatóbbá, biztonságosabbá és kiszámíthatóbbá kell tennie az egységes piacot. |
| --- | --- |

4.2.2.

A polgárok és a vállalkozások gyakran nincsenek teljes mértékben tisztában a belső piacon meglévő jogaikkal és lehetőségeikkel. Az „egységes digitális portálnak” javítania kell és össze kell kapcsolnia a meglévő eszközöket, és segítenie kell a vállalkozásokat a leggyakrabban igénybe vett online eljárások és folyamatok használatában. A portálnak átláthatóbbá, biztonságosabbá és kiszámíthatóbbá kell tennie az egységes piacot.

| 4.2.3. | Fontos, hogy az egységes digitális portál minden olyan információt és segítséget megadjon, amelyre a vállalatoknak szükségük lehet ahhoz, hogy könnyebb legyen határokon átnyúlóan üzleti tevékenységet folytatniuk. Ez az alábbiakra terjed ki: naprakész és minőségi piaci információk, problémamegoldó és vitarendezési mechanizmusok, illetve elektronikus eljárások a határokon átnyúló tevékenységekben érdekelt vállalatok számára. |
| --- | --- |

4.2.3.

Fontos, hogy az egységes digitális portál minden olyan információt és segítséget megadjon, amelyre a vállalatoknak szükségük lehet ahhoz, hogy könnyebb legyen határokon átnyúlóan üzleti tevékenységet folytatniuk. Ez az alábbiakra terjed ki: naprakész és minőségi piaci információk, problémamegoldó és vitarendezési mechanizmusok, illetve elektronikus eljárások a határokon átnyúló tevékenységekben érdekelt vállalatok számára.

4.3.   Az információkérésről szóló rendeletjavaslatról

| 4.3.1. | Az EGSZB-t alkotó különféle civil társadalmi szervezeteknek – főként a munkaadói szervezeteknek – eltérő az álláspontja az Európai Bizottság által a vállalkozásokhoz és a vállalkozások társulásaihoz intézett, a belső piaccal és a kapcsolódó területekkel összefüggő információkérésre vonatkozó feltételek és eljárás megállapításáról szóló rendeletjavaslatról. |
| --- | --- |

4.3.1.

Az EGSZB-t alkotó különféle civil társadalmi szervezeteknek – főként a munkaadói szervezeteknek – eltérő az álláspontja az Európai Bizottság által a vállalkozásokhoz és a vállalkozások társulásaihoz intézett, a belső piaccal és a kapcsolódó területekkel összefüggő információkérésre vonatkozó feltételek és eljárás megállapításáról szóló rendeletjavaslatról.

| 4.3.2. | A vállalkozásokat képviselő szervezetek azért kérdőjelezik meg a javaslatot, mert szerintük az nagyrészt az üzleti szférára irányul, pedig igazából a tagállamok azok, amelyek miatt továbbra is fennállnak az egységes piacot akadályozó tényezők:






  a) | Az egységes piac hatékonyabb működéséhez jobban érvényre kellene juttatni a közösen lefektetett szabályokat. Ez a tagállamok számára a szabályok átültetése és végrehajtása terén nyújtott iránymutatással és segítségnyújtással kezdődik. Az Európai Bizottságnak nagyobb szerepet kellene vállalnia a jogszabályok érvényesítésében, biztosítva, hogy minden gazdasági szereplő betartsa azokat – ha kell, akkor jogsértés esetén akár kísérleti projekteket vagy jogsértési eljárást is indítva. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

A vállalkozásokat képviselő szervezetek azért kérdőjelezik meg a javaslatot, mert szerintük az nagyrészt az üzleti szférára irányul, pedig igazából a tagállamok azok, amelyek miatt továbbra is fennállnak az egységes piacot akadályozó tényezők:

a)

Az egységes piac hatékonyabb működéséhez jobban érvényre kellene juttatni a közösen lefektetett szabályokat. Ez a tagállamok számára a szabályok átültetése és végrehajtása terén nyújtott iránymutatással és segítségnyújtással kezdődik. Az Európai Bizottságnak nagyobb szerepet kellene vállalnia a jogszabályok érvényesítésében, biztosítva, hogy minden gazdasági szereplő betartsa azokat – ha kell, akkor jogsértés esetén akár kísérleti projekteket vagy jogsértési eljárást is indítva.

| b) | Már most is számos olyan információcsatorna létezik, ahol az egységes piac útjában álló akadályok kezelése szempontjából fontos információkhoz juthat az Európai Bizottság. Ilyen például az Enterprise Europe Network, az online vitarendezési (OVR) platform, a TRIS, az IMI-rendszer és a REFIT-platform. Ezeket jobban is ki lehetne aknázni, szisztematikusabban használva őket az ilyen jellegű, illetve az egységes piac széttagoltságával kapcsolatos akadályok feltérképezésére, ideértve az uniós jogszabályoknak való meg nem felelésből eredő akadályokat is. |
| --- | --- |

b)

Már most is számos olyan információcsatorna létezik, ahol az egységes piac útjában álló akadályok kezelése szempontjából fontos információkhoz juthat az Európai Bizottság. Ilyen például az Enterprise Europe Network, az online vitarendezési (OVR) platform, a TRIS, az IMI-rendszer és a REFIT-platform. Ezeket jobban is ki lehetne aknázni, szisztematikusabban használva őket az ilyen jellegű, illetve az egységes piac széttagoltságával kapcsolatos akadályok feltérképezésére, ideértve az uniós jogszabályoknak való meg nem felelésből eredő akadályokat is.

| c) | A vállalkozások aggódnak amiatt és tartanak attól, hogy még több adminisztratív terhet fog eredményezni az az új – elmulasztása esetén pénzbüntetéssel is járó – kötelezettség, melynek értelmében bizalmas üzleti információkat és érzékeny vállalati adatokat (árképzési politika, üzleti stratégia) kell megadni. |
| --- | --- |

c)

A vállalkozások aggódnak amiatt és tartanak attól, hogy még több adminisztratív terhet fog eredményezni az az új – elmulasztása esetén pénzbüntetéssel is járó – kötelezettség, melynek értelmében bizalmas üzleti információkat és érzékeny vállalati adatokat (árképzési politika, üzleti stratégia) kell megadni.

| 4.3.3. | A civil társadalmi szervezetek kedvezőnek tartják a rendeletjavaslatot, mivel fontosnak tartják, hogy:






  a) | időben hozzá lehessen férni megbízható adatokhoz, hiszen ez – az átláthatóság fokozása mellett – a releváns, hasznos, konzisztens és az egyes intézkedések Európai Bizottság által történő elfogadása szempontjából különösen fontos információk rendelkezésre állása révén javítja a belső piac működését, |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

A civil társadalmi szervezetek kedvezőnek tartják a rendeletjavaslatot, mivel fontosnak tartják, hogy:

a)

időben hozzá lehessen férni megbízható adatokhoz, hiszen ez – az átláthatóság fokozása mellett – a releváns, hasznos, konzisztens és az egyes intézkedések Európai Bizottság által történő elfogadása szempontjából különösen fontos információk rendelkezésre állása révén javítja a belső piac működését,

| b) | célirányos információkérések útján átfogó és megbízható mennyiségi és minőségi információkat lehessen beszerezni kiválasztott piaci szereplőktől és |
| --- | --- |

b)

célirányos információkérések útján átfogó és megbízható mennyiségi és minőségi információkat lehessen beszerezni kiválasztott piaci szereplőktől és

| c) | segítséget lehessen nyújtani az Európai Bizottságnak a polgárok és a vállalkozások egységes piaccal kapcsolatos jogainak betartatásában és meg lehessen erősíteni a tagállamokkal folytatott együttműködést. |
| --- | --- |

c)

segítséget lehessen nyújtani az Európai Bizottságnak a polgárok és a vállalkozások egységes piaccal kapcsolatos jogainak betartatásában és meg lehessen erősíteni a tagállamokkal folytatott együttműködést.

| 4.3.4. | Ebből következően az EGSZB azt kéri, hogy ha a rendeletjavaslatot a tervezett formában fogadják el, akkor az Európai Bizottság ezt az eszközt szükség esetén, illetve a maximális arányosság betartása mellett használja a kifejezetten határon átnyúló dimenzióval rendelkező esetekben, továbbá tekintettel az érintettek alapvető jogaira, különösen a bizalmas információk védelmére. |
| --- | --- |

4.3.4.

Ebből következően az EGSZB azt kéri, hogy ha a rendeletjavaslatot a tervezett formában fogadják el, akkor az Európai Bizottság ezt az eszközt szükség esetén, illetve a maximális arányosság betartása mellett használja a kifejezetten határon átnyúló dimenzióval rendelkező esetekben, továbbá tekintettel az érintettek alapvető jogaira, különösen a bizalmas információk védelmére.

| 4.3.4.1. | Emellett a javaslat jogszabályi részébe kellene áthelyezni azt a jelenleg a magyarázó részében olvasható javaslatot, hogy végezzenek értékelést. Ezzel ugyanis kötelezővé tehető az értékelés elvégzése, amelyre a rendelet elfogadását követő öt éven belül kellene sort keríteni, hogy elemezni lehessen ezeknek az ellenőrző tevékenységeknek a működését. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

Emellett a javaslat jogszabályi részébe kellene áthelyezni azt a jelenleg a magyarázó részében olvasható javaslatot, hogy végezzenek értékelést. Ezzel ugyanis kötelezővé tehető az értékelés elvégzése, amelyre a rendelet elfogadását követő öt éven belül kellene sort keríteni, hogy elemezni lehessen ezeknek az ellenőrző tevékenységeknek a működését.

5.   Az EGSZB szerepe a folyamatban

| 5.1. | Az uniós egységes piac kiteljesítése és szabályainak megfelelő alkalmazása az EGSZB legfontosabb prioritásai közé tartoznak. |
| --- | --- |

5.1.

Az uniós egységes piac kiteljesítése és szabályainak megfelelő alkalmazása az EGSZB legfontosabb prioritásai közé tartoznak.

| 5.2. | A polgárok és a vállalkozások gyakran nincsenek teljes mértékben tisztában a belső piacon meglévő jogaikkal és lehetőségeikkel. Az „egységes digitális portálnak” javítania kell és össze kell kapcsolnia a meglévő eszközöket, és segítenie kell a vállalkozásokat a leggyakrabban igénybe vett online eljárások és folyamatok használatában. A portálnak a belső piacot átláthatóbbá, ugyanakkor biztonságosabbá és kiszámíthatóbbá kell tennie. |
| --- | --- |

5.2.

A polgárok és a vállalkozások gyakran nincsenek teljes mértékben tisztában a belső piacon meglévő jogaikkal és lehetőségeikkel. Az „egységes digitális portálnak” javítania kell és össze kell kapcsolnia a meglévő eszközöket, és segítenie kell a vállalkozásokat a leggyakrabban igénybe vett online eljárások és folyamatok használatában. A portálnak a belső piacot átláthatóbbá, ugyanakkor biztonságosabbá és kiszámíthatóbbá kell tennie.

| 5.3. | Az EGSZB a civil társadalmi szervezetek képviselőjeként kész hozzájárulni ehhez a kezdeményezéshez. E célból segítséget nyújthat az „egységes digitális portálról” szóló rendelet végrehajtásának nyomon követésében és értékelésében. |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB a civil társadalmi szervezetek képviselőjeként kész hozzájárulni ehhez a kezdeményezéshez. E célból segítséget nyújthat az „egységes digitális portálról” szóló rendelet végrehajtásának nyomon követésében és értékelésében.

| 5.4. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy – a 28 tagállamot képviselő tagjai szakértelmére és tapasztalataira hagyatkozva – szorosan működjön vele együtt. |
| --- | --- |

5.4.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy – a 28 tagállamot képviselő tagjai szakértelmére és tapasztalataira hagyatkozva – szorosan működjön vele együtt.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Az Európai Bizottság 2013. szeptember 17-i ajánlása (HL L 249., 2013.9.19., 10. o.).

1

(2)  COM(2017) 255 final.

2

(3)  COM(2017) 256 final.

3

(4)  COM(2017) 257 final.

4

(5)  HL C 487., 2016.12.28., 99. o.

5

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/95

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új nehézgépjárművek CO2-kibocsátásának és üzemanyag-fogyasztásának nyomon követéséről és bejelentéséről

(COM(2017) 279 final – 2017/0111 (COD))

(2018/C 081/13)

| Előadó: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Mihai MANOLIU |

Előadó:

Dirk BERGRATH

Társelőadó:

Mihai MANOLIU

| Felkérés: | Európai Parlament, 2017.6.15.
  Tanács, 2017.6.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 188/0/3 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2017.6.15.

Tanács, 2017.6.22.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdése

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

188/0/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB véleménye szerint a munkahelyteremtésnek, az Európa újraiparosítását célzó beruházásoknak, a gazdasági növekedésnek, a tiszta energiára való áttérésnek, az új üzleti modelleknek és a korszerű technológiáknak, valamint a környezetvédelemnek és a közegészségügy fejlesztésének az uniós politikák legfontosabb célkitűzései között kell lennie. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB véleménye szerint a munkahelyteremtésnek, az Európa újraiparosítását célzó beruházásoknak, a gazdasági növekedésnek, a tiszta energiára való áttérésnek, az új üzleti modelleknek és a korszerű technológiáknak, valamint a környezetvédelemnek és a közegészségügy fejlesztésének az uniós politikák legfontosabb célkitűzései között kell lennie.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy a fuvarozók számos lehetőséget elszalasztottak, hogy csökkentsék üzemanyagköltségeiket, amelyek a működési költségeik egynegyedét teszik ki. Az üzemanyag-hatékonyság a beszerzési döntések alapvető kritériuma, és az üzemanyag-fogyasztás csökkenése segítene az üzemanyag-behozatali számla mérséklésében. Az Uniónak tanúsításra, az üzemanyag-fogyasztás vizsgálatára, illetve kibocsátási és fogyasztási normákra van szüksége, és ezeknek ösztönöznie kellene az innovációt. A gépjárműgyártók közötti éles versenyhelyzetet az elektromos járművekre vonatkozó szakpolitikák és tervek okozták. A közlekedési ágazatnak – az építőiparral, a mezőgazdasággal és a hulladékgazdálkodási ágazattal együttesen – hozzá kell járulnia a kibocsátáscsökkentéshez. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy a fuvarozók számos lehetőséget elszalasztottak, hogy csökkentsék üzemanyagköltségeiket, amelyek a működési költségeik egynegyedét teszik ki. Az üzemanyag-hatékonyság a beszerzési döntések alapvető kritériuma, és az üzemanyag-fogyasztás csökkenése segítene az üzemanyag-behozatali számla mérséklésében. Az Uniónak tanúsításra, az üzemanyag-fogyasztás vizsgálatára, illetve kibocsátási és fogyasztási normákra van szüksége, és ezeknek ösztönöznie kellene az innovációt. A gépjárműgyártók közötti éles versenyhelyzetet az elektromos járművekre vonatkozó szakpolitikák és tervek okozták. A közlekedési ágazatnak – az építőiparral, a mezőgazdasággal és a hulladékgazdálkodási ágazattal együttesen – hozzá kell járulnia a kibocsátáscsökkentéshez.

| 1.3. | Az uniós fellépés indokolt, tekintettel az éghajlatváltozás határokon átnyúló hatásaira, valamint arra, hogy védeni kell az üzemanyagok, járművek, valamint az árufuvarozási és személyszállítási szolgáltatások egységes piacait. A közlekedési piac széttagoltsága és a piac átláthatóságának elvesztése, a nyomon követésre vonatkozó jogszabályok közötti különbségek és eltérő szakpolitikai gyakorlatok, a nyomonkövetési adatokat tartalmazó közös adatbázis hiánya mind jelentős társadalmi és gazdasági hatásokkal jár. |
| --- | --- |

1.3.

Az uniós fellépés indokolt, tekintettel az éghajlatváltozás határokon átnyúló hatásaira, valamint arra, hogy védeni kell az üzemanyagok, járművek, valamint az árufuvarozási és személyszállítási szolgáltatások egységes piacait. A közlekedési piac széttagoltsága és a piac átláthatóságának elvesztése, a nyomon követésre vonatkozó jogszabályok közötti különbségek és eltérő szakpolitikai gyakorlatok, a nyomonkövetési adatokat tartalmazó közös adatbázis hiánya mind jelentős társadalmi és gazdasági hatásokkal jár.

| 1.4. | Az EGSZB üdvözli, hogy a rendeletjavaslat egyszerűbbé teszi az Unióban újonnan nyilvántartásba vett nehézgépjárművek CO2-kibocsátási méréseinek nyomon követését és terjesztését, és egyértelmű tájékoztatást nyújt az ügyfelek – többségükben kkv-k – számára a fogyasztást illetően. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB üdvözli, hogy a rendeletjavaslat egyszerűbbé teszi az Unióban újonnan nyilvántartásba vett nehézgépjárművek CO2-kibocsátási méréseinek nyomon követését és terjesztését, és egyértelmű tájékoztatást nyújt az ügyfelek – többségükben kkv-k – számára a fogyasztást illetően.

| 1.5. | Az EGSZB üdvözli, hogy a rendeletjavaslatban az egyesített jelentéstételről szóló 3. lehetőséget választották, mivel ez biztosítja az információ digitális áramlását, a mind nemzeti, mind uniós szinten történő adatgyűjtést, valamint szerény adminisztratív költséggel jár. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB üdvözli, hogy a rendeletjavaslatban az egyesített jelentéstételről szóló 3. lehetőséget választották, mivel ez biztosítja az információ digitális áramlását, a mind nemzeti, mind uniós szinten történő adatgyűjtést, valamint szerény adminisztratív költséggel jár.

| 1.6. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az olyan jelentős piacok, mint az Egyesült Államok, Kanada, Japán és Kína az utóbbi években üzemanyag-fogyasztási és/vagy kibocsátási előírások formájában tanúsítási és üzemanyag-hatékonysági intézkedéseket hajtottak végre az innováció ösztönzése és a járművek hatékonyságának gyors javítása érdekében. A nehézgépjárművek európai gyártóinak versenyképessége tehát ezen előírások betartásától függ. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az olyan jelentős piacok, mint az Egyesült Államok, Kanada, Japán és Kína az utóbbi években üzemanyag-fogyasztási és/vagy kibocsátási előírások formájában tanúsítási és üzemanyag-hatékonysági intézkedéseket hajtottak végre az innováció ösztönzése és a járművek hatékonyságának gyors javítása érdekében. A nehézgépjárművek európai gyártóinak versenyképessége tehát ezen előírások betartásától függ.

| 1.7. | Bár igaz az, hogy a piac tulajdonképpen nyomást gyakorol a gyártókra, hogy tovább csökkentsék a tehergépkocsik üzemanyag-fogyasztását az Unióban, a kkv-k által uralt közlekedési vállalatok gyakran nehézségekbe ütköznek az üzemanyag-fogyasztás szempontjából hatékonyabb nehézgépjárművek magasabb vételárának finanszírozásakor. |
| --- | --- |

1.7.

Bár igaz az, hogy a piac tulajdonképpen nyomást gyakorol a gyártókra, hogy tovább csökkentsék a tehergépkocsik üzemanyag-fogyasztását az Unióban, a kkv-k által uralt közlekedési vállalatok gyakran nehézségekbe ütköznek az üzemanyag-fogyasztás szempontjából hatékonyabb nehézgépjárművek magasabb vételárának finanszírozásakor.

| 1.8. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a nehézgépjárművekre vonatkozó potenciális CO2-kibocsátási határértékek meghatározásakor az Európai Bizottság igyekezzen egyensúlyt teremteni a rövid és középtávon elérhető célok, valamint a kibocsátásmentes közúti szállítás hosszabb távú célja között. Ez annyit jelent, hogy ösztönözni kell a meglévő technológiákban az innovációt anélkül, hogy visszafognák a nulla kibocsátású járművekbe való beruházásokat. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB azt javasolja, hogy a nehézgépjárművekre vonatkozó potenciális CO2-kibocsátási határértékek meghatározásakor az Európai Bizottság igyekezzen egyensúlyt teremteni a rövid és középtávon elérhető célok, valamint a kibocsátásmentes közúti szállítás hosszabb távú célja között. Ez annyit jelent, hogy ösztönözni kell a meglévő technológiákban az innovációt anélkül, hogy visszafognák a nulla kibocsátású járművekbe való beruházásokat.

| 1.9. | Ezzel összefüggésben az EGSZB úgy érzi, hogy a CARS 21 magas szintű munkacsoport zárójelentéséről szóló véleményében megfogalmazott ajánlások a nehézgépjárművekre is alkalmazhatók, különösen ami a végrehajtáshoz kapcsolódó ütemtervet illeti. |
| --- | --- |

1.9.

Ezzel összefüggésben az EGSZB úgy érzi, hogy a CARS 21 magas szintű munkacsoport zárójelentéséről szóló véleményében megfogalmazott ajánlások a nehézgépjárművekre is alkalmazhatók, különösen ami a végrehajtáshoz kapcsolódó ütemtervet illeti.

| 1.10. | Az EGSZB kiemeli az állami beruházásoknak és a szabályozásnak a közúti közlekedésből – köztük a nehézgépjármű-forgalomból – származó kibocsátások csökkentésében játszott szerepét. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB kiemeli az állami beruházásoknak és a szabályozásnak a közúti közlekedésből – köztük a nehézgépjármű-forgalomból – származó kibocsátások csökkentésében játszott szerepét.

| 1.11. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy minden szabályozási intézkedést további olyan szakpolitikai intézkedéseknek kell kísérniük, amelyek célja a közúti szállítás – ezen belül a nehézgépjárművekkel végzett közúti fuvarozás – iránti kereslet csökkentése azáltal, hogy olyan közlekedési módokra (vasút, belvízi szállítás stb.) térünk át, amelyek alacsonyabb üvegházhatásúgáz-kibocsátással járnak. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy minden szabályozási intézkedést további olyan szakpolitikai intézkedéseknek kell kísérniük, amelyek célja a közúti szállítás – ezen belül a nehézgépjárművekkel végzett közúti fuvarozás – iránti kereslet csökkentése azáltal, hogy olyan közlekedési módokra (vasút, belvízi szállítás stb.) térünk át, amelyek alacsonyabb üvegházhatásúgáz-kibocsátással járnak.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A rendeletjavaslat célja, hogy meghatározza az Európai Unióban nyilvántartásba vett új nehézgépjárművek CO2-kibocsátásának és üzemanyag-fogyasztásának nyomon követésére és bejelentésére vonatkozó rendelkezéseket. A rendeletjavaslatot csak a személy- vagy áruszállító nehézgépjárművekre és a pótkocsikra kell alkalmazni (1). |
| --- | --- |

2.1.

A rendeletjavaslat célja, hogy meghatározza az Európai Unióban nyilvántartásba vett új nehézgépjárművek CO2-kibocsátásának és üzemanyag-fogyasztásának nyomon követésére és bejelentésére vonatkozó rendelkezéseket. A rendeletjavaslatot csak a személy- vagy áruszállító nehézgépjárművekre és a pótkocsikra kell alkalmazni (1).

| 2.2. | A közlekedés és a mobilitás alapvető fontossággal bír Európa gazdasága és versenyképessége számára. Ezt többek között az bizonyítja, hogy erre az ágazatra igen sokféle egyéb szakpolitikai keret is erőteljes hatást gyakorol. Az energiaunió, a digitális egységes piac és a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a beruházásra irányuló program prioritásainak teljesítése mindenképpen a mobilitás és a közlekedési ágazat javára fog szolgálni. |
| --- | --- |

2.2.

A közlekedés és a mobilitás alapvető fontossággal bír Európa gazdasága és versenyképessége számára. Ezt többek között az bizonyítja, hogy erre az ágazatra igen sokféle egyéb szakpolitikai keret is erőteljes hatást gyakorol. Az energiaunió, a digitális egységes piac és a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a beruházásra irányuló program prioritásainak teljesítése mindenképpen a mobilitás és a közlekedési ágazat javára fog szolgálni.

| 2.3. | 2014 októberében az EU állam- és kormányfői (2) kötelező érvényű célkitűzést fogadtak el arra, hogy az EU teljes gazdaságában 2030-ig legalább 40 %-kal csökkentik a kibocsátást az 1990-es szinthez képest. Ez a célkitűzés globális előrejelzéseken alapul, amelyek megfelelnek az éghajlatváltozásra vonatkozó Párizsi Megállapodásban (21. éghajlatváltozási konferencia) (3) foglalt középtávú időcélnak. Az Európai Bizottság bejelentette, hogy üzemanyag-hatékonysági előírásokat fog bevezetni az új nehézgépjárművekre. |
| --- | --- |

2.3.

2014 októberében az EU állam- és kormányfői (2) kötelező érvényű célkitűzést fogadtak el arra, hogy az EU teljes gazdaságában 2030-ig legalább 40 %-kal csökkentik a kibocsátást az 1990-es szinthez képest. Ez a célkitűzés globális előrejelzéseken alapul, amelyek megfelelnek az éghajlatváltozásra vonatkozó Párizsi Megállapodásban (21. éghajlatváltozási konferencia) (3) foglalt középtávú időcélnak. Az Európai Bizottság bejelentette, hogy üzemanyag-hatékonysági előírásokat fog bevezetni az új nehézgépjárművekre.

| 2.4. | Iparági adatok szerint a tehergépjármű-kivitel 5,1 milliárd eurós kereskedelmi többletet eredményezett 2015-ben. Ez az ágazat annak a gépjárműiparnak a része, amely Európában 12,1 millió közvetlen és közvetett munkahelyet teremt (a teljes uniós foglalkoztatás 5,6 %-a). |
| --- | --- |

2.4.

Iparági adatok szerint a tehergépjármű-kivitel 5,1 milliárd eurós kereskedelmi többletet eredményezett 2015-ben. Ez az ágazat annak a gépjárműiparnak a része, amely Európában 12,1 millió közvetlen és közvetett munkahelyet teremt (a teljes uniós foglalkoztatás 5,6 %-a).

| 2.5. | A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája (2015. február) (4) az energiahatékony, karbonszegény közlekedési ágazatra való áttérést kulcsfontosságú intézkedési területként jelölte meg. Az éghajlatváltozásra vonatkozó Párizsi Megállapodás által ösztönözve folyamatban van az alacsony kibocsátású mobilitás stratégiájában (2016. július) (5) megállapított intézkedések végrehajtása. Az európai beruházási terv részét képező infrastrukturális beruházásoknak ösztönözniük kell a jövőbeli tiszta, versenyképes és összefüggő európai mobilitás létrehozását. |
| --- | --- |

2.5.

A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája (2015. február) (4) az energiahatékony, karbonszegény közlekedési ágazatra való áttérést kulcsfontosságú intézkedési területként jelölte meg. Az éghajlatváltozásra vonatkozó Párizsi Megállapodás által ösztönözve folyamatban van az alacsony kibocsátású mobilitás stratégiájában (2016. július) (5) megállapított intézkedések végrehajtása. Az európai beruházási terv részét képező infrastrukturális beruházásoknak ösztönözniük kell a jövőbeli tiszta, versenyképes és összefüggő európai mobilitás létrehozását.

| 2.6. | 1990 és 2014 között a haszongépjárművek CO2-kibocsátása az Unióban határozottan jobban növekedett, mint a személygépkocsik kibocsátása. A haszongépjárművek CO2-kibocsátása körülbelül 25 %-kal, míg a személygépkocsik kibocsátása csak körülbelül 12 %-kal nőtt. A tehergépkocsik és buszok manapság az Unió közúti közlekedéssel összefüggő CO2-kibocsátásának körülbelül egynegyedéért felelősek. A kibocsátásban való részesedésük továbbra is növekszik, mivel az egyre szigorúbb CO2-határértékek csökkentik a személygépkocsik és kisteherautók kibocsátását. |
| --- | --- |

2.6.

1990 és 2014 között a haszongépjárművek CO2-kibocsátása az Unióban határozottan jobban növekedett, mint a személygépkocsik kibocsátása. A haszongépjárművek CO2-kibocsátása körülbelül 25 %-kal, míg a személygépkocsik kibocsátása csak körülbelül 12 %-kal nőtt. A tehergépkocsik és buszok manapság az Unió közúti közlekedéssel összefüggő CO2-kibocsátásának körülbelül egynegyedéért felelősek. A kibocsátásban való részesedésük továbbra is növekszik, mivel az egyre szigorúbb CO2-határértékek csökkentik a személygépkocsik és kisteherautók kibocsátását.

| 2.7. | Jelenleg egy tipikus európai 40 tonnás 4×2-es vontató „távolsági tesztciklusban” körülbelül 33,1 liter üzemanyagot fogyaszt 100 km-enként közúton vagy autópályán. Egy tipikus európai 12 tonnás 4×2-es szállítóautó „városi szállítási tesztciklusban” körülbelül 21,4 liter üzemanyagot fogyaszt 100 km-enként (6). |
| --- | --- |

2.7.

Jelenleg egy tipikus európai 40 tonnás 4×2-es vontató „távolsági tesztciklusban” körülbelül 33,1 liter üzemanyagot fogyaszt 100 km-enként közúton vagy autópályán. Egy tipikus európai 12 tonnás 4×2-es szállítóautó „városi szállítási tesztciklusban” körülbelül 21,4 liter üzemanyagot fogyaszt 100 km-enként (6).

| 2.8. | A nehézgépjárműveket általában több szakaszban gyártják, és általában csak személyre szabott termékeket lehet vásárolni. Az alvázat az egyik gyártó gyártja, a következő szakaszban pedig egy másik gyártótól származó karosszériát építenek bele. Ez azt jelenti, hogy több különböző gyártó befolyásolja az összeszerelt jármű üzemanyag-fogyasztását és így a CO2-kibocsátását is. |
| --- | --- |

2.8.

A nehézgépjárműveket általában több szakaszban gyártják, és általában csak személyre szabott termékeket lehet vásárolni. Az alvázat az egyik gyártó gyártja, a következő szakaszban pedig egy másik gyártótól származó karosszériát építenek bele. Ez azt jelenti, hogy több különböző gyártó befolyásolja az összeszerelt jármű üzemanyag-fogyasztását és így a CO2-kibocsátását is.

| 2.9. | A nehézgépjárműveket vásárlók leginkább árufuvarozási vállalkozók, akik azzal szembesülhetnek, hogy az üzemanyagköltségek meghaladják a működési költségeik egynegyedét, és az üzemanyag-hatékonyságot az egyik legfontosabb vásárlási kritériumként rangsorolják. Miközben a nehézgépjárművek üzemanyag-hatékonysága javult az elmúlt évtizedekben, a több mint félmillió közlekedési vállalat (javarészt kkv-k) közül sokan még mindig nem jutnak szabványosított információkhoz annak érdekében, hogy értékelni tudják az üzemanyag-hatékonysági technológiákat, összehasonlítsák a tehergépkocsikat a lehető legmegalapozottabb beszerzési döntések érdekében, és csökkentsék üzemanyag-költségeiket. Ezt súlyosbítja az üzemanyagfogyasztás-mérés közösen elfogadott módszertanának hiánya. |
| --- | --- |

2.9.

A nehézgépjárműveket vásárlók leginkább árufuvarozási vállalkozók, akik azzal szembesülhetnek, hogy az üzemanyagköltségek meghaladják a működési költségeik egynegyedét, és az üzemanyag-hatékonyságot az egyik legfontosabb vásárlási kritériumként rangsorolják. Miközben a nehézgépjárművek üzemanyag-hatékonysága javult az elmúlt évtizedekben, a több mint félmillió közlekedési vállalat (javarészt kkv-k) közül sokan még mindig nem jutnak szabványosított információkhoz annak érdekében, hogy értékelni tudják az üzemanyag-hatékonysági technológiákat, összehasonlítsák a tehergépkocsikat a lehető legmegalapozottabb beszerzési döntések érdekében, és csökkentsék üzemanyag-költségeiket. Ezt súlyosbítja az üzemanyagfogyasztás-mérés közösen elfogadott módszertanának hiánya.

| 2.10. | A piac átláthatóságának hiánya miatt kevesebb nyomás nehezedik az uniós nehézgépjármű-gyártókra, hogy további erőfeszítéseket tegyenek a járművek hatékonyságának javítása irányába, és beruházzanak az innovációba egy ennyire versengő globális piacon. Emiatt fennáll annak a veszélye, hogy az uniós gépjárműgyártó-ágazat elveszítheti jelenlegi vezető szerepét a járművek üzemanyag-hatékonysága terén. |
| --- | --- |

2.10.

A piac átláthatóságának hiánya miatt kevesebb nyomás nehezedik az uniós nehézgépjármű-gyártókra, hogy további erőfeszítéseket tegyenek a járművek hatékonyságának javítása irányába, és beruházzanak az innovációba egy ennyire versengő globális piacon. Emiatt fennáll annak a veszélye, hogy az uniós gépjárműgyártó-ágazat elveszítheti jelenlegi vezető szerepét a járművek üzemanyag-hatékonysága terén.

| 2.11. | A járművek üzemanyag- és CO2-kibocsátási teljesítményének átláthatósága az uniós piacon belül is ösztönözné a versenyt. Itt az Európai Bizottság 2016-ban kartellt fedezett fel a tehergépkocsik gyártói között, amely 1997 és 2011 között működött. |
| --- | --- |

2.11.

A járművek üzemanyag- és CO2-kibocsátási teljesítményének átláthatósága az uniós piacon belül is ösztönözné a versenyt. Itt az Európai Bizottság 2016-ban kartellt fedezett fel a tehergépkocsik gyártói között, amely 1997 és 2011 között működött.

3.   A rendeletjavaslat

| 3.1. | A javasolt rendelet az „Európa mozgásban” című csomag részét képezi, amely az alábbiakat célozza: biztonságos közúti közlekedés javítása; egy tisztességesebb útdíjrendszer előmozdítása; a CO2-kibocsátás, a levegőszennyezés, a forgalmi torlódások és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése; az illegális foglalkoztatás elleni küzdelem, valamint a dolgozók számára rendezett körülmények és pihenőidők biztosítása. |
| --- | --- |

3.1.

A javasolt rendelet az „Európa mozgásban” című csomag részét képezi, amely az alábbiakat célozza: biztonságos közúti közlekedés javítása; egy tisztességesebb útdíjrendszer előmozdítása; a CO2-kibocsátás, a levegőszennyezés, a forgalmi torlódások és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése; az illegális foglalkoztatás elleni küzdelem, valamint a dolgozók számára rendezett körülmények és pihenőidők biztosítása.

| 3.2. | Ezek az intézkedések hosszú távon jóval a közlekedési ágazaton túl is pozitív hatást fejtenek ki: előmozdítják a foglalkoztatást, a növekedést és a beruházásokat, erősítik a társadalmi igazságosságot, növelik a fogyasztók rendelkezésére álló választékot, és egyértelmű utat mutatnak Európának a kibocsátások csökkentésére. |
| --- | --- |

3.2.

Ezek az intézkedések hosszú távon jóval a közlekedési ágazaton túl is pozitív hatást fejtenek ki: előmozdítják a foglalkoztatást, a növekedést és a beruházásokat, erősítik a társadalmi igazságosságot, növelik a fogyasztók rendelkezésére álló választékot, és egyértelmű utat mutatnak Európának a kibocsátások csökkentésére.

| 3.3. | Ezt a csomagot a következő 12 hónapban további javaslatok egészítik majd ki, amelyek magukban foglalják a személygépkocsikra és tehergépjárművekre, valamint – most először – a nehézgépjárművekre vonatkozó 2020 utáni kibocsátási előírásokat. Ezek a javaslatok további lökést adnak az innovációnak, ösztönzik a versenyképességet, csökkentik a CO2-kibocsátást, javítják a levegőminőséget, a közegészséget és a közúti közlekedés biztonságát. |
| --- | --- |

3.3.

Ezt a csomagot a következő 12 hónapban további javaslatok egészítik majd ki, amelyek magukban foglalják a személygépkocsikra és tehergépjárművekre, valamint – most először – a nehézgépjárművekre vonatkozó 2020 utáni kibocsátási előírásokat. Ezek a javaslatok további lökést adnak az innovációnak, ösztönzik a versenyképességet, csökkentik a CO2-kibocsátást, javítják a levegőminőséget, a közegészséget és a közúti közlekedés biztonságát.

| 3.4. | A hiányos ismereteket szimulációs szoftverek – az üzemanyag-fogyasztás és a költségek kiszámításának hatékony eszköze – segítségével javítják. A CO2-kibocsátások meghatározásáról szóló új (típusjóváhagyási) tanúsítási rendelet egyéni teljesítményadatokon és a bemeneti adatok beszerzésével és kezelésével kapcsolatos hitelesített eljáráson fog alapulni. |
| --- | --- |

3.4.

A hiányos ismereteket szimulációs szoftverek – az üzemanyag-fogyasztás és a költségek kiszámításának hatékony eszköze – segítségével javítják. A CO2-kibocsátások meghatározásáról szóló új (típusjóváhagyási) tanúsítási rendelet egyéni teljesítményadatokon és a bemeneti adatok beszerzésével és kezelésével kapcsolatos hitelesített eljáráson fog alapulni.

| 3.5. | Ez a rendeletjavaslat a nehézgépjárművek üzemanyag-fogyasztásának és CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló stratégiáról szóló 2014-es közleményt hajtja végre. A stratégiában az Európai Bizottság bejelentett egy végrehajtási intézkedést, amely kidolgozza az Unió piacán forgalomba hozott új nehézgépjárművek VECTO szimulációs eszköz által kiszámított CO2-kibocsátásának tanúsítására vonatkozó eljárást, valamint a kibocsátás nyomon követésére és bejelentésére vonatkozó jogalkotási javaslatot. |
| --- | --- |

3.5.

Ez a rendeletjavaslat a nehézgépjárművek üzemanyag-fogyasztásának és CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló stratégiáról szóló 2014-es közleményt hajtja végre. A stratégiában az Európai Bizottság bejelentett egy végrehajtási intézkedést, amely kidolgozza az Unió piacán forgalomba hozott új nehézgépjárművek VECTO szimulációs eszköz által kiszámított CO2-kibocsátásának tanúsítására vonatkozó eljárást, valamint a kibocsátás nyomon követésére és bejelentésére vonatkozó jogalkotási javaslatot.

| 3.6. | Mivel a VECTO csupán egy szimulációs eszköz, a második csomagnak közúton történő üzemanyag-fogyasztási vizsgálatot is magában kell foglalnia, ahogy azt az Európai Bizottság a személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek esetében is tervezi. Az új nehézgépjárművek infrastruktúra-használati díjainak megkülönböztetésére a CO2-kibocsátásokkal összhangban álló módszertant kell kidolgozni (az euromatrica-irányelv és az energiahatékonysági irányelv felülvizsgálata). |
| --- | --- |

3.6.

Mivel a VECTO csupán egy szimulációs eszköz, a második csomagnak közúton történő üzemanyag-fogyasztási vizsgálatot is magában kell foglalnia, ahogy azt az Európai Bizottság a személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek esetében is tervezi. Az új nehézgépjárművek infrastruktúra-használati díjainak megkülönböztetésére a CO2-kibocsátásokkal összhangban álló módszertant kell kidolgozni (az euromatrica-irányelv és az energiahatékonysági irányelv felülvizsgálata).

| 3.7. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyezzenek bele annak garantálásába, hogy harmadik felek (kutatóintézetek, közlekedési vállalatok, nem kormányzati szervezetek) hozzáférést kapjanak az üzemanyag-fogyasztásra vonatkozó hivatalos VECTO-adatokhoz, hogy így az adatokat független vizsgálatok segítségével is összevethessék. Az esetleges hiányok vagy szabálytalanságok orvoslása céljából el kell végezni a benyújtott adatok minőségellenőrzését és hitelesítését. Ezeket az ellenőrzéseket az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyezzenek bele annak garantálásába, hogy harmadik felek (kutatóintézetek, közlekedési vállalatok, nem kormányzati szervezetek) hozzáférést kapjanak az üzemanyag-fogyasztásra vonatkozó hivatalos VECTO-adatokhoz, hogy így az adatokat független vizsgálatok segítségével is összevethessék. Az esetleges hiányok vagy szabálytalanságok orvoslása céljából el kell végezni a benyújtott adatok minőségellenőrzését és hitelesítését. Ezeket az ellenőrzéseket az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett kell elvégezni.

| 3.8. | Ez a javaslat az alacsony kibocsátású mobilitásról szóló 2016. évi európai stratégiát is végrehajtja, amelynek célja többek között, hogy 2050-ig az 1990-es szinthez képest legalább 60 %-kal mérsékelje a közúti közlekedésben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, valamint hogy drasztikusan csökkentse a légszennyező anyagok kibocsátását. A stratégia azt is kimondja, hogy az Európai Bizottság fel fogja gyorsítani a CO2-kibocsátási előírások kialakításának lehetőségeire vonatkozó elemző munkát, hogy még az Európai Bizottság jelenlegi hivatali ideje alatt jogalkotási javaslatot lehessen kidolgozni. |
| --- | --- |

3.8.

Ez a javaslat az alacsony kibocsátású mobilitásról szóló 2016. évi európai stratégiát is végrehajtja, amelynek célja többek között, hogy 2050-ig az 1990-es szinthez képest legalább 60 %-kal mérsékelje a közúti közlekedésben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, valamint hogy drasztikusan csökkentse a légszennyező anyagok kibocsátását. A stratégia azt is kimondja, hogy az Európai Bizottság fel fogja gyorsítani a CO2-kibocsátási előírások kialakításának lehetőségeire vonatkozó elemző munkát, hogy még az Európai Bizottság jelenlegi hivatali ideje alatt jogalkotási javaslatot lehessen kidolgozni.

| 3.9. | A tagállamok illetékes hatóságainak 2020-tól kezdődően ellenőrzési célból adatot kell szolgáltatniuk az előző évben az Unióban először nyilvántartásba vett új gépjárművekre vonatkozóan, továbbá a nehézgépjárművek gyártóinak adatokat kell szolgáltatniuk azokra a járművekre vonatkozóan, amelyek gyártási időpontja az előző naptári évre esik. Az éves jelentéstétel határideje minden év február 28-a. A benyújtandó adatok körét a rendeletjavaslat I. mellékletének A. és B. része tartalmazza. |
| --- | --- |

3.9.

A tagállamok illetékes hatóságainak 2020-tól kezdődően ellenőrzési célból adatot kell szolgáltatniuk az előző évben az Unióban először nyilvántartásba vett új gépjárművekre vonatkozóan, továbbá a nehézgépjárművek gyártóinak adatokat kell szolgáltatniuk azokra a járművekre vonatkozóan, amelyek gyártási időpontja az előző naptári évre esik. Az éves jelentéstétel határideje minden év február 28-a. A benyújtandó adatok körét a rendeletjavaslat I. mellékletének A. és B. része tartalmazza.

| 3.10. | A benyújtott adatokat (kivéve bizonyos érzékeny adatokat) tartalmazó, nyilvánosan elérhető központi adatbázist az Európai Bizottság nevében az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) kezeli. |
| --- | --- |

3.10.

A benyújtott adatokat (kivéve bizonyos érzékeny adatokat) tartalmazó, nyilvánosan elérhető központi adatbázist az Európai Bizottság nevében az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) kezeli.

| 3.11. | Az illetékes hatóságok és a gyártók felelnek az általuk bejelentett adatok helytállóságáért és minőségéért. Az Európai Bizottság ugyanakkor saját maga is végezhet a bejelentett adatok minőségére vonatkozó ellenőrzést, és adott esetben megteszi a szükséges intézkedéseket a központi nyilvántartásban közzétett adatok kijavítására. A kis- és közepes vállalkozások, illetve a mikrovállalkozások esetében nincs közvetlen jelentéstételi kötelezettség. |
| --- | --- |

3.11.

Az illetékes hatóságok és a gyártók felelnek az általuk bejelentett adatok helytállóságáért és minőségéért. Az Európai Bizottság ugyanakkor saját maga is végezhet a bejelentett adatok minőségére vonatkozó ellenőrzést, és adott esetben megteszi a szükséges intézkedéseket a központi nyilvántartásban közzétett adatok kijavítására. A kis- és közepes vállalkozások, illetve a mikrovállalkozások esetében nincs közvetlen jelentéstételi kötelezettség.

| 3.12. | Az Európai Bizottság éves jelentést tesz közzé a tagállamok és a gyártók által az előző naptári évre vonatkozóan benyújtott adatokról készített elemzésével. Az elemzésnek tartalmaznia kell legalább az uniós nehézgépjárműparknak, valamint az egyes gyártók nehézgépjárműinek az átlagos üzemanyag-fogyasztás és CO2-kibocsátás tekintetében elért teljesítményét. Amennyiben azok rendelkezésre állnak, figyelembe kell vennie az új és fejlett CO2-kibocsátáscsökkentő technológiák elterjedésére vonatkozó adatokat is. |
| --- | --- |

3.12.

Az Európai Bizottság éves jelentést tesz közzé a tagállamok és a gyártók által az előző naptári évre vonatkozóan benyújtott adatokról készített elemzésével. Az elemzésnek tartalmaznia kell legalább az uniós nehézgépjárműparknak, valamint az egyes gyártók nehézgépjárműinek az átlagos üzemanyag-fogyasztás és CO2-kibocsátás tekintetében elért teljesítményét. Amennyiben azok rendelkezésre állnak, figyelembe kell vennie az új és fejlett CO2-kibocsátáscsökkentő technológiák elterjedésére vonatkozó adatokat is.

| 3.13. | Az Európai Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a rendeletjavaslat mellékleteiben meghatározott adatszolgáltatási követelményeket, valamint megváltoztathatja a nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeket. |
| --- | --- |

3.13.

Az Európai Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a rendeletjavaslat mellékleteiben meghatározott adatszolgáltatási követelményeket, valamint megváltoztathatja a nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeket.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | A CO2-kibocsátás csökkentéséről szóló európai bizottsági jogalkotási javaslatokkal foglalkozó korábbi véleményeihez hasonlóan az EGSZB megerősíti, hogy támogatja mindazokat az uniós kezdeményezéseket, amelyek konkrét célok elérésére irányulnak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése területén, amely az éghajlatváltozás elleni küzdelem alapvető eleme. Ezért egyetlen olyan észszerű intézkedést sem szabad figyelmen kívül hagyni, amely a haszongépjárművek kibocsátásainak csökkentését is célozza, mivel ezek a járművek alkotják a járműpark több mint 10 %-át. |
| --- | --- |

4.1.

A CO2-kibocsátás csökkentéséről szóló európai bizottsági jogalkotási javaslatokkal foglalkozó korábbi véleményeihez hasonlóan az EGSZB megerősíti, hogy támogatja mindazokat az uniós kezdeményezéseket, amelyek konkrét célok elérésére irányulnak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése területén, amely az éghajlatváltozás elleni küzdelem alapvető eleme. Ezért egyetlen olyan észszerű intézkedést sem szabad figyelmen kívül hagyni, amely a haszongépjárművek kibocsátásainak csökkentését is célozza, mivel ezek a járművek alkotják a járműpark több mint 10 %-át.

| 4.2. | A választott jogalkotási eszköz, azaz az uniós rendelet tűnik a legalkalmasabbnak a meghozott intézkedések azonnali betartásának biztosítására, valamint a versenytorzulásoknak – és ezek belső piacra gyakorolt esetleges hatásainak – az elkerülésére. |
| --- | --- |

4.2.

A választott jogalkotási eszköz, azaz az uniós rendelet tűnik a legalkalmasabbnak a meghozott intézkedések azonnali betartásának biztosítására, valamint a versenytorzulásoknak – és ezek belső piacra gyakorolt esetleges hatásainak – az elkerülésére.

| 4.3. | A CO2-kibocsátást és az üzemanyag-fogyasztást a VECTO (a jármű energiafogyasztását kiszámító eszköz) elnevezésű szimulációs szoftverrel számítják ki. |
| --- | --- |

4.3.

A CO2-kibocsátást és az üzemanyag-fogyasztást a VECTO (a jármű energiafogyasztását kiszámító eszköz) elnevezésű szimulációs szoftverrel számítják ki.

| 4.3.1. | Az eszköz kifejlesztésére vonatkozó döntést a vizsgálati eljárások más lehetőségeinek – például motorpróbapadon, görgős próbapadon történő vizsgálat és valódi forgalomban történő fedélzeti vizsgálat hordozható kibocsátásmérő rendszerrel – mérlegelése után hozták meg. Az, hogy az összes többi vizsgálati eljárás helyett a szimulációt választották, az alábbi kulcsfontosságú okokra vezethető vissza:






  1. | kompatibilitás: a különböző nehézgépjármű-típusok vizsgálati eredményei közvetlenül összehasonlíthatóak; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Az eszköz kifejlesztésére vonatkozó döntést a vizsgálati eljárások más lehetőségeinek – például motorpróbapadon, görgős próbapadon történő vizsgálat és valódi forgalomban történő fedélzeti vizsgálat hordozható kibocsátásmérő rendszerrel – mérlegelése után hozták meg. Az, hogy az összes többi vizsgálati eljárás helyett a szimulációt választották, az alábbi kulcsfontosságú okokra vezethető vissza:

1.

kompatibilitás: a különböző nehézgépjármű-típusok vizsgálati eredményei közvetlenül összehasonlíthatóak;

| 2. | költséghatékonyság: a vizsgálati létesítményeknek magasak a költségei a szimulációhoz viszonyítva; |
| --- | --- |

2.

költséghatékonyság: a vizsgálati létesítményeknek magasak a költségei a szimulációhoz viszonyítva;

| 3. | nagyfokú variabilitás kezelésének képessége: a nehézgépjárművek gyártási sorozata nagyon kicsi, mivel a járműveket nagyrészt a végfelhasználók előírásai szerint szabják személyre; |
| --- | --- |

3.

nagyfokú variabilitás kezelésének képessége: a nehézgépjárművek gyártási sorozata nagyon kicsi, mivel a járműveket nagyrészt a végfelhasználók előírásai szerint szabják személyre;

| 4. | reprodukálhatóság: a szimuláció kínálja a vizsgálatok reprodukálhatóságához a legtöbb lehetőséget; |
| --- | --- |

4.

reprodukálhatóság: a szimuláció kínálja a vizsgálatok reprodukálhatóságához a legtöbb lehetőséget;

| 5. | pontosság: az egyes alkatrészek optimalizálásának köszönhetően már kismértékű megtakarítások is megfigyelhetők; |
| --- | --- |

5.

pontosság: az egyes alkatrészek optimalizálásának köszönhetően már kismértékű megtakarítások is megfigyelhetők;

| 6. | átfogó jelleg: a szimuláció a teljes járműbeállítás optimalizálására felhasználható az alacsonyabb üzemanyag-fogyasztás elérése érdekében, mivel minden alkatrész megtalálható benne (vezetőfülke, gumiabroncsok, motor, sebességváltó stb.). Ezt a megközelítést a 2014. évi nehézgépjármű-stratégia is megerősítette. |
| --- | --- |

6.

átfogó jelleg: a szimuláció a teljes járműbeállítás optimalizálására felhasználható az alacsonyabb üzemanyag-fogyasztás elérése érdekében, mivel minden alkatrész megtalálható benne (vezetőfülke, gumiabroncsok, motor, sebességváltó stb.). Ezt a megközelítést a 2014. évi nehézgépjármű-stratégia is megerősítette.

| 4.3.2. | Az, hogy valamennyi új nehézgépjárműre vonatkozóan fel kell dolgozni és elérhetővé kell tenni a VECTO adatait, segíti a vásárlókat abban, hogy összehasonlítsák a különféle járműtípusokat, üzemanyag-fogyasztási technológiákat és járműkarosszériákat – például daru, hűtött fülke –, továbbá összevessék az egyedi alkatrészek különböző kombinációit. A személygépkocsikkal ellentétben a karosszériájuktól függően nagyon eltérő módon használják a különböző nehézgépjármű-modelleket, ami jelentős eltéréshez vezet az üzemanyag-fogyasztásban és a CO2-kibocsátásban. Ezenkívül az összehasonlítás lehetősége növeli a versenyt mind a gépjárműgyártók, mind a gépjárműkarosszéria-gyártók között. |
| --- | --- |

4.3.2.

Az, hogy valamennyi új nehézgépjárműre vonatkozóan fel kell dolgozni és elérhetővé kell tenni a VECTO adatait, segíti a vásárlókat abban, hogy összehasonlítsák a különféle járműtípusokat, üzemanyag-fogyasztási technológiákat és járműkarosszériákat – például daru, hűtött fülke –, továbbá összevessék az egyedi alkatrészek különböző kombinációit. A személygépkocsikkal ellentétben a karosszériájuktól függően nagyon eltérő módon használják a különböző nehézgépjármű-modelleket, ami jelentős eltéréshez vezet az üzemanyag-fogyasztásban és a CO2-kibocsátásban. Ezenkívül az összehasonlítás lehetősége növeli a versenyt mind a gépjárműgyártók, mind a gépjárműkarosszéria-gyártók között.

| 4.3.3. | Az EGSZB üdvözli, hogy a rendeletjavaslat egyszerűbbé teszi az Unióban újonnan nyilvántartásba vett nehézgépjárművek CO2-kibocsátási méréseinek nyomon követését és terjesztését, és egyértelmű tájékoztatást nyújt az ügyfelek – többségükben kkv-k – számára a fogyasztást illetően. |
| --- | --- |

4.3.3.

Az EGSZB üdvözli, hogy a rendeletjavaslat egyszerűbbé teszi az Unióban újonnan nyilvántartásba vett nehézgépjárművek CO2-kibocsátási méréseinek nyomon követését és terjesztését, és egyértelmű tájékoztatást nyújt az ügyfelek – többségükben kkv-k – számára a fogyasztást illetően.

| 4.3.4. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a kibocsátást jobb valós vezetési feltételek mellett, hordozható kibocsátásmérő rendszer révén mérni, mint görgős próbapadon történő vizsgálattal vagy – az itt javasolt – szimulációs szoftver alkalmazásával. A bevezető időszak és a VECTO-rendszerrel kapcsolatos tapasztalatok számbavétele után az Európai Bizottságnak elemeznie kellene, hogy a valós vezetési feltételek melletti kibocsátás vizsgálata kivitelezhető-e nehézgépjárművek esetében, és ha igen, hogyan. |
| --- | --- |

4.3.4.

Az EGSZB tudatában van annak, hogy a kibocsátást jobb valós vezetési feltételek mellett, hordozható kibocsátásmérő rendszer révén mérni, mint görgős próbapadon történő vizsgálattal vagy – az itt javasolt – szimulációs szoftver alkalmazásával. A bevezető időszak és a VECTO-rendszerrel kapcsolatos tapasztalatok számbavétele után az Európai Bizottságnak elemeznie kellene, hogy a valós vezetési feltételek melletti kibocsátás vizsgálata kivitelezhető-e nehézgépjárművek esetében, és ha igen, hogyan.

| 4.4. | A hatásvizsgálat során az Európai Bizottság három adatgyűjtési és az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek való jelentéstételi lehetőséget vizsgált: 1) a nemzeti hatóságok végzik a jelentéstételt; 2) a nehézgépjármű-gyártók végzik a jelentéstételt; és 3) a jelentéstétel megoszlik a nemzeti hatóságok és a gyártók között. |
| --- | --- |

4.4.

A hatásvizsgálat során az Európai Bizottság három adatgyűjtési és az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek való jelentéstételi lehetőséget vizsgált: 1) a nemzeti hatóságok végzik a jelentéstételt; 2) a nehézgépjármű-gyártók végzik a jelentéstételt; és 3) a jelentéstétel megoszlik a nemzeti hatóságok és a gyártók között.

| 4.4.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy a rendeletjavaslatban az egyesített jelentéstételről szóló 3. lehetőséget választották, mivel ez biztosítja az információ digitális áramlását, a mind nemzeti, mind uniós szinten történő adatgyűjtést, valamint szerény adminisztratív költséggel jár. |
| --- | --- |

4.4.1.

Az EGSZB üdvözli, hogy a rendeletjavaslatban az egyesített jelentéstételről szóló 3. lehetőséget választották, mivel ez biztosítja az információ digitális áramlását, a mind nemzeti, mind uniós szinten történő adatgyűjtést, valamint szerény adminisztratív költséggel jár.

| 4.4.2. | Az EGSZB örömmel veszi tudomásul, hogy az illetékes nemzeti hatóságok és nehézgépjármű-gyártók által az Európai Bizottsághoz benyújtott adatok nyilvánosan elérhetőek. Az adatok védelme és a verseny megőrzése érdekében az EGSZB üdvözli azt a javaslatot is, hogy sem a jármű-azonosító szám, sem az egyes leszállított alkatrészekhez (sebességváltó, tengelyek és gumiabroncsok) kapcsolódó gyártói adatok nem nyilvánosak. |
| --- | --- |

4.4.2.

Az EGSZB örömmel veszi tudomásul, hogy az illetékes nemzeti hatóságok és nehézgépjármű-gyártók által az Európai Bizottsághoz benyújtott adatok nyilvánosan elérhetőek. Az adatok védelme és a verseny megőrzése érdekében az EGSZB üdvözli azt a javaslatot is, hogy sem a jármű-azonosító szám, sem az egyes leszállított alkatrészekhez (sebességváltó, tengelyek és gumiabroncsok) kapcsolódó gyártói adatok nem nyilvánosak.

| 4.5. | Az EGSZB véleménye szerint érdemes lenne megfontolni a CO2-kibocsátáson alapuló úthasználati díjak bevezetését a nehézgépjárművek esetében. Ennek elősegítése céljából a központi nyilvántartásból származó adatokat (jármű-azonosító szám és CO2-kibocsátási értékek mérése) össze kellene kapcsolni a nyilvántartási adatokkal (rendszám), majd ezután meg kellene osztani ezeket az úthasználati díjakat nyilvántartó alanyokkal. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB véleménye szerint érdemes lenne megfontolni a CO2-kibocsátáson alapuló úthasználati díjak bevezetését a nehézgépjárművek esetében. Ennek elősegítése céljából a központi nyilvántartásból származó adatokat (jármű-azonosító szám és CO2-kibocsátási értékek mérése) össze kellene kapcsolni a nyilvántartási adatokkal (rendszám), majd ezután meg kellene osztani ezeket az úthasználati díjakat nyilvántartó alanyokkal.

| 4.5.1. | Az EGSZB számos alkalommal (7) támogatta az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a „szennyező fizet” elv alapján európai szinten egységes rendszert vezessen be az úthasználati díjakra vonatkozóan. Az úthasználati díjak nyilvánosan kezelt, egységes rendszere az adatvédelem szempontjából is hasznos lenne. |
| --- | --- |

4.5.1.

Az EGSZB számos alkalommal (7) támogatta az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a „szennyező fizet” elv alapján európai szinten egységes rendszert vezessen be az úthasználati díjakra vonatkozóan. Az úthasználati díjak nyilvánosan kezelt, egységes rendszere az adatvédelem szempontjából is hasznos lenne.

| 4.6. | Az Európai Bizottság úgy tekint a rendeletjavaslatára, hogy az egyben a nehézgépjárművekre vonatkozó jövőbeli CO2-kibocsátási előírások végrehajtásához és foganatosításához is szükséges. Különösen fontos egy olyan nyomonkövetési és jelentéstételi rendszer megléte az ilyen jövőbeli előírásoknak való megfelelés értékeléséhez, mint amilyet a személygépkocsik és a kisteherautók esetében használnak. |
| --- | --- |

4.6.

Az Európai Bizottság úgy tekint a rendeletjavaslatára, hogy az egyben a nehézgépjárművekre vonatkozó jövőbeli CO2-kibocsátási előírások végrehajtásához és foganatosításához is szükséges. Különösen fontos egy olyan nyomonkövetési és jelentéstételi rendszer megléte az ilyen jövőbeli előírásoknak való megfelelés értékeléséhez, mint amilyet a személygépkocsik és a kisteherautók esetében használnak.

| 4.6.1. | Az Unióban a személygépkocsik esetében 2009 óta, míg a kisteherautók esetében 2011 óta léteznek kötelező érvényű CO2-kibocsátási határértékek. Ettől eltérően a nehézgépjárművekre eddig nem vonatkoztak ehhez hasonló CO2-kibocsátási határértékek. 2018-ban azonban várhatóan megjelenik egy bizottsági jogalkotási javaslat, amely kötelezővé teszi a CO2-kibocsátási határértékeket az ilyen járművekre is. |
| --- | --- |

4.6.1.

Az Unióban a személygépkocsik esetében 2009 óta, míg a kisteherautók esetében 2011 óta léteznek kötelező érvényű CO2-kibocsátási határértékek. Ettől eltérően a nehézgépjárművekre eddig nem vonatkoztak ehhez hasonló CO2-kibocsátási határértékek. 2018-ban azonban várhatóan megjelenik egy bizottsági jogalkotási javaslat, amely kötelezővé teszi a CO2-kibocsátási határértékeket az ilyen járművekre is.

| 4.6.2. | Az olyan jelentős piacok, mint az Egyesült Államok, Kanada, Japán és Kína az utóbbi években üzemanyag-fogyasztási és/vagy kibocsátási előírások formájában tanúsítási és üzemanyag-hatékonysági intézkedéseket hajtottak végre az innováció ösztönzése és a járművek hatékonyságának gyors javítása érdekében. A nehézgépjárművek európai gyártóinak versenyképessége tehát ezen előírások betartásától függ. |
| --- | --- |

4.6.2.

Az olyan jelentős piacok, mint az Egyesült Államok, Kanada, Japán és Kína az utóbbi években üzemanyag-fogyasztási és/vagy kibocsátási előírások formájában tanúsítási és üzemanyag-hatékonysági intézkedéseket hajtottak végre az innováció ösztönzése és a járművek hatékonyságának gyors javítása érdekében. A nehézgépjárművek európai gyártóinak versenyképessége tehát ezen előírások betartásától függ.

| 4.7. | Igaz az, hogy a piac tulajdonképpen nyomást gyakorol a gyártókra, hogy tovább csökkentsék a tehergépkocsik üzemanyag-fogyasztását az Unióban: az üzemanyagköltségek messze a legnagyobb kiadási tételt testesítik meg (körülbelül 30 %) a távolsági árufuvarozás költségstruktúrájában. A közlekedési vállalatok – a nehézgépjárművek vásárlói – ezért érdeklődést mutatnak az olyan tehergépkocsik iránt, amelyek a lehető legkevesebb üzemanyagot fogyasztják. |
| --- | --- |

4.7.

Igaz az, hogy a piac tulajdonképpen nyomást gyakorol a gyártókra, hogy tovább csökkentsék a tehergépkocsik üzemanyag-fogyasztását az Unióban: az üzemanyagköltségek messze a legnagyobb kiadási tételt testesítik meg (körülbelül 30 %) a távolsági árufuvarozás költségstruktúrájában. A közlekedési vállalatok – a nehézgépjárművek vásárlói – ezért érdeklődést mutatnak az olyan tehergépkocsik iránt, amelyek a lehető legkevesebb üzemanyagot fogyasztják.

| 4.7.1. | Másrészről a tapasztalatok azt mutatják, hogy a nem kötelező érvényű célkitűzések és a piaci erők egyedül nem elegendőek ahhoz, hogy jelentősen csökkentsék az új járművek üzemanyag-fogyasztását és – ezzel egy időben – CO2-kibocsátását. |
| --- | --- |

4.7.1.

Másrészről a tapasztalatok azt mutatják, hogy a nem kötelező érvényű célkitűzések és a piaci erők egyedül nem elegendőek ahhoz, hogy jelentősen csökkentsék az új járművek üzemanyag-fogyasztását és – ezzel egy időben – CO2-kibocsátását.

| 4.7.2. | A közlekedési ágazatot a kkv-k uralják. A kkv-k egyik legfontosabb problémája az, hogy nehezen jutnak finanszírozáshoz. Tehát a közlekedési vállalatok gyakran nehézségekbe ütköznek, amikor finanszírozniuk kellene az üzemanyag-fogyasztás szempontjából hatékonyabb nehézgépjárművek magasabb vételárát. |
| --- | --- |

4.7.2.

A közlekedési ágazatot a kkv-k uralják. A kkv-k egyik legfontosabb problémája az, hogy nehezen jutnak finanszírozáshoz. Tehát a közlekedési vállalatok gyakran nehézségekbe ütköznek, amikor finanszírozniuk kellene az üzemanyag-fogyasztás szempontjából hatékonyabb nehézgépjárművek magasabb vételárát.

| 4.7.3. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a nehézgépjárművekre vonatkozó potenciális CO2-kibocsátási határértékek meghatározásakor az Európai Bizottság igyekezzen egyensúlyt teremteni a rövid és középtávon elérhető célok, valamint a kibocsátásmentes közúti szállítás hosszabb távú célja között. Ez annyit jelent, hogy ösztönözni kell a meglévő technológiákban az innovációt anélkül, hogy visszafognák a nulla kibocsátású járművekbe való beruházásokat. |
| --- | --- |

4.7.3.

Az EGSZB azt javasolja, hogy a nehézgépjárművekre vonatkozó potenciális CO2-kibocsátási határértékek meghatározásakor az Európai Bizottság igyekezzen egyensúlyt teremteni a rövid és középtávon elérhető célok, valamint a kibocsátásmentes közúti szállítás hosszabb távú célja között. Ez annyit jelent, hogy ösztönözni kell a meglévő technológiákban az innovációt anélkül, hogy visszafognák a nulla kibocsátású járművekbe való beruházásokat.

| 4.7.4. | Ezzel összefüggésben az EGSZB úgy érzi, hogy a CARS 21 magas szintű munkacsoport zárójelentéséről szóló véleményében (8) megfogalmazott ajánlások a nehézgépjárművekre is alkalmazhatók. Ezek az ajánlások magukban foglalták azt, hogy a gyáriparosoknak időt kell hagyni, hogy kidolgozzák az ahhoz szükséges technológiákat, hogy szembe tudjanak nézni a szigorúbb követelményekkel anélkül, hogy ez a termékek jelentős drágulásához vezetne, és következésképpen lelassulna a gépjárműparkok megújítása. |
| --- | --- |

4.7.4.

Ezzel összefüggésben az EGSZB úgy érzi, hogy a CARS 21 magas szintű munkacsoport zárójelentéséről szóló véleményében (8) megfogalmazott ajánlások a nehézgépjárművekre is alkalmazhatók. Ezek az ajánlások magukban foglalták azt, hogy a gyáriparosoknak időt kell hagyni, hogy kidolgozzák az ahhoz szükséges technológiákat, hogy szembe tudjanak nézni a szigorúbb követelményekkel anélkül, hogy ez a termékek jelentős drágulásához vezetne, és következésképpen lelassulna a gépjárműparkok megújítása.

| 4.7.5. | Ezzel összefüggésben az Amerikai Egyesült Államok új nehézgépjárművekre, traktorokra, pótkocsikra és motorokra vonatkozó szabályozása a megelőző jellegű végrehajtás pozitív példájának tekinthető. Az Egyesült Államok továbbá a 2018-tól 2027-ig tartó modellévekben fogja bevezetni a szabályozás második fázisát a 2014 és 2018 közötti modelléveket lefedő első fázisra vonatkozó előírások alapján. |
| --- | --- |

4.7.5.

Ezzel összefüggésben az Amerikai Egyesült Államok új nehézgépjárművekre, traktorokra, pótkocsikra és motorokra vonatkozó szabályozása a megelőző jellegű végrehajtás pozitív példájának tekinthető. Az Egyesült Államok továbbá a 2018-tól 2027-ig tartó modellévekben fogja bevezetni a szabályozás második fázisát a 2014 és 2018 közötti modelléveket lefedő első fázisra vonatkozó előírások alapján.

| 4.8. | Az EGSZB kiemeli az állami beruházásoknak és a szabályozásnak a közúti közlekedésből – köztük a nehézgépjármű-forgalomból – származó kibocsátások csökkentésében játszott szerepét. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB kiemeli az állami beruházásoknak és a szabályozásnak a közúti közlekedésből – köztük a nehézgépjármű-forgalomból – származó kibocsátások csökkentésében játszott szerepét.

| 4.8.1. | Az egyik jövőbeli opció az lehet, hogy az „e-autópálya” rendszerrel a hibridhajtású tehergépjárműveket is a villamosokhoz, vonatokhoz és trolibuszokhoz manapság használt villamos légvezetékekhez hasonló vezetékek látnák el árammal a kulcsfontosságú árufuvarozási főfolyosókon. Amikor a tehergépjárművek a villamos távvezetékhez kapcsolódnak, teljes mértékben elektromos hajtással közlekedhetnének. Amint lekapcsolódnak a villamos távvezetékről, dízelmotorral vagy – a meglévő akkumulátorkapacitás felhasználásával – elektromos akkumulátorról működhetnének tovább. |
| --- | --- |

4.8.1.

Az egyik jövőbeli opció az lehet, hogy az „e-autópálya” rendszerrel a hibridhajtású tehergépjárműveket is a villamosokhoz, vonatokhoz és trolibuszokhoz manapság használt villamos légvezetékekhez hasonló vezetékek látnák el árammal a kulcsfontosságú árufuvarozási főfolyosókon. Amikor a tehergépjárművek a villamos távvezetékhez kapcsolódnak, teljes mértékben elektromos hajtással közlekedhetnének. Amint lekapcsolódnak a villamos távvezetékről, dízelmotorral vagy – a meglévő akkumulátorkapacitás felhasználásával – elektromos akkumulátorról működhetnének tovább.

| 4.8.2. | A tehergépjárművek konvojban haladásával körülbelül 10 %-os CO2-kibocsátáscsökkentés érhető el. Ilyenkor a tehergépjárművek meghatározott távolságban, szorosan követik egymást a legkorszerűbb kapcsolattartási technológia és vezetéstámogató rendszerek segítségével. Az elöl haladó jármű a konvoj vezetője. Ha ez fékez, a konvoj valamennyi tagja fékez. A reakcióidő gyakorlatilag ugyanannyi valamennyi tehergépjármű esetében. A konvojban haladás alacsonyabb üzemanyag-fogyasztást és magasabb biztonságot nyújt, ám ehhez szabályozási változtatásokra lehet szükség. |
| --- | --- |

4.8.2.

A tehergépjárművek konvojban haladásával körülbelül 10 %-os CO2-kibocsátáscsökkentés érhető el. Ilyenkor a tehergépjárművek meghatározott távolságban, szorosan követik egymást a legkorszerűbb kapcsolattartási technológia és vezetéstámogató rendszerek segítségével. Az elöl haladó jármű a konvoj vezetője. Ha ez fékez, a konvoj valamennyi tagja fékez. A reakcióidő gyakorlatilag ugyanannyi valamennyi tehergépjármű esetében. A konvojban haladás alacsonyabb üzemanyag-fogyasztást és magasabb biztonságot nyújt, ám ehhez szabályozási változtatásokra lehet szükség.

| 4.8.3. | Az (EU) 2015/719 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) végre új módosításokat vezetett be a nehézgépjárművekre vonatkozó szabályozásban. Ezek még nagyobb energiahatékonysággal és még jobb kibocsátási viselkedéssel rendelkező, még aerodinamikusabb jármű-formatervezést tettek lehetővé, amelyet nemsokára bevezetnek az európai utakon. A módosítások eltéréseket tartalmaznak a nehézgépjárművek maximális összesített hosszára vonatkozóan, így lehetővé teszik a meglévő gépjárművek számára, hogy utólagosan hátsó aerodinamikai szárnnyal szereljék fel őket, illetve az új gépjárművek számára, hogy tartalmazzák ezeket a kiegészítő aerodinamikai elemeket, továbbá hogy kerekebb, hosszabb fülkeformával gyártsák őket. A pótkocsik gyártói azonban arról számolnak be, hogy problémáik vannak a nyilvántartó hatóságokkal ezen új szabályok alkalmazásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.8.3.

Az (EU) 2015/719 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) végre új módosításokat vezetett be a nehézgépjárművekre vonatkozó szabályozásban. Ezek még nagyobb energiahatékonysággal és még jobb kibocsátási viselkedéssel rendelkező, még aerodinamikusabb jármű-formatervezést tettek lehetővé, amelyet nemsokára bevezetnek az európai utakon. A módosítások eltéréseket tartalmaznak a nehézgépjárművek maximális összesített hosszára vonatkozóan, így lehetővé teszik a meglévő gépjárművek számára, hogy utólagosan hátsó aerodinamikai szárnnyal szereljék fel őket, illetve az új gépjárművek számára, hogy tartalmazzák ezeket a kiegészítő aerodinamikai elemeket, továbbá hogy kerekebb, hosszabb fülkeformával gyártsák őket. A pótkocsik gyártói azonban arról számolnak be, hogy problémáik vannak a nyilvántartó hatóságokkal ezen új szabályok alkalmazásával kapcsolatban.

| 4.9. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy minden szabályozási intézkedést további olyan szakpolitikai intézkedéseknek kell kísérniük, amelyek célja a közúti szállítás – ezen belül a nehézgépjárművekkel végzett közúti fuvarozás – iránti kereslet csökkentése azáltal, hogy olyan közlekedési módokra (vasút, belvízi szállítás stb.) térünk át, amelyek alacsonyabb üvegházhatásúgáz-kibocsátással járnak. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy minden szabályozási intézkedést további olyan szakpolitikai intézkedéseknek kell kísérniük, amelyek célja a közúti szállítás – ezen belül a nehézgépjárművekkel végzett közúti fuvarozás – iránti kereslet csökkentése azáltal, hogy olyan közlekedési módokra (vasút, belvízi szállítás stb.) térünk át, amelyek alacsonyabb üvegházhatásúgáz-kibocsátással járnak.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  A legutoljára a 385/2009/EK rendelettel módosított 2007/46/EK irányelv szerinti gépjármű-kategóriák: a 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályán kívül eső, 2 610 kg-ot meghaladó referenciatömegű, M1, M2, N1 és N2 kategóriájú nehézgépjárművek, az M3 és N3 kategóriába tartozó valamennyi jármű, valamint az O3 és O4 kategóriájú járművek.

1

(2)  Az Európai Tanács 2014. október 24-i következtetései, EUCO 169/14, 2. o.

2

(3)  FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

3

(4)  COM(2015) 80 final.

4

(5)  COM(2016) 501 final.

5

(6)  O. Delgado, F. Rodríguez, R. Muncrief: Fuel efficiency technology in European heavy-duty vehicles: Baseline and potential for the 2020–2030 timeframe [Üzemanyag-hatékonysági technológiák az európai nehézgépjárművekben: kiindulási helyzet és lehetőségek a 2020–2030 közötti időszakra], a Tiszta Közlekedés Nemzetközi Tanácsa (ICCT) fehér könyve, Berlin, 2017. július.

6

Fuel efficiency technology in European heavy-duty vehicles: Baseline and potential for the 2020–2030 timeframe

(7)  EESC-2017-02887 (lásd e Hivatalos Lap 181. oldalát), EESC-2017-02888 (lásd e Hivatalos Lap 188. oldalát), EESC-2017-03231 (lásd e Hivatalos Lap 195. oldalát).

7

(8)  HL C 10., 2008.1.15., 15. o.

8

(9)  HL L 115., 2015.5.6., 1. o.

9

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/102

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A digitális egységes piaci stratégia végrehajtásának félidős értékelése – Összekapcsolt digitális egységes piac mindenki számára

(COM(2017) 228 final)

(2018/C 081/14)

| Előadó: | Antonio LONGO |
| --- | --- |

Előadó:

Antonio LONGO

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.7.5. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 111/0/0 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.7.5.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

111/0/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) támogatja a digitális egységes piaci stratégia felülvizsgálatára irányuló javaslatot, elismerve egyúttal, hogy az Európai Bizottság egy olyan jogalkotási kezdeményezés iránt vállalt kötelezettséget, amelynek célja a technológiai, gazdasági és társadalmi növekedésre vonatkozó uniós célkitűzések elérése. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) támogatja a digitális egységes piaci stratégia felülvizsgálatára irányuló javaslatot, elismerve egyúttal, hogy az Európai Bizottság egy olyan jogalkotási kezdeményezés iránt vállalt kötelezettséget, amelynek célja a technológiai, gazdasági és társadalmi növekedésre vonatkozó uniós célkitűzések elérése.

| 1.2. | Az EGSZB ugyanakkor aggodalmának ad hangot a 35 benyújtott jogalkotási intézkedés és kezdeményezés elfogadásában és végrehajtásában tapasztalható késedelmek miatt, mivel ezek fokozhatják az Unió globális versenytársaihoz viszonyított műszaki és versenyképességbeli lemaradását. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB ugyanakkor aggodalmának ad hangot a 35 benyújtott jogalkotási intézkedés és kezdeményezés elfogadásában és végrehajtásában tapasztalható késedelmek miatt, mivel ezek fokozhatják az Unió globális versenytársaihoz viszonyított műszaki és versenyképességbeli lemaradását.

| 1.3. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatát a digitális egységes piaci stratégiának az online platformokra, az európai adatgazdaságra és a kiberbiztonságra vonatkozó, három új jogalkotási kezdeményezésbe való integrálására. Az EGSZB e tekintetben olyan egységes megközelítést javasol, amely – a belső piacon és a harmadik országokban egyaránt – figyelembe veszi a versenyképesség megerősítésének és a digitális jogok védelmének szükségességét. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatát a digitális egységes piaci stratégiának az online platformokra, az európai adatgazdaságra és a kiberbiztonságra vonatkozó, három új jogalkotási kezdeményezésbe való integrálására. Az EGSZB e tekintetben olyan egységes megközelítést javasol, amely – a belső piacon és a harmadik országokban egyaránt – figyelembe veszi a versenyképesség megerősítésének és a digitális jogok védelmének szükségességét.

| 1.4. | Az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a digitális egységes piaci stratégia társadalmi dimenzióját
   (1). Csak egy európai szintű, a nemzeti kormányokat, a szociális partnereket és a civil társadalom egészét is bevonó kormányzás révén lehet szembenézni a digitális forradalom kihívásaival és kockázataival, megvédve a kiszolgáltatottakat, és több lehetőséget kínálva a polgárok és a vállalkozások számára. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a digitális egységes piaci stratégia társadalmi dimenzióját
   (1). Csak egy európai szintű, a nemzeti kormányokat, a szociális partnereket és a civil társadalom egészét is bevonó kormányzás révén lehet szembenézni a digitális forradalom kihívásaival és kockázataival, megvédve a kiszolgáltatottakat, és több lehetőséget kínálva a polgárok és a vállalkozások számára.

| 1.5. | Az EGSZB szívesen látná, ha az EU, tiszteletben tartva az ezzel kapcsolatos nemzeti hatásköröket, támogatna egy nagyszabású, a digitális képzésre és oktatásra irányuló tervet, amely minden polgár számára biztosítja a szükséges tudást ahhoz, hogy a lehető legjobban szembe tudjanak nézni az átállással. A tervnek minden típusú és szintű oktatásra ki kell terjednie, a tanárok képzésétől a programok és a módszertan felülvizsgálatáig, és szorosan kapcsolódnia kell egy a munkavállalók kompetenciáinak naprakésszé tételére és kiigazítására irányuló továbbképzési rendszerhez. Különös figyelmet kell fordítani a vezetőkre is, azáltal, hogy az egyetemekkel együttműködve magas szintű képzéseket indítanak. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB szívesen látná, ha az EU, tiszteletben tartva az ezzel kapcsolatos nemzeti hatásköröket, támogatna egy nagyszabású, a digitális képzésre és oktatásra irányuló tervet, amely minden polgár számára biztosítja a szükséges tudást ahhoz, hogy a lehető legjobban szembe tudjanak nézni az átállással. A tervnek minden típusú és szintű oktatásra ki kell terjednie, a tanárok képzésétől a programok és a módszertan felülvizsgálatáig, és szorosan kapcsolódnia kell egy a munkavállalók kompetenciáinak naprakésszé tételére és kiigazítására irányuló továbbképzési rendszerhez. Különös figyelmet kell fordítani a vezetőkre is, azáltal, hogy az egyetemekkel együttműködve magas szintű képzéseket indítanak.

| 1.6. | A digitális forradalom minden tekintetben át fogja alakítani a munkát: a munkaszervezést, a munkavégzés helyszíneit, a munkafeladatokat, a munkaidőt, a munkafeltételeket és a munkaszerződéseket. Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális párbeszéd kulcsszerepet tölthet be ennek kapcsán, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen konzultációt a szociális partnerekkel együtt a közép- és hosszú távú kilátásokkal kapcsolatban, és határozza meg a tisztességes bér, a minőségi munka, a magánélet és a munka közötti egyensúly és a szociális biztonsághoz való általános hozzáférés biztosítását célzó ellenállóképes intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.6.

A digitális forradalom minden tekintetben át fogja alakítani a munkát: a munkaszervezést, a munkavégzés helyszíneit, a munkafeladatokat, a munkaidőt, a munkafeltételeket és a munkaszerződéseket. Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális párbeszéd kulcsszerepet tölthet be ennek kapcsán, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen konzultációt a szociális partnerekkel együtt a közép- és hosszú távú kilátásokkal kapcsolatban, és határozza meg a tisztességes bér, a minőségi munka, a magánélet és a munka közötti egyensúly és a szociális biztonsághoz való általános hozzáférés biztosítását célzó ellenállóképes intézkedéseket.

| 1.7. | Az EGSZB üdvözli a digitális szektor legújabb eredményeit, arra kéri azonban az európai és nemzeti intézményeket, hogy kövessék nyomon a szabályozás (például a kiskereskedelmi barangolási díjak eltörlése) megfelelő és teljes körű végrehajtását, és továbbra is a töredezettség és a torzulások mérséklésére törekedjenek. Ennek kapcsán az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a lehető leghamarabb tegyen közzé egy szabályozást, amely lehetővé teszi az online tartalmak hordozhatóságát. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB üdvözli a digitális szektor legújabb eredményeit, arra kéri azonban az európai és nemzeti intézményeket, hogy kövessék nyomon a szabályozás (például a kiskereskedelmi barangolási díjak eltörlése) megfelelő és teljes körű végrehajtását, és továbbra is a töredezettség és a torzulások mérséklésére törekedjenek. Ennek kapcsán az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a lehető leghamarabb tegyen közzé egy szabályozást, amely lehetővé teszi az online tartalmak hordozhatóságát.

| 1.8. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy át kell hidalni az infrastrukturális, területi és kulturális digitális szakadékot, amely fékezi az uniós gazdasági és társadalmi fejlődést, valamint az életkörülményekben, továbbá a polgárok és a vállalkozások esélyeiben megmutatkozó egyenlőtlenség forrása. Az eddigiekben jelentős volt a finanszírozás mértéke, ám nem képes fedezni az Unió valamennyi fejlesztési igényét. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy át kell hidalni az infrastrukturális, területi és kulturális digitális szakadékot, amely fékezi az uniós gazdasági és társadalmi fejlődést, valamint az életkörülményekben, továbbá a polgárok és a vállalkozások esélyeiben megmutatkozó egyenlőtlenség forrása. Az eddigiekben jelentős volt a finanszírozás mértéke, ám nem képes fedezni az Unió valamennyi fejlesztési igényét.

| 1.9. | Az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy az internethez való hozzáférés minden polgár alapvető joga, valamint a társadalmi integráció és a gazdasági növekedés megkerülhetetlen eszköze, ezért az egyetemes szolgáltatások közé való felvétele semmiképpen sem halogatható. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy az internethez való hozzáférés minden polgár alapvető joga, valamint a társadalmi integráció és a gazdasági növekedés megkerülhetetlen eszköze, ezért az egyetemes szolgáltatások közé való felvétele semmiképpen sem halogatható.

| 1.10. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az e-kormányzási és e-egészségügyi stratégiák megvalósítását, mivel egyrészt ezek az európai digitális fejlődés elengedhetetlen előfeltételei, másrészt pedig kedvező hatást gyakorolnak a szolgáltatások minőségére és a polgárok életére. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az e-kormányzási és e-egészségügyi stratégiák megvalósítását, mivel egyrészt ezek az európai digitális fejlődés elengedhetetlen előfeltételei, másrészt pedig kedvező hatást gyakorolnak a szolgáltatások minőségére és a polgárok életére.

| 1.11. | Az EGSZB szerint a kkv-k számára fokozottabb támogatást kell nyújtani, mivel a digitális eszközök használata már ma is elengedhetetlen feltétele a piacon maradásnak. A vállalkozások támogatása során nem hagyható figyelmen kívül az induló innovatív vállalkozásokra irányuló ad hoc stratégia sem, amely három fő célkitűzésen alapul: a szabályozás egyszerűsítése, hálózatépítés és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférés. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB szerint a kkv-k számára fokozottabb támogatást kell nyújtani, mivel a digitális eszközök használata már ma is elengedhetetlen feltétele a piacon maradásnak. A vállalkozások támogatása során nem hagyható figyelmen kívül az induló innovatív vállalkozásokra irányuló ad hoc stratégia sem, amely három fő célkitűzésen alapul: a szabályozás egyszerűsítése, hálózatépítés és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférés.

| 1.12. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy az egész Unióban erősítse meg a digitális fogyasztói jogok védelmét, mégpedig úgy, hogy a különféle jogszabályok harmonizációja ne járjon a már szilárd és kielégítő védelem mértékének csökkenésével. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy az egész Unióban erősítse meg a digitális fogyasztói jogok védelmét, mégpedig úgy, hogy a különféle jogszabályok harmonizációja ne járjon a már szilárd és kielégítő védelem mértékének csökkenésével.

| 1.13. | Az EGSZB az európai szuverenitás és versenyképesség szempontjából kiemelt kérdésnek tekinti a kiberbiztonságot, mivel ez a digitális alkalmazások valamennyi vetületét érinti. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság javaslata rendelkezzen a válsághelyzetek megelőzésével, elhárításával, megválaszolásával és kezelésével, valamint az ellenálló képességgel kapcsolatos normák jelentős mértékű javításáról, tiszteletben tartva azonban az uniós alapvető jogokat és megteremtve a tagállamok közötti és a harmadik országokkal folytatott megerősített együttműködés alapjait. |
| --- | --- |

1.13.

Az EGSZB az európai szuverenitás és versenyképesség szempontjából kiemelt kérdésnek tekinti a kiberbiztonságot, mivel ez a digitális alkalmazások valamennyi vetületét érinti. Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság javaslata rendelkezzen a válsághelyzetek megelőzésével, elhárításával, megválaszolásával és kezelésével, valamint az ellenálló képességgel kapcsolatos normák jelentős mértékű javításáról, tiszteletben tartva azonban az uniós alapvető jogokat és megteremtve a tagállamok közötti és a harmadik országokkal folytatott megerősített együttműködés alapjait.

2.   A digitális egységes piac jelenlegi helyzete

| 2.1. | Az Európai Bizottság 2015 májusában 35 jogalkotási javaslatot dolgozott ki, amelyek a digitális egységes piaci stratégia részét képezik (2), ám ezek közül többet még nem hajtottak végre, vagy azért, mert az Európai Bizottság, a Parlament és a Tanács még mindig tárgyal róluk, vagy azért, mert az egyes tagállamok még nem kezdték meg a tényleges alkalmazásukat. A digitális egységes piaci stratégia félidős értékeléséről szóló közlemény az elindított kezdeményezések és az elért eredmények első értékelésével foglalkozik. |
| --- | --- |

2.1.

Az Európai Bizottság 2015 májusában 35 jogalkotási javaslatot dolgozott ki, amelyek a digitális egységes piaci stratégia részét képezik (2), ám ezek közül többet még nem hajtottak végre, vagy azért, mert az Európai Bizottság, a Parlament és a Tanács még mindig tárgyal róluk, vagy azért, mert az egyes tagállamok még nem kezdték meg a tényleges alkalmazásukat. A digitális egységes piaci stratégia félidős értékeléséről szóló közlemény az elindított kezdeményezések és az elért eredmények első értékelésével foglalkozik.

| 2.2. | A leglátványosabb végrehajtott vagy végrehajtásra váró kezdeményezések a következők:






  — | a kiskereskedelmi barangolási díjak eltörlése
   (3)2017. június 15-től, |
| --- | --- | --- |

2.2.

A leglátványosabb végrehajtott vagy végrehajtásra váró kezdeményezések a következők:

—

a kiskereskedelmi barangolási díjak eltörlése
   (3)2017. június 15-től,

| — | az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló hordozhatósága
   (4) 2018 első hónapjaitól, |
| --- | --- |

—

az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló hordozhatósága
   (4) 2018 első hónapjaitól,

| — | az indokolatlan földrajzi alapú korlátozások felszámolása
   (5), mivel ezek hátrányosan érintik a fogyasztókat. |
| --- | --- |

—

az indokolatlan földrajzi alapú korlátozások felszámolása
   (5), mivel ezek hátrányosan érintik a fogyasztókat.

| 2.3. | Az Európai Bizottság alapvető fontosságúnak tekinti az összekapcsoltságra vonatkozó csomag (6) végrehajtását, mivel ez az egész Unióban segíti majd a magas színvonalú digitális infrastruktúrák létrehozását, és így a digitális forradalom előnyei minden vállalkozás és polgár számára elérhetővé válnak. |
| --- | --- |

2.3.

Az Európai Bizottság alapvető fontosságúnak tekinti az összekapcsoltságra vonatkozó csomag (6) végrehajtását, mivel ez az egész Unióban segíti majd a magas színvonalú digitális infrastruktúrák létrehozását, és így a digitális forradalom előnyei minden vállalkozás és polgár számára elérhetővé válnak.

| 2.4. | A határokon átnyúló kereskedelem ösztönzéséhez európai bizottsági javaslatokat kell majd elfogadni a digitális szerződésekre vonatkozó szabályok harmonizálása
   (7), a nemzeti fogyasztóvédelmi hatóságok közötti együttműködés megerősítése (8), a határokon átnyúló szállítási szolgáltatások költségeinek megfizethetővé tétele (9), a héabevallási eljárások egyszerűsítése (10), a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem és a szellemi tulajdonjogok, többek között a szerzői jogok védelme (11) érdekében. |
| --- | --- |

2.4.

A határokon átnyúló kereskedelem ösztönzéséhez európai bizottsági javaslatokat kell majd elfogadni a digitális szerződésekre vonatkozó szabályok harmonizálása
   (7), a nemzeti fogyasztóvédelmi hatóságok közötti együttműködés megerősítése (8), a határokon átnyúló szállítási szolgáltatások költségeinek megfizethetővé tétele (9), a héabevallási eljárások egyszerűsítése (10), a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem és a szellemi tulajdonjogok, többek között a szerzői jogok védelme (11) érdekében.

| 2.5. | Az adatvédelem
   (12) és az elektronikus hírközlés titkossága
   (13) magasabb szintjének biztosítása érdekében az Európai Bizottság két ad hoc rendeletet fogadott el, amelyeket 2018-tól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.5.

Az adatvédelem
   (12) és az elektronikus hírközlés titkossága
   (13) magasabb szintjének biztosítása érdekében az Európai Bizottság két ad hoc rendeletet fogadott el, amelyeket 2018-tól kell alkalmazni.

| 2.6. | Az audiovizuális ágazat jogszabályi keretét (14) a szerzői jogi szabályok
   (15) módosításával a digitális kor követelményeihez igazítják, hogy elősegíthető legyen az anyagokhoz való határokon átnyúló hozzáférés, továbbá szélesítsék a szerzői joggal védett anyagok oktatási, kutatási és kulturális területeken való felhasználásának körét. |
| --- | --- |

2.6.

Az audiovizuális ágazat jogszabályi keretét (14) a szerzői jogi szabályok
   (15) módosításával a digitális kor követelményeihez igazítják, hogy elősegíthető legyen az anyagokhoz való határokon átnyúló hozzáférés, továbbá szélesítsék a szerzői joggal védett anyagok oktatási, kutatási és kulturális területeken való felhasználásának körét.

3.   Az Európai Bizottság új javaslatainak összefoglalása

| 3.1. | A digitális világ természetes alakulására tekintettel, amely azonnali szabályozási és infrastrukturális kiigazításokat von maga után, mindenképpen garantálni kell valamennyi felhasználó számára a biztonságos, nyílt és tisztességes digitális környezetet. Ezek a feltételek elengedhetetlenek a bizalom megerősítéséhez, mivel ez utóbbi még mindig korlátozza a digitális egységes piac bővülését (16). |
| --- | --- |

3.1.

A digitális világ természetes alakulására tekintettel, amely azonnali szabályozási és infrastrukturális kiigazításokat von maga után, mindenképpen garantálni kell valamennyi felhasználó számára a biztonságos, nyílt és tisztességes digitális környezetet. Ezek a feltételek elengedhetetlenek a bizalom megerősítéséhez, mivel ez utóbbi még mindig korlátozza a digitális egységes piac bővülését (16).

| 3.2. | Az Európai Bizottság három olyan területet határozott meg, ahol sürgősebb fellépésre van szükség az Unió részéről, és amelyek tekintetében a közeljövőben három jogalkotási kezdeményezés benyújtását tervezi: 1) online platformok, 2) európai adatgazdaság, 3) számítógépes biztonság. |
| --- | --- |

3.2.

Az Európai Bizottság három olyan területet határozott meg, ahol sürgősebb fellépésre van szükség az Unió részéről, és amelyek tekintetében a közeljövőben három jogalkotási kezdeményezés benyújtását tervezi: 1) online platformok, 2) európai adatgazdaság, 3) számítógépes biztonság.

| 3.3. | Az online platformok
   (17) az internet őreiként betöltött szerepükből kifolyólag átformálják a digitális egységes piacot, mivel ők ellenőrzik az információhoz, a tartalomhoz és a tranzakciókhoz való hozzáférést. Az Európai Bizottság ezért 2017-ben kezdeményezést fog kidolgozni ki az online platformok hálózatirányításba való bevonására és felelősséggel való felruházására. E kezdeményezés különösen a platformok és a vállalkozások közötti kapcsolatokon belüli tisztességtelen szerződési feltételek és nem megfelelő kereskedelmi gyakorlatok kérdésével foglalkozik majd. Emellett az illegális tartalom eltávolítását fel fogja gyorsítani és eredményesebbé fogja tenni egy hivatalos „értesítési és eltávolítási” rendszer bevezetése. |
| --- | --- |

3.3.

Az online platformok
   (17) az internet őreiként betöltött szerepükből kifolyólag átformálják a digitális egységes piacot, mivel ők ellenőrzik az információhoz, a tartalomhoz és a tranzakciókhoz való hozzáférést. Az Európai Bizottság ezért 2017-ben kezdeményezést fog kidolgozni ki az online platformok hálózatirányításba való bevonására és felelősséggel való felruházására. E kezdeményezés különösen a platformok és a vállalkozások közötti kapcsolatokon belüli tisztességtelen szerződési feltételek és nem megfelelő kereskedelmi gyakorlatok kérdésével foglalkozik majd. Emellett az illegális tartalom eltávolítását fel fogja gyorsítani és eredményesebbé fogja tenni egy hivatalos „értesítési és eltávolítási” rendszer bevezetése.

| 3.4. | Az adatgazdaság egyre nagyobb szerepet tölt be a vállalkozások, a polgárok és a közszolgáltatások szempontjából. Az Európai Bizottság 2017-ben két jogalkotási kezdeményezést tesz közzé, egyet a személyes adatok határokon átnyúló szabad áramlásáról, egyet pedig a nyilvános, illetve az összegyűjtött adatok állami forrásokból finanszírozott felhasználásáról. Végül a digitális piacnak a dolgok internete fejlesztésére való előkészítése érdekében olyan elveket határoz meg, amelyek alapján megállapítható, hogy ki a felelős az adatintenzív termékek által okozott károkért. |
| --- | --- |

3.4.

Az adatgazdaság egyre nagyobb szerepet tölt be a vállalkozások, a polgárok és a közszolgáltatások szempontjából. Az Európai Bizottság 2017-ben két jogalkotási kezdeményezést tesz közzé, egyet a személyes adatok határokon átnyúló szabad áramlásáról, egyet pedig a nyilvános, illetve az összegyűjtött adatok állami forrásokból finanszírozott felhasználásáról. Végül a digitális piacnak a dolgok internete fejlesztésére való előkészítése érdekében olyan elveket határoz meg, amelyek alapján megállapítható, hogy ki a felelős az adatintenzív termékek által okozott károkért.

| 3.5. | Az Európai Bizottság az új kihívásokhoz és kockázatokhoz való alkalmazkodás érdekében 2017-ben felülvizsgálja az EU kiberbiztonsági stratégiáját
   (18), valamint az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) felhatalmazását. Az összekapcsolt tárgyak informatikai támadásokkal szembeni megfelelőbb védelme érdekében javaslatot tesz a kiberbiztonsági szabványokra, tanúsításra és címkézésre vonatkozó további intézkedésekre is. Ez a folyamat együtt jár a köz- és magánszféra közötti partnerségek megerősítésével. |
| --- | --- |

3.5.

Az Európai Bizottság az új kihívásokhoz és kockázatokhoz való alkalmazkodás érdekében 2017-ben felülvizsgálja az EU kiberbiztonsági stratégiáját
   (18), valamint az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) felhatalmazását. Az összekapcsolt tárgyak informatikai támadásokkal szembeni megfelelőbb védelme érdekében javaslatot tesz a kiberbiztonsági szabványokra, tanúsításra és címkézésre vonatkozó további intézkedésekre is. Ez a folyamat együtt jár a köz- és magánszféra közötti partnerségek megerősítésével.

| 3.6. | A digitális készségek és a foglalkoztathatóság javítása érdekében az Európai Bizottság az új európai készségfejlesztési program
   (19) és a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíció
   (20) haladéktalan végrehajtását szorgalmazza. Az Európai Bizottság 2018-ban emellett útjára indítja a „digitális lehetőségek” elnevezésű projektet is, hogy a digitális szektorban lehetőséget biztosítson a diplomások számára a határokon átnyúló gyakornoki programokban való részvételre. |
| --- | --- |

3.6.

A digitális készségek és a foglalkoztathatóság javítása érdekében az Európai Bizottság az új európai készségfejlesztési program
   (19) és a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíció
   (20) haladéktalan végrehajtását szorgalmazza. Az Európai Bizottság 2018-ban emellett útjára indítja a „digitális lehetőségek” elnevezésű projektet is, hogy a digitális szektorban lehetőséget biztosítson a diplomások számára a határokon átnyúló gyakornoki programokban való részvételre.

| 3.7. | Az európai ipar digitalizálására vonatkozó stratégia
   (21) ösztönzi az együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét. Ehhez a kezdeményezéshez a Horizont 2020 programból származó források (5,5 milliárd EUR), továbbá magán- és nemzeti beruházások társulnak, kiaknázva a köz- és magánszféra közötti partnerségben rejlő lehetőségeket. Egyes kulcságazatok – úgymint az energetika, a közlekedés és a pénzügyek – jelentős átalakuláson mennek keresztül a fenntarthatósági és hatékonysági kritériumok alapján. |
| --- | --- |

3.7.

Az európai ipar digitalizálására vonatkozó stratégia
   (21) ösztönzi az együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét. Ehhez a kezdeményezéshez a Horizont 2020 programból származó források (5,5 milliárd EUR), továbbá magán- és nemzeti beruházások társulnak, kiaknázva a köz- és magánszféra közötti partnerségben rejlő lehetőségeket. Egyes kulcságazatok – úgymint az energetika, a közlekedés és a pénzügyek – jelentős átalakuláson mennek keresztül a fenntarthatósági és hatékonysági kritériumok alapján.

| 3.8. | A 2016–2020-ra szóló e-kormányzati cselekvési terv
   (22) előmozdítja a közszolgáltatások nemzeti és európai szintű digitális átalakulását. Az Európai Bizottság arra számít, hogy az egészségügyi ágazat jelentős változásokon megy majd keresztül a bármely uniós országon belüli orvosi kezeléshez való jog biztosításának (digitális egészségügyi nyilvántartások és orvosi rendelvények), továbbá az orvosokat támogató technológia (vizsgálatok, műtétek, kezelések stb. esetében történő) fokozottabb használatának köszönhetően. |
| --- | --- |

3.8.

A 2016–2020-ra szóló e-kormányzati cselekvési terv
   (22) előmozdítja a közszolgáltatások nemzeti és európai szintű digitális átalakulását. Az Európai Bizottság arra számít, hogy az egészségügyi ágazat jelentős változásokon megy majd keresztül a bármely uniós országon belüli orvosi kezeléshez való jog biztosításának (digitális egészségügyi nyilvántartások és orvosi rendelvények), továbbá az orvosokat támogató technológia (vizsgálatok, műtétek, kezelések stb. esetében történő) fokozottabb használatának köszönhetően.

| 3.9. | Az Unió – globális helyzetének megerősítése érdekében – megnövelte kutatási és innovációs alapjait, és két jelentős technológiai kezdeményezést indított el: felhőalapú számítástechnika a megszerzett tudás megosztására és felhasználására, illetve kvantuminformatika a szuperszámítógépek által kezeltekhez képest bonyolultabb számítási feladatok megoldására. |
| --- | --- |

3.9.

Az Unió – globális helyzetének megerősítése érdekében – megnövelte kutatási és innovációs alapjait, és két jelentős technológiai kezdeményezést indított el: felhőalapú számítástechnika a megszerzett tudás megosztására és felhasználására, illetve kvantuminformatika a szuperszámítógépek által kezeltekhez képest bonyolultabb számítási feladatok megoldására.

| 3.10. | Az Európai Bizottság úgy ítéli meg, hogy a digitális egységes piaci stratégia egyre nagyobb hatást gyakorol az Unió és a harmadik országok közötti kapcsolatokra. Ez az új digitális jogok védelmét, a digitális protekcionizmussal szembeni fellépést, illetve a digitális szakadék elleni globális küzdelemre irányuló kezdeményezések előmozdítását foglalja magában. |
| --- | --- |

3.10.

Az Európai Bizottság úgy ítéli meg, hogy a digitális egységes piaci stratégia egyre nagyobb hatást gyakorol az Unió és a harmadik országok közötti kapcsolatokra. Ez az új digitális jogok védelmét, a digitális protekcionizmussal szembeni fellépést, illetve a digitális szakadék elleni globális küzdelemre irányuló kezdeményezések előmozdítását foglalja magában.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság egy olyan jogalkotási kezdeményezés mellett kötelezte el magát, amelynek célja a digitális egységes piaci stratégiában meghatározott, technológiai, gazdasági és társadalmi növekedésre vonatkozó uniós célkitűzések elérése. Az EGSZB konkrétan úgy tekinti, hogy ez az időközi felülvizsgálat kulcsfontosságú a stratégia végrehajtása szempontjából, mivel csökkenti a töredezettséget és a torzulásokat. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság egy olyan jogalkotási kezdeményezés mellett kötelezte el magát, amelynek célja a digitális egységes piaci stratégiában meghatározott, technológiai, gazdasági és társadalmi növekedésre vonatkozó uniós célkitűzések elérése. Az EGSZB konkrétan úgy tekinti, hogy ez az időközi felülvizsgálat kulcsfontosságú a stratégia végrehajtása szempontjából, mivel csökkenti a töredezettséget és a torzulásokat.

| 4.2. | Az EGSZB kedvezően fogadja a nemrég elért eredményeket: a kiskereskedelmi barangolási díjak eltörlését (23), az online termékek határokon átnyúló hordozhatóságát (24) és az indokolatlan földrajzi alapú korlátozások felszámolását (25). Az említett kezdeményezések segítségével kedvezőbb kép alakul majd ki az Unióról, habár még mindig sok problémát kell megoldani a fogyasztói jogok, illetve a vállalkozások közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB kedvezően fogadja a nemrég elért eredményeket: a kiskereskedelmi barangolási díjak eltörlését (23), az online termékek határokon átnyúló hordozhatóságát (24) és az indokolatlan földrajzi alapú korlátozások felszámolását (25). Az említett kezdeményezések segítségével kedvezőbb kép alakul majd ki az Unióról, habár még mindig sok problémát kell megoldani a fogyasztói jogok, illetve a vállalkozások közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében.

| 4.2.1. | Az EGSZB ugyanakkor rámutat arra, hogy a barangolási díjak eltörlése sok tagállamban nem egységes és nem egyenletes, ami nyilvánvalóan károsítja a fogyasztókat és rontja az Unióról kialakult képet. A fogyasztói szervezetek több országban is a barangolási díjak eltörlésének megkerülésére tett kísérletekről számolnak be, amelyekre elsősorban az online böngészésre szolgáló GIGA korlátozásával kerül sor. Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kísérje szorosan figyelemmel ezt a folyamatot, továbbá erősítse meg a végrehajtás módját és gyorsítsa fel a végrehajtás ütemét. |
| --- | --- |

4.2.1.

Az EGSZB ugyanakkor rámutat arra, hogy a barangolási díjak eltörlése sok tagállamban nem egységes és nem egyenletes, ami nyilvánvalóan károsítja a fogyasztókat és rontja az Unióról kialakult képet. A fogyasztói szervezetek több országban is a barangolási díjak eltörlésének megkerülésére tett kísérletekről számolnak be, amelyekre elsősorban az online böngészésre szolgáló GIGA korlátozásával kerül sor. Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kísérje szorosan figyelemmel ezt a folyamatot, továbbá erősítse meg a végrehajtás módját és gyorsítsa fel a végrehajtás ütemét.

| 4.2.2. | Az online tartalmak határokon átnyúló hordozhatóságát illetően az EGSZB reméli, hogy mielőbb ténylegesen megvalósul a Tanács és az Európai Bizottság közötti, az Európai Parlament által ez év május 18-án elfogadott ideiglenes megállapodás. A megállapodás egy olyan szabályozásról rendelkezik, amely közös megközelítést vezet be az Unióban az online tartalmak hordozhatóságát illetően, amely lehetővé teszi a szolgáltatások előfizetői számára, hogy hozzáférjenek az ilyen tartalmakhoz és használják őket akkor is, amikor átmenetileg a lakhelyüktől különböző uniós tagállamban tartózkodnak. |
| --- | --- |

4.2.2.

Az online tartalmak határokon átnyúló hordozhatóságát illetően az EGSZB reméli, hogy mielőbb ténylegesen megvalósul a Tanács és az Európai Bizottság közötti, az Európai Parlament által ez év május 18-án elfogadott ideiglenes megállapodás. A megállapodás egy olyan szabályozásról rendelkezik, amely közös megközelítést vezet be az Unióban az online tartalmak hordozhatóságát illetően, amely lehetővé teszi a szolgáltatások előfizetői számára, hogy hozzáférjenek az ilyen tartalmakhoz és használják őket akkor is, amikor átmenetileg a lakhelyüktől különböző uniós tagállamban tartózkodnak.

| 4.3. | Az EGSZB-t aggasztja, hogy az Európai Bizottság által a digitális egységes piaci stratégia keretében benyújtott jogalkotási javaslatok közül csak néhányat hajtottak végre ténylegesen. Ez a stratégia átfogó értékelését és az Unió növekedésének és versenyképességének reális kilátásait egyaránt jelentősen korlátozza. Az EGSZB kéri az együttdöntési eljárásban érintett valamennyi intézményt, hogy gyorsítsa fel a tárgyalásokat, és reméli, hogy a tagállamok időben és következetesen alkalmazzák majd a szabályokat. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB-t aggasztja, hogy az Európai Bizottság által a digitális egységes piaci stratégia keretében benyújtott jogalkotási javaslatok közül csak néhányat hajtottak végre ténylegesen. Ez a stratégia átfogó értékelését és az Unió növekedésének és versenyképességének reális kilátásait egyaránt jelentősen korlátozza. Az EGSZB kéri az együttdöntési eljárásban érintett valamennyi intézményt, hogy gyorsítsa fel a tárgyalásokat, és reméli, hogy a tagállamok időben és következetesen alkalmazzák majd a szabályokat.

| 4.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy a digitális forradalom radikális változást jelent a polgárok életében, valamint a vállalkozási, termelési és forgalmazási módszerekben, és – különösen a munkaerőpiacon és a foglalkoztatásban – olyan hosszú távú hatásokkal jár, amelyeket jelenleg nehéz lenne előre jelezni. A digitalizáció átalakítja majd a munkaszervezést, a munkafeladatokat, a munkavégzés helyszíneit, a munkaidőt, a munkafeltételeket és a munkaszerződéseket is. Az EGSZB ezért ismét hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a digitális egységes piaci stratégia társadalmi dimenzióját
   (26). Csak ily módon lehet a digitális forradalomhoz kapcsolódó valamennyi kihívást és kockázatot úgy kezelni, hogy mindenki élhessen az előnyökkel és a lehetőségekkel. |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB úgy véli, hogy a digitális forradalom radikális változást jelent a polgárok életében, valamint a vállalkozási, termelési és forgalmazási módszerekben, és – különösen a munkaerőpiacon és a foglalkoztatásban – olyan hosszú távú hatásokkal jár, amelyeket jelenleg nehéz lenne előre jelezni. A digitalizáció átalakítja majd a munkaszervezést, a munkafeladatokat, a munkavégzés helyszíneit, a munkaidőt, a munkafeltételeket és a munkaszerződéseket is. Az EGSZB ezért ismét hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a digitális egységes piaci stratégia társadalmi dimenzióját
   (26). Csak ily módon lehet a digitális forradalomhoz kapcsolódó valamennyi kihívást és kockázatot úgy kezelni, hogy mindenki élhessen az előnyökkel és a lehetőségekkel.

| 4.5. | Az EGSZB kulcsfontosságúnak tartja, hogy mielőbb elinduljon egy a digitális oktatásra és képzésre irányuló nagyszabású európai program, amely minden polgár számára garantálja az ahhoz szükséges eszközöket, hogy minél jobban szembe tudjanak nézni az átállással. Az EGSZB, bár tudatában van a speciális tagállami hatásköröknek ezen a téren, szívesen látná, ha egy ilyen program az iskolákból indulna el, növelné a tanárok ismereteit, hozzáigazítaná a tanulmányi és módszertani programokat a digitális technológiákhoz (beleértve az e-tanulást is), és valamennyi tanuló számára jó minőségű oktatást biztosítana. Egy ilyen program természetszerűleg egész életen át tartó tanulást eredményez, melynek célja az összes munkavállaló kompetenciáinak kiigazítása és aktualizálása (27). |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB kulcsfontosságúnak tartja, hogy mielőbb elinduljon egy a digitális oktatásra és képzésre irányuló nagyszabású európai program, amely minden polgár számára garantálja az ahhoz szükséges eszközöket, hogy minél jobban szembe tudjanak nézni az átállással. Az EGSZB, bár tudatában van a speciális tagállami hatásköröknek ezen a téren, szívesen látná, ha egy ilyen program az iskolákból indulna el, növelné a tanárok ismereteit, hozzáigazítaná a tanulmányi és módszertani programokat a digitális technológiákhoz (beleértve az e-tanulást is), és valamennyi tanuló számára jó minőségű oktatást biztosítana. Egy ilyen program természetszerűleg egész életen át tartó tanulást eredményez, melynek célja az összes munkavállaló kompetenciáinak kiigazítása és aktualizálása (27).

| 4.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy az üzleti életnek gyorsan ki kellene igazítania saját digitális kompetenciáit, külön figyelmet fordítva a kiberbiztonság kérdésére. Az EGSZB szerint az EU-nak a felsőoktatás segítségével támogatnia kellene a vállalkozásokat a vezetőkre irányuló magas szintű képzés biztosításában, hogy megerősítse az adatlopással és az informatikai bűnözéssel kapcsolatos ismereteket és tudatosságot. Az EGSZB ezenkívül fontosnak tartja a biztonsággal foglalkozó informatikusok képzésének támogatását, az informatikai támadások szimulálására és az azokra adott válaszok tesztelésére szolgáló megfelelő platformok biztosításával. |
| --- | --- |

4.6.

Az EGSZB úgy véli, hogy az üzleti életnek gyorsan ki kellene igazítania saját digitális kompetenciáit, külön figyelmet fordítva a kiberbiztonság kérdésére. Az EGSZB szerint az EU-nak a felsőoktatás segítségével támogatnia kellene a vállalkozásokat a vezetőkre irányuló magas szintű képzés biztosításában, hogy megerősítse az adatlopással és az informatikai bűnözéssel kapcsolatos ismereteket és tudatosságot. Az EGSZB ezenkívül fontosnak tartja a biztonsággal foglalkozó informatikusok képzésének támogatását, az informatikai támadások szimulálására és az azokra adott válaszok tesztelésére szolgáló megfelelő platformok biztosításával.

| 4.7. | Az EGSZB megállapítja, hogy a 2015. évi ajánlások (28) ellenére a digitális egységes piac megvalósításának egyes fő kihívásaival még nem foglalkoztak kellőképpen. A digitális készségek, a számítástechnikai ismeretek, a vállalkozások digitalizálása és az e-kormányzás továbbra is a széles körű, megosztott és kiegyensúlyozott fejlődés lényeges előfeltétele. |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB megállapítja, hogy a 2015. évi ajánlások (28) ellenére a digitális egységes piac megvalósításának egyes fő kihívásaival még nem foglalkoztak kellőképpen. A digitális készségek, a számítástechnikai ismeretek, a vállalkozások digitalizálása és az e-kormányzás továbbra is a széles körű, megosztott és kiegyensúlyozott fejlődés lényeges előfeltétele.

| 4.8. | Az Unió az eddigiekben és ezután is milliárdokat ruház be a kutatásba és az innovációba, valamint a digitális szektorba. Figyelembe véve ugyanakkor az Európai Bizottság által becsült igényeket (kb. 155 milliárd EUR), még mindig messze állunk a digitális ipar – fő globális versenytársaihoz viszonyított – erőteljes és kiegyensúlyozott fejlődésének biztosításához szükséges, elegendő beruházástól. Az Európai Bizottság ezért gyakran nyilatkozott úgy, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségekre kívánja hárítani a beruházási szakadék áthidalásának feladatát. |
| --- | --- |

4.8.

Az Unió az eddigiekben és ezután is milliárdokat ruház be a kutatásba és az innovációba, valamint a digitális szektorba. Figyelembe véve ugyanakkor az Európai Bizottság által becsült igényeket (kb. 155 milliárd EUR), még mindig messze állunk a digitális ipar – fő globális versenytársaihoz viszonyított – erőteljes és kiegyensúlyozott fejlődésének biztosításához szükséges, elegendő beruházástól. Az Európai Bizottság ezért gyakran nyilatkozott úgy, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségekre kívánja hárítani a beruházási szakadék áthidalásának feladatát.

| 4.8.1. | Az EGSZB szerint a köz- és magánszféra közötti partnerségek egyértelműen fontos mozgatórugói a fejlődésnek és az innovációnak, azonban nem jelentenek gyógyírt minden problémára. Az EGSZB ezért arra kéri az európai intézményeket, hogy erőteljesebben vegyenek részt a szűkebb piacú területekre vonatkozó intézkedésekben és finanszírozásban, továbbá minden olyan kezdeményezésben (CEF program), amelynek célja nagy értékű infrastruktúra létrehozása, amely azonban csak hosszú távon térül meg. |
| --- | --- |

4.8.1.

Az EGSZB szerint a köz- és magánszféra közötti partnerségek egyértelműen fontos mozgatórugói a fejlődésnek és az innovációnak, azonban nem jelentenek gyógyírt minden problémára. Az EGSZB ezért arra kéri az európai intézményeket, hogy erőteljesebben vegyenek részt a szűkebb piacú területekre vonatkozó intézkedésekben és finanszírozásban, továbbá minden olyan kezdeményezésben (CEF program), amelynek célja nagy értékű infrastruktúra létrehozása, amely azonban csak hosszú távon térül meg.

| 4.9. | A multinacionális informatikai vállalatok megadóztatása már régóta éles vita és határozott intézményi kezdeményezések tárgyát képezi. A nemzeti adórendszerek nem mindig a megfelelő adót vetik ki az említett vállalatok által az Unióban termelt nyereségre. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy határozzon meg olyan megoldásokat, amelyek a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett az egyensúlyt teremtenek a nyereség tisztességes megadóztatásának szükségessége, valamint az innováció és a fejlődés akadályozásának elkerülése között. |
| --- | --- |

4.9.

A multinacionális informatikai vállalatok megadóztatása már régóta éles vita és határozott intézményi kezdeményezések tárgyát képezi. A nemzeti adórendszerek nem mindig a megfelelő adót vetik ki az említett vállalatok által az Unióban termelt nyereségre. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy határozzon meg olyan megoldásokat, amelyek a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett az egyensúlyt teremtenek a nyereség tisztességes megadóztatásának szükségessége, valamint az innováció és a fejlődés akadályozásának elkerülése között.

| 4.10. | Az EGSZB ismét hangsúlyozza a digitális szakadék mérséklésének fontosságát, mivel ez a gazdasági, foglalkoztatási és társadalmi kirekesztés egyik fő oka lehet. E tekintetben a haladéktalanul végre kell hajtani a digitális oktatás és képzés területén tervezett uniós stratégiákat (az új európai készségfejlesztési program és a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíció). Erre vonatkozóan az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy ügyeljen az említett folyamat tagállamok általi gyors és megfelelő végrehajtására. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB ismét hangsúlyozza a digitális szakadék mérséklésének fontosságát, mivel ez a gazdasági, foglalkoztatási és társadalmi kirekesztés egyik fő oka lehet. E tekintetben a haladéktalanul végre kell hajtani a digitális oktatás és képzés területén tervezett uniós stratégiákat (az új európai készségfejlesztési program és a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíció). Erre vonatkozóan az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy ügyeljen az említett folyamat tagállamok általi gyors és megfelelő végrehajtására.

| 4.11. | Az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy az internethez való hozzáférés minden polgár alapvető joga, valamint a társadalmi integráció és a gazdasági növekedés megkerülhetetlen eszköze. Ezért a nagy sebességű internet-hozzáférés egyetemes szolgáltatások közé való felvétele semmiképpen sem halogatható (29). Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a digitális forradalom jelensége csak akkor irányítható, ha aktívan bevonják a polgárokat, és ha az utóbbiak az internet lehetőségeivel és veszélyeivel egyaránt tisztában vannak. |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy az internethez való hozzáférés minden polgár alapvető joga, valamint a társadalmi integráció és a gazdasági növekedés megkerülhetetlen eszköze. Ezért a nagy sebességű internet-hozzáférés egyetemes szolgáltatások közé való felvétele semmiképpen sem halogatható (29). Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a digitális forradalom jelensége csak akkor irányítható, ha aktívan bevonják a polgárokat, és ha az utóbbiak az internet lehetőségeivel és veszélyeivel egyaránt tisztában vannak.

| 4.12. | Fontos ezért, hogy az Unió támogassa a legközelebb Genfben, 2017 decemberében megrendezendő, Shape Your Digital Future! című éves Internetirányítási Fórumot, és azon aktívan részt vegyen, ezen ugyanis arról esik majd szó, hogy hogyan lehet maximalizálni az internet kínálta lehetőségeket a kialakuló kockázatok és kihívások kezelése mellett. |
| --- | --- |

4.12.

Fontos ezért, hogy az Unió támogassa a legközelebb Genfben, 2017 decemberében megrendezendő, Shape Your Digital Future! című éves Internetirányítási Fórumot, és azon aktívan részt vegyen, ezen ugyanis arról esik majd szó, hogy hogyan lehet maximalizálni az internet kínálta lehetőségeket a kialakuló kockázatok és kihívások kezelése mellett.

| 4.13. | Az EGSZB támogatja az összekapcsoltságra vonatkozó csomagot
   (30), és különösen üdvözli a regionális digitális szakadék mérséklésére (Wifi4EU) és a digitális kommunikáció minőségének biztosítására (5G) irányuló kezdeményezést. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a Wifi4EU döntő jelentőséggel bír annak biztosításában, hogy a digitális egységes piachoz valóban mindenki kapcsolódhasson. Reméli tehát, hogy a fent említett, 125 millió EUR értékű kísérleti projekt az uniós szakpolitikák struktúrájának részévé válik, költségvetését pedig kiigazítják annak érdekében, hogy minden polgár – köztük az is, aki a piac számára kevésbé fontos területen (szigeten, hegyvidéki és legkülső régióban) él – megfelelő internet-hozzáféréssel rendelkezzen. |
| --- | --- |

4.13.

Az EGSZB támogatja az összekapcsoltságra vonatkozó csomagot
   (30), és különösen üdvözli a regionális digitális szakadék mérséklésére (Wifi4EU) és a digitális kommunikáció minőségének biztosítására (5G) irányuló kezdeményezést. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a Wifi4EU döntő jelentőséggel bír annak biztosításában, hogy a digitális egységes piachoz valóban mindenki kapcsolódhasson. Reméli tehát, hogy a fent említett, 125 millió EUR értékű kísérleti projekt az uniós szakpolitikák struktúrájának részévé válik, költségvetését pedig kiigazítják annak érdekében, hogy minden polgár – köztük az is, aki a piac számára kevésbé fontos területen (szigeten, hegyvidéki és legkülső régióban) él – megfelelő internet-hozzáféréssel rendelkezzen.

| 4.14. | Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, hogy az online platformokat vonják be egy nagyszabású projektbe, hogy felelős szereplőivé válhassanak a tisztességes és átlátható internetes ökoszisztémának. Ez a folyamat azonban nem hagyhatja figyelmen kívül, hogy mérsékelni kell a jogalkotási egységesség hiányát, figyelembe véve a vállalkozásokra (tisztességtelen verseny), a munkavállalókra (szerződések) és a fogyasztókra (31) (határokon átnyúló jogviták) gyakorolt hatást, garantálva a megállapított normák megtartását. |
| --- | --- |

4.14.

Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, hogy az online platformokat vonják be egy nagyszabású projektbe, hogy felelős szereplőivé válhassanak a tisztességes és átlátható internetes ökoszisztémának. Ez a folyamat azonban nem hagyhatja figyelmen kívül, hogy mérsékelni kell a jogalkotási egységesség hiányát, figyelembe véve a vállalkozásokra (tisztességtelen verseny), a munkavállalókra (szerződések) és a fogyasztókra (31) (határokon átnyúló jogviták) gyakorolt hatást, garantálva a megállapított normák megtartását.

| 4.15. | Az EGSZB szerint többek között az európai adatgazdaság területén érzékelhető a legjobban az Unió és a globális digitális innováció vezetői közötti szakadék. Az EGSZB támogatja a jogszabályi keret létrehozására irányuló javaslatot, feltéve, hogy ez a keret a számítási felhő
   (32)
  , a mesterséges intelligencia és a dolgok internete irányába is kellően elmozdul, tekintettel van a szerződési szabadságra és megszünteti az innováció előtt álló akadályokat, valamint megfelelő uniós finanszírozást kap. |
| --- | --- |

4.15.

Az EGSZB szerint többek között az európai adatgazdaság területén érzékelhető a legjobban az Unió és a globális digitális innováció vezetői közötti szakadék. Az EGSZB támogatja a jogszabályi keret létrehozására irányuló javaslatot, feltéve, hogy ez a keret a számítási felhő
   (32)
  , a mesterséges intelligencia és a dolgok internete irányába is kellően elmozdul, tekintettel van a szerződési szabadságra és megszünteti az innováció előtt álló akadályokat, valamint megfelelő uniós finanszírozást kap.

| 4.16. | Az EGSZB kiemelt kérdésnek tekinti a kiberbiztonságot, mivel ez a digitális alkalmazások valamennyi vetületét érinti, és nélkülözhetetlen az európai szuverenitás garantálásához, amely nem hagyhatja figyelmen kívül a digitális autonómiát az adatgyűjtés és adatkezelés terén, illetve az ilyen folyamatok ellenőrzésére és nyomon követésére szolgáló eszközök esetében. Az érintett területek széles körének figyelembevételével az EGSZB úgy véli, hogy a kiberbiztonságra szánt forrásokat jelentősen növelni kell, a kutatásra fordított forrásokat is meghaladóan, bevonva az érzékeny termelési ágazatokat is (közlekedés, nagy hozzáadott értékkel rendelkező termékek ipari gyártása stb.), valamint támogatva a tagállamokat a digitális védelem megerősítését célzó folyamatokban. |
| --- | --- |

4.16.

Az EGSZB kiemelt kérdésnek tekinti a kiberbiztonságot, mivel ez a digitális alkalmazások valamennyi vetületét érinti, és nélkülözhetetlen az európai szuverenitás garantálásához, amely nem hagyhatja figyelmen kívül a digitális autonómiát az adatgyűjtés és adatkezelés terén, illetve az ilyen folyamatok ellenőrzésére és nyomon követésére szolgáló eszközök esetében. Az érintett területek széles körének figyelembevételével az EGSZB úgy véli, hogy a kiberbiztonságra szánt forrásokat jelentősen növelni kell, a kutatásra fordított forrásokat is meghaladóan, bevonva az érzékeny termelési ágazatokat is (közlekedés, nagy hozzáadott értékkel rendelkező termékek ipari gyártása stb.), valamint támogatva a tagállamokat a digitális védelem megerősítését célzó folyamatokban.

| 4.17. | A kiberterrorizmus és a kiberbűnözés minden gazdaság és kormány számára veszélyt jelent. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a kiberbiztonsági stratégia felülvizsgálatára vonatkozó javaslat rendelkezzen a válsághelyzetek megelőzésével, elhárításával, megválaszolásával és kezelésével, valamint az ellenálló képességgel kapcsolatos normák jelentős mértékű javításáról, tiszteletben tartva azonban az uniós alapvető jogokat és megteremtve a tagállamok közötti és a harmadik országokkal folytatott megerősített együttműködés alapjait. |
| --- | --- |

4.17.

A kiberterrorizmus és a kiberbűnözés minden gazdaság és kormány számára veszélyt jelent. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a kiberbiztonsági stratégia felülvizsgálatára vonatkozó javaslat rendelkezzen a válsághelyzetek megelőzésével, elhárításával, megválaszolásával és kezelésével, valamint az ellenálló képességgel kapcsolatos normák jelentős mértékű javításáról, tiszteletben tartva azonban az uniós alapvető jogokat és megteremtve a tagállamok közötti és a harmadik országokkal folytatott megerősített együttműködés alapjait.

| 4.17.1. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság álláspontjával, mivel úgy véli, hogy minden digitális terméknek és kapcsolódó rendszernek – a piacra lépésüktől kezdve – biztonságosnak kell lennie, és reméli, hogy a bejelentett intézkedéseket gyorsan elfogadják. |
| --- | --- |

4.17.1.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság álláspontjával, mivel úgy véli, hogy minden digitális terméknek és kapcsolódó rendszernek – a piacra lépésüktől kezdve – biztonságosnak kell lennie, és reméli, hogy a bejelentett intézkedéseket gyorsan elfogadják.

| 4.17.2. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy az új globális veszélyeknek megfelelően kibővítsék az ENISA megbízatását (33). Az EGSZB különösen úgy véli, hogy az európai kiberbiztonsági stratégiák felülvizsgálata révén az ENISA-nak nyitottabbá és átláthatóbbá kell válnia a polgárok és szervezett civil társadalom számára, illetve javítania kell a velük folytatott párbeszédet is, hogy ezáltal bővíthesse kezdeményezéseit és fokozhassa tevékenységét. |
| --- | --- |

4.17.2.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy az új globális veszélyeknek megfelelően kibővítsék az ENISA megbízatását (33). Az EGSZB különösen úgy véli, hogy az európai kiberbiztonsági stratégiák felülvizsgálata révén az ENISA-nak nyitottabbá és átláthatóbbá kell válnia a polgárok és szervezett civil társadalom számára, illetve javítania kell a velük folytatott párbeszédet is, hogy ezáltal bővíthesse kezdeményezéseit és fokozhassa tevékenységét.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1. | Habár az európai vállalkozások 90 %-a követeli meg a digitális készségeket, 2016-ban az európai polgároknak mindössze 44 %-a, a munkavállalóknak pedig 37 %-a ütötte meg legalább az elégséges szintet. Ráadásul az európai vállalkozások csaknem fele nem nyújt továbbképzést munkavállalói számára, ami a munkavállalók és a vállalkozás versenyképessége szempontjából is káros (34). Az EGSZB ezért ismételten hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van egy nagyszabású digitális oktatási és képzési stratégia (35) eseti forrásokból történő finanszírozására, különös figyelmet fordítva a digitális generáció és az idősebbek közötti szakadékra (36), valamint általánosabban a bármilyen életkorú és helyzetű, a digitális világot nem ismerő személyek támogatására és segítésére. |
| --- | --- |

5.1.

Habár az európai vállalkozások 90 %-a követeli meg a digitális készségeket, 2016-ban az európai polgároknak mindössze 44 %-a, a munkavállalóknak pedig 37 %-a ütötte meg legalább az elégséges szintet. Ráadásul az európai vállalkozások csaknem fele nem nyújt továbbképzést munkavállalói számára, ami a munkavállalók és a vállalkozás versenyképessége szempontjából is káros (34). Az EGSZB ezért ismételten hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van egy nagyszabású digitális oktatási és képzési stratégia (35) eseti forrásokból történő finanszírozására, különös figyelmet fordítva a digitális generáció és az idősebbek közötti szakadékra (36), valamint általánosabban a bármilyen életkorú és helyzetű, a digitális világot nem ismerő személyek támogatására és segítésére.

| 5.2. | A foglalkoztatást illetően fennáll a valós lehetősége annak is, hogy a robotizálás a munkahelyek általános csökkenésével jár, és fokozatosan átvesz minden ismétlődő és „kevésbé” kreatív munkát (37). Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az európai szociális párbeszéd útján tárja fel, hogy miként biztosítható a tisztességes bér, a magánélet és a munka közötti megfelelő egyensúly, a minőségi munka és a szociális biztonsághoz való általános hozzáférés (38). |
| --- | --- |

5.2.

A foglalkoztatást illetően fennáll a valós lehetősége annak is, hogy a robotizálás a munkahelyek általános csökkenésével jár, és fokozatosan átvesz minden ismétlődő és „kevésbé” kreatív munkát (37). Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az európai szociális párbeszéd útján tárja fel, hogy miként biztosítható a tisztességes bér, a magánélet és a munka közötti megfelelő egyensúly, a minőségi munka és a szociális biztonsághoz való általános hozzáférés (38).

| 5.2.1. | A digitalizáció kihívásának leküzdéséhez mindenképpen beavatkozásra van szükség az oktatás és a képzés területén, és európai szintű eseti mechanizmusokat kell meghatározni azon munkavállalók áthelyezésére, akiknek a munkáját gépek végzik majd vagy a robotizálás feleslegessé teszi, és e személyeknek megfelelő szociális biztonsági hálót kell biztosítani, hogy átképzésük ideje alatt méltóságteljes életet élhessenek. Szintén nagyon fontos, hogy ezeket az intézkedéseket egy olyan nagyszabású, rugalmas és ellenállóképes stratégia keretében hozzák meg, amely képes gyorsan és hatékonyan reagálni a digitális forradalom okozta változásokra, hogy annak irányítói és ne pusztán hatásainak elszenvedői legyünk. |
| --- | --- |

5.2.1.

A digitalizáció kihívásának leküzdéséhez mindenképpen beavatkozásra van szükség az oktatás és a képzés területén, és európai szintű eseti mechanizmusokat kell meghatározni azon munkavállalók áthelyezésére, akiknek a munkáját gépek végzik majd vagy a robotizálás feleslegessé teszi, és e személyeknek megfelelő szociális biztonsági hálót kell biztosítani, hogy átképzésük ideje alatt méltóságteljes életet élhessenek. Szintén nagyon fontos, hogy ezeket az intézkedéseket egy olyan nagyszabású, rugalmas és ellenállóképes stratégia keretében hozzák meg, amely képes gyorsan és hatékonyan reagálni a digitális forradalom okozta változásokra, hogy annak irányítói és ne pusztán hatásainak elszenvedői legyünk.

| 5.3. | Az EGSZB megismétli, hogy támogatja az e-kormányzásra vonatkozó cselekvési tervet, amelynek célja a könnyen használható, személyre szabott és határokon átnyúló digitális szolgáltatások nyújtása. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy jelenleg nem valósulhatnak meg az említett célkitűzések a stratégia nemzeti szintű végrehajtásában mutatkozó késedelmek és az egész Európára kiterjedő összekapcsolt digitális infrastruktúra hiánya miatt. Az EGSZB megállapítja, hogy továbbra is problémák vannak az „egyszeri adatszolgáltatás” elvével, és késik az egységes digitális ügyfélkapu létrehozása. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy a legkorszerűbb technológiáknak megfelelően garantálni kell a naprakészséget, és nagyobb nyitottságra van szükség a felhasználók irányában az adataik módosításával vagy törlésével kapcsolatos lehetőségeiket illetően (a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog) (39). |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB megismétli, hogy támogatja az e-kormányzásra vonatkozó cselekvési tervet, amelynek célja a könnyen használható, személyre szabott és határokon átnyúló digitális szolgáltatások nyújtása. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy jelenleg nem valósulhatnak meg az említett célkitűzések a stratégia nemzeti szintű végrehajtásában mutatkozó késedelmek és az egész Európára kiterjedő összekapcsolt digitális infrastruktúra hiánya miatt. Az EGSZB megállapítja, hogy továbbra is problémák vannak az „egyszeri adatszolgáltatás” elvével, és késik az egységes digitális ügyfélkapu létrehozása. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy a legkorszerűbb technológiáknak megfelelően garantálni kell a naprakészséget, és nagyobb nyitottságra van szükség a felhasználók irányában az adataik módosításával vagy törlésével kapcsolatos lehetőségeiket illetően (a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog) (39).

| 5.4. | Az EGSZB az e-kormányzás mellett a digitális egészségügy (e-egészségügy) terén is hasonló problémákat észlelt. Az EGSZB ezért javasolja, hogy ösztönözzék a fejlett digitális infrastruktúrák létrehozását, erősítsék meg a kutatási és innovációs területekkel folytatott együttműködést, valamint biztosítsák a felhasználók és az egészségügyi szakemberek fokozottabb bevonását (40). |
| --- | --- |

5.4.

Az EGSZB az e-kormányzás mellett a digitális egészségügy (e-egészségügy) terén is hasonló problémákat észlelt. Az EGSZB ezért javasolja, hogy ösztönözzék a fejlett digitális infrastruktúrák létrehozását, erősítsék meg a kutatási és innovációs területekkel folytatott együttműködést, valamint biztosítsák a felhasználók és az egészségügyi szakemberek fokozottabb bevonását (40).

| 5.5. | Az EGSZB támogatja az európai ipar digitalizálásáról szóló közleményt, és ismét rámutat, hogy önmagában egyetlen tagállam sem képes kiaknázni a digitalizációban rejlő valamennyi lehetőséget. Az Unió ezzel szemben csak akkor képes a fő globális versenytársaival szembenézni, ha közös stratégiát dolgoz ki az európai ipar megerősítésére (4.0 ipar), hogy az önálló versenyképességi tényezőként képes legyen beruházásokat vonzani, bővíteni a munkahelyek számát, és szem előtt tartani az európai GDP 20 %-ának megfelelő ipari termelés 2020-ig történő megvalósítására vonatkozó célkitűzést (41). |
| --- | --- |

5.5.

Az EGSZB támogatja az európai ipar digitalizálásáról szóló közleményt, és ismét rámutat, hogy önmagában egyetlen tagállam sem képes kiaknázni a digitalizációban rejlő valamennyi lehetőséget. Az Unió ezzel szemben csak akkor képes a fő globális versenytársaival szembenézni, ha közös stratégiát dolgoz ki az európai ipar megerősítésére (4.0 ipar), hogy az önálló versenyképességi tényezőként képes legyen beruházásokat vonzani, bővíteni a munkahelyek számát, és szem előtt tartani az európai GDP 20 %-ának megfelelő ipari termelés 2020-ig történő megvalósítására vonatkozó célkitűzést (41).

| 5.6. | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa minden olyan vállalkozás – különösen a kkv-k – digitális innovációját, amely komoly előnyökhöz juthat a digitalizációnak köszönhetően (egyszerűsítés és a bürokrácia csökkentése), ám megfelelő támogatás hiányában kiszorulhat a piacról. Minden vállalkozás számára már most is elengedhetetlen a digitalizáció, ám ez kevés a piacon maradáshoz, és a kevesebb eszközzel és erőforrással rendelkező kkv-k nehezebben alkalmazkodhatnak a változáshoz. |
| --- | --- |

5.6.

Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa minden olyan vállalkozás – különösen a kkv-k – digitális innovációját, amely komoly előnyökhöz juthat a digitalizációnak köszönhetően (egyszerűsítés és a bürokrácia csökkentése), ám megfelelő támogatás hiányában kiszorulhat a piacról. Minden vállalkozás számára már most is elengedhetetlen a digitalizáció, ám ez kevés a piacon maradáshoz, és a kevesebb eszközzel és erőforrással rendelkező kkv-k nehezebben alkalmazkodhatnak a változáshoz.

| 5.7. | Az EGSZB szükségesnek tekinti az induló innovatív vállalkozások támogatását, mivel ezek a digitális innováció, a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás kiemelt szereplői, és támogatni kell fejlődésüket és növekedésüket. Az EGSZB a különféle típusú vállalkozásokat illetően kiváltképp egy horizontális megközelítést javasol, amely három fő célkitűzésen alapul: a szabályozás egyszerűsítése, hálózatépítés és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférés (42). |
| --- | --- |

5.7.

Az EGSZB szükségesnek tekinti az induló innovatív vállalkozások támogatását, mivel ezek a digitális innováció, a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás kiemelt szereplői, és támogatni kell fejlődésüket és növekedésüket. Az EGSZB a különféle típusú vállalkozásokat illetően kiváltképp egy horizontális megközelítést javasol, amely három fő célkitűzésen alapul: a szabályozás egyszerűsítése, hálózatépítés és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférés (42).

| 5.8. | Az EGSZB szerint a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem a digitális egységes piac fejlődésének egyik kulcságazata. Az EGSZB megismétli azon kérését, hogy határozottabban lépjenek fel a mindenki számára megfizethető csomagküldési szolgáltatás biztosítása érdekében (43). Ajánlja továbbá, hogy a választott jogalkotási eszköz (két irányelv) miatt jobban hangolják össze a digitális szerződésekre vonatkozó szabályokat, ez ugyanis zavart okozhat a szabályozási keretet egyszerűsítése nélkül (44). |
| --- | --- |

5.8.

Az EGSZB szerint a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem a digitális egységes piac fejlődésének egyik kulcságazata. Az EGSZB megismétli azon kérését, hogy határozottabban lépjenek fel a mindenki számára megfizethető csomagküldési szolgáltatás biztosítása érdekében (43). Ajánlja továbbá, hogy a választott jogalkotási eszköz (két irányelv) miatt jobban hangolják össze a digitális szerződésekre vonatkozó szabályokat, ez ugyanis zavart okozhat a szabályozási keretet egyszerűsítése nélkül (44).

| 5.9. | Az EGSZB üdvözli azokat az információkat, amelyeket az Európai Bizottság hozott nyilvánosságra a fogyasztóvédelem területén az online vitarendezésre szolgáló platform révén elért eredményekről (45), azonban úgy véli, hogy még sok mindent kell tenni azért, hogy a platform ismertebbé váljon, valamint hogy javuljon a fogyasztók online kereskedelembe vetett bizalma. Az EGSZB kiváltképp azt reméli, hogy megerősödhetnek a – különösen a határokon átnyúló – bíróságon kívüli eszközök. Emellett sürgeti az adatvédelemmel (46), az audiovizuális médiaszolgáltatásokkal (47), a szerzői jogi csalás elleni fellépéssel és a szerzői jogok védelmével (48) kapcsolatos intézkedéseket, figyelmet fordítva a felhasználók, különösen a legkiszolgáltatottabbak internetes zaklatással, álhírekkel és erőszakra való felbujtás bármilyen formájával szembeni védelmére. |
| --- | --- |

5.9.

Az EGSZB üdvözli azokat az információkat, amelyeket az Európai Bizottság hozott nyilvánosságra a fogyasztóvédelem területén az online vitarendezésre szolgáló platform révén elért eredményekről (45), azonban úgy véli, hogy még sok mindent kell tenni azért, hogy a platform ismertebbé váljon, valamint hogy javuljon a fogyasztók online kereskedelembe vetett bizalma. Az EGSZB kiváltképp azt reméli, hogy megerősödhetnek a – különösen a határokon átnyúló – bíróságon kívüli eszközök. Emellett sürgeti az adatvédelemmel (46), az audiovizuális médiaszolgáltatásokkal (47), a szerzői jogi csalás elleni fellépéssel és a szerzői jogok védelmével (48) kapcsolatos intézkedéseket, figyelmet fordítva a felhasználók, különösen a legkiszolgáltatottabbak internetes zaklatással, álhírekkel és erőszakra való felbujtás bármilyen formájával szembeni védelmére.

| 5.10. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által a fogyasztóvédelem európai szintű összehangolása érdekében kezdeményezett folyamatot is, amennyiben az változatlanul hagyja a magasabb szintű fogyasztóvédelmi normákat, és az Unióban a digitális fogyasztóvédelem általános javítását célozza. |
| --- | --- |

5.10.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által a fogyasztóvédelem európai szintű összehangolása érdekében kezdeményezett folyamatot is, amennyiben az változatlanul hagyja a magasabb szintű fogyasztóvédelmi normákat, és az Unióban a digitális fogyasztóvédelem általános javítását célozza.

| 5.11. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye mindinkább horizontálissá a digitális egységes piaci stratégiát, és integrálja azt az Európa fejlődése szempontjából kulcsfontosságú más ágazatokba/stratégiákba – mint amilyen az energetika, a körforgásos gazdaság (49) és a közlekedés (50) – az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak tágabb összefüggésében. Ez tulajdonképpen egyértelműen hozzájárulhat a fenntarthatóság, az egyszerűsítés és a hatékonyság céljainak eléréséhez. |
| --- | --- |

5.11.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye mindinkább horizontálissá a digitális egységes piaci stratégiát, és integrálja azt az Európa fejlődése szempontjából kulcsfontosságú más ágazatokba/stratégiákba – mint amilyen az energetika, a körforgásos gazdaság (49) és a közlekedés (50) – az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak tágabb összefüggésében. Ez tulajdonképpen egyértelműen hozzájárulhat a fenntarthatóság, az egyszerűsítés és a hatékonyság céljainak eléréséhez.

| 5.12. | Az EGSZB úgy véli, hogy az Uniónak növelnie kell a kutatással és innovációval kapcsolatos beruházásait, hogy versenyezni tudjon a digitális innováció vezető szereplőivel. Az infrastruktúra megerősítését célzó kezdeményezések fontosak, de nem döntő jelentőségűek. Európának az Open Innovation, Open Science, Open to the World [Nyílt innováció, nyílt tudomány, a világra nyitottan] stratégiának megfelelően a lehető leghamarabb meg kell valósítania a számítási felhőt
   (51). Az EGSZB ugyancsak helyénvalónak tartja a kvantuminformatikával és a mesterséges intelligenciával kapcsolatos további kutatásokat (52). |
| --- | --- |

5.12.

Az EGSZB úgy véli, hogy az Uniónak növelnie kell a kutatással és innovációval kapcsolatos beruházásait, hogy versenyezni tudjon a digitális innováció vezető szereplőivel. Az infrastruktúra megerősítését célzó kezdeményezések fontosak, de nem döntő jelentőségűek. Európának az Open Innovation, Open Science, Open to the World [Nyílt innováció, nyílt tudomány, a világra nyitottan] stratégiának megfelelően a lehető leghamarabb meg kell valósítania a számítási felhőt
   (51). Az EGSZB ugyancsak helyénvalónak tartja a kvantuminformatikával és a mesterséges intelligenciával kapcsolatos további kutatásokat (52).

| 5.13. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon megközelítésével, hogy meg kell erősíteni a digitális egységes piaci stratégia külső vetületeit, azonban úgy véli, hogy e területen eddig nem sok minden történt. Az EGSZB különösen két szinten kíván beavatkozást látni:






  — | a digitális versenytársakkal fennálló új kapcsolatok meghatározása. Az EU-nak meg kell védenie a digitális jogokat, fel kell lépnie a digitális protekcionizmussal szemben és támogatnia kell a globális kiberbiztonsági szövetséget. E folyamat kulcsszerepet fog játszani az új globális kormányzás meghatározásában, |
| --- | --- | --- |

5.13.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon megközelítésével, hogy meg kell erősíteni a digitális egységes piaci stratégia külső vetületeit, azonban úgy véli, hogy e területen eddig nem sok minden történt. Az EGSZB különösen két szinten kíván beavatkozást látni:

—

a digitális versenytársakkal fennálló új kapcsolatok meghatározása. Az EU-nak meg kell védenie a digitális jogokat, fel kell lépnie a digitális protekcionizmussal szemben és támogatnia kell a globális kiberbiztonsági szövetséget. E folyamat kulcsszerepet fog játszani az új globális kormányzás meghatározásában,

| — | a digitális fejlődés előmozdítása. A digitalizáció a növekedés fontos mozgatórugója lehet, és kiküszöbölheti a háborúk, a szegénység és a migráció okait. Az EGSZB emellett úgy véli, hogy az ENSZ legtöbb fenntartható fejlesztési céljának megvalósítása szempontjából elengedhetetlen a digitalizáció átfogó és széles körű alkalmazása, amelybe aktívan be kell vonni az országokat és a polgárokat, és nem csak a leggazdagabbakat és a legfejlettebbeket. A technológiai szakadék csökkentésének tehát az EU globális prioritásának kell lennie, és nem csak a határokon átnyúló együttműködés szempontjából. |
| --- | --- |

—

a digitális fejlődés előmozdítása. A digitalizáció a növekedés fontos mozgatórugója lehet, és kiküszöbölheti a háborúk, a szegénység és a migráció okait. Az EGSZB emellett úgy véli, hogy az ENSZ legtöbb fenntartható fejlesztési céljának megvalósítása szempontjából elengedhetetlen a digitalizáció átfogó és széles körű alkalmazása, amelybe aktívan be kell vonni az országokat és a polgárokat, és nem csak a leggazdagabbakat és a legfejlettebbeket. A technológiai szakadék csökkentésének tehát az EU globális prioritásának kell lennie, és nem csak a határokon átnyúló együttműködés szempontjából.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o., 3.8. és 3.9. pont.

1

(2)  COM(2015) 192 final.

2

(3)  COM(2016) 399 final.

3

(4)  COM(2015) 627 final.

4

(5)  COM(2016) 289 final.

5

(6)  COM(2016) 587, 588, 589, 590, 591 final.

6

(7)  COM(2015) 634 és 635 final.

7

(8)  COM(2016) 283 final.

8

(9)  COM(2016) 285 final.

9

(10)  COM(2016) 757 final.

10

(11)  COM(2016) 593 final.

11

(12)  (EU) 2016/679 rendelet.

12

(13)  COM(2017) 10 final.

13

(14)  COM(2016) 287 final.

14

(15)  COM(2016) 593 és 594 final.

15

(16)  Az Eurobarométer 460. sz. tematikus felmérése.

16

(17)  COM(2016) 288 final.

17

(18)  JOIN (2013) 1.

18

(19)  COM(2016) 381 final.

19

(20)  2016/C484/01.

20

(21)  COM(2016) 180 final.

21

(22)  COM(2016) 179 final.

22

(23)  HL C 24., 2012.1.28., 131. o.; HL C 34., 2017.2.2., 162. o.

23

(24)  HL C 264., 2016.7.20., 86. o.

24

(25)  HL C 34., 2017.2.2., 93. o.

25

(26)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o., 3.8. és 3.9. pont.

26

(27)  HL C 434., 2017.12.15., 30. o.

27

(28)  HL C 71., 2016.2.24., 65. o., Európai digitális egységes piaci stratégia, 1.1., 1.2., 1.3. és 1.8. pont.

28

(29)  HL C 161., 2013.6.6., 8. o.

29

(30)  Az EGSZB már minden egyes javaslat tekintetében kidolgozott egy véleményt, az elképzelések és a tartalmak következetességének biztosítása érdekében ugyanazt a struktúrát alkalmazva: HL C 125., 2017.4.21., 51. o.; HL C 125., 2017.4.21., 56. o.; HL C 125., 2017.4.21., 65. o.; HL C 125., 2017.4.21., 69. o.; HL C 125., 2017.4.21., 74. o.

30

(31)  HL C 75., 2017.3.10., 119. o.

31

(32)  HL C 487., 2016.12.28., 86. o.

32

(33)  HL C 75., 2017.3.10., 124. o.

33

(34)  Európai Bizottság, Digitális átalakítási eredménytábla, 2017.

34

Digitális átalakítási eredménytábla,

(35)  HL C 173., 2017.5.31., 1. o.; HL C 173., 2017.5.31., 45. o..

35

(36)  HL C 389., 2016.10.21., 28. o.

36

(37)  „The Risk of Automation for Jobs in OECD Countries: A Comparative Analysis” [A munkahelyek automatizálásának kockázata az OECD-országokban: összehasonlító elemzés], OECD, 2016. Éles vita zajlik a digitális forradalomnak a foglalkoztatás mértékére gyakorolt hatásáról. Az OECD a munkahelyek (a leginkább ismétlődőnek tekintett munkák) 9 %-os csökkenésével számol, más – például a Világbank vagy más intézmények által készített – tanulmányok azonban a munkahelyek növekedésére vagy a megszűnt, illetve az újonnan létrehozott munkahelyek közötti kiegyenlítődésre számítanak. Természetesen abban azonban minden tanulmány egyetért, hogy a munka világa komoly változások előtt áll, és idejében el kell fogadni az ellenálló képességet segítő válaszintézkedéseket.

37

(38)  HL C 13., 2016.1.15., 161. o.

38

(39)  HL C 487., 2016.12.28., 99. o.

39

(40)  HL C 13., 2016.1.15., 14. o.

40

(41)  HL C 389., 2016.10.21., 50. o.

41

(42)  HL C 288., 2017.8.31., 20.o.

42

(43)  HL C 34., 2017.2.2, 106. o.

43

(44)  HL C 264., 2016.7.20., 57. o.

44

(45)  A Jourova biztos által közölt információk szerint több mint 24 000 esetet sikerült megoldani az első évben. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-727_hu.htm.

45

(46)  HL C 288., 2017.8.31., 107. o.

46

(47)  HL C 34., 2017.2.2., 157. o.

47

(48)  HL C 125., 2017.4.21., 27. o.

48

(49)  HL C 264., 2016.7.20., 98. o.

49

(50)  HL C 288., 2017.8.31., 85. o.
  HL C 345., 2017.10.13., 52. o.

50

(51)  HL C 487., 2016.12.28., 86. o.

51

(52)  HL C 288., 2017.8.31., 1. o.

52

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/111 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/111

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: 2016. évi jelentés a versenypolitikáról

(COM(2017) 285 final)

(2018/C 081/15)

| Előadó: | Paulo BARROS VALE |
| --- | --- |

Előadó:

Paulo BARROS VALE

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.7.5. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 177/1/3 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.7.5.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

177/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB pozitívnak tartja a versenypolitikáról szóló 2016. évi jelentés (1) tartalmát, és általában egyetért azzal. Mindazonáltal hangot ad néhány aggálynak a jelenlegi kontextussal és azzal kapcsolatban, aminek véleménye szerint a versenypolitikának lennie kellene. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB pozitívnak tartja a versenypolitikáról szóló 2016. évi jelentés (1) tartalmát, és általában egyetért azzal. Mindazonáltal hangot ad néhány aggálynak a jelenlegi kontextussal és azzal kapcsolatban, aminek véleménye szerint a versenypolitikának lennie kellene.

| 1.2. | Az EGSZB örömmel nyugtázza az Európai Bizottság által az egyrészt a fejlett nemzetközi együttműködés terén, másrészt a szabályok betartatásának segítése érdekében tett erőfeszítéseket, hozzájárulva így a jogszerű és szabad verseny által jellemzett környezet kialakulásához. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB örömmel nyugtázza az Európai Bizottság által az egyrészt a fejlett nemzetközi együttműködés terén, másrészt a szabályok betartatásának segítése érdekében tett erőfeszítéseket, hozzájárulva így a jogszerű és szabad verseny által jellemzett környezet kialakulásához.

| 1.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy a versenypolitikát jobban kellene meghatározni, és hogy az sok esetben nincsen összhangban az Unió többi, rá hatással levő politikájával. A vállalatok és a fogyasztók sokféle problémával szembesülnek, amelyek meghaladják az Európai Bizottság által a versenypolitika keretében kezelt témákat, és befolyásolják a belső piacot. Ilyenek például az adórendszerből eredő problémák. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB úgy véli, hogy a versenypolitikát jobban kellene meghatározni, és hogy az sok esetben nincsen összhangban az Unió többi, rá hatással levő politikájával. A vállalatok és a fogyasztók sokféle problémával szembesülnek, amelyek meghaladják az Európai Bizottság által a versenypolitika keretében kezelt témákat, és befolyásolják a belső piacot. Ilyenek például az adórendszerből eredő problémák.

| 1.4. | Az Európai Bizottság korlátozott hatáskörökkel rendelkezik, ám kezdeményezési joga van, és annak érvényesítésében lehetne ambiciózusabb, hogy a verseny témáját összehangolja a különféle európai politikákkal, illetve koordinálja a nemzeti versenyhatóságok (NVH-k) tevékenységét. Az európai és nemzeti szintű versenypolitikáknak tökéletes összhangban kell lenniük ahhoz, hogy az Európai Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok hatékonyabban végezhessék munkájukat. |
| --- | --- |

1.4.

Az Európai Bizottság korlátozott hatáskörökkel rendelkezik, ám kezdeményezési joga van, és annak érvényesítésében lehetne ambiciózusabb, hogy a verseny témáját összehangolja a különféle európai politikákkal, illetve koordinálja a nemzeti versenyhatóságok (NVH-k) tevékenységét. Az európai és nemzeti szintű versenypolitikáknak tökéletes összhangban kell lenniük ahhoz, hogy az Európai Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok hatékonyabban végezhessék munkájukat.

| 1.5. | Nap mint nap találkozunk olyan csoportokkal, amelyeket negatívan érint a verseny. Különösen ilyenek a kkv-k és a fogyasztók: a nagy üzletláncok agresszív tárgyalási gyakorlatai, amelyek tönkreteszik a kisebb vállalkozásokat és korlátozzák a fogyasztói választékot; a vállalkozásokat és a fogyasztókat is érintő homályos árképzési rendszerek, például az energia vagy a tüzelőanyagok kapcsán; a továbbra is tapasztalható dömping, különösen az értékesítésben és a szállításban. Mindezeket a témákat körültekintően kell kezelni, és az illetékes NVH-knak és az Európai Bizottságnak folyamatosan fel kell lépniük ellenük. |
| --- | --- |

1.5.

Nap mint nap találkozunk olyan csoportokkal, amelyeket negatívan érint a verseny. Különösen ilyenek a kkv-k és a fogyasztók: a nagy üzletláncok agresszív tárgyalási gyakorlatai, amelyek tönkreteszik a kisebb vállalkozásokat és korlátozzák a fogyasztói választékot; a vállalkozásokat és a fogyasztókat is érintő homályos árképzési rendszerek, például az energia vagy a tüzelőanyagok kapcsán; a továbbra is tapasztalható dömping, különösen az értékesítésben és a szállításban. Mindezeket a témákat körültekintően kell kezelni, és az illetékes NVH-knak és az Európai Bizottságnak folyamatosan fel kell lépniük ellenük.

| 1.6. | Annak ellenére, hogy érzékeli, hogy a nagy csoportok súlya torzíthatja a versenyt, az Európai Bizottság a közelmúltban támogatott olyan fúziókat és összefonódásokat, amelyek nyomán valódi ágazati óriások jöttek létre. Az EGSZB nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy találjon valóban hatékony megoldásokat ezekre a folyamatokra, és szorosan kövesse nyomon a nagy csoportok tevékenységét, garantálva a szabályok betartását és a fogyasztók és kkv-k érdekeinek védelmét. |
| --- | --- |

1.6.

Annak ellenére, hogy érzékeli, hogy a nagy csoportok súlya torzíthatja a versenyt, az Európai Bizottság a közelmúltban támogatott olyan fúziókat és összefonódásokat, amelyek nyomán valódi ágazati óriások jöttek létre. Az EGSZB nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy találjon valóban hatékony megoldásokat ezekre a folyamatokra, és szorosan kövesse nyomon a nagy csoportok tevékenységét, garantálva a szabályok betartását és a fogyasztók és kkv-k érdekeinek védelmét.

| 1.7. | A Szerződés szerint nincsen lehetőség az adópolitikák egységesítésére. A közvetlen és a közvetett adóztatás eltérései esetenként érintik a vállalkozásokat és a fogyasztókat, és súlyosbítják az aszimmetriákat. Az EGSZB megismétli, hogy mindaddig, amíg Európa nemzeti hatáskörbe utalja az adópolitikát, a versenypolitikának kellene biztosítania az adóztatásból eredő torzulások mérséklését. |
| --- | --- |

1.7.

A Szerződés szerint nincsen lehetőség az adópolitikák egységesítésére. A közvetlen és a közvetett adóztatás eltérései esetenként érintik a vállalkozásokat és a fogyasztókat, és súlyosbítják az aszimmetriákat. Az EGSZB megismétli, hogy mindaddig, amíg Európa nemzeti hatáskörbe utalja az adópolitikát, a versenypolitikának kellene biztosítania az adóztatásból eredő torzulások mérséklését.

| 1.8. | A különféle megállapodások tárgyalása során fejlődött a nemzetközi együttműködés. Az EGSZB szerint valódi szövetségekre kellene törekedni, illetve a megkötött megállapodásoknak tükrözniük kellene a kereskedelmi megállapodások tartalma kapcsán folytatott elmélyült vitákat. |
| --- | --- |

1.8.

A különféle megállapodások tárgyalása során fejlődött a nemzetközi együttműködés. Az EGSZB szerint valódi szövetségekre kellene törekedni, illetve a megkötött megállapodásoknak tükrözniük kellene a kereskedelmi megállapodások tartalma kapcsán folytatott elmélyült vitákat.

2.   A versenypolitikáról szóló 2016. évi jelentés tartalma

| 2.1. | A jelentés áttekinti az Európai Bizottság által a versenypolitika terén elfogadott intézkedéseket, összefoglalva a 2016 során tett fellépésekről szóló részletesebb munkadokumentumot (2). |
| --- | --- |

2.1.

A jelentés áttekinti az Európai Bizottság által a versenypolitika terén elfogadott intézkedéseket, összefoglalva a 2016 során tett fellépésekről szóló részletesebb munkadokumentumot (2).

| 2.2. | A versenypolitika jelentőségére utalt az Unió helyzetéről szóló 2016. évi beszédében Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke is: „[a] tisztességes versenyfeltételek megléte azt is jelenti, hogy Európa megvédi a fogyasztókat a kartellekkel, valamint a nagyvállalatok által elkövetett visszaélésekkel szemben. [...] A Bizottság felügyeli a tisztességességet. Ez a versenyjog szociális vetülete.” |
| --- | --- |

2.2.

A versenypolitika jelentőségére utalt az Unió helyzetéről szóló 2016. évi beszédében Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke is: „[a] tisztességes versenyfeltételek megléte azt is jelenti, hogy Európa megvédi a fogyasztókat a kartellekkel, valamint a nagyvállalatok által elkövetett visszaélésekkel szemben. [...] A Bizottság felügyeli a tisztességességet. Ez a versenyjog szociális vetülete.”

| 2.3. | A jelentés az alábbi hat fejezetből áll: Bevezetés; Valóban egyenlő versenyfeltételek biztosítása mindenkinek: hogyan mozdítja elő e kihívás megoldását az állami támogatások ellenőrzése?; A verseny és az innováció ösztönzése a digitális egységes piacon; Az uniós polgároknak és vállalkozásoknak teret engedő egységes piac megteremtése; Az európai energiaunióban és a körforgásos gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázása; Európa és a világ versenykultúrájának alakítása. |
| --- | --- |

2.3.

A jelentés az alábbi hat fejezetből áll: Bevezetés; Valóban egyenlő versenyfeltételek biztosítása mindenkinek: hogyan mozdítja elő e kihívás megoldását az állami támogatások ellenőrzése?; A verseny és az innováció ösztönzése a digitális egységes piacon; Az uniós polgároknak és vállalkozásoknak teret engedő egységes piac megteremtése; Az európai energiaunióban és a körforgásos gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázása; Európa és a világ versenykultúrájának alakítása.

| 2.4. | Az EGSZB általában véve egyetért a jelentés tartalmával. Mindazonáltal nem ért egyet a „Tartalmas intézményközi párbeszéd folytatása” című fejezetben azzal, hogy „Az állami támogatási szabályok emellett egyenlő versenyfeltételeket tartanak fenn az állami támogatásban részesülő bankok és az állami támogatásban nem részesülő bankok között.” Az állami támogatásban részesülő bankok számára előírtak bizonyos feltételeket, ám nem jelenthetjük ki, hogy fennmaradtak az egyenlő feltételek a támogatásban részesülők és a többiek között. A versenytorzulás fennmaradt, a mértékét pedig alig csökkentették az előírt korrektív intézkedések. |
| --- | --- |

2.4.

Az EGSZB általában véve egyetért a jelentés tartalmával. Mindazonáltal nem ért egyet a „Tartalmas intézményközi párbeszéd folytatása” című fejezetben azzal, hogy „Az állami támogatási szabályok emellett egyenlő versenyfeltételeket tartanak fenn az állami támogatásban részesülő bankok és az állami támogatásban nem részesülő bankok között.” Az állami támogatásban részesülő bankok számára előírtak bizonyos feltételeket, ám nem jelenthetjük ki, hogy fennmaradtak az egyenlő feltételek a támogatásban részesülők és a többiek között. A versenytorzulás fennmaradt, a mértékét pedig alig csökkentették az előírt korrektív intézkedések.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli a versenypolitikáról szóló 2016. évi jelentést, amely a vállalkozások és a polgárok életében nagy jelentőséggel bíró ügyekkel foglalkozik. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB üdvözli a versenypolitikáról szóló 2016. évi jelentést, amely a vállalkozások és a polgárok életében nagy jelentőséggel bíró ügyekkel foglalkozik.

| 3.2. | Az európai vállalkozói színtéren zömében kkv-k vannak jelen. Ők képezik az európai gazdaság gerincét és ők azok, akik méretükből adódóan a leginkább ki vannak téve a tisztességtelen versenynek. |
| --- | --- |

3.2.

Az európai vállalkozói színtéren zömében kkv-k vannak jelen. Ők képezik az európai gazdaság gerincét és ők azok, akik méretükből adódóan a leginkább ki vannak téve a tisztességtelen versenynek.

| 3.3. | A nagy áruforgalmat bonyolító kiskereskedelmi ágazatban a kkv-kat különösen fenyegetik a nagy üzletláncok erőfölénnyel való visszaélései, ez utóbbiak ugyanis kihasználják erős tárgyalási pozíciójukat és az összes versenytörvénnyel szemben üzletmenetükben olyan gyakorlatokat alkalmaznak, amelyek további károkat okoznak a kis méretű termelőknek és a kiskereskedőknek, illetve befolyásolják a fogyasztók választását és érdekeit. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a versenypolitikáról szóló jövőbeli jelentéseit egészítse ki az élelmiszer-forgalmazási lánc működésének elemzésével. |
| --- | --- |

3.3.

A nagy áruforgalmat bonyolító kiskereskedelmi ágazatban a kkv-kat különösen fenyegetik a nagy üzletláncok erőfölénnyel való visszaélései, ez utóbbiak ugyanis kihasználják erős tárgyalási pozíciójukat és az összes versenytörvénnyel szemben üzletmenetükben olyan gyakorlatokat alkalmaznak, amelyek további károkat okoznak a kis méretű termelőknek és a kiskereskedőknek, illetve befolyásolják a fogyasztók választását és érdekeit. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a versenypolitikáról szóló jövőbeli jelentéseit egészítse ki az élelmiszer-forgalmazási lánc működésének elemzésével.

| 3.4. | Az erőfölénnyel való visszaélés és az egyéb versenykorlátozó gyakorlatok elleni fellépésben nagy szerepe van az NVH-k tevékenységének. Az Európai Bizottság elemezte, hogy milyen forrásokkal, hatáskörökkel és fellépési függetlenséggel rendelkeznek az NVH-k, és intézkedések elfogadását tervezi annak érdekében, hogy reagáljon arra a megállapításra, hogy a fentiek terén még fokozható a hatékonyság. Az EGSZB megismétli, hogy lehetőség és szükség is van arra, hogy az NVH-k hozzáállása preventívebb legyen, és ne csupán reagáljon a szereplők és a fogyasztók panaszait követően, amelyek különösen a tárgyalások során történő erőfölénnyel való visszaélésekre vonatkoznak. A tárgyalások figyelemmel kísérése segíthet megelőzni az erőfölénnyel való visszaélés egyes eseteit, védve a kis méretű szereplőket és a fogyasztókat. |
| --- | --- |

3.4.

Az erőfölénnyel való visszaélés és az egyéb versenykorlátozó gyakorlatok elleni fellépésben nagy szerepe van az NVH-k tevékenységének. Az Európai Bizottság elemezte, hogy milyen forrásokkal, hatáskörökkel és fellépési függetlenséggel rendelkeznek az NVH-k, és intézkedések elfogadását tervezi annak érdekében, hogy reagáljon arra a megállapításra, hogy a fentiek terén még fokozható a hatékonyság. Az EGSZB megismétli, hogy lehetőség és szükség is van arra, hogy az NVH-k hozzáállása preventívebb legyen, és ne csupán reagáljon a szereplők és a fogyasztók panaszait követően, amelyek különösen a tárgyalások során történő erőfölénnyel való visszaélésekre vonatkoznak. A tárgyalások figyelemmel kísérése segíthet megelőzni az erőfölénnyel való visszaélés egyes eseteit, védve a kis méretű szereplőket és a fogyasztókat.

| 3.5. | Különösen ezen a téren fontos garantálni a versenyellenes gyakorlatoknak áldozatul esők kártérítéshez való jogainak eredményes érvényesítését, hiszen a 2014. november 26-i 2014/104/EU irányelv és a versenyszabályok megsértésének eseteire vonatkozó kollektív konfliktuskezelési mechanizmusok közös elveiről szóló ajánlás nyilvánvalóan nem alkalmas arra, hogy megfelelőképpen biztosítsa az ilyen szabálysértések által érintett áldozatok jogainak kollektív jogorvoslatát. |
| --- | --- |

3.5.

Különösen ezen a téren fontos garantálni a versenyellenes gyakorlatoknak áldozatul esők kártérítéshez való jogainak eredményes érvényesítését, hiszen a 2014. november 26-i 2014/104/EU irányelv és a versenyszabályok megsértésének eseteire vonatkozó kollektív konfliktuskezelési mechanizmusok közös elveiről szóló ajánlás nyilvánvalóan nem alkalmas arra, hogy megfelelőképpen biztosítsa az ilyen szabálysértések által érintett áldozatok jogainak kollektív jogorvoslatát.

| 3.6. | Különféle ágazatokban számos fúzió és összefonódás ment végbe, olyan „óriásokat” eredményezve, amelyek képesek befolyásolni a piac működését és felforgatni a versenyszabályokat. Az Európai Bizottság többször is felkérést kapott arra, hogy foglaljon állást néhány ilyen eljárás kapcsán. A gyakorlatban csak keveset állítottak le ezek közül, és az engedélyezés feltételeként előírt korrekciós intézkedések nem érték el a várt hatást. Egyrészről az Európai Bizottság indokoltan fellép a kartellek ellen, másrészről azonban ellentételezés nélkül engedélyez fúziókat és felvásárlásokat. Az EGSZB aggodalmának ad hangot a nagy méretű csoportok létrehozása által egyes ágazatokban jelentett potenciális veszély miatt, amelyek súlyos versenytorzulásokat eredményezhetnek, több kkv-t tönkretehetnek és befolyásolhatják a fogyasztói döntést. Éberséget kér ezért az Európai Bizottságtól. |
| --- | --- |

3.6.

Különféle ágazatokban számos fúzió és összefonódás ment végbe, olyan „óriásokat” eredményezve, amelyek képesek befolyásolni a piac működését és felforgatni a versenyszabályokat. Az Európai Bizottság többször is felkérést kapott arra, hogy foglaljon állást néhány ilyen eljárás kapcsán. A gyakorlatban csak keveset állítottak le ezek közül, és az engedélyezés feltételeként előírt korrekciós intézkedések nem érték el a várt hatást. Egyrészről az Európai Bizottság indokoltan fellép a kartellek ellen, másrészről azonban ellentételezés nélkül engedélyez fúziókat és felvásárlásokat. Az EGSZB aggodalmának ad hangot a nagy méretű csoportok létrehozása által egyes ágazatokban jelentett potenciális veszély miatt, amelyek súlyos versenytorzulásokat eredményezhetnek, több kkv-t tönkretehetnek és befolyásolhatják a fogyasztói döntést. Éberséget kér ezért az Európai Bizottságtól.

| 3.7. | Az Unió külkapcsolataiból eredő versenytorzulások mind a behozatal, mind pedig a kivitel terén érzékelhetőek. Az európai piacra ugyanis olyan országokból származó termékek lépnek be, amelyekben szociális dömpinget, a környezetre káros eljárásokat, illetve akár az európai szabályok szerint jogszerűtlennek tekintendő állami támogatásokat alkalmaznak. Másrészt a szabályokat betartó európai vállalatok számára nehezebbé válik a más piacokhoz való hozzáférés, mivel nyilvánvalóan nem képesek a kedvezőbb jogszabályokat alkalmazó vagy az azok betartását kevésbé hatékonyan ellenőrző országokból származó versenytársak áraival versenyezni. |
| --- | --- |

3.7.

Az Unió külkapcsolataiból eredő versenytorzulások mind a behozatal, mind pedig a kivitel terén érzékelhetőek. Az európai piacra ugyanis olyan országokból származó termékek lépnek be, amelyekben szociális dömpinget, a környezetre káros eljárásokat, illetve akár az európai szabályok szerint jogszerűtlennek tekintendő állami támogatásokat alkalmaznak. Másrészt a szabályokat betartó európai vállalatok számára nehezebbé válik a más piacokhoz való hozzáférés, mivel nyilvánvalóan nem képesek a kedvezőbb jogszabályokat alkalmazó vagy az azok betartását kevésbé hatékonyan ellenőrző országokból származó versenytársak áraival versenyezni.

| 3.8. | Ugyanakkor a versenytorzulás az Unió saját szabályaiból is eredhet. An example of this is the REACH Regulation (Registration, Evaluation. Példa erre a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló REACH-rendelet, amely 2018. május 31-től vonatkozik azokra a vállalkozásokra is, amelyek évi egy tonnánál nagyobb mennyiségben gyártanak vagy értékesítenek vegyi anyagokat önmagukban, illetve keverékekben vagy árucikkekben. Ez a rendelet kötelezi a vállalatokat arra, hogy az évi egy tonnát elérő vagy meghaladó mennyiségű, önmagában vagy keverékekben vagy árucikkekben előforduló vegyi anyagokat regisztrálják az Európai Vegyianyag-ügynökségnél (European Chemical Agency – ECHA), és megfizessék az ehhez meghatározott díjat. A regisztráló a jelentés jogszerű birtokosa, ami miatt az abban foglalt információ árucikké válik, és értékesítésre kerül az első regisztrálók (általában nagyobb méretű és gazdasági erővel rendelkező vállalatok) piacán. A gyakorlatban amikor egy vállalat regisztrálási kérelmet nyújt be az ECHA-hoz, tájékoztatják arról, hogy kapcsolatba kell lépnie a vezető regisztrálóval. Az közli az általa bejegyeztetett információhoz való hozzáférés engedélyezésének díját, ami anyagonként elérheti a több tíz- vagy akár több százezer eurót is. A szabályok szerint a rendelettel összhangban történő regisztrálás keretében legalább 12 évvel korábban benyújtott regisztrálásokat más gyártók vagy importőrök felhasználhatják regisztrálás céljából. Mindazonáltal a gyakorlatban, mivel közeleg az az időpont, amelyen a REACH-rendelet teljeskörűen alkalmazandó lesz minden, évente legalább egy tonna mennyiségben termelt vagy értékesített anyagra, a vezető regisztrálók hatalmas összegek vagy akár értékesítés utáni százalék megfizetésére kötelezik az ágazat mikro-, kis- és középvállalkozásait az ECHA-hoz benyújtott adataikhoz való úgynevezett „hozzáférési felhatalmazásért” cserébe. Ennek az információnak nyilvánosnak és ingyenesen hozzáférhetőnek kellene lennie az Európai Unió minden polgára és vállalkozása számára, hogy érvényesülhessen összeállításának célja, az emberi egészség és a környezet védelme. Ebben az esetben az emberi egészség és környezet vegyi anyagok használatából eredő kockázatokkal szembeni védelmének javítása érdekében kidolgozott rendelet korlátokat állíthat új vállalkozások piaci megjelenése és a vegyi anyagok szabad forgalma elé, és így a verseny szűkülését és a nagyobb méretű vállalatok erőfölénnyel való visszaélését eredményezheti. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy értékelést és felülvizsgálatot kell végezni a REACH-rendelet kapcsán annak érdekében, hogy felszámoljuk az ennek az előírásnak az alkalmazása által esetlegesen a verseny elé gördített akadályokat. |
| --- | --- |

3.8.

Ugyanakkor a versenytorzulás az Unió saját szabályaiból is eredhet. An example of this is the REACH Regulation (Registration, Evaluation. Példa erre a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló REACH-rendelet, amely 2018. május 31-től vonatkozik azokra a vállalkozásokra is, amelyek évi egy tonnánál nagyobb mennyiségben gyártanak vagy értékesítenek vegyi anyagokat önmagukban, illetve keverékekben vagy árucikkekben. Ez a rendelet kötelezi a vállalatokat arra, hogy az évi egy tonnát elérő vagy meghaladó mennyiségű, önmagában vagy keverékekben vagy árucikkekben előforduló vegyi anyagokat regisztrálják az Európai Vegyianyag-ügynökségnél (European Chemical Agency – ECHA), és megfizessék az ehhez meghatározott díjat. A regisztráló a jelentés jogszerű birtokosa, ami miatt az abban foglalt információ árucikké válik, és értékesítésre kerül az első regisztrálók (általában nagyobb méretű és gazdasági erővel rendelkező vállalatok) piacán. A gyakorlatban amikor egy vállalat regisztrálási kérelmet nyújt be az ECHA-hoz, tájékoztatják arról, hogy kapcsolatba kell lépnie a vezető regisztrálóval. Az közli az általa bejegyeztetett információhoz való hozzáférés engedélyezésének díját, ami anyagonként elérheti a több tíz- vagy akár több százezer eurót is. A szabályok szerint a rendelettel összhangban történő regisztrálás keretében legalább 12 évvel korábban benyújtott regisztrálásokat más gyártók vagy importőrök felhasználhatják regisztrálás céljából. Mindazonáltal a gyakorlatban, mivel közeleg az az időpont, amelyen a REACH-rendelet teljeskörűen alkalmazandó lesz minden, évente legalább egy tonna mennyiségben termelt vagy értékesített anyagra, a vezető regisztrálók hatalmas összegek vagy akár értékesítés utáni százalék megfizetésére kötelezik az ágazat mikro-, kis- és középvállalkozásait az ECHA-hoz benyújtott adataikhoz való úgynevezett „hozzáférési felhatalmazásért” cserébe. Ennek az információnak nyilvánosnak és ingyenesen hozzáférhetőnek kellene lennie az Európai Unió minden polgára és vállalkozása számára, hogy érvényesülhessen összeállításának célja, az emberi egészség és a környezet védelme. Ebben az esetben az emberi egészség és környezet vegyi anyagok használatából eredő kockázatokkal szembeni védelmének javítása érdekében kidolgozott rendelet korlátokat állíthat új vállalkozások piaci megjelenése és a vegyi anyagok szabad forgalma elé, és így a verseny szűkülését és a nagyobb méretű vállalatok erőfölénnyel való visszaélését eredményezheti. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy értékelést és felülvizsgálatot kell végezni a REACH-rendelet kapcsán annak érdekében, hogy felszámoljuk az ennek az előírásnak az alkalmazása által esetlegesen a verseny elé gördített akadályokat.

| 3.9. | A bankegyesülések és a bankoknak nyújtott állami támogatás témája továbbra is napirenden van. A közelmúltbeli pénzügyi válság és a reálgazdaságra, valamint a piaci bizalomra való hatása miatt az ágazat tevékenysége állandó megfigyelés alatt áll, amit a súlyos problémák megismétlődésétől való jogos félelem indokol. Az ideiglenes állami támogatások megmentették a pénzügyi ágazatot az összeomlástól. A bankok jelentős veszteségeket szenvedtek a pénzügyi válság idején, most pedig alacsonyabb árrésekkel működnek a jelenlegi árfolyam-különbözeti szintek miatt. Az ágazat szerkezetátalakításával eltűnt néhány intézmény, ugyanakkor tanúi lehettünk olyan egyesüléseknek is, amelyek aggodalomra adhatnak okot egyrészt a pénzügyi ágazat stabilitása szempontjából (amennyiben esetleg ismét válsághelyzet merülne fel), másrészt különösen az ezeknek az új csoportoknak a méretéből adódó versenytorzulás lehetősége miatt is. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy körültekintően és elővigyázatossággal figyelje az erőfölénnyel való esetleges visszaéléseket, amelyek károsak lehetnek a fogyasztók érdekeire és a vállalkozások, különösen a kkv-k finanszírozására. |
| --- | --- |

3.9.

A bankegyesülések és a bankoknak nyújtott állami támogatás témája továbbra is napirenden van. A közelmúltbeli pénzügyi válság és a reálgazdaságra, valamint a piaci bizalomra való hatása miatt az ágazat tevékenysége állandó megfigyelés alatt áll, amit a súlyos problémák megismétlődésétől való jogos félelem indokol. Az ideiglenes állami támogatások megmentették a pénzügyi ágazatot az összeomlástól. A bankok jelentős veszteségeket szenvedtek a pénzügyi válság idején, most pedig alacsonyabb árrésekkel működnek a jelenlegi árfolyam-különbözeti szintek miatt. Az ágazat szerkezetátalakításával eltűnt néhány intézmény, ugyanakkor tanúi lehettünk olyan egyesüléseknek is, amelyek aggodalomra adhatnak okot egyrészt a pénzügyi ágazat stabilitása szempontjából (amennyiben esetleg ismét válsághelyzet merülne fel), másrészt különösen az ezeknek az új csoportoknak a méretéből adódó versenytorzulás lehetősége miatt is. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy körültekintően és elővigyázatossággal figyelje az erőfölénnyel való esetleges visszaéléseket, amelyek károsak lehetnek a fogyasztók érdekeire és a vállalkozások, különösen a kkv-k finanszírozására.

4.   Részletes megjegyzések

4.1.   Állami támogatások

| 4.1.1. | Az állami támogatások a fejlesztés fontos eszközét jelentik, mivel lehetővé teszik a hátrányos helyzetű régiók felzárkózását, a foglalkoztatás és a gazdaság előmozdítását. A szűkös erőforrásokat megfelelően kell felhasználni, a verseny jó gyakorlatainak akadályozása nélkül. |
| --- | --- |

4.1.1.

Az állami támogatások a fejlesztés fontos eszközét jelentik, mivel lehetővé teszik a hátrányos helyzetű régiók felzárkózását, a foglalkoztatás és a gazdaság előmozdítását. A szűkös erőforrásokat megfelelően kell felhasználni, a verseny jó gyakorlatainak akadályozása nélkül.

| 4.1.2. | Az EGSZB megismétli, hogy meggyőződése, hogy az állami támogatások folyamatban levő korszerűsítését össze kell hangolni az Európa 2020 stratégia, a kohéziós politika és a versenypolitika célkitűzéseivel, fenntartva az állami támogatások szintjét olyan ágazatokban, amelyek az európai fejlődést és a társadalmi szükségletet kielégítő közszolgáltatásokat szolgálják. |
| --- | --- |

4.1.2.

Az EGSZB megismétli, hogy meggyőződése, hogy az állami támogatások folyamatban levő korszerűsítését össze kell hangolni az Európa 2020 stratégia, a kohéziós politika és a versenypolitika célkitűzéseivel, fenntartva az állami támogatások szintjét olyan ágazatokban, amelyek az európai fejlődést és a társadalmi szükségletet kielégítő közszolgáltatásokat szolgálják.

| 4.1.3. | Az EGSZB a múltban már támogatta az állami támogatás korszerűsítését. Most pedig üdvözli, hogy a támogatások odaítéléséért felelős hatóságok kötelesek tájékoztatást adni az 500 000 eurót meghaladó támogatásokról (3). |
| --- | --- |

4.1.3.

Az EGSZB a múltban már támogatta az állami támogatás korszerűsítését. Most pedig üdvözli, hogy a támogatások odaítéléséért felelős hatóságok kötelesek tájékoztatást adni az 500 000 eurót meghaladó támogatásokról (3).

| 4.1.4. | Ez a tájékoztatás az Unió polgárainak azzal kapcsolatos elégedetlenségére reagál, hogy úgy érzik, hogy nem kapnak elegendő információt az odaítélt állami támogatásokról (4). Most ismertté kell tenni ezt a betekintési lehetőséget, amint más, a támogatások odaítélési és visszafizetési szabályaival kapcsolatos információkat is, előmozdítva az állami források felhasználásával kapcsolatos átláthatóságot. |
| --- | --- |

4.1.4.

Ez a tájékoztatás az Unió polgárainak azzal kapcsolatos elégedetlenségére reagál, hogy úgy érzik, hogy nem kapnak elegendő információt az odaítélt állami támogatásokról (4). Most ismertté kell tenni ezt a betekintési lehetőséget, amint más, a támogatások odaítélési és visszafizetési szabályaival kapcsolatos információkat is, előmozdítva az állami források felhasználásával kapcsolatos átláthatóságot.

| 4.1.5. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság intézkedését, amely a feltételes adómegállapítások révén kiosztott és jogszerűtlen adókedvezményeket nyújtó állami támogatások elleni küzdelemre irányul. Üdvözli az adókikerülés elleni kezdeményezéscsomag elfogadását is, amelynek célja annak biztosítása, hogy a vállalatok a jövedelemszerzés helyén fizessék meg az adót, megelőzve az agresszív adótervezést (5). |
| --- | --- |

4.1.5.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság intézkedését, amely a feltételes adómegállapítások révén kiosztott és jogszerűtlen adókedvezményeket nyújtó állami támogatások elleni küzdelemre irányul. Üdvözli az adókikerülés elleni kezdeményezéscsomag elfogadását is, amelynek célja annak biztosítása, hogy a vállalatok a jövedelemszerzés helyén fizessék meg az adót, megelőzve az agresszív adótervezést (5).

4.2.   Digitális egységes piac

| 4.2.1. | A széles sávú hálózatok bővülésével a digitális szolgáltatások piaca egyre fontosabb szerepet tölt be az európai vállalkozások és polgárok életében. Az elektronikus kereskedelem egyre nagyobb teret hódít, és a versenypolitika igyekszik garantálni a piac működését, védve a fogyasztókat és biztosítva, hogy a nagyobb piaci erővel bíró vállalkozások ne bújjanak ki a szabályok alól. |
| --- | --- |

4.2.1.

A széles sávú hálózatok bővülésével a digitális szolgáltatások piaca egyre fontosabb szerepet tölt be az európai vállalkozások és polgárok életében. Az elektronikus kereskedelem egyre nagyobb teret hódít, és a versenypolitika igyekszik garantálni a piac működését, védve a fogyasztókat és biztosítva, hogy a nagyobb piaci erővel bíró vállalkozások ne bújjanak ki a szabályok alól.

| 4.2.2. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa a munkát az elektronikus kereskedelmet akadályozó területi alapú tartalomkorlátozás kapcsán, az ugyanis hátráltathatja egy valódi digitális egységes piac kialakulását. Egy globális piacon semmiféle módon nem lehet annak alapján megkülönböztetni a fogyasztókat, hogy hol tartózkodnak. |
| --- | --- |

4.2.2.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa a munkát az elektronikus kereskedelmet akadályozó területi alapú tartalomkorlátozás kapcsán, az ugyanis hátráltathatja egy valódi digitális egységes piac kialakulását. Egy globális piacon semmiféle módon nem lehet annak alapján megkülönböztetni a fogyasztókat, hogy hol tartózkodnak.

| 4.2.3. | A digitális piacot néhány technológiai óriás uralja. A fogyasztók legjobb termékekhez a legjobb áron való hozzáférésének és az új termékek és új, versenyző vállalatok piaci megjelenésének garantálása kihívást jelent. |
| --- | --- |

4.2.3.

A digitális piacot néhány technológiai óriás uralja. A fogyasztók legjobb termékekhez a legjobb áron való hozzáférésének és az új termékek és új, versenyző vállalatok piaci megjelenésének garantálása kihívást jelent.

| 4.2.4. | Egyes online foglalási platformok jelenleg komoly gondot jelentenek a szállodásoknak, mivel visszaélnek az utazások foglalása terén szerzett erőfölényükkel. Ezek a platformok sokkal magasabb jutalékokkal dolgoznak, mint az utazási irodák, sőt, arra kötelezik a szállodákat, hogy azonos típusú szobákért az összes értékesítési csatornán azonos árakat kérjenek. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a paritási záradékokat és az alkalmazott jutalékokat, amelyek veszélyeztetik a szabad versenyt az ágazatban. |
| --- | --- |

4.2.4.

Egyes online foglalási platformok jelenleg komoly gondot jelentenek a szállodásoknak, mivel visszaélnek az utazások foglalása terén szerzett erőfölényükkel. Ezek a platformok sokkal magasabb jutalékokkal dolgoznak, mint az utazási irodák, sőt, arra kötelezik a szállodákat, hogy azonos típusú szobákért az összes értékesítési csatornán azonos árakat kérjenek. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a paritási záradékokat és az alkalmazott jutalékokat, amelyek veszélyeztetik a szabad versenyt az ágazatban.

| 4.2.5. | Az Európai Bizottság folytatta a Google (a keresőmotor működése, harmadik felek bizonyos weboldalai azon képességének korlátozása, hogy a Google versenytársainak hirdetéseit jelentessék meg a keresések kapcsán, korlátozó feltételek előírása az Android eszközök gyártói és a mobilhálózatok működtetői számára) és az Amazon (a kiadókkal kötött megállapodások) azon tevékenységeinek kivizsgálását, amelyek a trösztellenes szabályok megsértését jelenthetik. A Google-ra a közelmúltban rekordösszegű, 2,4 milliárd eurós bírságot szabtak ki a keresőmotorok piacán történő erőfölénnyel való visszaélés miatt, mert jogszerűtlen előnyt biztosított egy másik Google-termék, a saját ár-összehasonlító szolgáltatása számára. |
| --- | --- |

4.2.5.

Az Európai Bizottság folytatta a Google (a keresőmotor működése, harmadik felek bizonyos weboldalai azon képességének korlátozása, hogy a Google versenytársainak hirdetéseit jelentessék meg a keresések kapcsán, korlátozó feltételek előírása az Android eszközök gyártói és a mobilhálózatok működtetői számára) és az Amazon (a kiadókkal kötött megállapodások) azon tevékenységeinek kivizsgálását, amelyek a trösztellenes szabályok megsértését jelenthetik. A Google-ra a közelmúltban rekordösszegű, 2,4 milliárd eurós bírságot szabtak ki a keresőmotorok piacán történő erőfölénnyel való visszaélés miatt, mert jogszerűtlen előnyt biztosított egy másik Google-termék, a saját ár-összehasonlító szolgáltatása számára.

| 4.2.6. | A Google keresőmotor erőfölénnyel rendelkezik, és az Európai Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy a keresések eredményei nem részlegesek, ami korlátozhatná a felhasználók információhoz való hozzáférését. Az Európai Bizottságnak ugyanilyen aggályokat kellene fenntartania a Booking kapcsán is, amely erőfölényével visszaélve befolyásolja az európai turisztikai ajánlatok kereséseinek eredményeit, különösen negatív hatást fejtve ki a kisebb méretű piacokra és vállalatokra. |
| --- | --- |

4.2.6.

A Google keresőmotor erőfölénnyel rendelkezik, és az Európai Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy a keresések eredményei nem részlegesek, ami korlátozhatná a felhasználók információhoz való hozzáférését. Az Európai Bizottságnak ugyanilyen aggályokat kellene fenntartania a Booking kapcsán is, amely erőfölényével visszaélve befolyásolja az európai turisztikai ajánlatok kereséseinek eredményeit, különösen negatív hatást fejtve ki a kisebb méretű piacokra és vállalatokra.

| 4.2.7. | A fogyasztók és a vállalkozások életében kiemelt jelentősége van a távközlési ágazatnak. Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy ezen a területen még nem nyitott és versenyalapú a piac. A távközlési szolgáltatók továbbra is a szabad versennyel ellentétes gyakorlatokat folytatnak: a szerződés futamideje alatt árat emelnek anélkül, hogy a fogyasztót előzetes tájékoztatásban részesítenék, ami alapján elállhatna a szerződéstől – holott ezt a jogszabály előírja. Ez az áremelés különösen érzékelhető volt a barangolási szolgáltatások megszüntetésekor; ez a gyakorlatban a tarifák általános emelkedéséhez vezetett, ami hátrányosan érintette mindazokat, akik nem utaznak külföldre. |
| --- | --- |

4.2.7.

A fogyasztók és a vállalkozások életében kiemelt jelentősége van a távközlési ágazatnak. Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy ezen a területen még nem nyitott és versenyalapú a piac. A távközlési szolgáltatók továbbra is a szabad versennyel ellentétes gyakorlatokat folytatnak: a szerződés futamideje alatt árat emelnek anélkül, hogy a fogyasztót előzetes tájékoztatásban részesítenék, ami alapján elállhatna a szerződéstől – holott ezt a jogszabály előírja. Ez az áremelés különösen érzékelhető volt a barangolási szolgáltatások megszüntetésekor; ez a gyakorlatban a tarifák általános emelkedéséhez vezetett, ami hátrányosan érintette mindazokat, akik nem utaznak külföldre.

4.3.   Energiapiac és a körforgásos gazdaság piaca

| 4.3.1. | Az elmúlt években elvégzett munka ellenére az egységes energiapiac továbbra is megvalósításra vár. Az energia magas ára, különösen egyes országokban jelentős részt képvisel a háztartások és a vállalkozások költségvetésében, mivel a piacok liberalizációja nem eredményezett tényleges tarifacsökkentést. Az árak miatt Európa továbbra is hátrányos helyzetben van az energiaköltségek terén a világszintű versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

4.3.1.

Az elmúlt években elvégzett munka ellenére az egységes energiapiac továbbra is megvalósításra vár. Az energia magas ára, különösen egyes országokban jelentős részt képvisel a háztartások és a vállalkozások költségvetésében, mivel a piacok liberalizációja nem eredményezett tényleges tarifacsökkentést. Az árak miatt Európa továbbra is hátrányos helyzetben van az energiaköltségek terén a világszintű versenytársaival szemben.

| 4.3.2. | Az energiahatékonyság növelésének és a megújuló energiába történő beruházásoknak továbbra is központi szerepet kell kapniuk annak érdekében, hogy Európa versenyképesebb és fenntartható legyen, annak ellenére, hogy környezetvédelmi aggályok merülnek fel az ilyen technológiák használatából eredő hulladék (például akkumulátorok és fotovoltaikus elemek) kezelése terén. A technológiai haladás ellenére a megújuló energiák még nincsenek olyan fejlettségi szinten, hogy versenyezhessenek a fosszilis és a nukleáris energiával. Emiatt folyamatos támogatást érdemelnek, hogy méltányosabb piacon versenyezhessenek. |
| --- | --- |

4.3.2.

Az energiahatékonyság növelésének és a megújuló energiába történő beruházásoknak továbbra is központi szerepet kell kapniuk annak érdekében, hogy Európa versenyképesebb és fenntartható legyen, annak ellenére, hogy környezetvédelmi aggályok merülnek fel az ilyen technológiák használatából eredő hulladék (például akkumulátorok és fotovoltaikus elemek) kezelése terén. A technológiai haladás ellenére a megújuló energiák még nincsenek olyan fejlettségi szinten, hogy versenyezhessenek a fosszilis és a nukleáris energiával. Emiatt folyamatos támogatást érdemelnek, hogy méltányosabb piacon versenyezhessenek.

| 4.3.3. | A megújuló energiák nem egyszerűen tiszta energiaforrások. Lehetőségnek is kell tekinteni őket a helyi közösségek fejlődésére, amelynek révén egyszerre lehetnek energiafogyasztók és -termelők egy decentralizált energiatermelési modellben, amely a helyi közösségeknek kedvez. |
| --- | --- |

4.3.3.

A megújuló energiák nem egyszerűen tiszta energiaforrások. Lehetőségnek is kell tekinteni őket a helyi közösségek fejlődésére, amelynek révén egyszerre lehetnek energiafogyasztók és -termelők egy decentralizált energiatermelési modellben, amely a helyi közösségeknek kedvez.

| 4.3.4. | A technológia fejlődött, a fotovoltaikus napenergia-termelés elérhetőbb a vállalkozások és a háztartások számára, akik saját fogyasztásukat kiszolgáló termelőlétesítményeket kívánnak telepíteni. Az ilyen létesítmények telepítéséhez adott engedélyek azonban bizonyos teljesítményszintre korlátozódnak, ami csökkentheti a beruházás vonzerejét bizonyos méretű szereplők számára, akiknek az energiaszámlája napsütéses hónapokban nagyon nagy mértékben, akár nullára is csökkenhetne. |
| --- | --- |

4.3.4.

A technológia fejlődött, a fotovoltaikus napenergia-termelés elérhetőbb a vállalkozások és a háztartások számára, akik saját fogyasztásukat kiszolgáló termelőlétesítményeket kívánnak telepíteni. Az ilyen létesítmények telepítéséhez adott engedélyek azonban bizonyos teljesítményszintre korlátozódnak, ami csökkentheti a beruházás vonzerejét bizonyos méretű szereplők számára, akiknek az energiaszámlája napsütéses hónapokban nagyon nagy mértékben, akár nullára is csökkenhetne.

| 4.3.5. | Másrészről Európának továbbra is garantálnia kell energetikai függetlenségét azáltal, hogy megerősíti a kapcsolatokat úgy, hogy csökkenjen kiszolgáltatottsága. Emellett a verseny fokozására is szükség van. |
| --- | --- |

4.3.5.

Másrészről Európának továbbra is garantálnia kell energetikai függetlenségét azáltal, hogy megerősíti a kapcsolatokat úgy, hogy csökkenjen kiszolgáltatottsága. Emellett a verseny fokozására is szükség van.

| 4.3.6. | Az EGSZB megismétli, hogy különös hangsúlyt kell helyezni az EU előtt álló fontos kihívásokra, amelyek az alábbiak:






  — | az energiaköltségek csökkentése a háztartások és a vállalkozások számára, ami egyértelmű előnyökkel jár szociális és gazdasági szinten, illetve az európai vállalatok külső versenyképessége terén, |
| --- | --- | --- |

4.3.6.

Az EGSZB megismétli, hogy különös hangsúlyt kell helyezni az EU előtt álló fontos kihívásokra, amelyek az alábbiak:

—

az energiaköltségek csökkentése a háztartások és a vállalkozások számára, ami egyértelmű előnyökkel jár szociális és gazdasági szinten, illetve az európai vállalatok külső versenyképessége terén,

| — | egy valódi európai energiapolitika kialakításának támogatása, |
| --- | --- |

—

egy valódi európai energiapolitika kialakításának támogatása,

| — | az energiapiacok integráltságának javítása az európai kapcsolatok előmozdításával, |
| --- | --- |

—

az energiapiacok integráltságának javítása az európai kapcsolatok előmozdításával,

| — | vezető szerep vállalása az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését célzó Párizsi Megállapodás végrehajtása terén, a fenntartható fejlődés kontextusában. |
| --- | --- |

—

vezető szerep vállalása az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését célzó Párizsi Megállapodás végrehajtása terén, a fenntartható fejlődés kontextusában.

4.4.   Nemzetközi együttműködés

| 4.4.1. | Egy globális piacon Európát továbbra is hátrányosan érinti a méltánytalan társadalmi és környezeti gyakorlatokat folytató országok tisztességtelen versenye. A fontos társadalmi szempont mellett az Unió külkapcsolataiból eredő versenytorzulások is határozott nemzetközi diplomáciai fellépést tesznek indokolttá a vállalatoknak és a fogyasztóknak a behozatal és a kivitel terén tapasztalható versenytorzulásoktól való védelme érdekében. |
| --- | --- |

4.4.1.

Egy globális piacon Európát továbbra is hátrányosan érinti a méltánytalan társadalmi és környezeti gyakorlatokat folytató országok tisztességtelen versenye. A fontos társadalmi szempont mellett az Unió külkapcsolataiból eredő versenytorzulások is határozott nemzetközi diplomáciai fellépést tesznek indokolttá a vállalatoknak és a fogyasztóknak a behozatal és a kivitel terén tapasztalható versenytorzulásoktól való védelme érdekében.

| 4.4.2. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság az iránti elkötelezettségét, hogy tevékenyen működjön közre a versennyel foglalkozó nemzetközi szervek, például az OECD Versenyjogi Bizottsága, a Világbank, az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia és a Nemzetközi Versenyügyi Hálózat munkájában. |
| --- | --- |

4.4.2.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság az iránti elkötelezettségét, hogy tevékenyen működjön közre a versennyel foglalkozó nemzetközi szervek, például az OECD Versenyjogi Bizottsága, a Világbank, az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia és a Nemzetközi Versenyügyi Hálózat munkájában.

| 4.4.3. | Az EGSZB szintén örömmel látja az Európai Bizottság elkötelezettségét az Örményországgal, Mexikóval, Indonéziával, a Fülöp-szigetekkel és Japánnal megkötendő szabadkereskedelmi megállapodások tárgyalása, valamint a feltörekvő országokkal folytatott technikai együttműködés során. Fel szeretné azonban hívni a figyelmet annak szükségességére, hogy ezek a megállapodások egyrészt egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, védve a vállalatokat és a fogyasztókat, másrészt pedig mozdítsák elő az európai gazdasági és társadalmi kohéziót. |
| --- | --- |

4.4.3.

Az EGSZB szintén örömmel látja az Európai Bizottság elkötelezettségét az Örményországgal, Mexikóval, Indonéziával, a Fülöp-szigetekkel és Japánnal megkötendő szabadkereskedelmi megállapodások tárgyalása, valamint a feltörekvő országokkal folytatott technikai együttműködés során. Fel szeretné azonban hívni a figyelmet annak szükségességére, hogy ezek a megállapodások egyrészt egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, védve a vállalatokat és a fogyasztókat, másrészt pedig mozdítsák elő az európai gazdasági és társadalmi kohéziót.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2017) 285 final.

1

(2)  SWD(2017) 175 final.

2

(3)  https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public/search/home?lang=hu.

3

(4)  „Perception and awareness about transparency of state aid” [Az állami támogatások átláthatóságával kapcsolatos tájékozottság és az arról kialakult benyomás]. Eurobarométer, 2016. július.

4

(5)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/business/company-tax/anti-tax-avoidance-package_en.

5

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/117

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: a tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata

(COM(2017) 292 final)

(2018/C 081/16)

| Előadó: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Előadó:

Daniel MAREELS

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.7.5. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.5. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 136/0/3 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.7.5.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.5.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

136/0/3

Preambulum

Ez a vélemény az európai gazdaság jövőjéről készülő négy EGSZB-véleményből (A gazdasági és monetáris unió elmélyítése és az euroövezet gazdaságpolitikája, A tőkepiaci unió és Az EU pénzügyeinek jövője) álló csomag részét képezi
   (1)
  . A csomag az Európai Bizottság által nemrégiben indított, az Európa jövőjéről szóló fehér könyv folyamatának keretébe illeszkedik, és figyelembe veszi Juncker elnök 2017. évi, az Unió helyzetét értékelő beszédét. Az EGSZB Európa jövőjéről szóló állásfoglalásával
   (2)
  és a GMU megvalósításáról szóló korábbi véleményeivel
   (3)
  összhangban ez a véleménycsomag kiemeli, hogy ki kell alakítani a közös cél tudatát az uniós kormányzásban, ami messze meghaladja a technikai jellegű megközelítéseket és intézkedéseket, és ami elsősorban politikai szándék és közös nézőpont kérdése.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Mivel a tőkepiaci unió egészében véve alapvetően fontos nemcsak a további és mélyebb európai integráció és fejlődés szempontjából, de minden egyes tagállam számára is, és mivel szem előtt kell tartanunk a nemzetközi környezet átrendeződését, az EGSZB határozottan támogatja ezt az uniót, és ambícióval tekint a megvalósítás elébe. Az EGSZB abban érdekelt, hogy mindent megtegyünk a terv sikeréért. Fontos, hogy gyors ütemben haladjunk előre és érjünk el eredményeket annak érdekében, hogy az uniós gazdaság rövid távon új lendületet kapjon és még dinamikusabbá váljon. |
| --- | --- |

1.1.

Mivel a tőkepiaci unió egészében véve alapvetően fontos nemcsak a további és mélyebb európai integráció és fejlődés szempontjából, de minden egyes tagállam számára is, és mivel szem előtt kell tartanunk a nemzetközi környezet átrendeződését, az EGSZB határozottan támogatja ezt az uniót, és ambícióval tekint a megvalósítás elébe. Az EGSZB abban érdekelt, hogy mindent megtegyünk a terv sikeréért. Fontos, hogy gyors ütemben haladjunk előre és érjünk el eredményeket annak érdekében, hogy az uniós gazdaság rövid távon új lendületet kapjon és még dinamikusabbá váljon.

| 1.2. | Az EGSZB mindig is kifejezetten támogatta a gazdasági és monetáris uniót (GMU), és határozottan érvelt elmélyítése és kiteljesítése mellett. Most ugyanígy vélekedik, és azt sürgeti, hogy a tőkepiaci uniót is hasonlóan vigyük előre. A bankunióval együtt a tőkepiaci uniónak egy pénzügyi unióról kell gondoskodnia, és többek között ennek megvalósítása kell, hogy garantálja majd a GMU létrehozását, mivel a pénzügyi unió a GMU egyik alapeleme. A tőkepiaci unió megvalósításának első szakaszait már teljesítettük, és a bankunió terén is számos lépés történt az első és második pillér kiépítése, illetve a harmadik pillérre vonatkozó javaslatok révén. Most az a fontos, hogy mindkét területen folytassuk a munkát, és mielőbb teljesítsük a végső célkitűzéseket. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB mindig is kifejezetten támogatta a gazdasági és monetáris uniót (GMU), és határozottan érvelt elmélyítése és kiteljesítése mellett. Most ugyanígy vélekedik, és azt sürgeti, hogy a tőkepiaci uniót is hasonlóan vigyük előre. A bankunióval együtt a tőkepiaci uniónak egy pénzügyi unióról kell gondoskodnia, és többek között ennek megvalósítása kell, hogy garantálja majd a GMU létrehozását, mivel a pénzügyi unió a GMU egyik alapeleme. A tőkepiaci unió megvalósításának első szakaszait már teljesítettük, és a bankunió terén is számos lépés történt az első és második pillér kiépítése, illetve a harmadik pillérre vonatkozó javaslatok révén. Most az a fontos, hogy mindkét területen folytassuk a munkát, és mielőbb teljesítsük a végső célkitűzéseket.

| 1.3. | A tőkepiaci unió lényegi segítséget nyújthat a gazdaság tartós élénkítéséhez, és biztosíthatja a növekedést, a beruházásokat és a munkahelyeket. Ez mind az egyes tagállamoknak, mind az EU egészének előnyére válik. A finanszírozási források ezzel együtt járó bővítése és diverzifikációja strukturálisan mélyebb integrációról gondoskodik, ami pedig minden bizonnyal elősegíti a stabilitás, a biztonság és a stressztűrő képesség kívánt fokozását a gazdasági és a pénzügyi rendszerben egyaránt. További elaprózott intézkedéseknek nincs helyük, azok ugyanis lehetőségek sokaságát hagyják kihasználatlanul. |
| --- | --- |

1.3.

A tőkepiaci unió lényegi segítséget nyújthat a gazdaság tartós élénkítéséhez, és biztosíthatja a növekedést, a beruházásokat és a munkahelyeket. Ez mind az egyes tagállamoknak, mind az EU egészének előnyére válik. A finanszírozási források ezzel együtt járó bővítése és diverzifikációja strukturálisan mélyebb integrációról gondoskodik, ami pedig minden bizonnyal elősegíti a stabilitás, a biztonság és a stressztűrő képesség kívánt fokozását a gazdasági és a pénzügyi rendszerben egyaránt. További elaprózott intézkedéseknek nincs helyük, azok ugyanis lehetőségek sokaságát hagyják kihasználatlanul.

| 1.4. | Hasonlóan fontos, hogy – tekintettel a nemzetközi és globális szintű hatalmi átrendeződésekre és (házunk táján) a brexitre – az EU most határozott fellépést tanúsítson, és erősítse gazdasági pozícióját. E tekintetben Európa példát vehet arról az ellenálló képességről és lendületről, melyet az amerikai gazdaság tanúsított a válság után. |
| --- | --- |

1.4.

Hasonlóan fontos, hogy – tekintettel a nemzetközi és globális szintű hatalmi átrendeződésekre és (házunk táján) a brexitre – az EU most határozott fellépést tanúsítson, és erősítse gazdasági pozícióját. E tekintetben Európa példát vehet arról az ellenálló képességről és lendületről, melyet az amerikai gazdaság tanúsított a válság után.

| 1.5. | Az EGSZB számára egyértelmű, hogy a tőkepiaci unió nem önkéntes gyakorlat, amely csak néhány ország előnyére szolgál, hanem minden uniós tagállam számára realitássá kell válnia. Ez feltétlen követelmény. Az ehhez szükséges erőfeszítésekhez és a megfelelő feltételek megteremtéséhez európai és tagállami szintű politikai akaratra van szükség. Az így létrejövő tőkepiaci uniónak az egész Unió integrációját kell jelképeznie, ugyanakkor tekintettel kell lennie a meglévő igényekre, szükségletekre és ambíciókra, többek között az adott régiók és területek részéről. Minden szinten koherens és konzisztens politikára van szükség. Az elsődleges célkitűzésekkel összhangban nem lévő kezdeményezéseket el kell utasítani. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB számára egyértelmű, hogy a tőkepiaci unió nem önkéntes gyakorlat, amely csak néhány ország előnyére szolgál, hanem minden uniós tagállam számára realitássá kell válnia. Ez feltétlen követelmény. Az ehhez szükséges erőfeszítésekhez és a megfelelő feltételek megteremtéséhez európai és tagállami szintű politikai akaratra van szükség. Az így létrejövő tőkepiaci uniónak az egész Unió integrációját kell jelképeznie, ugyanakkor tekintettel kell lennie a meglévő igényekre, szükségletekre és ambíciókra, többek között az adott régiók és területek részéről. Minden szinten koherens és konzisztens politikára van szükség. Az elsődleges célkitűzésekkel összhangban nem lévő kezdeményezéseket el kell utasítani.

| 1.6. | Az EGSZB számára rendkívül fontos, hogy a tőkepiaci unió maximális eséllyel induljon a sikerért. Határozottan javasoljuk ezért, hogy a tőkepiaci unió tényleges megteremtéséhez, valamint az egyes tagországokban elért eredmények megállapításához és méréséhez szükséges valamennyi eszköz rendelkezésre álljon. Konkrétabban, az EGSZB határozottan támogatja egy olyan rendszer felállítását, amely – mennyiségi és minőségi kritériumok alapján – rendszeres időközönként megvizsgálja, hogy a tagországokban hogyan halad a tőkepiaci unió megvalósítása, és az eredményeket a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi, hiányosságok esetén pedig kijelöli a megfelelő lépéseket és intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB számára rendkívül fontos, hogy a tőkepiaci unió maximális eséllyel induljon a sikerért. Határozottan javasoljuk ezért, hogy a tőkepiaci unió tényleges megteremtéséhez, valamint az egyes tagországokban elért eredmények megállapításához és méréséhez szükséges valamennyi eszköz rendelkezésre álljon. Konkrétabban, az EGSZB határozottan támogatja egy olyan rendszer felállítását, amely – mennyiségi és minőségi kritériumok alapján – rendszeres időközönként megvizsgálja, hogy a tagországokban hogyan halad a tőkepiaci unió megvalósítása, és az eredményeket a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi, hiányosságok esetén pedig kijelöli a megfelelő lépéseket és intézkedéseket.

| 1.7. | A tőkepiaci unió végső sikere azon múlik, mennyiben válnak kézzelfogható valósággá a tervezet építőkövei, mennyiben valósul meg az egységes piac, és hatékonyan használják-e azt az érdekelt felek, elsősorban a pénzügyi szolgáltatók, a vállalkozások, a befektetők és a betétesek. Az EGSZB ezért üdvözli a jelenlegi gyors félidős felülvizsgálatot, és amellett szól, hogy a jövőben rendszeresen sor kerüljön ilyen jellegű értékelésekre, amelyekbe a fent említett érdekelt feleket is aktívan és szorosan bevonják. |
| --- | --- |

1.7.

A tőkepiaci unió végső sikere azon múlik, mennyiben válnak kézzelfogható valósággá a tervezet építőkövei, mennyiben valósul meg az egységes piac, és hatékonyan használják-e azt az érdekelt felek, elsősorban a pénzügyi szolgáltatók, a vállalkozások, a befektetők és a betétesek. Az EGSZB ezért üdvözli a jelenlegi gyors félidős felülvizsgálatot, és amellett szól, hogy a jövőben rendszeresen sor kerüljön ilyen jellegű értékelésekre, amelyekbe a fent említett érdekelt feleket is aktívan és szorosan bevonják.

| 1.8. | A tőkepiaci unió következő építőköveinek lefektetése több ízben is választás elé állít bennünket. Az EGSZB véleménye szerint azokat az intézkedéseket és cselekvéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a legnagyobb konvergenciát valósítják meg, illetve amelyek a legkevésbé engedik, hogy a tagállamok messzebb menjenek annál, mint amennyire feltétlenül szükséges. Fontos továbbá a REFIT megközelítés szem előtt tartása, hogy egyszerűbbé tegyük a dolgokat: kerüljük a felesleges adminisztratív terheket és csökkentsük a költségeket. |
| --- | --- |

1.8.

A tőkepiaci unió következő építőköveinek lefektetése több ízben is választás elé állít bennünket. Az EGSZB véleménye szerint azokat az intézkedéseket és cselekvéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a legnagyobb konvergenciát valósítják meg, illetve amelyek a legkevésbé engedik, hogy a tagállamok messzebb menjenek annál, mint amennyire feltétlenül szükséges. Fontos továbbá a REFIT megközelítés szem előtt tartása, hogy egyszerűbbé tegyük a dolgokat: kerüljük a felesleges adminisztratív terheket és csökkentsük a költségeket.

| 1.9. | Az európai bizottsági dokumentum a tőkepiaci unió 38 olyan építőkövét tartalmazza, melyeket 2019-ig (még) ki kell dolgozni. Bár ez a rövid határidőn belül megvalósítandó nagyszámú intézkedés kérdéseket vethet fel a megközelítéssel kapcsolatban, az EGSZB számára fontos a tőkepiaci unió alapjainak mielőbbi, visszavonhatatlan és visszafordíthatatlan lefektetése. |
| --- | --- |

1.9.

Az európai bizottsági dokumentum a tőkepiaci unió 38 olyan építőkövét tartalmazza, melyeket 2019-ig (még) ki kell dolgozni. Bár ez a rövid határidőn belül megvalósítandó nagyszámú intézkedés kérdéseket vethet fel a megközelítéssel kapcsolatban, az EGSZB számára fontos a tőkepiaci unió alapjainak mielőbbi, visszavonhatatlan és visszafordíthatatlan lefektetése.

| 1.10. | Ezzel összefüggésben az EGSZB különösen azt sürgeti, hogy a kkv-k finanszírozása minden szükséges figyelmet megkapjon. Számukra továbbra is nagyon fontos a banki finanszírozás. Az eredeti cselekvési terv kkv-k javát szolgáló, immár megvalósított intézkedései (pl. STS-értékpapírosítás, a tájékoztatóról szóló irányelv) mellett erőfeszítéseket kell tenni a mostani közleményben szereplő összes kezdeményezés érdekében is, mert ezek tovább javíthatják a kkv-k körülményeit. Emellett más módszereket is fejleszteni és ösztönözni kell a kkv-k érdekében: gondolhatunk itt az alternatív finanszírozásra és más szakpolitikai eszközök népszerűsítésére. |
| --- | --- |

1.10.

Ezzel összefüggésben az EGSZB különösen azt sürgeti, hogy a kkv-k finanszírozása minden szükséges figyelmet megkapjon. Számukra továbbra is nagyon fontos a banki finanszírozás. Az eredeti cselekvési terv kkv-k javát szolgáló, immár megvalósított intézkedései (pl. STS-értékpapírosítás, a tájékoztatóról szóló irányelv) mellett erőfeszítéseket kell tenni a mostani közleményben szereplő összes kezdeményezés érdekében is, mert ezek tovább javíthatják a kkv-k körülményeit. Emellett más módszereket is fejleszteni és ösztönözni kell a kkv-k érdekében: gondolhatunk itt az alternatív finanszírozásra és más szakpolitikai eszközök népszerűsítésére.

| 1.11. | Az EGSZB ezenkívül üdvözli a fenntartható beruházások megerősítésére és az EU által ezen a téren vállalandó vezérszerepre helyezett hangsúlyt. Támogatja azt az elképzelést, hogy a fenntarthatósági megfontolásokat figyelembe kellene venni a pénzügyi jogszabályok elkövetkező jogalkotási felülvizsgálata során (6. prioritási intézkedés). |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB ezenkívül üdvözli a fenntartható beruházások megerősítésére és az EU által ezen a téren vállalandó vezérszerepre helyezett hangsúlyt. Támogatja azt az elképzelést, hogy a fenntarthatósági megfontolásokat figyelembe kellene venni a pénzügyi jogszabályok elkövetkező jogalkotási felülvizsgálata során (6. prioritási intézkedés).

| 1.12. | Végezetül, az EGSZB örömmel veszi, hogy a felügyelet központi helyet kap a tőkepiaci unió kiépítését célzó erőfeszítésekben. Az európai szintű felügyeletnek döntő szerepet kell játszania mind a biztonságot és stabilitást illetően, mind a kívánt piaci integráció megteremtésében, mind pedig a tőkepiaci unión belüli akadályok, korlátok és egyenlőtlenségek felszámolásában. |
| --- | --- |

1.12.

Végezetül, az EGSZB örömmel veszi, hogy a felügyelet központi helyet kap a tőkepiaci unió kiépítését célzó erőfeszítésekben. Az európai szintű felügyeletnek döntő szerepet kell játszania mind a biztonságot és stabilitást illetően, mind a kívánt piaci integráció megteremtésében, mind pedig a tőkepiaci unión belüli akadályok, korlátok és egyenlőtlenségek felszámolásában.

2.   Háttér

| 2.1. | A Juncker-bizottság a hivatalba lépésekor a legfontosabb prioritásai között nevezte meg a növekedés, a beruházások és a munkahelyteremtés serkentését. Ennek megvalósítása érdekében kezdettől fogva történtek lépések egy több lábon álló „Európai beruházási terv” kidolgozására. |
| --- | --- |

2.1.

A Juncker-bizottság a hivatalba lépésekor a legfontosabb prioritásai között nevezte meg a növekedés, a beruházások és a munkahelyteremtés serkentését. Ennek megvalósítása érdekében kezdettől fogva történtek lépések egy több lábon álló „Európai beruházási terv” kidolgozására.

| 2.2. | Ez a terv többek között egy egységes tőkepiaci unió megteremtését irányozza elő. Ennek első lépéseként az Európai Bizottság 2015. szeptember végén közzétette a „Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére” (4) című dokumentumot. Ez a cselekvési terv egy jól működő és integrált, minden tagállamra kiterjedő tőkepiaci unió 2019-ig történő bevezetéséhez szükséges alapköveket fekteti le. |
| --- | --- |

2.2.

Ez a terv többek között egy egységes tőkepiaci unió megteremtését irányozza elő. Ennek első lépéseként az Európai Bizottság 2015. szeptember végén közzétette a „Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére” (4) című dokumentumot. Ez a cselekvési terv egy jól működő és integrált, minden tagállamra kiterjedő tőkepiaci unió 2019-ig történő bevezetéséhez szükséges alapköveket fekteti le.

| 2.3. | Kevesebb mint egy év elteltével az Európai Tanács „gyors és határozott előrehaladást” sürgetett a tervvel kapcsolatban, mely szerint „gondoskodni kell arról, hogy a vállalkozások könnyebben juthassanak finanszírozáshoz, és támogatni kell a reálgazdaságba történő beruházásokat a tőkepiaci unió létrehozására vonatkozó terv előmozdítása révén” (5). Röviddel ezután az Európai Bizottság közleményt fogadott el, amelyben ugyancsak a reformok felgyorsítására szólított fel (6). |
| --- | --- |

2.3.

Kevesebb mint egy év elteltével az Európai Tanács „gyors és határozott előrehaladást” sürgetett a tervvel kapcsolatban, mely szerint „gondoskodni kell arról, hogy a vállalkozások könnyebben juthassanak finanszírozáshoz, és támogatni kell a reálgazdaságba történő beruházásokat a tőkepiaci unió létrehozására vonatkozó terv előmozdítása révén” (5). Röviddel ezután az Európai Bizottság közleményt fogadott el, amelyben ugyancsak a reformok felgyorsítására szólított fel (6).

| 2.4. | Röviddel ezután az Európai Bizottság közleményt fogadott el, amelyben ugyancsak a reformok felgyorsítására szólított fel. A pénzügyi integrációt a közelmúltban újabb kihívások érték, ilyen például a legnagyobb pénzügyi központ távozása az EU-ból (brexit). |
| --- | --- |

2.4.

Röviddel ezután az Európai Bizottság közleményt fogadott el, amelyben ugyancsak a reformok felgyorsítására szólított fel. A pénzügyi integrációt a közelmúltban újabb kihívások érték, ilyen például a legnagyobb pénzügyi központ távozása az EU-ból (brexit).

| 2.5. | A fejleményekre válaszul az Európai Bizottság nemrégiben (7) közzétette „A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata” című közleményt (8). Ez a félidős felülvizsgálat nemcsak (a) leírja az eredeti cselekvési terv végrehajtásának jelenlegi helyzetét és (b) számos, a még függőben lévő intézkedésekre vonatkozó új jogalkotási kezdeményezést határoz meg, hanem elsősorban (c) új prioritásokat jelöl ki. |
| --- | --- |

2.5.

A fejleményekre válaszul az Európai Bizottság nemrégiben (7) közzétette „A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata” című közleményt (8). Ez a félidős felülvizsgálat nemcsak (a) leírja az eredeti cselekvési terv végrehajtásának jelenlegi helyzetét és (b) számos, a még függőben lévő intézkedésekre vonatkozó új jogalkotási kezdeményezést határoz meg, hanem elsősorban (c) új prioritásokat jelöl ki.

| 2.5.1. | A félidős felülvizsgálat célja a változó kihívásokra való határozottabb felkészülésen túl a 2017 tavaszán megtartott nyilvános konzultáció eredményeinek figyelembevétele. |
| --- | --- |

2.5.1.

A félidős felülvizsgálat célja a változó kihívásokra való határozottabb felkészülésen túl a 2017 tavaszán megtartott nyilvános konzultáció eredményeinek figyelembevétele.

| 2.5.2. | Európai bizottsági szinten az eredeti tervben előirányzott intézkedések (33) (9) több mint fele (20) megvalósult az eredeti ütemtervnek megfelelően. Az előterjesztett javaslatok többek között a kockázatitőke-piacok fejlesztését, a tájékoztatókra vonatkozó szabályok felülvizsgálata révén a vállalkozások nyilvános piacokra jutásának egyszerűbbé és olcsóbbá tételét, a hitel és a tőke eltérő adóügyi megítélésének megszüntetését, egy biztonságos és likvid értékpapírosítási piac elősegítését, valamint fizetésképtelenség esetén a tisztességes vállalkozók számára a reorganizáció lehetővé tételét, illetve egy második esély lehetőségét célozzák. |
| --- | --- |

2.5.2.

Európai bizottsági szinten az eredeti tervben előirányzott intézkedések (33) (9) több mint fele (20) megvalósult az eredeti ütemtervnek megfelelően. Az előterjesztett javaslatok többek között a kockázatitőke-piacok fejlesztését, a tájékoztatókra vonatkozó szabályok felülvizsgálata révén a vállalkozások nyilvános piacokra jutásának egyszerűbbé és olcsóbbá tételét, a hitel és a tőke eltérő adóügyi megítélésének megszüntetését, egy biztonságos és likvid értékpapírosítási piac elősegítését, valamint fizetésképtelenség esetén a tisztességes vállalkozók számára a reorganizáció lehetővé tételét, illetve egy második esély lehetőségét célozzák.

| 2.5.3. | A még függőben lévő intézkedésekkel (10) kapcsolatban az Európai Bizottság többek között a tőkepiaci unió megteremtése szempontjából kulcsfontosságú 3 jogalkotási javaslat tekintetében kíván előrelépni. Nevezetesen, egy páneurópai magánnyugdíjtermékre (PEPP) vonatkozó javaslattal (2017. június 29-én tették közzé), egy jogalkotási javaslattal az értékpapírokkal és követelésekkel kapcsolatos ügyeletek harmadik felekre kifejtett hatásaira vonatkozó kollíziós szabályokról (2017 negyedik negyedéve), valamint egy a fedezett kötvények uniós keretrendszerére vonatkozó javaslattal (2018 első negyedéve). |
| --- | --- |

2.5.3.

A még függőben lévő intézkedésekkel (10) kapcsolatban az Európai Bizottság többek között a tőkepiaci unió megteremtése szempontjából kulcsfontosságú 3 jogalkotási javaslat tekintetében kíván előrelépni. Nevezetesen, egy páneurópai magánnyugdíjtermékre (PEPP) vonatkozó javaslattal (2017. június 29-én tették közzé), egy jogalkotási javaslattal az értékpapírokkal és követelésekkel kapcsolatos ügyeletek harmadik felekre kifejtett hatásaira vonatkozó kollíziós szabályokról (2017 negyedik negyedéve), valamint egy a fedezett kötvények uniós keretrendszerére vonatkozó javaslattal (2018 első negyedéve).

| 2.5.4. | A változó kihívásokra válaszul kilenc új prioritási intézkedésre (11) kerül sor a tőkepiaci unió megerősítése érdekében:






  — | az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) hatásköreinek erősítése az EU-n belüli és kívüli következetes felügyelet hatékonyságának előmozdítása érdekében, |
| --- | --- | --- |

2.5.4.

A változó kihívásokra válaszul kilenc új prioritási intézkedésre (11) kerül sor a tőkepiaci unió megerősítése érdekében:

—

az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) hatásköreinek erősítése az EU-n belüli és kívüli következetes felügyelet hatékonyságának előmozdítása érdekében,

| — | a kis- és középvállalkozások nyilvános piacokra való bevezetésének érdekében a szabályozási környezet arányosabbá tétele, |
| --- | --- |

—

a kis- és középvállalkozások nyilvános piacokra való bevezetésének érdekében a szabályozási környezet arányosabbá tétele,

| — | a befektetési vállalkozások prudenciális kezelésének felülvizsgálata, |
| --- | --- |

—

a befektetési vállalkozások prudenciális kezelésének felülvizsgálata,

| — | a pénzügyi technológiai (FinTech) tevékenységek uniós engedélyezési keretének mint lehetőségnek a vizsgálata, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi technológiai (FinTech) tevékenységek uniós engedélyezési keretének mint lehetőségnek a vizsgálata,

| — | a nemteljesítő hitelek másodlagos piacát támogató intézkedések előterjesztése és olyan esetleges jogalkotási kezdeményezések feltérképezése, amelyek növelik a biztosítékkal rendelkező hitelezők lehetőségeit a vállalatoknak és vállalkozóknak nyújtott fedezett hitelek értékének visszaszerzésére, |
| --- | --- |

—

a nemteljesítő hitelek másodlagos piacát támogató intézkedések előterjesztése és olyan esetleges jogalkotási kezdeményezések feltérképezése, amelyek növelik a biztosítékkal rendelkező hitelezők lehetőségeit a vállalatoknak és vállalkozóknak nyújtott fedezett hitelek értékének visszaszerzésére,

| — | a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport által tett ajánlások nyomon követése, |
| --- | --- |

—

a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport által tett ajánlások nyomon követése,

| — | az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV-k) és alternatív befektetési alapok (ABA-k) határon átnyúló forgalmazásának és felügyeletének elősegítése, |
| --- | --- |

—

az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV-k) és alternatív befektetési alapok (ABA-k) határon átnyúló forgalmazásának és felügyeletének elősegítése,

| — | iránymutatás a határon átnyúló uniós befektetések kezelésére vonatkozó hatályos uniós szabályokról és megfelelő keret meghatározása a befektetési jogviták békés rendezéséhez, |
| --- | --- |

—

iránymutatás a határon átnyúló uniós befektetések kezelésére vonatkozó hatályos uniós szabályokról és megfelelő keret meghatározása a befektetési jogviták békés rendezéséhez,

| — | átfogó uniós stratégia előterjesztése a helyi és regionális tőkepiacok fejlődésének támogatása céljából hozható intézkedésekről. |
| --- | --- |

—

átfogó uniós stratégia előterjesztése a helyi és regionális tőkepiacok fejlődésének támogatása céljából hozható intézkedésekről.

| 2.6. | A cél változatlanul az, hogy meghatározó és tartós hatású intézkedések révén 2019-re lefektessük a tőkepiaci unió alapjait. Ez már az Európai Bizottság 2018. évi munkaprogramjában tükröződni fog. |
| --- | --- |

2.6.

A cél változatlanul az, hogy meghatározó és tartós hatású intézkedések révén 2019-re lefektessük a tőkepiaci unió alapjait. Ez már az Európai Bizottság 2018. évi munkaprogramjában tükröződni fog.

3.   Észrevételek és megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB mindenekelőtt megerősíti, hogy alapvetően támogatja a tőkepiaci uniót, amelyről egyik korábbi véleményében (12) is kedvezően vélekedett, és amelynek végrehajtása elengedhetetlen az Unión belüli további pénzügyi és gazdasági integráció érdekében. A kezdeti lendület nem maradhat kihasználatlan, különösen most nem, amikor hatalmi átrendeződések mennek végbe Kelet és Nyugat között. Az EU-nak határozott álláspontra kell helyezkednie. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB mindenekelőtt megerősíti, hogy alapvetően támogatja a tőkepiaci uniót, amelyről egyik korábbi véleményében (12) is kedvezően vélekedett, és amelynek végrehajtása elengedhetetlen az Unión belüli további pénzügyi és gazdasági integráció érdekében. A kezdeti lendület nem maradhat kihasználatlan, különösen most nem, amikor hatalmi átrendeződések mennek végbe Kelet és Nyugat között. Az EU-nak határozott álláspontra kell helyezkednie.

| 3.2. | A tőkepiaci unió egy olyan átfogó program elengedhetetlen része, mely a növekedést, a beruházásokat és a munkahelyteremtést hivatott előmozdítani. A tartós és stabil gazdasági felélénkülés ügyét kiemelten napirenden kell tartani, és haladéktalanul tovább kell dolgozni érte. Kétségtelen, hogy a legfontosabb cél a gazdasági fellendülés megszilárdítása és minél több ember munkához juttatása, illetve a munkahelyek megtartása. |
| --- | --- |

3.2.

A tőkepiaci unió egy olyan átfogó program elengedhetetlen része, mely a növekedést, a beruházásokat és a munkahelyteremtést hivatott előmozdítani. A tartós és stabil gazdasági felélénkülés ügyét kiemelten napirenden kell tartani, és haladéktalanul tovább kell dolgozni érte. Kétségtelen, hogy a legfontosabb cél a gazdasági fellendülés megszilárdítása és minél több ember munkához juttatása, illetve a munkahelyek megtartása.

| 3.3. | A tőkepiaci uniónak az európai tőke nagymértékű mobilizálását és annak a vállalkozásokba, infrastrukturális projektekbe és fenntartható hosszú távú projektbe való irányítását kell lehetővé tennie egy egységesebb piaci környezetben. A cél, azaz a finanszírozási források kibővítése és diverzifikálása, melyben mind a banki, mind a piaci alapú finanszírozás fontos szerepet játszhat, minden bizonnyal dinamikusabbá és ütőképesebbé teszi a gazdaságot. Az amerikai modell, amely a válság után nagyobb ellenálló képességről tett tanúbizonyságot, e tekintetben tanulságos lehet, akárcsak azok az újabb hitelezési modellek, melyekben többek között a nem banki hitelezők is fontosabb szerephez jutnak. |
| --- | --- |

3.3.

A tőkepiaci uniónak az európai tőke nagymértékű mobilizálását és annak a vállalkozásokba, infrastrukturális projektekbe és fenntartható hosszú távú projektbe való irányítását kell lehetővé tennie egy egységesebb piaci környezetben. A cél, azaz a finanszírozási források kibővítése és diverzifikálása, melyben mind a banki, mind a piaci alapú finanszírozás fontos szerepet játszhat, minden bizonnyal dinamikusabbá és ütőképesebbé teszi a gazdaságot. Az amerikai modell, amely a válság után nagyobb ellenálló képességről tett tanúbizonyságot, e tekintetben tanulságos lehet, akárcsak azok az újabb hitelezési modellek, melyekben többek között a nem banki hitelezők is fontosabb szerephez jutnak.

| 3.4. | Ugyanakkor a legfontosabb célkitűzés a gazdasági és társadalmi konvergencia, és ezáltal az EU-n belüli pénzügyi és gazdasági stabilitás megerősítése. Olyan minőségi megközelítést kell előtérbe helyezni, melyet stabil és fenntartható növekedés, valamint jólét jellemez. A tőkepiaci unióból a vállalkozásoknak, a befektetőknek és a betéteseknek egyaránt előnyük kell hogy származzon, anélkül azonban, hogy ehhez aránytalanul nagy kockázatot vállalnának. |
| --- | --- |

3.4.

Ugyanakkor a legfontosabb célkitűzés a gazdasági és társadalmi konvergencia, és ezáltal az EU-n belüli pénzügyi és gazdasági stabilitás megerősítése. Olyan minőségi megközelítést kell előtérbe helyezni, melyet stabil és fenntartható növekedés, valamint jólét jellemez. A tőkepiaci unióból a vállalkozásoknak, a befektetőknek és a betéteseknek egyaránt előnyük kell hogy származzon, anélkül azonban, hogy ehhez aránytalanul nagy kockázatot vállalnának.

| 3.5. | A tőkepiaci unió a GMU elmélyítése és megvalósítása szempontjából is döntő fontosságú, megvalósítása tehát nélkülözhetetlen (13). Ezzel kapcsolatban az EGSZB megerősíti hagyományos álláspontját (14). Teljeskörű bankunióval kiegészülve a tőkepiaci unió valódi pénzügyi uniót eredményez, ami a GMU négy alappillérének (15) az egyike (16). Ezeken a területeken már számos előrelépés történt, de fontos, hogy az erőfeszítések folytatódjanak. |
| --- | --- |

3.5.

A tőkepiaci unió a GMU elmélyítése és megvalósítása szempontjából is döntő fontosságú, megvalósítása tehát nélkülözhetetlen (13). Ezzel kapcsolatban az EGSZB megerősíti hagyományos álláspontját (14). Teljeskörű bankunióval kiegészülve a tőkepiaci unió valódi pénzügyi uniót eredményez, ami a GMU négy alappillérének (15) az egyike (16). Ezeken a területeken már számos előrelépés történt, de fontos, hogy az erőfeszítések folytatódjanak.

| 3.6. | Megjegyzendő még, hogy minden tagállamnak fűződik érdeke a tőkepiaci unióhoz. Amint arra nemrégiben rámutattak, a tőkepiaci unió „további fontos előnye [...] nevezetesen az, hogy hozzájárul a tagállamok növekedési konvergenciájához, amely a megtakarítások unión belüli élénkebb keringéséből és hatékonyabb allokációjából ered. Ennek révén a kevésbé erős gazdaságok minden bizonnyal képesek lesznek arra, hogy gyorsabban felzárkózzanak a jobban teljesítő gazdaságokhoz (17). Ebből a szempontból a brexit nemcsak a tőkepiaci unió tényleges megvalósítását teszi még sürgetőbbé, hanem azt is, hogy az európai növekedés minél előbb kihasználhassa az integrált pénzügyi rendszer előnyeit” (18). |
| --- | --- |

3.6.

Megjegyzendő még, hogy minden tagállamnak fűződik érdeke a tőkepiaci unióhoz. Amint arra nemrégiben rámutattak, a tőkepiaci unió „további fontos előnye [...] nevezetesen az, hogy hozzájárul a tagállamok növekedési konvergenciájához, amely a megtakarítások unión belüli élénkebb keringéséből és hatékonyabb allokációjából ered. Ennek révén a kevésbé erős gazdaságok minden bizonnyal képesek lesznek arra, hogy gyorsabban felzárkózzanak a jobban teljesítő gazdaságokhoz (17). Ebből a szempontból a brexit nemcsak a tőkepiaci unió tényleges megvalósítását teszi még sürgetőbbé, hanem azt is, hogy az európai növekedés minél előbb kihasználhassa az integrált pénzügyi rendszer előnyeit” (18).

| 3.7. | Az EGSZB ennek eredményeképpen rendkívül fontosnak tartja a gyors előrelépést. Támogatja ezért mind az Európai Tanács 2016. júniusi nyilatkozatát (19), mind a hasonló értelmű nyilatkozatokat (20). |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB ennek eredményeképpen rendkívül fontosnak tartja a gyors előrelépést. Támogatja ezért mind az Európai Tanács 2016. júniusi nyilatkozatát (19), mind a hasonló értelmű nyilatkozatokat (20).

| 3.8. | A cselekvési terv jelenlegi gyors (21) felülvizsgálata szorosan nyomon követi a folyamatokat, az események ütőerén tartja az ujját. Az EGSZB üdvözli ezt a tényt, hiszen így határozott és célzott válaszok adhatók a gyorsan változó politikai és gazdasági körülményekből következő kihívásokra. Kívánatos, hogy a jövőben rendszeresen kerüljön sor ilyen jellegű félidős felülvizsgálatokra. Az EGSZB szerint ezek során tanácsos a különböző érdekelt feleket aktívan és szorosan bevonni. Ez annál is inkább fontos, mivel a tőkepiaci unió végső sikere azon múlik, mennyiben válnak kézzel fogható valósággá a tervezet építőkövei, mennyiben valósul meg az egységes piac, és hatékonyan használják-e azt minél többen az érdekelt felek, elsősorban a pénzügyi szolgáltatók, vállalkozások, befektetők és betétesek közül. |
| --- | --- |

3.8.

A cselekvési terv jelenlegi gyors (21) felülvizsgálata szorosan nyomon követi a folyamatokat, az események ütőerén tartja az ujját. Az EGSZB üdvözli ezt a tényt, hiszen így határozott és célzott válaszok adhatók a gyorsan változó politikai és gazdasági körülményekből következő kihívásokra. Kívánatos, hogy a jövőben rendszeresen kerüljön sor ilyen jellegű félidős felülvizsgálatokra. Az EGSZB szerint ezek során tanácsos a különböző érdekelt feleket aktívan és szorosan bevonni. Ez annál is inkább fontos, mivel a tőkepiaci unió végső sikere azon múlik, mennyiben válnak kézzel fogható valósággá a tervezet építőkövei, mennyiben valósul meg az egységes piac, és hatékonyan használják-e azt minél többen az érdekelt felek, elsősorban a pénzügyi szolgáltatók, vállalkozások, befektetők és betétesek közül.

| 3.9. | A tőkepiaci unió megvalósítása érdekében a konvergenciát ösztönző intézkedéseket (22) kell előnyben részesíteni, illetve azokat, amelyek a legkevésbé engedik, hogy a tagállamok messzebb menjenek annál, mint amennyire feltétlenül szükséges. Az európai jogszabályok nemzeti jogszabályokba való átültetésekor, valamint ezek konkrét alkalmazásakor kerülni kell az eltéréseket. Ezenfelül, amennyire csak lehetséges, a REFIT-megközelítést kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.9.

A tőkepiaci unió megvalósítása érdekében a konvergenciát ösztönző intézkedéseket (22) kell előnyben részesíteni, illetve azokat, amelyek a legkevésbé engedik, hogy a tagállamok messzebb menjenek annál, mint amennyire feltétlenül szükséges. Az európai jogszabályok nemzeti jogszabályokba való átültetésekor, valamint ezek konkrét alkalmazásakor kerülni kell az eltéréseket. Ezenfelül, amennyire csak lehetséges, a REFIT-megközelítést kell alkalmazni.

| 3.10. | Az EGSZB szerint a tőkepiaci uniónak nem szabad önkéntes gyakorlatnak lennie, amely csak néhány ország számára előnyös, hanem – éppen ellenkezőleg – minden uniós tagállamban valósággá kell válnia. Ez feltétlen követelmény. Ezért rendkívül fontos, hogy a megfelelő feltételek megteremtéséhez és a szükséges ösztönzők biztosításához nélkülözhetetlen (politikai) akarat európai szinten és a tagállamok mindegyikében meglegyen. |
| --- | --- |

3.10.

Az EGSZB szerint a tőkepiaci uniónak nem szabad önkéntes gyakorlatnak lennie, amely csak néhány ország számára előnyös, hanem – éppen ellenkezőleg – minden uniós tagállamban valósággá kell válnia. Ez feltétlen követelmény. Ezért rendkívül fontos, hogy a megfelelő feltételek megteremtéséhez és a szükséges ösztönzők biztosításához nélkülözhetetlen (politikai) akarat európai szinten és a tagállamok mindegyikében meglegyen.

| 3.11. | A tőkepiaci unió minden tagállamban való megvalósításának igényéből nem engedhetünk (lásd a 3.10. pontot). Olyan eszközökre van ezért szükség, amelyek lehetővé teszik a kitűzött célok elérése érdekében tett erőfeszítések, valamint a valamennyi tagállamban elért valós előrehaladást értékelését. Ennek fényében az EGSZB határozottan támogatja egy olyan rendszer felállítását, amely – mennyiségi és minőségi kritériumok alapján – rendszeres időközönként megvizsgálja, hogy a tagországokban hogyan halad a tőkepiaci unió megvalósítása. A vizsgálat eredményeit közzé kell tenni. Hiányosságok esetén megfelelő lépések és intézkedések megtétele szükséges. |
| --- | --- |

3.11.

A tőkepiaci unió minden tagállamban való megvalósításának igényéből nem engedhetünk (lásd a 3.10. pontot). Olyan eszközökre van ezért szükség, amelyek lehetővé teszik a kitűzött célok elérése érdekében tett erőfeszítések, valamint a valamennyi tagállamban elért valós előrehaladást értékelését. Ennek fényében az EGSZB határozottan támogatja egy olyan rendszer felállítását, amely – mennyiségi és minőségi kritériumok alapján – rendszeres időközönként megvizsgálja, hogy a tagországokban hogyan halad a tőkepiaci unió megvalósítása. A vizsgálat eredményeit közzé kell tenni. Hiányosságok esetén megfelelő lépések és intézkedések megtétele szükséges.

| 3.12. | Az így létrejövő tőkepiaci uniónak az egész Unió integrációját kell jelképeznie, ugyanakkor tekintettel kell lennie az egyes tagállamok igényeire, szükségleteire és ambícióira is, anélkül, hogy ez további széttagoltsághoz vagy széttöredezettséghez vezetne. Ebben az összefüggésben egyértelmű, hogy a regionális tőkepiacok kialakítása bizonyos területek, illetve az ott működő vállalkozások számára rendkívül fontos (9. prioritási intézkedés). Ez a kereskedelem és a szolgáltatások határon átnyúló formáinak ösztönzését is segítené, melyek egyelőre gyakran költségesebbek és körülményesebbek a helyi ügyleteknél. |
| --- | --- |

3.12.

Az így létrejövő tőkepiaci uniónak az egész Unió integrációját kell jelképeznie, ugyanakkor tekintettel kell lennie az egyes tagállamok igényeire, szükségleteire és ambícióira is, anélkül, hogy ez további széttagoltsághoz vagy széttöredezettséghez vezetne. Ebben az összefüggésben egyértelmű, hogy a regionális tőkepiacok kialakítása bizonyos területek, illetve az ott működő vállalkozások számára rendkívül fontos (9. prioritási intézkedés). Ez a kereskedelem és a szolgáltatások határon átnyúló formáinak ösztönzését is segítené, melyek egyelőre gyakran költségesebbek és körülményesebbek a helyi ügyleteknél.

| 3.13. | Ezen túlmenően a tőkepiaci unió további sikeres megvalósítása minden szinten koherens és konzisztens végrehajtást igényel. Fontos továbbá elutasítani azokat a kezdeményezéseket, amelyek nincsenek összhangban a tőkepiaci unióval, és/vagy természetüknél fogva a tőkepiaci unió akadályozásához, hátráltatásához vagy széttagoltsághoz vezetnek. |
| --- | --- |

3.13.

Ezen túlmenően a tőkepiaci unió további sikeres megvalósítása minden szinten koherens és konzisztens végrehajtást igényel. Fontos továbbá elutasítani azokat a kezdeményezéseket, amelyek nincsenek összhangban a tőkepiaci unióval, és/vagy természetüknél fogva a tőkepiaci unió akadályozásához, hátráltatásához vagy széttagoltsághoz vezetnek.

| 3.14. | Az európai bizottsági dokumentumnak a tőkepiaci unió 2019-ig (még) elkészítendő építőköveit áttekintő része (23) jelen pillanatban nem kevesebb mint 38 intézkedést és tevékenységet sorol fel. A siker esélyének fent említett maximalizálása kapcsán feltehető a kérdés, hogy mindez nem jelent-e túl sok rövid határidőn belül megvalósítandó lépést, és nem volna-e érdemesebb korlátozott számú prioritásra helyezni a hangsúlyt (24). A választól függetlenül mindenképpen a javasolt ütemtervet betartó, minél inkább eredményorientált munkára van szükség, a tőkepiaci unió alapjait pedig visszavonhatatlanul le kell fektetni. |
| --- | --- |

3.14.

Az európai bizottsági dokumentumnak a tőkepiaci unió 2019-ig (még) elkészítendő építőköveit áttekintő része (23) jelen pillanatban nem kevesebb mint 38 intézkedést és tevékenységet sorol fel. A siker esélyének fent említett maximalizálása kapcsán feltehető a kérdés, hogy mindez nem jelent-e túl sok rövid határidőn belül megvalósítandó lépést, és nem volna-e érdemesebb korlátozott számú prioritásra helyezni a hangsúlyt (24). A választól függetlenül mindenképpen a javasolt ütemtervet betartó, minél inkább eredményorientált munkára van szükség, a tőkepiaci unió alapjait pedig visszavonhatatlanul le kell fektetni.

| 3.15. | Amint azt az EGSZB a cselekvési tervről korábban kidolgozott véleményében jelezte, szívügyének tekinti az európai gazdaság motorját jelentő és a foglalkoztatás szempontjából kulcsfontosságú kkv-k finanszírozását. A cselekvési terv félidős felülvizsgálata után az EGSZB-ben továbbra is kérdések merülnek fel (25) azzal kapcsolatban, hogy a tőkepiaci unió mennyire fontos és hatékony a kkv-k számára. |
| --- | --- |

3.15.

Amint azt az EGSZB a cselekvési tervről korábban kidolgozott véleményében jelezte, szívügyének tekinti az európai gazdaság motorját jelentő és a foglalkoztatás szempontjából kulcsfontosságú kkv-k finanszírozását. A cselekvési terv félidős felülvizsgálata után az EGSZB-ben továbbra is kérdések merülnek fel (25) azzal kapcsolatban, hogy a tőkepiaci unió mennyire fontos és hatékony a kkv-k számára.

| 3.16. | Különösen a kkv-k – és elsősorban a kisebb kkv-k – érdekében minden erőfeszítést meg kell tenni azért, hogy a banki finanszírozás mind helyi, mind határokon átnyúló formái könnyen elérhetőek és vonzóak legyenek és/vagy ilyenek is maradjanak (26). Ösztönözni és javítani kell a kkv-k alternatív finanszírozásának lehetőségeit is. Az értékpapírosítást érintő javaslatok (egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás, STS), melyek kapcsán az EGSZB korábban már kedvező véleményt fogalmazott meg (27), kétségtelenül helyes irányba tett lépést jelentenek, de nem állhatunk meg itt. A nemteljesítő hitelek másodlagos piacát (4. prioritási intézkedés), illetve a fedezett kötvények rendszerét segítő intézkedések központi szerepet játszhatnak a továbblépésben, de ilyen lehet a kkv-k számára elérhető szakpolitikai eszközök népszerűsítése is. |
| --- | --- |

3.16.

Különösen a kkv-k – és elsősorban a kisebb kkv-k – érdekében minden erőfeszítést meg kell tenni azért, hogy a banki finanszírozás mind helyi, mind határokon átnyúló formái könnyen elérhetőek és vonzóak legyenek és/vagy ilyenek is maradjanak (26). Ösztönözni és javítani kell a kkv-k alternatív finanszírozásának lehetőségeit is. Az értékpapírosítást érintő javaslatok (egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás, STS), melyek kapcsán az EGSZB korábban már kedvező véleményt fogalmazott meg (27), kétségtelenül helyes irányba tett lépést jelentenek, de nem állhatunk meg itt. A nemteljesítő hitelek másodlagos piacát (4. prioritási intézkedés), illetve a fedezett kötvények rendszerét segítő intézkedések központi szerepet játszhatnak a továbblépésben, de ilyen lehet a kkv-k számára elérhető szakpolitikai eszközök népszerűsítése is.

4.   Részletes megjegyzések és észrevételek

| 4.1. | Az alábbiakban a teljesség igénye nélkül megjegyzések és észrevételek következnek néhány olyan, az európai bizottsági dokumentumban bejelentett prioritási intézkedés (28) kapcsán, melyek felkeltették az EGSZB figyelmét. |
| --- | --- |

4.1.

Az alábbiakban a teljesség igénye nélkül megjegyzések és észrevételek következnek néhány olyan, az európai bizottsági dokumentumban bejelentett prioritási intézkedés (28) kapcsán, melyek felkeltették az EGSZB figyelmét.

| 4.2. | Az EGSZB igen nagy örömmel látja, hogy a felügyelet központi szerepet játszik a tőkepiaci unió megvalósítását célzó erőfeszítésekben (1. prioritási intézkedés), és bízik benne, hogy ez a prioritás végig a figyelem középpontjában marad. Az európai szintű felügyeletnek döntő szerepet kell játszania mind a pénzügyi és gazdasági rendszer biztonságát és stabilitását illetően, mind a kívánt piaci integráció megteremtésében, mind pedig az egyenlőtlenségek, valamint az egységes piacot hátráltató más tényezők felszámolásában. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB igen nagy örömmel látja, hogy a felügyelet központi szerepet játszik a tőkepiaci unió megvalósítását célzó erőfeszítésekben (1. prioritási intézkedés), és bízik benne, hogy ez a prioritás végig a figyelem középpontjában marad. Az európai szintű felügyeletnek döntő szerepet kell játszania mind a pénzügyi és gazdasági rendszer biztonságát és stabilitását illetően, mind a kívánt piaci integráció megteremtésében, mind pedig az egyenlőtlenségek, valamint az egységes piacot hátráltató más tényezők felszámolásában.

| 4.3. | A tőzsdei bevezetésre és a befektetései vállalkozásokra vonatkozó szabályok arányosabbá tétele (2. prioritási intézkedés) szívből üdvözlendő és figyelemre méltó intézkedés, de továbbra sem hagyhatóak figyelmen kívül a kisbetétesek és kisbefektetők érdekei és védelme. |
| --- | --- |

4.3.

A tőzsdei bevezetésre és a befektetései vállalkozásokra vonatkozó szabályok arányosabbá tétele (2. prioritási intézkedés) szívből üdvözlendő és figyelemre méltó intézkedés, de továbbra sem hagyhatóak figyelmen kívül a kisbetétesek és kisbefektetők érdekei és védelme.

| 4.4. | Teljességgel helyénvaló törekvés az Unió fenntartható befektetések terén meglévő vezető szerepének megerősítése (6. prioritási intézkedés). Fontos ugyanis, hogy a fenntartható és „jó” növekedés terén úttörő szerepet játsszon Európa. Ehhez elsősorban minőségi megközelítésre van szükség. Az is szükséges, hogy releváns és például kellően hosszú időt átfogó információ álljon a betétesek és a befektetők rendelkezésre. A befektetések megtérülése kapcsán például három évnél hosszabb időre vonatkozó adatok jellemzően nem érhetőek el. Hasznos volna megvizsgálni, hogy az említett időtartam meghosszabbítható-e. |
| --- | --- |

4.4.

Teljességgel helyénvaló törekvés az Unió fenntartható befektetések terén meglévő vezető szerepének megerősítése (6. prioritási intézkedés). Fontos ugyanis, hogy a fenntartható és „jó” növekedés terén úttörő szerepet játsszon Európa. Ehhez elsősorban minőségi megközelítésre van szükség. Az is szükséges, hogy releváns és például kellően hosszú időt átfogó információ álljon a betétesek és a befektetők rendelkezésre. A befektetések megtérülése kapcsán például három évnél hosszabb időre vonatkozó adatok jellemzően nem érhetőek el. Hasznos volna megvizsgálni, hogy az említett időtartam meghosszabbítható-e.

| 4.5. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak (29) azt a gondolatát, hogy a magántőkét, az ESBA keretében nyújtott finanszírozásokat és az egyéb uniós forrásokat hatékony módon kellene ötvözni annak érdekében, hogy a beruházásokat azoknak a kkv-knak az irányába tereljük, amelyek pozitív szociális és környezeti externáliákat mutatnak fel, hozzájárulva ezzel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak, különösen pedig a nemrégiben elfogadott szociális jogok európai pillérének keretében meghatározott célkitűzéseknek a megvalósításához. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak (29) azt a gondolatát, hogy a magántőkét, az ESBA keretében nyújtott finanszírozásokat és az egyéb uniós forrásokat hatékony módon kellene ötvözni annak érdekében, hogy a beruházásokat azoknak a kkv-knak az irányába tereljük, amelyek pozitív szociális és környezeti externáliákat mutatnak fel, hozzájárulva ezzel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak, különösen pedig a nemrégiben elfogadott szociális jogok európai pillérének keretében meghatározott célkitűzéseknek a megvalósításához.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  A csomagot az alábbi EGSZB-vélemények alkotják: Az euróövezet gazdaságpolitikája (2017) (kiegészítő vélemény) (lásd e Hivatalos Lap 216. oldalát), A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata, A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig (lásd e Hivatalos Lap 124. oldalát) és Az EU pénzügyei 2025-ig (lásd e Hivatalos Lap 131. oldalát).

1

A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata

A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig

Az EU pénzügyei 2025-ig

(2)  Az EGSZB állásfoglalása: Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák, 2017. július 6., HL C 345., 2017.10.13., 11.o.

2

(3)  HL C 451., 2014.12.16., 10. o. és HL C 332., 2015.10.8., 8. o.

3

(4)  COM(2015) 468 final.

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2016/06/28-euco-conclusions/.

5

(6)  COM(2016) 601 final.

6

(7)  2017. június 8-án.

7

(8)  COM(2017) 292 final.

8

(9)  COM(2017) 292 final (2. pont).

9

(10)  Lásd a 9. lábjegyzetet.

10

(11)  COM(2017) 292 final (4. pont).

11

(12)  HL C 133., 2016.4.14., 17. o.

12

(13)  HL C 451., 2014.12.16., 10. o. (I. pont).

13

(14)  Lásd az EGSZB véleményét is: A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig (lásd e Hivatalos Lap 124. oldalát).

14

(15)  A pénzügyi uniót megvalósító intézkedések mellett a valódi gazdasági unió, a költségvetési unió és a politikai unió szerepel. Az öt elnök jelentése: „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése”, 2015. június.

15

(16)  Lásd továbbá: Az öt elnök jelentése: „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése”, 2015. június.

16

(17)  Így a gazdasági sokkhatások aszimmetrikus hatásait is jobban ki lehet védeni.

17

(18)  Lásd többek között Vítor Constânciónak, az Európai Központi Bank alelnökének „Effectiveness of Monetary Union and the Capital Markets Union” [A monetáris unió hatékonysága és a tőkepiaci unió] címmel 2017. április 6-án, Máltán tartott előadását, http://malta2017.eurofi.net/highlights-eurofi-high-level-seminar-2017/vitor-constancio-vice-president-european-central-bank/

18

(19)  Lásd e vélemény 2.3. pontját.

19

(20)  Lásd a 13. lábjegyzetet.

20

(21)  Kevesebb mint két évvel a cselekvési terv közzététele után.

21

(22)  Így például, ahol lehetséges, a rendeleteket előnyben kell részesíteni az irányelvekkel szemben.

22

(23)  Lásd az európai bizottsági dokumentum mellékletét, COM(2017) 292 final.

23

(24)  A 2017. április 5. és 7. között Máltán tartott EUROFI magas szintű szemináriumon számos felmérést végeztek a résztvevők körében. Az egyik kérdés így hangzott: „Miként lehetne jelentősen felgyorsítani a tőkepiaci uniót?” A válaszadók 37 %-a a „néhány alapvetően fontos prioritásra kell összpontosítani”, 29 %-a a „politikai lendületről kell gondoskodni a belső akadályok felszámolásához” választ jelölte meg. 12 % az „arra kell törekedni, hogy az EU27-ben egyetlen pénzügyi központ legyen” és ugyanennyien „a tőkepiaci uniót nem lehet jelentősen felgyorsítani” lehetőséget választották. A negyedik lehetséges válasz a „fokozni kell a felügyeleti konvergenciát” (8 %), míg az ötödik „a banki szabályozást még jobban hozzá kell igazítani az uniós pénzügyi piacok jellegzetességeihez” (3 %) volt.

24

Egy másik kérdés: „Mit tart a két legfontosabb prioritásnak ahhoz, hogy az EU27-ben teljesüljenek a tőkepiaci unió céljai?” A három legnépszerűbb válasz a következőképp hangzott: „következetesebb fizetésképtelenségi és értékpapír-jogszabályok” (21 %), „a tőkefinanszírozás fejlesztése” (16 %), illetve „siker a rövid távú prioritások (értékpapírosítás, tájékoztatók stb.) terén” (15 %). [A fordító megjegyzése: a felmérés kérdéseinek/válaszainak magyar változata nem tekinthető hivatalos fordításnak.]

A fordító megjegyzése:

Az EUROFI magas szintű szemináriummal (és többek között a felmérések eredményeivel) kapcsolatban lásd: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2017/html/sp170406_2.en.html.

(25)  HL C 133., 2016.4.14., 17. o. (1.6. pont).

25

(26)  A helyzet minden tagállamban más és más.

26

(27)  HL C 82., 2016.3.3., 1. o..

27

(28)  Amelyekre a véleménytervezet máshol nem utal.

28

(29)  COM(2017) 292 final (4.5. pont).

29

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/124 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/124

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitaanyag gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről

(COM(2017) 291 final)

(2018/C 081/17)

| Előadó: | David CROUGHAN |
| --- | --- |

Előadó:

David CROUGHAN

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.7.5. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.5. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 138/3/8 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.7.5.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.5.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

138/3/8

Preambulum

Ez a vélemény az európai gazdaság jövőjéről készülő négy EGSZB-véleményből (A gazdasági és monetáris unió elmélyítése, Az euroövezet gazdaságpolitikája, A tőkepiaci unió és Az EU pénzügyeinek jövője) álló csomag részét képezi
   (1)
  . A csomag az Európai Bizottság által nemrégiben indított, az Európa jövőjéről szóló fehér könyv folyamatának keretébe illeszkedik, és figyelembe veszi Juncker elnök 2017. évi, az Unió helyzetét értékelő beszédét. Az EGSZB Európa jövőjéről szóló állásfoglalásával
   (2)
  és a GMU megvalósításáról szóló korábbi véleményeivel
   (3)
  összhangban ez a véleménycsomag kiemeli, hogy ki kell alakítani a közös cél tudatát az uniós kormányzásban, ami messze meghaladja a technikai jellegű megközelítéseket és intézkedéseket, és ami elsősorban politikai szándék és közös nézőpont kérdése.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A közös valuta és intézményei némi stabilitást nyújtottak a globális pénzügyi válság idején, azelőtt pedig alacsony infláció és kamatszint, valamint egyszerű határokon átnyúló kereskedelem és utazás formájában jelentettek előnyöket a polgárok és a vállalkozások számára. |
| --- | --- |

1.1.

A közös valuta és intézményei némi stabilitást nyújtottak a globális pénzügyi válság idején, azelőtt pedig alacsony infláció és kamatszint, valamint egyszerű határokon átnyúló kereskedelem és utazás formájában jelentettek előnyöket a polgárok és a vállalkozások számára.

| 1.2. | A vitaanyag azonban egyértelműen azt mutatja, hogy a GMU nem teljes, és a „gazdasági” eleme az uniós szintű integráció tekintetében lemaradt a „monetáris” pillértől, ezért nem tudja megfelelően támogatni a monetáris politikát és a nemzeti gazdaságpolitikákat. Nem lehet a végtelenségig halogatni az intézményi és kormányzási hiányosságok kiigazítására irányuló döntéseket. E hiányosságok ugyanis részben kiváltó okai az euroövezet folytatódó instabilitásának. Meg kell erősíteni a GMU „uniós” részének megszilárdítására irányuló politikai szándékot. |
| --- | --- |

1.2.

A vitaanyag azonban egyértelműen azt mutatja, hogy a GMU nem teljes, és a „gazdasági” eleme az uniós szintű integráció tekintetében lemaradt a „monetáris” pillértől, ezért nem tudja megfelelően támogatni a monetáris politikát és a nemzeti gazdaságpolitikákat. Nem lehet a végtelenségig halogatni az intézményi és kormányzási hiányosságok kiigazítására irányuló döntéseket. E hiányosságok ugyanis részben kiváltó okai az euroövezet folytatódó instabilitásának. Meg kell erősíteni a GMU „uniós” részének megszilárdítására irányuló politikai szándékot.

| 1.3. | A protekcionizmus felé való sodródás, valamint amiatt, hogy a rendkívül alacsony kamatszinteknek és a mennyiségi könnyítésnek előbb-utóbb vége lesz, a világ sokkal bizonytalanabb, és korlátozott idő áll rendelkezésre a fejlődésre. Az EGSZB ismét felhívja a politikai vezetők figyelmét arra, hogy most még fontosabb, hogy az európaiak elkötelezzék magukat egy közös céltudat mellett azzal, hogy a további integráción keresztül növelik befolyásukat és hatalmukat. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy még a jelenlegi mandátumidőszak vége előtt hozzanak határozott döntéseket az uniós szintű kormányzás alapvető elemeinek előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

1.3.

A protekcionizmus felé való sodródás, valamint amiatt, hogy a rendkívül alacsony kamatszinteknek és a mennyiségi könnyítésnek előbb-utóbb vége lesz, a világ sokkal bizonytalanabb, és korlátozott idő áll rendelkezésre a fejlődésre. Az EGSZB ismét felhívja a politikai vezetők figyelmét arra, hogy most még fontosabb, hogy az európaiak elkötelezzék magukat egy közös céltudat mellett azzal, hogy a további integráción keresztül növelik befolyásukat és hatalmukat. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy még a jelenlegi mandátumidőszak vége előtt hozzanak határozott döntéseket az uniós szintű kormányzás alapvető elemeinek előmozdítása érdekében.

| 1.4. | A stabilitás egyik legfontosabb eleme a heterogén gazdaságok felfelé irányuló konvergenciája. Ez azt követeli meg a nemzeti politikusoktól és szociális partnerektől, hogy a gazdasági és költségvetési politikával kapcsolatos nemzeti megfontolásokba építsék be az európai dimenziót. Az EGSZB az euroövezet erőteljesebb „parlamentarizálását” szorgalmazza: ehhez az Európai Parlamentben létre kellene hozni egy nagy bizottságot, amelyben helyet kapnának az euroövezethez tartozó, illetve az ahhoz csatlakozni szándékozó országok képviselői is; az euroövezetből érkező parlamenti képviselőknek pedig szorosabban össze kellene hangolniuk álláspontjaikat a GMU-val kapcsolatos kérdésekben. |
| --- | --- |

1.4.

A stabilitás egyik legfontosabb eleme a heterogén gazdaságok felfelé irányuló konvergenciája. Ez azt követeli meg a nemzeti politikusoktól és szociális partnerektől, hogy a gazdasági és költségvetési politikával kapcsolatos nemzeti megfontolásokba építsék be az európai dimenziót. Az EGSZB az euroövezet erőteljesebb „parlamentarizálását” szorgalmazza: ehhez az Európai Parlamentben létre kellene hozni egy nagy bizottságot, amelyben helyet kapnának az euroövezethez tartozó, illetve az ahhoz csatlakozni szándékozó országok képviselői is; az euroövezetből érkező parlamenti képviselőknek pedig szorosabban össze kellene hangolniuk álláspontjaikat a GMU-val kapcsolatos kérdésekben.

| 1.5. | A hatékonyság, az egyensúly és az igazságosság érdekében a gazdasági növekedést és a jólétet szolgáló tagállami szakpolitikákat az euroövezet általános érdekét is szem előtt tartva kell kidolgozni és koordinálni; a demokratikus elszámoltathatóság és a felelősségvállalás érdekében az európai szemeszterbe be kell vonni az Európai Parlamentet, a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket és a civil társadalmat. A szociális dimenziót a gazdasági dimenzióval megegyező mértékben kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.5.

A hatékonyság, az egyensúly és az igazságosság érdekében a gazdasági növekedést és a jólétet szolgáló tagállami szakpolitikákat az euroövezet általános érdekét is szem előtt tartva kell kidolgozni és koordinálni; a demokratikus elszámoltathatóság és a felelősségvállalás érdekében az európai szemeszterbe be kell vonni az Európai Parlamentet, a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket és a civil társadalmat. A szociális dimenziót a gazdasági dimenzióval megegyező mértékben kell figyelembe venni.

| 1.6. | Az EGSZB elismeri a pénzügyi szektor irányítása terén tapasztalható hiányosságokat, és teljes mértékben támogatja a pénzügyi unió, és ezen belül a bankunió és a tőkepiaci unió megvalósítása érdekében tett lépéseket. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB elismeri a pénzügyi szektor irányítása terén tapasztalható hiányosságokat, és teljes mértékben támogatja a pénzügyi unió, és ezen belül a bankunió és a tőkepiaci unió megvalósítása érdekében tett lépéseket.

| 1.7. | Azonnali megoldásokat kell találni a nemteljesítő hitelekre, amelyek elvonják a bankok pénzügyi és humán erőforrásait a beruházások finanszírozása elől, és elriasztják a befektetőket, akik attól tartanak, hogy az új beruházások hozamait a nemteljesítő hitelek törlesztésére fogják átirányítani. |
| --- | --- |

1.7.

Azonnali megoldásokat kell találni a nemteljesítő hitelekre, amelyek elvonják a bankok pénzügyi és humán erőforrásait a beruházások finanszírozása elől, és elriasztják a befektetőket, akik attól tartanak, hogy az új beruházások hozamait a nemteljesítő hitelek törlesztésére fogják átirányítani.

| 1.8. | Az EGSZB támogatja, hogy 2018-ig hozzanak létre egy olyan keretet, amely elősegíti az államkötvény-fedezetű értékpapírok bevezetését, amint azt a vitaanyag is javasolja. Egy biztonságos európai értékpapír létrehozása közép- és hosszú távon szükséges volna a pénzügyi piac volatilitásának csökkentése, valamint annak érdekében, hogy aszimmetrikus sokkhatás esetén biztosítsa a tagállami gazdaságok stabilitását. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB támogatja, hogy 2018-ig hozzanak létre egy olyan keretet, amely elősegíti az államkötvény-fedezetű értékpapírok bevezetését, amint azt a vitaanyag is javasolja. Egy biztonságos európai értékpapír létrehozása közép- és hosszú távon szükséges volna a pénzügyi piac volatilitásának csökkentése, valamint annak érdekében, hogy aszimmetrikus sokkhatás esetén biztosítsa a tagállami gazdaságok stabilitását.

| 1.9. | Az EGSZB szorgalmazza, hogy a megerősített Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) finanszírozása érdekében emeljék meg a saját források arányát a költségvetésben, hogy az meghaladja GDP 1 %-át, amelyet a többéves pénzügyi keret ír elő. Az ESM-nek egy olyan európai valutaalappá kellene átalakulnia, amely képes erőforrásokkal ellátni a válságban lévő tagállamokat, és védőhálót is nyújtana a bankszektornak. A megnövelt költségvetésnek forrásokat kellene biztosítania arra is, hogy az euroövezetben fenntartsák az európai szintű hasznot előállító termelő infrastruktúrába irányuló alapvető beruházások szintjét. Az ilyen forrásokhoz való hozzáférést a gazdasági és szociális normák terén tett, közösen elfogadott mértékű előrelépések eléréséhez kellene kötni. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB szorgalmazza, hogy a megerősített Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) finanszírozása érdekében emeljék meg a saját források arányát a költségvetésben, hogy az meghaladja GDP 1 %-át, amelyet a többéves pénzügyi keret ír elő. Az ESM-nek egy olyan európai valutaalappá kellene átalakulnia, amely képes erőforrásokkal ellátni a válságban lévő tagállamokat, és védőhálót is nyújtana a bankszektornak. A megnövelt költségvetésnek forrásokat kellene biztosítania arra is, hogy az euroövezetben fenntartsák az európai szintű hasznot előállító termelő infrastruktúrába irányuló alapvető beruházások szintjét. Az ilyen forrásokhoz való hozzáférést a gazdasági és szociális normák terén tett, közösen elfogadott mértékű előrelépések eléréséhez kellene kötni.

| 1.10. | Olyan költségvetési politikára van szükség, amely a visszaesés időszakában képes ösztönzőket nyújtani az euroövezet gazdasága számára. A költségvetési szabályok és az országspecifikus ajánlások a jelenlegi formájukban prociklikus hatást fejtenek ki, és ezzel még nagyobb gazdasági nehézségekbe taszítják a gyenge gazdaságokat. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás fontos eleme az európai szemeszter folyamatának, amelynek az euroövezet egészében a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére irányuló erőfeszítések előterében kell állnia. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni az olyan tagállamok által az euroövezetre kifejtett hátrányos hatásra, amelyek fizetési mérlege krónikusan többletet mutat. |
| --- | --- |

1.10.

Olyan költségvetési politikára van szükség, amely a visszaesés időszakában képes ösztönzőket nyújtani az euroövezet gazdasága számára. A költségvetési szabályok és az országspecifikus ajánlások a jelenlegi formájukban prociklikus hatást fejtenek ki, és ezzel még nagyobb gazdasági nehézségekbe taszítják a gyenge gazdaságokat. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás fontos eleme az európai szemeszter folyamatának, amelynek az euroövezet egészében a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére irányuló erőfeszítések előterében kell állnia. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni az olyan tagállamok által az euroövezetre kifejtett hátrányos hatásra, amelyek fizetési mérlege krónikusan többletet mutat.

| 1.11. | Az EGSZB támogatja, hogy vizsgálják meg, hogy a teljeskörű demokratikus elszámoltathatóság biztosítása mellett milyen eszközökkel javítható a GMU gazdasági kormányzása – ilyen lehet például egy állandó euroövezeti pénzügyminiszteri tisztség létrehozása. A hatáskörök összekapcsolása javítaná a GMU szakpolitikai intézkedéseinek koherenciáját, amelyek jelenleg a számos különböző intézmény miatt széttagoltak. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB támogatja, hogy vizsgálják meg, hogy a teljeskörű demokratikus elszámoltathatóság biztosítása mellett milyen eszközökkel javítható a GMU gazdasági kormányzása – ilyen lehet például egy állandó euroövezeti pénzügyminiszteri tisztség létrehozása. A hatáskörök összekapcsolása javítaná a GMU szakpolitikai intézkedéseinek koherenciáját, amelyek jelenleg a számos különböző intézmény miatt széttagoltak.

2.   Háttér

| 2.1. | 2017. március 1-jén az Európai Bizottság fehér könyvet tett közzé Európa jövőjéről. Ezt az uniós politikaalkotás különböző területeire vonatkozó számos vitaanyag követte. Ez a vélemény
  a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről
  szóló harmadik vitaanyaggal foglalkozik. |
| --- | --- |

2.1.

2017. március 1-jén az Európai Bizottság fehér könyvet tett közzé Európa jövőjéről. Ezt az uniós politikaalkotás különböző területeire vonatkozó számos vitaanyag követte. Ez a vélemény
  a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről
  szóló harmadik vitaanyaggal foglalkozik.

| 2.2. | A közös valuta és intézményei némi stabilitást nyújtottak a globális pénzügyi válság idején, azelőtt pedig alacsony infláció és kamatszint, valamint egyszerű határokon átnyúló kereskedelem és utazás formájában jelentettek előnyöket a polgárok és a vállalkozások számára. |
| --- | --- |

2.2.

A közös valuta és intézményei némi stabilitást nyújtottak a globális pénzügyi válság idején, azelőtt pedig alacsony infláció és kamatszint, valamint egyszerű határokon átnyúló kereskedelem és utazás formájában jelentettek előnyöket a polgárok és a vállalkozások számára.

| 2.3. | A vitaanyag azonban egyértelműen azt mutatja, hogy a GMU nem teljes, és a „gazdasági” eleme az uniós szintű integráció tekintetében lemaradt a „monetáris” pillértől, ezért nem tudja teljes mértékben támogatni a monetáris politikát és a nemzeti gazdaságpolitikákat. A dokumentum nem fogalmaz meg bírálatot a követett politikával, a meghozott, illetve meghiúsított döntésekkel kapcsolatban. Meg kell erősíteni a GMU „uniós” részének megszilárdítására irányuló politikai szándékot. |
| --- | --- |

2.3.

A vitaanyag azonban egyértelműen azt mutatja, hogy a GMU nem teljes, és a „gazdasági” eleme az uniós szintű integráció tekintetében lemaradt a „monetáris” pillértől, ezért nem tudja teljes mértékben támogatni a monetáris politikát és a nemzeti gazdaságpolitikákat. A dokumentum nem fogalmaz meg bírálatot a követett politikával, a meghozott, illetve meghiúsított döntésekkel kapcsolatban. Meg kell erősíteni a GMU „uniós” részének megszilárdítására irányuló politikai szándékot.

| 2.4. | Az Európai Uniónak foglalkoznia kell azzal a valóban fontos rendszerszintű problémával, hogy hogyan lehet megteremteni az egységes valutát, és hogyan lehet egységes monetáris politikát működtetni, miközben kitartanak azon politikai döntés mellett, hogy a gazdasági és költségvetési politikát nemzeti szinten hagyják. |
| --- | --- |

2.4.

Az Európai Uniónak foglalkoznia kell azzal a valóban fontos rendszerszintű problémával, hogy hogyan lehet megteremteni az egységes valutát, és hogyan lehet egységes monetáris politikát működtetni, miközben kitartanak azon politikai döntés mellett, hogy a gazdasági és költségvetési politikát nemzeti szinten hagyják.

| 2.5. | A válság egyértelműen bebizonyította, hogy mennyire valószerűtlen megközelítés ez. Amiatt, hogy nem sikerült egyesíteni a szuverenitás szükséges elemeit, és nem teremtették meg a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat, hiányzik a szolidaritás. Az euroövezet heterogén gazdaságai eltérően fejlődtek a gazdasági és költségvetési politikák gyenge és reménytelenül hiányos koordinációja mellett, ami a kormányközi eljárás keretében válságintézkedések bevezetését követelte meg. Nem meglepő módon az euroövezet kettészakadt hitelező államokra és adós államokra, ahol az előbbiek diktálják a feltételeket az utóbbiaknak, és elő sem került az euroövezeti pénzügyminiszter kinevezésének kérdése. |
| --- | --- |

2.5.

A válság egyértelműen bebizonyította, hogy mennyire valószerűtlen megközelítés ez. Amiatt, hogy nem sikerült egyesíteni a szuverenitás szükséges elemeit, és nem teremtették meg a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat, hiányzik a szolidaritás. Az euroövezet heterogén gazdaságai eltérően fejlődtek a gazdasági és költségvetési politikák gyenge és reménytelenül hiányos koordinációja mellett, ami a kormányközi eljárás keretében válságintézkedések bevezetését követelte meg. Nem meglepő módon az euroövezet kettészakadt hitelező államokra és adós államokra, ahol az előbbiek diktálják a feltételeket az utóbbiaknak, és elő sem került az euroövezeti pénzügyminiszter kinevezésének kérdése.

3.   A GMU elmélyítésének indokai

| 3.1. | Az EGSZB az elmúlt években számos véleményben szorgalmazta a GMU elmélyítését (4). Az EGSZB ezért üdvözli azokat az indokokat, illetve egyetért azokkal az indokokkal, amelyekre az Európai Bizottság a gazdasági és monetáris unió kiteljesítését alapozza, és megjegyzi, hogy a gazdasági körülmények tagállamonként eltérőek, így teljesen másként érzékelik az euroövezet előtt álló kihívásokat. Az erősebb GMU erősebb konvergenciát igényel. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB az elmúlt években számos véleményben szorgalmazta a GMU elmélyítését (4). Az EGSZB ezért üdvözli azokat az indokokat, illetve egyetért azokkal az indokokkal, amelyekre az Európai Bizottság a gazdasági és monetáris unió kiteljesítését alapozza, és megjegyzi, hogy a gazdasági körülmények tagállamonként eltérőek, így teljesen másként érzékelik az euroövezet előtt álló kihívásokat. Az erősebb GMU erősebb konvergenciát igényel.

| 3.2. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a tagállamokban sokféle vélemény fogalmazódott meg Európa jövőjével kapcsolatban, amelyekben tükröződik a tagállamok történelme és heterogenitása. Nem lehet azonban a végtelenségig halogatni az intézményi és kormányzási hiányosságok kiigazítására irányuló döntéseket. E hiányosságok ugyanis részben kiváltó okai az euroövezet folytatódó instabilitásának, az állandó egyensúlytalanságoknak és annak, hogy a tagállamokban nagyban eltérő gazdasági és szociális eredmények születtek (5). |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB tudatában van annak, hogy a tagállamokban sokféle vélemény fogalmazódott meg Európa jövőjével kapcsolatban, amelyekben tükröződik a tagállamok történelme és heterogenitása. Nem lehet azonban a végtelenségig halogatni az intézményi és kormányzási hiányosságok kiigazítására irányuló döntéseket. E hiányosságok ugyanis részben kiváltó okai az euroövezet folytatódó instabilitásának, az állandó egyensúlytalanságoknak és annak, hogy a tagállamokban nagyban eltérő gazdasági és szociális eredmények születtek (5).

| 3.3. | Nem sikerült elérnünk a tagállamok felfelé irányuló konvergenciáját, amelyről néhányan azt gondolták, hogy az egységes monetáris politika el fogja hozni. Divergenciát eredményezett az, hogy a reálgazdaságban nem sikerült kezelni a versenyképesség valamennyi szempontját, és emiatt az egységes monetáris politika számos tagállam számára nem alkalmas eszköz. Ezért azt kell mondanunk, hogy „az egyenmegoldás nem megoldás”. Az EGSZB már korábban fenntartásának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy ha az öt elnök jelentését egy fehér könyv követi, akkor a kérdés veszít lendületéből és sürgősségéből. |
| --- | --- |

3.3.

Nem sikerült elérnünk a tagállamok felfelé irányuló konvergenciáját, amelyről néhányan azt gondolták, hogy az egységes monetáris politika el fogja hozni. Divergenciát eredményezett az, hogy a reálgazdaságban nem sikerült kezelni a versenyképesség valamennyi szempontját, és emiatt az egységes monetáris politika számos tagállam számára nem alkalmas eszköz. Ezért azt kell mondanunk, hogy „az egyenmegoldás nem megoldás”. Az EGSZB már korábban fenntartásának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy ha az öt elnök jelentését egy fehér könyv követi, akkor a kérdés veszít lendületéből és sürgősségéből.

| 3.4. | Immár minden frontvonalon, azaz a gazdasági és szociális, pénzügyi, költségvetési és politikai területen is előre kell lépni, hogy az erkölcsi kockázattól való félelem nélkül megteremtsék a szuverenitás alapvető elemeinek egyesítéséhez szükséges feltételeket annak biztosítása érdekében, hogy az EU mindenki jólétét szolgálva működjön. Ez felváltja majd a jelenlegi kormányzás nem optimális struktúráit, és lehetővé teszi az EU és különösen a euroövezet számára, hogy visszanyerje a polgárok és a befektetők bizalmát, és teljeskörűen betöltse szerepét a globális ügyekben. |
| --- | --- |

3.4.

Immár minden frontvonalon, azaz a gazdasági és szociális, pénzügyi, költségvetési és politikai területen is előre kell lépni, hogy az erkölcsi kockázattól való félelem nélkül megteremtsék a szuverenitás alapvető elemeinek egyesítéséhez szükséges feltételeket annak biztosítása érdekében, hogy az EU mindenki jólétét szolgálva működjön. Ez felváltja majd a jelenlegi kormányzás nem optimális struktúráit, és lehetővé teszi az EU és különösen a euroövezet számára, hogy visszanyerje a polgárok és a befektetők bizalmát, és teljeskörűen betöltse szerepét a globális ügyekben.

| 3.5. | Az EGSZB-t aggasztja, hogy a válságot követően, a négy elnök 2012. évi jelentése és az öt elnök 2015. évi jelentése után nem történt kellő kézzelfogható előrelépés a GMU valódi elmélyítése felé. Különös aggodalomra ad okot, hogy nem kezelik sürgősséggel a kulcsfontosságú intézményi reformokat, amelyek célja, hogy demokratikus legitimációt biztosítsanak a végrehajtási döntéseknek, valamint kikényszerítsék a végrehajtást és a megfelelést. A határozott fellépés elmaradása miatt pedig néhány tagállam egyre inkább a populizmus és a nemzeti és protekcionista megoldások felé sodródik. |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB-t aggasztja, hogy a válságot követően, a négy elnök 2012. évi jelentése és az öt elnök 2015. évi jelentése után nem történt kellő kézzelfogható előrelépés a GMU valódi elmélyítése felé. Különös aggodalomra ad okot, hogy nem kezelik sürgősséggel a kulcsfontosságú intézményi reformokat, amelyek célja, hogy demokratikus legitimációt biztosítsanak a végrehajtási döntéseknek, valamint kikényszerítsék a végrehajtást és a megfelelést. A határozott fellépés elmaradása miatt pedig néhány tagállam egyre inkább a populizmus és a nemzeti és protekcionista megoldások felé sodródik.

| 3.6. | Környezetünk, a globalizált világ egyre bizonytalanabb, ahogy számos ország elfordul a szabad kereskedelemtől a protekcionizmus felé; a rendkívül alacsony kamatszinteket és a mennyiségi könnyítést, melyek a fejlett világ nagy részében támogatták a fellendülést, előbb-utóbb le kell építeni, aminek kiszámíthatatlan és valószínűleg káros következményei lesznek. Fejlődésre most már csak korlátozott lehetőség van. |
| --- | --- |

3.6.

Környezetünk, a globalizált világ egyre bizonytalanabb, ahogy számos ország elfordul a szabad kereskedelemtől a protekcionizmus felé; a rendkívül alacsony kamatszinteket és a mennyiségi könnyítést, melyek a fejlett világ nagy részében támogatták a fellendülést, előbb-utóbb le kell építeni, aminek kiszámíthatatlan és valószínűleg káros következményei lesznek. Fejlődésre most már csak korlátozott lehetőség van.

| 3.7. | Lehet, hogy a teljes költségvetési és politikai unió kialakítása közép- vagy hosszú távú terv, de a GMU megerősítése és a stabilitás növelése érdekében rövid távon szükséges, hogy alapvető intézkedéseket tegyünk ebbe az irányba. Az EGSZB ismét felhívja a politikai vezetők figyelmét arra, hogy most még fontosabb, hogy az európaiak elkötelezzék magukat egy közös céltudat mellett azzal, hogy a további integráción keresztül növelik befolyásukat és hatalmukat. |
| --- | --- |

3.7.

Lehet, hogy a teljes költségvetési és politikai unió kialakítása közép- vagy hosszú távú terv, de a GMU megerősítése és a stabilitás növelése érdekében rövid távon szükséges, hogy alapvető intézkedéseket tegyünk ebbe az irányba. Az EGSZB ismét felhívja a politikai vezetők figyelmét arra, hogy most még fontosabb, hogy az európaiak elkötelezzék magukat egy közös céltudat mellett azzal, hogy a további integráción keresztül növelik befolyásukat és hatalmukat.

| 3.8. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy az Európai Parlament szükséges és teljeskörű bevonása mellett e mandátumidőszak vége előtt hozzanak határozott döntéseket az uniós szintű kormányzás alapvető elemeinek előmozdítása érdekében. Ha nem kezdenek neki az alapvető reformoknak, és azt egy későbbi mandátumidőszakra halasztják, az tehetetlenséghez vezet, ami iránt sem a piacok, sem pedig a polgárok nem lesznek türelemmel. |
| --- | --- |

3.8.

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy az Európai Parlament szükséges és teljeskörű bevonása mellett e mandátumidőszak vége előtt hozzanak határozott döntéseket az uniós szintű kormányzás alapvető elemeinek előmozdítása érdekében. Ha nem kezdenek neki az alapvető reformoknak, és azt egy későbbi mandátumidőszakra halasztják, az tehetetlenséghez vezet, ami iránt sem a piacok, sem pedig a polgárok nem lesznek türelemmel.

4.   Pénzügyi unió: kockázatcsökkentés és kockázatmegosztás

| 4.1. | Az EGSZB elismeri a pénzügyi szektor irányítása terén tapasztalható hiányosságokat, és teljes mértékben támogatja a pénzügyi unió, és ezen belül a bankunió és a tőkepiaci unió megvalósítása érdekében tett lépéseket. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB elismeri a pénzügyi szektor irányítása terén tapasztalható hiányosságokat, és teljes mértékben támogatja a pénzügyi unió, és ezen belül a bankunió és a tőkepiaci unió megvalósítása érdekében tett lépéseket.

| 4.2. | A bankunió megvalósítása alapvető fontosságú a GMU elmélyítése szempontjából. A széttagolt piac és a nem egységes szabályozás a pénzügyi válság megoldását hátráltató jelentős tényezők voltak. Az EGSZB elismeri, hogy sok előrelépés történt az ágazat koordinációja terén, azonban felszólítja az összes szereplőt, hogy a lehető leggyorsabban lépjenek tovább a bankunió megvalósítása felé. |
| --- | --- |

4.2.

A bankunió megvalósítása alapvető fontosságú a GMU elmélyítése szempontjából. A széttagolt piac és a nem egységes szabályozás a pénzügyi válság megoldását hátráltató jelentős tényezők voltak. Az EGSZB elismeri, hogy sok előrelépés történt az ágazat koordinációja terén, azonban felszólítja az összes szereplőt, hogy a lehető leggyorsabban lépjenek tovább a bankunió megvalósítása felé.

| 4.3. | Különösen fontos a bankunióval kapcsolatban végzett munka befejezése annak érdekében, hogy pénzügyi piacokon keresztül erősítsék a pénzügyi integrációt és a kockázatmegosztást. A megfelelő, gyors és hatékony működés biztosítása érdekében egyre sürgetőbb, hogy 2019-ig az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében egy közös védőhálót vezessenek be az Egységes Szanálási Alap javára. Ez a politikai részrehajlás lehetőségét is felszámolná. Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmus átvenné az európai valutaalap szerepét is, és az uniós jogba való beágyazás után egy saját forrásokon alapuló költségvetési eszköz állna a rendelkezésére. |
| --- | --- |

4.3.

Különösen fontos a bankunióval kapcsolatban végzett munka befejezése annak érdekében, hogy pénzügyi piacokon keresztül erősítsék a pénzügyi integrációt és a kockázatmegosztást. A megfelelő, gyors és hatékony működés biztosítása érdekében egyre sürgetőbb, hogy 2019-ig az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében egy közös védőhálót vezessenek be az Egységes Szanálási Alap javára. Ez a politikai részrehajlás lehetőségét is felszámolná. Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmus átvenné az európai valutaalap szerepét is, és az uniós jogba való beágyazás után egy saját forrásokon alapuló költségvetési eszköz állna a rendelkezésére.

| 4.4. | Haladéktalanul meg kell kezdeni egy a már létező nemzeti rendszereket figyelembe vevő európai betétbiztosítási rendszer kidolgozását (6) annak biztosítása érdekében, hogy a betéti számlákon lévő megtakarítások Unió-szerte egyformán magasabb szintű védelmet élvezzenek. |
| --- | --- |

4.4.

Haladéktalanul meg kell kezdeni egy a már létező nemzeti rendszereket figyelembe vevő európai betétbiztosítási rendszer kidolgozását (6) annak biztosítása érdekében, hogy a betéti számlákon lévő megtakarítások Unió-szerte egyformán magasabb szintű védelmet élvezzenek.

| 4.5. | Ahhoz, hogy ezen a területen is biztosítsák az előrelépést, átfogóan kell kezelni a nemteljesítő hitelek problémáját (7), amely a válság során nagymértékben súlyosbodott. A nemteljesítő hitelek elvonják a bankok pénzügyi és humán erőforrásait az új beruházások finanszírozása elől, pedig ezeknek döntő szerepe van a növekedésben. Az EKB-nak, az Európai Bizottságnak és a kormányoknak össze kell fogniuk e megöröklött probléma leküzdése érdekében, irányadó elvként pedig azt kell követni, hogy a fenntartható adósságok adósságszolgálatát fenn kell tartani, a nem fenntartható adósságállományt pedig gyorsan le kell építeni. A gyors szanálás elmaradása visszariasztja a lehetséges befektetőket az új befektetésektől, hiszen attól tartanak, hogy az újonnan előteremtett bevételeket a régi hitelek törlesztésére szívják el. |
| --- | --- |

4.5.

Ahhoz, hogy ezen a területen is biztosítsák az előrelépést, átfogóan kell kezelni a nemteljesítő hitelek problémáját (7), amely a válság során nagymértékben súlyosbodott. A nemteljesítő hitelek elvonják a bankok pénzügyi és humán erőforrásait az új beruházások finanszírozása elől, pedig ezeknek döntő szerepe van a növekedésben. Az EKB-nak, az Európai Bizottságnak és a kormányoknak össze kell fogniuk e megöröklött probléma leküzdése érdekében, irányadó elvként pedig azt kell követni, hogy a fenntartható adósságok adósságszolgálatát fenn kell tartani, a nem fenntartható adósságállományt pedig gyorsan le kell építeni. A gyors szanálás elmaradása visszariasztja a lehetséges befektetőket az új befektetésektől, hiszen attól tartanak, hogy az újonnan előteremtett bevételeket a régi hitelek törlesztésére szívják el.

| 4.6. | A válságból való kilábalás egyik alapvető eleme az átszervezés és a fizetésképtelenség jobb keretrendszerének az euroövezet egészére kiterjedő megteremtése, ami a különleges szakértelmet igénylő másodlagos piacok igénybevételét teszi szükségessé. Az EGSZB támogatja, hogy tanuljunk az aggregátor bankok létrehozásának példáiból. A GMU-nak intelligens és fenntartható megoldásokat kell találnia a nemteljesítő hitelek problémájára, amely ma is fejfájást okoz. |
| --- | --- |

4.6.

A válságból való kilábalás egyik alapvető eleme az átszervezés és a fizetésképtelenség jobb keretrendszerének az euroövezet egészére kiterjedő megteremtése, ami a különleges szakértelmet igénylő másodlagos piacok igénybevételét teszi szükségessé. Az EGSZB támogatja, hogy tanuljunk az aggregátor bankok létrehozásának példáiból. A GMU-nak intelligens és fenntartható megoldásokat kell találnia a nemteljesítő hitelek problémájára, amely ma is fejfájást okoz.

| 4.7. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy gyakoroljon nyomást a tőkepiaci unió létrehozása érdekében, amely fontos többletfinanszírozási forrást jelentene a nagyobb vállalatok számára, és fontos szerepet töltene be a kockázatmegosztásban. Az EGSZB elismeri, hogy ez nem biztosít többletforrást a kkv-k finanszírozásához, különös tekintettel a kis- és mikrovállalkozásokra. Ezért a banki szolgáltatások továbbra is döntő szerepet fognak játszani, ami azt követeli meg a bankoktól, hogy a reálgazdaság igényeinek kiszolgálására helyezzék át a hangsúlyt, ami méltányos hozzáférést és fenntartható bankhiteleket tesz szükségessé valamennyi tagállamban (8). |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy gyakoroljon nyomást a tőkepiaci unió létrehozása érdekében, amely fontos többletfinanszírozási forrást jelentene a nagyobb vállalatok számára, és fontos szerepet töltene be a kockázatmegosztásban. Az EGSZB elismeri, hogy ez nem biztosít többletforrást a kkv-k finanszírozásához, különös tekintettel a kis- és mikrovállalkozásokra. Ezért a banki szolgáltatások továbbra is döntő szerepet fognak játszani, ami azt követeli meg a bankoktól, hogy a reálgazdaság igényeinek kiszolgálására helyezzék át a hangsúlyt, ami méltányos hozzáférést és fenntartható bankhiteleket tesz szükségessé valamennyi tagállamban (8).

| 4.8. | Rövid távon (2018-ig) az EGSZB támogatja egy olyan keret létrehozását, amely elősegíti az államkötvény-fedezetű értékpapírok bevezetését, amint azt a vitaanyag és az Európai Bizottság 2018. évi munkaprogram-tervezete is javasolja. Az államkötvény-fedezetű értékpapírok alkalmasak arra, hogy megbontsák az állam és a bankok összefonódását, diverzifikálva a bankok mérlegét és megszüntetve a hazai államkötvények privilégiumait, elkerülve ugyanakkor a kölcsönösségi alapú adósságkezelést. A megfelelő jogszabályi kezelés biztosítása és a magánbefektetők közti kockázatmegosztás ösztönzése érdekében konzultálni kell a pénzügyi szolgáltatókkal. |
| --- | --- |

4.8.

Rövid távon (2018-ig) az EGSZB támogatja egy olyan keret létrehozását, amely elősegíti az államkötvény-fedezetű értékpapírok bevezetését, amint azt a vitaanyag és az Európai Bizottság 2018. évi munkaprogram-tervezete is javasolja. Az államkötvény-fedezetű értékpapírok alkalmasak arra, hogy megbontsák az állam és a bankok összefonódását, diverzifikálva a bankok mérlegét és megszüntetve a hazai államkötvények privilégiumait, elkerülve ugyanakkor a kölcsönösségi alapú adósságkezelést. A megfelelő jogszabályi kezelés biztosítása és a magánbefektetők közti kockázatmegosztás ösztönzése érdekében konzultálni kell a pénzügyi szolgáltatókkal.

| 4.9. | Egy (az amerikai kincstárjegyekhez hasonló) biztonságos európai értékpapír létrehozása közép- és hosszú távon (2025-ig) szükséges volna a pénzügyi piac volatilitásának csökkentése, valamint annak érdekében, hogy aszimmetrikus sokkhatás esetén biztosítsa a tagállami gazdaságok stabilitását. Az EGSZB régóta támogatja az uniós kötvények és eurókötvények használatát (9). Emellett megvitatott más hasonló javaslatokat, például az adósságrendezési alapot és az eurókötvény-alapot is. A közös kötvénykibocsátásra kínálkozó különféle lehetőségek előnyeinek és kockázatainak elemzésére létrehozott szakértői csoport következtetéseinek ismeretében az Európai Bizottságnak konkrét javaslatot kellene tennie a használandó eszközre és a kapcsolódó ütemezésre vonatkozóan (10). Az erkölcsi kockázat elkerülése érdekében ki kellene kötni, hogy a tagállamok csak az országspecifikus ajánlások teljesítése esetén vehetik igénybe az eszközt. |
| --- | --- |

4.9.

Egy (az amerikai kincstárjegyekhez hasonló) biztonságos európai értékpapír létrehozása közép- és hosszú távon (2025-ig) szükséges volna a pénzügyi piac volatilitásának csökkentése, valamint annak érdekében, hogy aszimmetrikus sokkhatás esetén biztosítsa a tagállami gazdaságok stabilitását. Az EGSZB régóta támogatja az uniós kötvények és eurókötvények használatát (9). Emellett megvitatott más hasonló javaslatokat, például az adósságrendezési alapot és az eurókötvény-alapot is. A közös kötvénykibocsátásra kínálkozó különféle lehetőségek előnyeinek és kockázatainak elemzésére létrehozott szakértői csoport következtetéseinek ismeretében az Európai Bizottságnak konkrét javaslatot kellene tennie a használandó eszközre és a kapcsolódó ütemezésre vonatkozóan (10). Az erkölcsi kockázat elkerülése érdekében ki kellene kötni, hogy a tagállamok csak az országspecifikus ajánlások teljesítése esetén vehetik igénybe az eszközt.

5.   Rekonvergencia elérése az integráltabb gazdasági és költségvetési unióban

| 5.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy a vitaanyag kifejezetten elismeri azt, hogy az ellenállóképesebb gazdasági és társadalmi struktúrákhoz történő felzárkózás a szilárdabb GMU egyik alapvető eleme. A tagállamok heterogén jellegét felismerve nem lehet szó olyan „egyenmegoldáson” alapuló politikákról, amelyek átfogó harmonizációt követelnek meg, bizonyos eredményeket illetően a közös megközelítés viszont igenis szükséges. |
| --- | --- |

5.1.

Az EGSZB üdvözli, hogy a vitaanyag kifejezetten elismeri azt, hogy az ellenállóképesebb gazdasági és társadalmi struktúrákhoz történő felzárkózás a szilárdabb GMU egyik alapvető eleme. A tagállamok heterogén jellegét felismerve nem lehet szó olyan „egyenmegoldáson” alapuló politikákról, amelyek átfogó harmonizációt követelnek meg, bizonyos eredményeket illetően a közös megközelítés viszont igenis szükséges.

| 5.2. | A GMU-ban a fiskális és gazdaságpolitika erőtlensége alapvetően arra vezethető vissza, hogy Európa-szerte nincs meg a politikai akarat arra, hogy megengedjék az EU beleszólását a nemzeti költségvetési és gazdaságpolitikák alakításába. Az EGSZB már korábban is hangsúlyozta, hogy magasabb szintű, megerősített makrogazdasági párbeszédet kell folytatni, különösen az euroövezetbeli országokkal, mert ez segíthetne abban, hogy nemzeti szinten jobban tükröződjön az euroövezet dimenziója. Ugyanakkor a Miniszterek Tanácsánál demokratikusabb rendszert kell kialakítani a végrehajtó döntéshozatali hatalom tekintetében, hiszen a Tanács egyes tagjai csak a nemzeti parlamentek felé számoltathatók el, az euroövezet egészével szemben nem. |
| --- | --- |

5.2.

A GMU-ban a fiskális és gazdaságpolitika erőtlensége alapvetően arra vezethető vissza, hogy Európa-szerte nincs meg a politikai akarat arra, hogy megengedjék az EU beleszólását a nemzeti költségvetési és gazdaságpolitikák alakításába. Az EGSZB már korábban is hangsúlyozta, hogy magasabb szintű, megerősített makrogazdasági párbeszédet kell folytatni, különösen az euroövezetbeli országokkal, mert ez segíthetne abban, hogy nemzeti szinten jobban tükröződjön az euroövezet dimenziója. Ugyanakkor a Miniszterek Tanácsánál demokratikusabb rendszert kell kialakítani a végrehajtó döntéshozatali hatalom tekintetében, hiszen a Tanács egyes tagjai csak a nemzeti parlamentek felé számoltathatók el, az euroövezet egészével szemben nem.

| 5.3. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az európai szemeszter további erősítésére irányuló javaslatait. A hatékonyság, az egyensúly és az igazságosság érdekében a gazdasági növekedést és a jólétet szolgáló tagállami szakpolitikákat az euroövezet általános érdekét is szem előtt tartva kell kidolgozni és koordinálni; a demokratikus elszámoltathatóság és a felelősségvállalás érdekében az európai szemeszter nemzetek közötti és európai politikákat átfogó eljárásaiba be kell vonni az Európai Bizottságot, az Európai Tanácsot, az Európai Parlamentet, a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket és a civil társadalmat. Ez a folyamat nagyon korlátozott formában már megindult, azonban nagyobb fokú nemzeti szintű részvételt igényel, és szükség van minden érintett fél beleegyezésére. Ez megerősítené az eurót, és ha egyszerűsítenék és átláthatóbbá tennék, az európai szemeszter ösztönözné a reformok jobb végrehajtását, amire nagy szükség volna. |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az európai szemeszter további erősítésére irányuló javaslatait. A hatékonyság, az egyensúly és az igazságosság érdekében a gazdasági növekedést és a jólétet szolgáló tagállami szakpolitikákat az euroövezet általános érdekét is szem előtt tartva kell kidolgozni és koordinálni; a demokratikus elszámoltathatóság és a felelősségvállalás érdekében az európai szemeszter nemzetek közötti és európai politikákat átfogó eljárásaiba be kell vonni az Európai Bizottságot, az Európai Tanácsot, az Európai Parlamentet, a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket és a civil társadalmat. Ez a folyamat nagyon korlátozott formában már megindult, azonban nagyobb fokú nemzeti szintű részvételt igényel, és szükség van minden érintett fél beleegyezésére. Ez megerősítené az eurót, és ha egyszerűsítenék és átláthatóbbá tennék, az európai szemeszter ösztönözné a reformok jobb végrehajtását, amire nagy szükség volna.

| 5.4. | A makrogazdasági egyensúlyhiány csökkentésének döntő szerepe van az európai stabilizációban. Az ilyenfajta egyensúlytalanságokat korábban ideiglenesen a valuta leértékelésével enyhítették. Ma már ezen eszköz hiányában rendkívül fájdalmas belső leértékelésekre kerül sor, amelyek a magas munkanélküliség és a negatív növekedés miatt súlyos megpróbáltatásokat okoznak. Az euroövezet stabilitása és az ilyen súlyos kiigazítások elkerülése érdekében meg kell akadályozni a makrogazdasági egyensúlyhiány kialakulását. |
| --- | --- |

5.4.

A makrogazdasági egyensúlyhiány csökkentésének döntő szerepe van az európai stabilizációban. Az ilyenfajta egyensúlytalanságokat korábban ideiglenesen a valuta leértékelésével enyhítették. Ma már ezen eszköz hiányában rendkívül fájdalmas belső leértékelésekre kerül sor, amelyek a magas munkanélküliség és a negatív növekedés miatt súlyos megpróbáltatásokat okoznak. Az euroövezet stabilitása és az ilyen súlyos kiigazítások elkerülése érdekében meg kell akadályozni a makrogazdasági egyensúlyhiány kialakulását.

| 5.5. | A nemzeti szinten folytatott makrogazdasági párbeszédnek ezért figyelembe kell vennie ezt az európai dimenziót. A versenyképesség eltérő szintjét tükröző makrogazdasági egyensúlytalanságok korai észlelése és elkerülése tágabb értelemben véve (lásd az 5.6. pontot) az európai szemeszter folyamatának egyik fő eleme. A nemzeti politikák kidolgozásánál megfelelően tájékozódni kell arról, hogy a javasolt szakpolitikai intézkedések milyen hatást gyakorolnak a versenyképességre az euroövezetben, és figyelembe kell venni azokat az euroövezetben bekövetkező fejleményeket is, amelyek a versenyképesség terén hozott intézkedéseket követelhetnek meg. Az Európai Bizottság európai szemeszterért felelős helyi tisztviselőinek és az euroövezeti hálózatba szerveződő, független nemzeti versenyképességi testületeknek a munkája segíthet azzal, hogy tükröt tart a gazdaság- és szociálpolitika elé (11). |
| --- | --- |

5.5.

A nemzeti szinten folytatott makrogazdasági párbeszédnek ezért figyelembe kell vennie ezt az európai dimenziót. A versenyképesség eltérő szintjét tükröző makrogazdasági egyensúlytalanságok korai észlelése és elkerülése tágabb értelemben véve (lásd az 5.6. pontot) az európai szemeszter folyamatának egyik fő eleme. A nemzeti politikák kidolgozásánál megfelelően tájékozódni kell arról, hogy a javasolt szakpolitikai intézkedések milyen hatást gyakorolnak a versenyképességre az euroövezetben, és figyelembe kell venni azokat az euroövezetben bekövetkező fejleményeket is, amelyek a versenyképesség terén hozott intézkedéseket követelhetnek meg. Az Európai Bizottság európai szemeszterért felelős helyi tisztviselőinek és az euroövezeti hálózatba szerveződő, független nemzeti versenyképességi testületeknek a munkája segíthet azzal, hogy tükröt tart a gazdaság- és szociálpolitika elé (11).

| 5.6. | E viták egyik fontos eleme a szociális dimenzió, amelyet eddig elhanyagoltak az európai szemeszter folyamatában. Ez növelte az EU szociális deficitjét azzal, hogy kedvezőtlenül hatott több millió uniós polgár életére. Ez ráadásul az EU-ellenes populizmus terjedését és az Unióval szembeni általános elégedetlenséget is tovább szítja. Átfogóbb európai szemesztert eredményezhet a versenyképesség felülvizsgált meghatározása („versenyképesség 2.0”) (12), amely magában foglalja egy ország azon képességét, hogy „GDP-n túli” célokat valósítson meg, és amelyet három pillér, a jövedelem, a szociális tényezők és a fenntarthatóság alapján mérnek. |
| --- | --- |

5.6.

E viták egyik fontos eleme a szociális dimenzió, amelyet eddig elhanyagoltak az európai szemeszter folyamatában. Ez növelte az EU szociális deficitjét azzal, hogy kedvezőtlenül hatott több millió uniós polgár életére. Ez ráadásul az EU-ellenes populizmus terjedését és az Unióval szembeni általános elégedetlenséget is tovább szítja. Átfogóbb európai szemesztert eredményezhet a versenyképesség felülvizsgált meghatározása („versenyképesség 2.0”) (12), amely magában foglalja egy ország azon képességét, hogy „GDP-n túli” célokat valósítson meg, és amelyet három pillér, a jövedelem, a szociális tényezők és a fenntarthatóság alapján mérnek.

| 5.7. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az olyan nemzeti politikák végrehajtását, melyek esetében a hatáskörök nemzeti szinten maradnak, össze lehetne hangolni az európai szemeszter folyamata keretében (13). |
| --- | --- |

5.7.

Az EGSZB egyetért azzal, hogy az olyan nemzeti politikák végrehajtását, melyek esetében a hatáskörök nemzeti szinten maradnak, össze lehetne hangolni az európai szemeszter folyamata keretében (13).

| 5.8. | Az EGSZB támogatja, hogy az uniós forrásokhoz és egy esetleges stabilizációs eszközhöz való hozzáférést a gazdasági és szociális normák terén tett, közösen elfogadott mértékű előrelépések eléréséhez, valamint a szükséges digitális átállás megvalósításához kössék, melyek mind a polgárok jóllétét szolgálják. Ezt az európai szemeszteren keresztül követnék nyomon (14). Azon gazdaságok számára, amelyek komoly hátrányba kerültek, de törekednek a nekik szóló országspecifikus ajánlások teljesítésére, lehetővé kell tenni, hogy a Kohéziós Alap támogatásait termelő beruházásokra használják fel, ami segítené a felzárkózásukat, illetve általános európai hasznot teremtő alapvető infrastruktúrákat hozna létre. |
| --- | --- |

5.8.

Az EGSZB támogatja, hogy az uniós forrásokhoz és egy esetleges stabilizációs eszközhöz való hozzáférést a gazdasági és szociális normák terén tett, közösen elfogadott mértékű előrelépések eléréséhez, valamint a szükséges digitális átállás megvalósításához kössék, melyek mind a polgárok jóllétét szolgálják. Ezt az európai szemeszteren keresztül követnék nyomon (14). Azon gazdaságok számára, amelyek komoly hátrányba kerültek, de törekednek a nekik szóló országspecifikus ajánlások teljesítésére, lehetővé kell tenni, hogy a Kohéziós Alap támogatásait termelő beruházásokra használják fel, ami segítené a felzárkózásukat, illetve általános európai hasznot teremtő alapvető infrastruktúrákat hozna létre.

| 5.9. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a GDP-nek csupán 1 %-át kitevő jelenlegi uniós költségvetés túl kicsi, és azt nem arra tervezték, hogy stabilizáló funkciót lásson el; ráadásul a brexit után még alkalmatlanabb lesz erre a feladatra. Az EGSZB támogatja azt a véleményt, hogy súlyos aszimmetrikus sokkhatások esetén az euroövezet számára jelentős előnyökkel járna egy erős stabilizációs kapacitás (15). Az EGSZB elismeri, hogy ez a funkció nem eredményezhet állandó transzfereket, ahogy erkölcsi kockázatot sem okozhat. |
| --- | --- |

5.9.

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a GDP-nek csupán 1 %-át kitevő jelenlegi uniós költségvetés túl kicsi, és azt nem arra tervezték, hogy stabilizáló funkciót lásson el; ráadásul a brexit után még alkalmatlanabb lesz erre a feladatra. Az EGSZB támogatja azt a véleményt, hogy súlyos aszimmetrikus sokkhatások esetén az euroövezet számára jelentős előnyökkel járna egy erős stabilizációs kapacitás (15). Az EGSZB elismeri, hogy ez a funkció nem eredményezhet állandó transzfereket, ahogy erkölcsi kockázatot sem okozhat.

| 5.10. | Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, hogy tárják fel az euroövezet közös fiskális rendszerének kiépítésével kapcsolatos lehetőségeket; ez a rendszer arra lenne hivatott, hogy fenntartsa az euroövezetben a beruházások alapvető szintjét az olyan termelő infrastruktúra terén, mint a közlekedés, a városrehabilitáció, az oktatás, a kutatás és a zöld gazdaságra való átállás (16). Ez a közös fiskális rendszer lehetne az Európai Stabilitási Mechanizmus finanszírozási forrása is, melynek idővel a válságkezelési alapok finanszírozása céljából egy európai valutaalappá kellene átalakulnia. |
| --- | --- |

5.10.

Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, hogy tárják fel az euroövezet közös fiskális rendszerének kiépítésével kapcsolatos lehetőségeket; ez a rendszer arra lenne hivatott, hogy fenntartsa az euroövezetben a beruházások alapvető szintjét az olyan termelő infrastruktúra terén, mint a közlekedés, a városrehabilitáció, az oktatás, a kutatás és a zöld gazdaságra való átállás (16). Ez a közös fiskális rendszer lehetne az Európai Stabilitási Mechanizmus finanszírozási forrása is, melynek idővel a válságkezelési alapok finanszírozása céljából egy európai valutaalappá kellene átalakulnia.

| 5.11. | Egy olyan hatékony beruházási terv, amely a növekedésen, a társadalmi kohézión és a szolidaritáson keresztül bevételt termelne, szükséges Európa gazdasági integrációjához, jólétéhez, valamint a növekvő társadalmi egyenlőtlenségek megelőzéséhez. Az EGSZB támogatta, hogy a termelő közberuházások tekintetében tegyenek lehetővé egy teljeskörű költségvetési egyensúlyi szabályt, amelyet be kell építeni a költségvetési szabályok módosításába is. |
| --- | --- |

5.11.

Egy olyan hatékony beruházási terv, amely a növekedésen, a társadalmi kohézión és a szolidaritáson keresztül bevételt termelne, szükséges Európa gazdasági integrációjához, jólétéhez, valamint a növekvő társadalmi egyenlőtlenségek megelőzéséhez. Az EGSZB támogatta, hogy a termelő közberuházások tekintetében tegyenek lehetővé egy teljeskörű költségvetési egyensúlyi szabályt, amelyet be kell építeni a költségvetési szabályok módosításába is.

| 5.12. | A költségvetési szabályokon alapuló megközelítést még a következő mandátumidőszak előtt javítani és fejleszteni kell, hogy elejét vegyék a prociklikus politikáknak. Figyelembe kell venni a helyi szinten érvényesülő körülményeket. A strukturális egyensúly megbízhatatlan és nem követhető változónak bizonyult, és nem alkalmas arra, hogy az országspecifikus ajánlások keretében végrehajtandó szakpolitikai változtatások épüljenek rá. |
| --- | --- |

5.12.

A költségvetési szabályokon alapuló megközelítést még a következő mandátumidőszak előtt javítani és fejleszteni kell, hogy elejét vegyék a prociklikus politikáknak. Figyelembe kell venni a helyi szinten érvényesülő körülményeket. A strukturális egyensúly megbízhatatlan és nem követhető változónak bizonyult, és nem alkalmas arra, hogy az országspecifikus ajánlások keretében végrehajtandó szakpolitikai változtatások épüljenek rá.

| 5.13. | Túl nagy hangsúlyt helyeznek a néha önsorsrontó költségvetési konszolidáción keresztül megvalósított adósságcsökkentésre, ahelyett, hogy a GDP növekedését szolgáló gyümölcsözőbb intézkedéseket választanák. Az európai szemeszter folyamatában a magas adósság/GDP arány orvoslásának eszközeként a kormányok éves deficitjének csökkentésére sokkal nagyobb hangsúlyt helyeznek, mint a GDP növekedését célzó egyéb, hatékonyabb intézkedésekre (17). |
| --- | --- |

5.13.

Túl nagy hangsúlyt helyeznek a néha önsorsrontó költségvetési konszolidáción keresztül megvalósított adósságcsökkentésre, ahelyett, hogy a GDP növekedését szolgáló gyümölcsözőbb intézkedéseket választanák. Az európai szemeszter folyamatában a magas adósság/GDP arány orvoslásának eszközeként a kormányok éves deficitjének csökkentésére sokkal nagyobb hangsúlyt helyeznek, mint a GDP növekedését célzó egyéb, hatékonyabb intézkedésekre (17).

| 5.14. | Az EGSZB úgy véli, hogy 2019-ig változtatásokat kell véghez vinni a jelenlegi helyzet orvoslása érdekében, amely helyzet elfedi, hogy „a fiskális kiigazítás tagállamok közötti elosztása egyértelműen elmarad az optimálistól” (18). |
| --- | --- |

5.14.

Az EGSZB úgy véli, hogy 2019-ig változtatásokat kell véghez vinni a jelenlegi helyzet orvoslása érdekében, amely helyzet elfedi, hogy „a fiskális kiigazítás tagállamok közötti elosztása egyértelműen elmarad az optimálistól” (18).

| 5.15. | A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás fontos eleme az európai szemeszter folyamatának, amelynek az euroövezet egészében a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére irányuló erőfeszítések előterében kell állnia. Fel kell számolni azt a beépített aszimmetriát, ahol az állandó pozitív egyensúlyhiányt kritika nélkül szemlélik, a negatív egyensúlyhiányt pedig szankcionálják (19). A pénzbüntetések nemcsak súlyosbítják a helyzetet, hanem néhány tagállam krónikus többlete még tovább ronthatja egy szomszédos állam államadóssági helyzetét. |
| --- | --- |

5.15.

A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás fontos eleme az európai szemeszter folyamatának, amelynek az euroövezet egészében a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére irányuló erőfeszítések előterében kell állnia. Fel kell számolni azt a beépített aszimmetriát, ahol az állandó pozitív egyensúlyhiányt kritika nélkül szemlélik, a negatív egyensúlyhiányt pedig szankcionálják (19). A pénzbüntetések nemcsak súlyosbítják a helyzetet, hanem néhány tagállam krónikus többlete még tovább ronthatja egy szomszédos állam államadóssági helyzetét.

6.   A gazdasági és monetáris unió struktúrájának megerősítése és a demokratikus elszámoltathatóság megszilárdítása

| 6.1. | A GMU önmagában nem cél, hanem eszköz a következők elérésére kínálkozó lehetőségek optimalizálására: fenntartható növekedés, színvonalas munkahelyek teremtése, gazdasági és szociális felzárkózás; stabilitás és jólét valamennyi tagállam számára azáltal, hogy együttműködnek; gazdasági felelősségvállalás, ami szolidaritással társul; valamint kockázatcsökkentés, ami kockázatmegosztással jár együtt. Miközben az euroövezetnek meg kell tennie a szükséges előrelépéseket, nyitva kell állnia más tagállamok előtt is. Az EGSZB egyetért azzal, hogy nagyobb átláthatóságra, megfelelő kommunikációra, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom fokozott bevonására van szükség, és hogy ez – ha a nemzeti parlamentek emellett nagyobb szerepet kapnának a döntéshozatali folyamatban – elősegítené a demokratikus elszámoltathatóságot. |
| --- | --- |

6.1.

A GMU önmagában nem cél, hanem eszköz a következők elérésére kínálkozó lehetőségek optimalizálására: fenntartható növekedés, színvonalas munkahelyek teremtése, gazdasági és szociális felzárkózás; stabilitás és jólét valamennyi tagállam számára azáltal, hogy együttműködnek; gazdasági felelősségvállalás, ami szolidaritással társul; valamint kockázatcsökkentés, ami kockázatmegosztással jár együtt. Miközben az euroövezetnek meg kell tennie a szükséges előrelépéseket, nyitva kell állnia más tagállamok előtt is. Az EGSZB egyetért azzal, hogy nagyobb átláthatóságra, megfelelő kommunikációra, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom fokozott bevonására van szükség, és hogy ez – ha a nemzeti parlamentek emellett nagyobb szerepet kapnának a döntéshozatali folyamatban – elősegítené a demokratikus elszámoltathatóságot.

| 6.2. | Az EGSZB az euroövezet erőteljesebb „parlamentarizálását” szorgalmazza: ehhez az Európai Parlamentben létre kellene hozni egy nagy bizottságot, amelyben helyet kapnának az euroövezethez tartozó, illetve az ahhoz csatlakozni szándékozó országok képviselői is; az euroövezetből érkező parlamenti képviselőknek pedig szorosabban össze kellene hangolniuk álláspontjaikat a GMU-val kapcsolatos kérdésekben (COSAC+) (20). Ahogy az 5.2. és 5.3. pontban is említettük, különösen az Európai Parlamentnek, valamint a nemzeti parlamenteknek, a szociális partnereknek és az egész civil társadalomnak is jelentős szerepet kell betölteniük az európai szemeszter folyamatának demokratizálásában. |
| --- | --- |

6.2.

Az EGSZB az euroövezet erőteljesebb „parlamentarizálását” szorgalmazza: ehhez az Európai Parlamentben létre kellene hozni egy nagy bizottságot, amelyben helyet kapnának az euroövezethez tartozó, illetve az ahhoz csatlakozni szándékozó országok képviselői is; az euroövezetből érkező parlamenti képviselőknek pedig szorosabban össze kellene hangolniuk álláspontjaikat a GMU-val kapcsolatos kérdésekben (COSAC+) (20). Ahogy az 5.2. és 5.3. pontban is említettük, különösen az Európai Parlamentnek, valamint a nemzeti parlamenteknek, a szociális partnereknek és az egész civil társadalomnak is jelentős szerepet kell betölteniük az európai szemeszter folyamatának demokratizálásában.

| 6.3. | Az EGSZB támogatja, hogy vizsgálják meg, hogy a teljeskörű demokratikus elszámoltathatóság biztosítása mellett milyen eszközökkel javítható a GMU gazdasági kormányzása – ilyen lehet például egy állandó euroövezeti pénzügyminiszteri tisztség létrehozása. A hatáskörök összekapcsolása javítaná a GMU szakpolitikai intézkedéseinek koherenciáját, amelyek jelenleg a számos különböző intézmény miatt széttagoltak. Már kezdettől fogva ki kell alakítani az euroövezet költségvetési irányvonalát, és a pénzügyminiszternek kell meghatároznia annak teljesítési módját. A jelenlegi költségvetési irányvonal valamennyi tagállam költségvetési mérlegének összege, az euroövezet költségvetési irányvonalának igazgatása pedig véletlenszerű. |
| --- | --- |

6.3.

Az EGSZB támogatja, hogy vizsgálják meg, hogy a teljeskörű demokratikus elszámoltathatóság biztosítása mellett milyen eszközökkel javítható a GMU gazdasági kormányzása – ilyen lehet például egy állandó euroövezeti pénzügyminiszteri tisztség létrehozása. A hatáskörök összekapcsolása javítaná a GMU szakpolitikai intézkedéseinek koherenciáját, amelyek jelenleg a számos különböző intézmény miatt széttagoltak. Már kezdettől fogva ki kell alakítani az euroövezet költségvetési irányvonalát, és a pénzügyminiszternek kell meghatároznia annak teljesítési módját. A jelenlegi költségvetési irányvonal valamennyi tagállam költségvetési mérlegének összege, az euroövezet költségvetési irányvonalának igazgatása pedig véletlenszerű.

| 6.4. | Az EGSZB üdvözli azt a javaslatot, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmust meg kell erősíteni, hogy így az egy teljes mértékben működőképes válságkezelési eszközzé váljon. Ha ezt az európai szerződések keretében egy európai valutaalappá fejlesztenék és az Európai Parlament határozott szerepet kapna benne, az javítaná a demokratikus legitimitást, és felgyorsítaná a döntéshozatalt. |
| --- | --- |

6.4.

Az EGSZB üdvözli azt a javaslatot, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmust meg kell erősíteni, hogy így az egy teljes mértékben működőképes válságkezelési eszközzé váljon. Ha ezt az európai szerződések keretében egy európai valutaalappá fejlesztenék és az Európai Parlament határozott szerepet kapna benne, az javítaná a demokratikus legitimitást, és felgyorsítaná a döntéshozatalt.

| 6.5. | Fel kell hagyni azzal, hogy az EU kormányzási módszereként a kormányközi együttműködést alkalmazzák, a költségvetési szabályokat pedig felül kell vizsgálni, mielőtt beépítik azokat az uniós jogba. |
| --- | --- |

6.5.

Fel kell hagyni azzal, hogy az EU kormányzási módszereként a kormányközi együttműködést alkalmazzák, a költségvetési szabályokat pedig felül kell vizsgálni, mielőtt beépítik azokat az uniós jogba.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  A csomaghoz tartozó EGSZB vélemények: Az euróövezet gazdaságpolitikája (2017) (kiegészítő vélemény) (EESC-2017-02837-00-00-AC-TRA) (lásd e Hivatalos Lap 216. oldalát), A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata (EESC-2017-03251-00-00-AC-TRA) (lásd e Hivatalos Lap 117. oldalát), A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig (EESC-2017-02879-00-00-AC-TRA) és Az EU pénzügyei 2025-ig (EESC-2017-03447-00-00-AC-TRA) (lásd e Hivatalos Lap 131. oldalát).

1

Az euróövezet gazdaságpolitikája (2017)

A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata

A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig

Az EU pénzügyei 2025-ig

(2)  Az EGSZB állásfoglalása: Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák, 2017. július 6.

2

Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák

(3)  Lásd például az alábbi EGSZB-véleményeket: A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus, HL C 451., 2014.12.16., 10. o. és A GMU megvalósítása: a politikai pillér, HL C 332., 2015.10.8., 8. o.

3

A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus

A GMU megvalósítása: a politikai pillér

(4)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus, HL C 451., 2014.12.16., 10. o; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Demokratikus és szociálisan érzékeny GMU, közösségi módszerrel, HL C 13., 2016.1.15., 33. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A GMU megvalósítása: a politikai pillér, HL C 332., 2015.10.8., 8. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé, HL C 177., 2016.5.18., 28. o.

4

A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus

Demokratikus és szociálisan érzékeny GMU, közösségi módszerrel

A GMU megvalósítása: a politikai pillér

Lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé

(5)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A GMU megvalósítása: a politikai pillér, HL C 332., 2015.10.8., 8. o.

5

A GMU megvalósítása: a politikai pillér

(6)  Az EGSZB véleménye az európai betétbiztosítási rendszerről, HL C 177., 2016.5.18., 21. o., lásd különösen az 1.1.–1.3. pontot.

6

az európai betétbiztosítási rendszerről

(7)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére, HL C 133., 2016.4.14., 17. o., lásd különösen a 3.3.1. pontot.

7

Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére

(8)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére, HL C 133., 2016.4.14., 17. o., valamint A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata, (EESC-2017-03251-00-00-AC-TRA) (lásd e Hivatalos Lap 117. oldalát).

8

Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére

A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata

(9)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Merre tart az euro?, HL C 271., 2013.9.19., 8. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Növekedés és államadósság az EU-ban: két innovatív javaslat, HL C 143., 2012.5.22., 10. o.

9

Merre tart az euro?

Növekedés és államadósság az EU-ban: két innovatív javaslat

(10)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus, HL C 451., 2014.12.16., 10. o.

10

A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus

(11)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Az euróövezeti nemzeti versenyképességi testületek létrehozása, HL C 177., 2016.5.18., 35. o.

11

Az euróövezeti nemzeti versenyképességi testületek létrehozása

(12)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Az euróövezeti nemzeti versenyképességi testületek létrehozása, HL C 177., 2016.5.18., 35. o.

12

Az euróövezeti nemzeti versenyképességi testületek létrehozása

(13)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus, HL C 451., 2014.12.16., 10. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Demokratikus és szociálisan érzékeny GMU, közösségi módszerrel, HL C 13., 2016.1.15., 33. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé, HL C 177., 2016.5.18., 28. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A szociális jogok európai pillére, HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

13

A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus

Demokratikus és szociálisan érzékeny GMU, közösségi módszerrel

Lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé

A szociális jogok európai pillére

(14)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A gazdasági kormányzás felülvizsgálata, HL C 268., 2015.8.14., 33. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A gazdasági és monetáris unió kiteljesítése – Az adópolitika szerepe, HL C 230., 2015.7.14., 24. o.

14

A gazdasági kormányzás felülvizsgálata

A gazdasági és monetáris unió kiteljesítése – Az adópolitika szerepe

(15)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Az EU pénzügyei 2025-ig, (EESC-2017-03447-00-00-AC-TRA) (lásd e Hivatalos Lap 131. oldalát).

15

Az EU pénzügyei 2025-ig

(16)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A gazdasági kormányzás felülvizsgálata, HL C 268., 2015.8.14., 33. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Az euróövezet gazdaságpolitikája, HL C 177., 2016.5.18., 41. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A strukturálisreform-támogató program létrehozása, HL C 177., 2016.5.18., 47. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata, HL C 75., 2017.3.10., 63. o.

16

A gazdasági kormányzás felülvizsgálata

Az euróövezet gazdaságpolitikája

A strukturálisreform-támogató program létrehozása

A 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata

(17)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A gazdasági kormányzás felülvizsgálata, HL C 268., 2015.8.14., 33. o.

17

A gazdasági kormányzás felülvizsgálata

(18)  COM(2016) 727 final.

18

(19)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A gazdasági kormányzás felülvizsgálata, HL C 268., 2015.8.14., 33. o.

19

A gazdasági kormányzás felülvizsgálata

(20)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Demokratikus és szociálisan érzékeny GMU, közösségi módszerrel, HL C 13., 2016.1.15., 33. o.

20

Demokratikus és szociálisan érzékeny GMU, közösségi módszerrel

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/131

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitaanyag az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről

(COM(2017) 358 final)

(2018/C 081/18)

| Előadó: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Petr ZAHRADNÍK |

Előadó:

Stefano PALMIERI

Társelőadó:

Petr ZAHRADNÍK

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.8.4. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.5. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 138/8/14 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.8.4.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.5.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

138/8/14

Preambulum

Ez a vélemény az európai gazdaság jövőjéről készülő négy EGSZB-véleményből (A gazdasági és monetáris unió elmélyítése és az euróövezet gazdaságpolitikája, A tőkepiaci unió és Az EU pénzügyeinek jövője) álló csomag részét képezi
   (1)
  . A csomag az Európai Bizottság által nemrégiben indított, az Európa jövőjéről szóló fehér könyv folyamatának keretébe illeszkedik, és figyelembe veszi Juncker elnök 2017. évi, az Unió helyzetét értékelő beszédét. Az EGSZB Európa jövőjéről szóló állásfoglalásával
   (2)
  és a GMU megvalósításáról szóló korábbi véleményeivel
   (3)
  összhangban ez a véleménycsomag kiemeli, hogy ki kell alakítani a közös cél tudatát az uniós kormányzásban, ami messze meghaladja a technikai jellegű megközelítéseket és intézkedéseket, és ami elsősorban politikai szándék és közös nézőpont kérdése.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB fontosnak tartja kiemelni, hogy az EU pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyag struktúrája egyfelől felvázol néhány kihívást, mellyel az EU-nak az elkövetkező évek során szembe kell majd néznie, másfelől a lehetséges költségvetési megoldásokat összekapcsolja az Európai Bizottság által az Európa jövőjéről szóló fehér könyvben meghatározott öt különböző forgatókönyvvel. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB fontosnak tartja kiemelni, hogy az EU pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyag struktúrája egyfelől felvázol néhány kihívást, mellyel az EU-nak az elkövetkező évek során szembe kell majd néznie, másfelől a lehetséges költségvetési megoldásokat összekapcsolja az Európai Bizottság által az Európa jövőjéről szóló fehér könyvben meghatározott öt különböző forgatókönyvvel.

| 1.2. | Az EGSZB ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy az európai polgároknak több (és jobb) Európára, nem pedig kevesebb Európára van szükségük annak az EU-ban jelentkező politikai válságnak a leküzdéséhez, amely a stratégiai jövőkép hiányából, illetve abból fakad, hogy az EU nem képes megfelelő választ adni a gazdasági és pénzügyi válságra. Egyre nő a szakadék a mindennapi életükhöz konkrét előnyöket kapni kívánó európai polgárok aggodalmai és várakozásai, valamint az EU számára jelenleg rendelkezésre álló korlátozott hatáskörök és pénzügyi források között. Az európai projekt és maga az EU is hitelét veszti, illetve megkérdőjeleződik, táptalajt nyújtva ezáltal az aktuális nacionalista és populista erők számára. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy az európai polgároknak több (és jobb) Európára, nem pedig kevesebb Európára van szükségük annak az EU-ban jelentkező politikai válságnak a leküzdéséhez, amely a stratégiai jövőkép hiányából, illetve abból fakad, hogy az EU nem képes megfelelő választ adni a gazdasági és pénzügyi válságra. Egyre nő a szakadék a mindennapi életükhöz konkrét előnyöket kapni kívánó európai polgárok aggodalmai és várakozásai, valamint az EU számára jelenleg rendelkezésre álló korlátozott hatáskörök és pénzügyi források között. Az európai projekt és maga az EU is hitelét veszti, illetve megkérdőjeleződik, táptalajt nyújtva ezáltal az aktuális nacionalista és populista erők számára.

| 1.3. | Az EGSZB egyetért azzal a – vitaanyagban szereplő – megközelítéssel, amely szerint az uniós költségvetés alapelve az európai hozzáadott érték elérése kell, hogy legyen, az össze nem hangolt egyes nemzeti költségvetéseknél jobb eredmények biztosítása mellett. Elérkezett az ideje annak, hogy túllépjünk a „méltányos megtérülés”, a tagállamok nettó befizetőkre és nettó haszonélvezőkre való elosztása és az egyes tagállamok számára történő ad hoc kiigazítások logikáján. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB egyetért azzal a – vitaanyagban szereplő – megközelítéssel, amely szerint az uniós költségvetés alapelve az európai hozzáadott érték elérése kell, hogy legyen, az össze nem hangolt egyes nemzeti költségvetéseknél jobb eredmények biztosítása mellett. Elérkezett az ideje annak, hogy túllépjünk a „méltányos megtérülés”, a tagállamok nettó befizetőkre és nettó haszonélvezőkre való elosztása és az egyes tagállamok számára történő ad hoc kiigazítások logikáján.

| 1.4. | Az EU-nak először azonosítania kellene a magas európai hozzáadott értékkel rendelkező politikai prioritásokat, és csak ezután kellene meghatároznia az azok eléréséhez szükséges forrásokat, illetve kialakítania az uniós költségvetés reformját. A fentiek fényében az EGSZB aligha tartja hitelesnek, hogy az uniós költségvetés a 28 ország jövedelmének továbbra is csak kevesebb mint 1 %-át, a közkiadásoknak pedig csupán 2 %-át képezze. Ez a szint nem megfelelő, ha a megoldandó kihívásokra, sokkhatásokra és válságokra gondolunk. |
| --- | --- |

1.4.

Az EU-nak először azonosítania kellene a magas európai hozzáadott értékkel rendelkező politikai prioritásokat, és csak ezután kellene meghatároznia az azok eléréséhez szükséges forrásokat, illetve kialakítania az uniós költségvetés reformját. A fentiek fényében az EGSZB aligha tartja hitelesnek, hogy az uniós költségvetés a 28 ország jövedelmének továbbra is csak kevesebb mint 1 %-át, a közkiadásoknak pedig csupán 2 %-át képezze. Ez a szint nem megfelelő, ha a megoldandó kihívásokra, sokkhatásokra és válságokra gondolunk.

| 1.5. | Az EU költségvetési reformjának szükségszerűen ki kell majd terjednie a minőségi javításra, melynek során a kiadások és a saját források terén egyaránt átalakítja szerkezetét, figyelembe veszi az észszerűsítés, a hatékonyság és az eredményesség megfelelő kritériumait, illetve közvetlen és átlátható módon kommunikál a polgárokkal. |
| --- | --- |

1.5.

Az EU költségvetési reformjának szükségszerűen ki kell majd terjednie a minőségi javításra, melynek során a kiadások és a saját források terén egyaránt átalakítja szerkezetét, figyelembe veszi az észszerűsítés, a hatékonyság és az eredményesség megfelelő kritériumait, illetve közvetlen és átlátható módon kommunikál a polgárokkal.

| 1.6. | A költségvetés mennyiségi és minőségi szempontból történő kiigazítása szükségessé teszi az EGSZB-ben képviselt civil társadalommal való komoly és mélyreható konzultációt, mert csak így lehet tükrözni a tényleges helyi és regionális szükségleteket, illetve a köz érdekében gondoskodni a minden polgár számára kedvező hatások érvényesüléséről. |
| --- | --- |

1.6.

A költségvetés mennyiségi és minőségi szempontból történő kiigazítása szükségessé teszi az EGSZB-ben képviselt civil társadalommal való komoly és mélyreható konzultációt, mert csak így lehet tükrözni a tényleges helyi és regionális szükségleteket, illetve a köz érdekében gondoskodni a minden polgár számára kedvező hatások érvényesüléséről.

| 1.7. | A kiadások tekintetében az EGSZB a gazdaságot, társadalmat és környezetet érintő fejlesztést, a foglalkoztatást, az innovációt és a versenyképességet célzó közép- és hosszú távú beruházásokat; a leghátrányosabb helyzetű régiók és legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok védelmét; az aszimmetrikus sokkhatásokra és a váratlan válságokra adott rugalmas és azonnali reakciót – akár egy önálló euróövezeti költségvetés révén is – olyan programoknak tekinti, amelyek magas európai hozzáadott értéket képviselnek. |
| --- | --- |

1.7.

A kiadások tekintetében az EGSZB a gazdaságot, társadalmat és környezetet érintő fejlesztést, a foglalkoztatást, az innovációt és a versenyképességet célzó közép- és hosszú távú beruházásokat; a leghátrányosabb helyzetű régiók és legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok védelmét; az aszimmetrikus sokkhatásokra és a váratlan válságokra adott rugalmas és azonnali reakciót – akár egy önálló euróövezeti költségvetés révén is – olyan programoknak tekinti, amelyek magas európai hozzáadott értéket képviselnek.

| 1.8. | Az EGSZB különösen fontosnak tartja az euróövezet makrogazdasági stabilizációs funkcióját, mivel a globalizáció, valamint a technológiai forradalom „veszteseiként” elkönyvelt társadalmi csoportokra és termelési ágazatokra gyakorolt negatív hatás az EU stratégiai válságának és a populizmus előretörésének okai között szerepel. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB különösen fontosnak tartja az euróövezet makrogazdasági stabilizációs funkcióját, mivel a globalizáció, valamint a technológiai forradalom „veszteseiként” elkönyvelt társadalmi csoportokra és termelési ágazatokra gyakorolt negatív hatás az EU stratégiai válságának és a populizmus előretörésének okai között szerepel.

| 1.9. | A bevételi oldalt tekintve az EGSZB egyetért a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport Az EU jövőbeli finanszírozása című jelentésének elemzésével, mely szerint az új költségvetésben túlsúlyban kell lenniük a független, átlátható és méltányos saját forrásoknak, a hátrányosabb helyzetű polgárok, valamint a kis- és középvállalkozások számára egyenlő teherviselés mellett. |
| --- | --- |

1.9.

A bevételi oldalt tekintve az EGSZB egyetért a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport Az EU jövőbeli finanszírozása című jelentésének elemzésével, mely szerint az új költségvetésben túlsúlyban kell lenniük a független, átlátható és méltányos saját forrásoknak, a hátrányosabb helyzetű polgárok, valamint a kis- és középvállalkozások számára egyenlő teherviselés mellett.

| 1.9.1. | Az EGSZB megismétli, hogy támogatja a közös összevont társaságiadó-alapot (KÖTA), valamint a pénzügyi tranzakciók, az üzemanyagok és a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatását, mely – európai szinten kivetve – egyaránt lehetővé tenné egy transznacionális adóalap meghatározását és a globális környezeti hatások ellensúlyozását. |
| --- | --- |

1.9.1.

Az EGSZB megismétli, hogy támogatja a közös összevont társaságiadó-alapot (KÖTA), valamint a pénzügyi tranzakciók, az üzemanyagok és a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatását, mely – európai szinten kivetve – egyaránt lehetővé tenné egy transznacionális adóalap meghatározását és a globális környezeti hatások ellensúlyozását.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy a brexitnek a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó következményei veszélyt jelenthetnek ugyan az uniós „projekt”-re nézve, ha a tagállamok a „méltányos megtérülés” elve alapján tárgyalnak, másfelől azonban fontos lehetőséget is jelenthetnek, mivel az „európai hozzáadott érték” elvén keresztül minőségi és mennyiségi szempontból is javíthatnák az uniós költségvetést. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB úgy véli, hogy a brexitnek a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó következményei veszélyt jelenthetnek ugyan az uniós „projekt”-re nézve, ha a tagállamok a „méltányos megtérülés” elve alapján tárgyalnak, másfelől azonban fontos lehetőséget is jelenthetnek, mivel az „európai hozzáadott érték” elvén keresztül minőségi és mennyiségi szempontból is javíthatnák az uniós költségvetést.

| 1.10.1. | Ezért az EGSZB az alábbi lépések mielőbbi megtételét sürgeti:






  — | az Európai Bizottság számszerűsítse – a „kemény” vagy a „puha” brexit különböző forgatókönyvei alapján –, hogy a brexit milyen hatással lesz az uniós bevételek és kiadások rendszerére, és hogy ez milyen következményekkel jár a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre nézve, |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

Ezért az EGSZB az alábbi lépések mielőbbi megtételét sürgeti:

—

az Európai Bizottság számszerűsítse – a „kemény” vagy a „puha” brexit különböző forgatókönyvei alapján –, hogy a brexit milyen hatással lesz az uniós bevételek és kiadások rendszerére, és hogy ez milyen következményekkel jár a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre nézve,

| — | kezdjenek átlátható és nyilvános vitát a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről az intézményi, gazdasági és társadalmi szereplőkkel, a civil társadalom képviselőivel és az uniós polgárokkal, |
| --- | --- |

—

kezdjenek átlátható és nyilvános vitát a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről az intézményi, gazdasági és társadalmi szereplőkkel, a civil társadalom képviselőivel és az uniós polgárokkal,

| — | ne csökkenjenek ugyanakkor a kohéziós politikákra vagy szociális célokra szánt források. |
| --- | --- |

—

ne csökkenjenek ugyanakkor a kohéziós politikákra vagy szociális célokra szánt források.

Ekképpen össze lehet egyeztetni az egymástól eltérő és egymással ellentétes érdekeket, és közös megoldást lehet találni a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozóan.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | Az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyag által alkalmazott megközelítés összekapcsolja a lehetséges költségvetési megoldásokat az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyvében meghatározott öt különböző forgatókönyvhöz kapcsolódó kihívásokkal. Az EGSZB bírálta ezt a megközelítést a fehér könyvről szóló legutóbbi állásfoglalásában (4), „mesterségesnek” titulálva az öt forgatókönyvet, mivel azok kizárólag a tagállamoknak szólnak, és nem bírnak közvetlen jelentőséggel az európai polgárok számára, akik pedig közös és egyértelmű stratégiára várnak. |
| --- | --- |

2.1.

Az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló vitaanyag által alkalmazott megközelítés összekapcsolja a lehetséges költségvetési megoldásokat az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyvében meghatározott öt különböző forgatókönyvhöz kapcsolódó kihívásokkal. Az EGSZB bírálta ezt a megközelítést a fehér könyvről szóló legutóbbi állásfoglalásában (4), „mesterségesnek” titulálva az öt forgatókönyvet, mivel azok kizárólag a tagállamoknak szólnak, és nem bírnak közvetlen jelentőséggel az európai polgárok számára, akik pedig közös és egyértelmű stratégiára várnak.

| 2.1.1. | Fontos alkalmat szalasztunk tehát el, mivel a dokumentum jelentős része – az európai pénzügyek hozzáadott értéke, a tendenciák és a kihívások azonosítása, az EU pénzügyeinek jövőjével kapcsolatos különböző lehetőségek – széles körben üdvözlendő, ugyanakkor hiányzik egy közös megegyezésen alapuló, hatékony és eredményes szakpolitikai javaslat. |
| --- | --- |

2.1.1.

Fontos alkalmat szalasztunk tehát el, mivel a dokumentum jelentős része – az európai pénzügyek hozzáadott értéke, a tendenciák és a kihívások azonosítása, az EU pénzügyeinek jövőjével kapcsolatos különböző lehetőségek – széles körben üdvözlendő, ugyanakkor hiányzik egy közös megegyezésen alapuló, hatékony és eredményes szakpolitikai javaslat.

| 2.2. | Az elmúlt évek során az EGSZB rámutatott (5) az európai gazdaságot és társadalmat érintő problémákra, azokra az alapelvekre, amelyeket tiszteletben kell tartani, valamint azokra a lehetőségekre, amelyek segítségével új lendületet lehet adni az uniós intézmények fellépésének, illetve javítani lehet azok hatékonyságán. Az EGSZB több alkalommal is felhívta a figyelmet arra, hogy az európai polgároknak egységesebb (és jobb) Európára, nem pedig kevesebb Európára van szükségük (6), pontosan azért, mert az EU politikai válsága a stratégiai jövőkép hiányából, illetve abból fakad, hogy az EU nem képes megfelelő választ adni a gazdasági és pénzügyi válságra. |
| --- | --- |

2.2.

Az elmúlt évek során az EGSZB rámutatott (5) az európai gazdaságot és társadalmat érintő problémákra, azokra az alapelvekre, amelyeket tiszteletben kell tartani, valamint azokra a lehetőségekre, amelyek segítségével új lendületet lehet adni az uniós intézmények fellépésének, illetve javítani lehet azok hatékonyságán. Az EGSZB több alkalommal is felhívta a figyelmet arra, hogy az európai polgároknak egységesebb (és jobb) Európára, nem pedig kevesebb Európára van szükségük (6), pontosan azért, mert az EU politikai válsága a stratégiai jövőkép hiányából, illetve abból fakad, hogy az EU nem képes megfelelő választ adni a gazdasági és pénzügyi válságra.

| 2.3. | 2016-ban a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata kapcsán az EGSZB kijelentette (7), hogy el kell ismerni az Európai Bizottság által tett erőfeszítéseket, különös tekintettel a váratlan válságok kezelésére bevezetett rugalmassági mechanizmusokra és az eredmény- és teljesítményorientált megközelítésre. A konkrét javaslatok és az előirányzott források azonban – már akkor – nem bizonyultak elegendőnek ahhoz, hogy megfeleljenek az előttünk álló kihívásoknak és az EU prioritásainak, mivel a többéves pénzügyi keret inkább a „nettó egyenleg”-üket és bizonyos érdekcsoportok előnyeit szem előtt tartó tagállamok közötti nem túl ambiciózus kompromisszum eredménye, semmint az EU egészének érdekeit szolgáló eszköz. |
| --- | --- |

2.3.

2016-ban a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata kapcsán az EGSZB kijelentette (7), hogy el kell ismerni az Európai Bizottság által tett erőfeszítéseket, különös tekintettel a váratlan válságok kezelésére bevezetett rugalmassági mechanizmusokra és az eredmény- és teljesítményorientált megközelítésre. A konkrét javaslatok és az előirányzott források azonban – már akkor – nem bizonyultak elegendőnek ahhoz, hogy megfeleljenek az előttünk álló kihívásoknak és az EU prioritásainak, mivel a többéves pénzügyi keret inkább a „nettó egyenleg”-üket és bizonyos érdekcsoportok előnyeit szem előtt tartó tagállamok közötti nem túl ambiciózus kompromisszum eredménye, semmint az EU egészének érdekeit szolgáló eszköz.

| 2.4. | Ezzel kapcsolatban az EGSZB a vitaanyag megközelítését támogatja, mely szerint „a modernizált uniós költségvetés lényege [...] a források összevonásából és az azon eredményekből eredő hozzáadott érték, amelyet az összehangolatlan nemzeti kiadások nem tudnak elérni” (8). |
| --- | --- |

2.4.

Ezzel kapcsolatban az EGSZB a vitaanyag megközelítését támogatja, mely szerint „a modernizált uniós költségvetés lényege [...] a források összevonásából és az azon eredményekből eredő hozzáadott érték, amelyet az összehangolatlan nemzeti kiadások nem tudnak elérni” (8).

| 2.5. | Az egységesebb és jobb Európa megteremtéséhez először azonosítanunk kell a magas európai hozzáadott értékkel rendelkező politikai prioritásokat, ezután pedig meg kell határoznunk az azok eléréséhez szükséges forrásokat, és ennek megfelelően kell alakítanunk az uniós költségvetés reformját. Ebben az esetben már nem lenne hiteles, hogy az uniós költségvetés a 28 ország jövedelmének kevesebb mint 1 %-át, a közkiadásoknak pedig csupán 2 %-át képezze, ráadásul folyamatosan csökkenő dinamikával (9). Ez a szint egyáltalán nem tűnik megfelelőnek, ha tekintetbe vesszük azokat az új kihívásokat, amelyeket az EU-nak kezelnie kell, valamint azokat a sokkhatásokat és válságokat, amelyekre reagálnia kell. |
| --- | --- |

2.5.

Az egységesebb és jobb Európa megteremtéséhez először azonosítanunk kell a magas európai hozzáadott értékkel rendelkező politikai prioritásokat, ezután pedig meg kell határoznunk az azok eléréséhez szükséges forrásokat, és ennek megfelelően kell alakítanunk az uniós költségvetés reformját. Ebben az esetben már nem lenne hiteles, hogy az uniós költségvetés a 28 ország jövedelmének kevesebb mint 1 %-át, a közkiadásoknak pedig csupán 2 %-át képezze, ráadásul folyamatosan csökkenő dinamikával (9). Ez a szint egyáltalán nem tűnik megfelelőnek, ha tekintetbe vesszük azokat az új kihívásokat, amelyeket az EU-nak kezelnie kell, valamint azokat a sokkhatásokat és válságokat, amelyekre reagálnia kell.

| 2.5.1. | Az uniós költségvetés mennyiségi növekedését jelentős minőségbeli javulásnak kell kísérnie, struktúrájának a kiadások és a saját források terén történő átalakításával kiegészülve. Ennek érdekében feltétlenül figyelembe kell venni a költségvetés észszerűsítésére, eredményességére és hatékonyságára vonatkozó kritériumokat, valamint közvetlen és átlátható kommunikációs csatornákat kell fenntartani a nyilvánossággal. |
| --- | --- |

2.5.1.

Az uniós költségvetés mennyiségi növekedését jelentős minőségbeli javulásnak kell kísérnie, struktúrájának a kiadások és a saját források terén történő átalakításával kiegészülve. Ennek érdekében feltétlenül figyelembe kell venni a költségvetés észszerűsítésére, eredményességére és hatékonyságára vonatkozó kritériumokat, valamint közvetlen és átlátható kommunikációs csatornákat kell fenntartani a nyilvánossággal.

| 2.5.2. | Az uniós költségvetés mennyiségi és minőségi szempontból történő javítása az EGSZB-ben képviselt civil társadalommal való komoly és mélyreható konzultációt is szükségessé teszi annak érdekében, hogy a kiadási fejezetek megfelelően tükrözzék a tényleges helyi és regionális szükségleteket, és kedvező hatással legyenek az európai emberek közérdeken alapuló jólétére. |
| --- | --- |

2.5.2.

Az uniós költségvetés mennyiségi és minőségi szempontból történő javítása az EGSZB-ben képviselt civil társadalommal való komoly és mélyreható konzultációt is szükségessé teszi annak érdekében, hogy a kiadási fejezetek megfelelően tükrözzék a tényleges helyi és regionális szükségleteket, és kedvező hatással legyenek az európai emberek közérdeken alapuló jólétére.

| 2.6. | A változó geopolitikai forgatókönyvekhez, valamint a gazdasági és pénzügyi válság következményeihez való szükségszerű alkalmazkodáshoz kapcsolódó új kihívások megjelenésével nem meglepő, hogy az EU költségvetése egyáltalán nem megfelelő, és egy olyan válságba jutott, mely eredetileg gazdasági és pénzügyi volt, ezután viszont társadalmi és végül politikai jellegűvé vált. |
| --- | --- |

2.6.

A változó geopolitikai forgatókönyvekhez, valamint a gazdasági és pénzügyi válság következményeihez való szükségszerű alkalmazkodáshoz kapcsolódó új kihívások megjelenésével nem meglepő, hogy az EU költségvetése egyáltalán nem megfelelő, és egy olyan válságba jutott, mely eredetileg gazdasági és pénzügyi volt, ezután viszont társadalmi és végül politikai jellegűvé vált.

| 2.6.1. | Ez a politikai válság abból a szakadékból fakad, amely – a mindennapi életükhöz kézzelfogható előnyöket remélő – európai polgárok EU-val kapcsolatos egyre növekvő aggodalmai és várakozásai, valamint az EU számára jelenleg rendelkezésre álló korlátozott hatáskörök és pénzügyi források között feszül. Ez a szakadék ágyaz meg az intolerancia, valamint a nacionalista és populista követelések térnyerésének, ami megkérdőjelezi az európai projektet és magát az Uniót. |
| --- | --- |

2.6.1.

Ez a politikai válság abból a szakadékból fakad, amely – a mindennapi életükhöz kézzelfogható előnyöket remélő – európai polgárok EU-val kapcsolatos egyre növekvő aggodalmai és várakozásai, valamint az EU számára jelenleg rendelkezésre álló korlátozott hatáskörök és pénzügyi források között feszül. Ez a szakadék ágyaz meg az intolerancia, valamint a nacionalista és populista követelések térnyerésének, ami megkérdőjelezi az európai projektet és magát az Uniót.

| 2.7. | Az EU jövőjéről szóló vitára valóban egy olyan történelmi időszakban kerül sor, amikor gazdasági, társadalmi, politikai és intézményi téren sok az aggodalom és a bizonytalanság az európai polgárok körében (10). Először is, a pénzügyi és gazdasági válság következményei továbbra is erősen érvényesülnek, különösen a leginkább sújtott tagállamokban, egyes régiókban, és elsősorban a közepes és alacsony jövedelműek esetében. Másodszor, ennek következtében széles körben elterjedt az a szkeptikus szemlélet, hogy a politika, a tagállamok és az EU aligha lesz képes fenntartani a gazdasági jólétet és a társadalmi kohéziót a globalizáció és a nemzetközi verseny korában (11). Harmadszor, a háborúk, valamint az afrikai és közel-keleti szegénység miatt egyre több migráns és menekült indul útnak Európába. Negyedszer, az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése világossá tette, hogy az EU-hoz való csatlakozás nem végleges és visszafordíthatatlan döntés, és más tagállamokra is átterjedhet. |
| --- | --- |

2.7.

Az EU jövőjéről szóló vitára valóban egy olyan történelmi időszakban kerül sor, amikor gazdasági, társadalmi, politikai és intézményi téren sok az aggodalom és a bizonytalanság az európai polgárok körében (10). Először is, a pénzügyi és gazdasági válság következményei továbbra is erősen érvényesülnek, különösen a leginkább sújtott tagállamokban, egyes régiókban, és elsősorban a közepes és alacsony jövedelműek esetében. Másodszor, ennek következtében széles körben elterjedt az a szkeptikus szemlélet, hogy a politika, a tagállamok és az EU aligha lesz képes fenntartani a gazdasági jólétet és a társadalmi kohéziót a globalizáció és a nemzetközi verseny korában (11). Harmadszor, a háborúk, valamint az afrikai és közel-keleti szegénység miatt egyre több migráns és menekült indul útnak Európába. Negyedszer, az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése világossá tette, hogy az EU-hoz való csatlakozás nem végleges és visszafordíthatatlan döntés, és más tagállamokra is átterjedhet.

3.   Részletes megjegyzések

| 3.1. | A kiadási oldalon a legfontosabb elem az európai hozzáadott érték elve, mely paradoxnak tűnhet egy olyan történelmi időszakban, amikor – egyfelől – éppen felerősödnek azok a hangok, amelyek több teret kérnek a nemzeti kormányok számára, szélsőséges esetben akár az EU-ból való kilépésre kiterjedően, miközben – másfelől – már kevéssé védhető a „méltányos megtérülésnek”, a tagállamok nettó befizetőkre és nettó haszonélvezőkre való felosztásának és az egyes tagállamok számára történő ad hoc kiigazításoknak a logikája. |
| --- | --- |

3.1.

A kiadási oldalon a legfontosabb elem az európai hozzáadott érték elve, mely paradoxnak tűnhet egy olyan történelmi időszakban, amikor – egyfelől – éppen felerősödnek azok a hangok, amelyek több teret kérnek a nemzeti kormányok számára, szélsőséges esetben akár az EU-ból való kilépésre kiterjedően, miközben – másfelől – már kevéssé védhető a „méltányos megtérülésnek”, a tagállamok nettó befizetőkre és nettó haszonélvezőkre való felosztásának és az egyes tagállamok számára történő ad hoc kiigazításoknak a logikája.

| 3.1.1. | Az Európai Bizottság mindazonáltal helyesen emlékeztetett erre az elvre, mivel egy az uniós fellépést támogató széles körű politikai konszenzus segíthet abban, hogy az EU költségvetése azokat az európai polgárok számára valóban megjelenő előnyöket helyezze uniós szinten előtérbe, amelyeket a tagállamok önmagukban nem képesek elérni. |
| --- | --- |

3.1.1.

Az Európai Bizottság mindazonáltal helyesen emlékeztetett erre az elvre, mivel egy az uniós fellépést támogató széles körű politikai konszenzus segíthet abban, hogy az EU költségvetése azokat az európai polgárok számára valóban megjelenő előnyöket helyezze uniós szinten előtérbe, amelyeket a tagállamok önmagukban nem képesek elérni.

| 3.1.2. | Ezért az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az európai hozzáadott érték elvének kell az uniós pénzügyek jövőjéről folyó vita középpontjában állnia, és a következőkről kell szólnia (12):






  — | az uniós jogrend alapelvei, különösen az Európai Unióról szóló Szerződés 3. cikke által meghatározott célkitűzések megvalósításáról, melyek célja, hogy az uniós polgárok számára – jólétük érdekében – megfelelő életkörülményeket biztosítsanak (13), |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Ezért az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az európai hozzáadott érték elvének kell az uniós pénzügyek jövőjéről folyó vita középpontjában állnia, és a következőkről kell szólnia (12):

—

az uniós jogrend alapelvei, különösen az Európai Unióról szóló Szerződés 3. cikke által meghatározott célkitűzések megvalósításáról, melyek célja, hogy az uniós polgárok számára – jólétük érdekében – megfelelő életkörülményeket biztosítsanak (13),

| — | egy olyan költségvetés meghatározásáról, amely európai dimenziójú közjavakat nyújt, segít fenntartani alapvető szabadságainkat, az egységes piacot, a gazdasági és monetáris uniót (14). |
| --- | --- |

—

egy olyan költségvetés meghatározásáról, amely európai dimenziójú közjavakat nyújt, segít fenntartani alapvető szabadságainkat, az egységes piacot, a gazdasági és monetáris uniót (14).

| 3.1.3. | Ebben az összefüggésben válik alapvetően fontossá az EUMSZ 311. cikkének teljeskörű betartása, melynek értelmében „az Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről”. |
| --- | --- |

3.1.3.

Ebben az összefüggésben válik alapvetően fontossá az EUMSZ 311. cikkének teljeskörű betartása, melynek értelmében „az Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről”.

| 3.2. | A vitaanyag egyértelművé teszi, hogy a globális kihívások és válságok megoldásához európai válaszra van szükség, amely megfelelően összpontosítja az uniós költségvetési forrásokat, kiaknázza a nemzeti költségvetésekkel való szinergiákat, és azokat olyan magas európai hozzáadott értékű programok felé irányítja, amelyek képesek:






  — | közép- és hosszú távú beruházásokkal élénkíteni a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődést, a foglalkoztatást, az innovációt és a versenyképességet a stagnáló termelékenységgel és beruházásokkal, a népesség elöregedésével és az éghajlatváltozással szemben, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A vitaanyag egyértelművé teszi, hogy a globális kihívások és válságok megoldásához európai válaszra van szükség, amely megfelelően összpontosítja az uniós költségvetési forrásokat, kiaknázza a nemzeti költségvetésekkel való szinergiákat, és azokat olyan magas európai hozzáadott értékű programok felé irányítja, amelyek képesek:

—

közép- és hosszú távú beruházásokkal élénkíteni a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődést, a foglalkoztatást, az innovációt és a versenyképességet a stagnáló termelékenységgel és beruházásokkal, a népesség elöregedésével és az éghajlatváltozással szemben,

| — | a leghátrányosabb helyzetű régiók és legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok védelmére, amelyek a továbbra is fennálló gazdasági válság és a globalizáció kedvezőtlen hatásainak elszenvedői (15), |
| --- | --- |

—

a leghátrányosabb helyzetű régiók és legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok védelmére, amelyek a továbbra is fennálló gazdasági válság és a globalizáció kedvezőtlen hatásainak elszenvedői (15),

| — | gyorsan és rugalmasan reagálni – a bevételek és a kiadások tekintetében egyaránt – az egyes tagállamot érintő aszimmetrikus sokkhatásokra, a migrációs és menekültügyi válságra, a belső biztonsággal kapcsolatos problémákra, a külső vészhelyzetekre és a közös védelemre. |
| --- | --- |

—

gyorsan és rugalmasan reagálni – a bevételek és a kiadások tekintetében egyaránt – az egyes tagállamot érintő aszimmetrikus sokkhatásokra, a migrációs és menekültügyi válságra, a belső biztonsággal kapcsolatos problémákra, a külső vészhelyzetekre és a közös védelemre.

| 3.3. | A legnagyobb európai hozzáadott értéket képviselő szempontok közül az EGSZB által a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban már meghatározott intézkedések az EGSZB-nek a fehér könyvre vonatkozó állásfoglalásához (16) kapcsolódnak:






  — | összehangolt európai iparpolitika a foglalkoztatás növelése és a versenyképesség élénkítése érdekében a szociális piacgazdaságban, megkönnyítve az összes érdekelt fél közötti párbeszédet, a beruházásokat és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatását, |
| --- | --- | --- |

3.3.

A legnagyobb európai hozzáadott értéket képviselő szempontok közül az EGSZB által a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban már meghatározott intézkedések az EGSZB-nek a fehér könyvre vonatkozó állásfoglalásához (16) kapcsolódnak:

—

összehangolt európai iparpolitika a foglalkoztatás növelése és a versenyképesség élénkítése érdekében a szociális piacgazdaságban, megkönnyítve az összes érdekelt fél közötti párbeszédet, a beruházásokat és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatását,

| — | a felfelé irányuló szociális konvergencia – a gazdasági konvergenciával párhuzamosan – a foglalkoztatási és szociális eredmények tekintetében, a szociális jogok európai pillérének végrehajtása és az Európai Szociális Alap (ESZA) kiterjesztése révén, |
| --- | --- |

—

a felfelé irányuló szociális konvergencia – a gazdasági konvergenciával párhuzamosan – a foglalkoztatási és szociális eredmények tekintetében, a szociális jogok európai pillérének végrehajtása és az Európai Szociális Alap (ESZA) kiterjesztése révén,

| — | migrációs politika, mely a nemzetközi jog szerint biztosítja a menekültek védelmét és lehetővé teszi számukra az EU-ba történő integrációt, közös menekültügyi rendszer, az illegális migráció és az emberkereskedelem elleni küzdelem, valamint az EU-ba vezető legális utak előmozdítása, |
| --- | --- |

—

migrációs politika, mely a nemzetközi jog szerint biztosítja a menekültek védelmét és lehetővé teszi számukra az EU-ba történő integrációt, közös menekültügyi rendszer, az illegális migráció és az emberkereskedelem elleni küzdelem, valamint az EU-ba vezető legális utak előmozdítása,

| — | éghajlatváltozás elleni küzdelem a Párizsi Megállapodás alapján, ökológiai átmenet, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend előmozdítása az összes uniós politikában, |
| --- | --- |

—

éghajlatváltozás elleni küzdelem a Párizsi Megállapodás alapján, ökológiai átmenet, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend előmozdítása az összes uniós politikában,

| — | a közös agrárpolitika (KAP) reformja a környezetminőséggel, vidékfejlesztéssel, élelmezésbiztonsággal és a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatásával kapcsolatos célok elérése érdekében, |
| --- | --- |

—

a közös agrárpolitika (KAP) reformja a környezetminőséggel, vidékfejlesztéssel, élelmezésbiztonsággal és a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatásával kapcsolatos célok elérése érdekében,

| — | a kohéziós politika reformja az eredmények egyértelmű azonosításával, végrehajtásuk rendszeres ellenőrzésével és utólagos hatásvizsgálattal, az átláthatóság előmozdításával és a partnerségek mozgósításával, |
| --- | --- |

—

a kohéziós politika reformja az eredmények egyértelmű azonosításával, végrehajtásuk rendszeres ellenőrzésével és utólagos hatásvizsgálattal, az átláthatóság előmozdításával és a partnerségek mozgósításával,

| — | az infrastruktúrába, a transzeurópai hálózatokba, a kutatásba és az innovációba irányuló jelentős beruházások finanszírozása az Európai Stratégiai Beruházási Alapból (ESBA) és a Horizont 2020 programból kiindulva, |
| --- | --- |

—

az infrastruktúrába, a transzeurópai hálózatokba, a kutatásba és az innovációba irányuló jelentős beruházások finanszírozása az Európai Stratégiai Beruházási Alapból (ESBA) és a Horizont 2020 programból kiindulva,

| — | önálló euróövezeti költségvetés, amely regionális sokkhatások esetén átmeneti, de jelentős erőforrás-átruházást képes nyújtani, az egész térségben ellensúlyozni tudja a súlyos recessziót és biztosítja a szükséges pénzügyi stabilitást (17), makrogazdasági stabilizációs funkcióval a beruházások védelmére, továbbá a munkanélküliség és a munkahelyek bizonytalansága ellen. |
| --- | --- |

—

önálló euróövezeti költségvetés, amely regionális sokkhatások esetén átmeneti, de jelentős erőforrás-átruházást képes nyújtani, az egész térségben ellensúlyozni tudja a súlyos recessziót és biztosítja a szükséges pénzügyi stabilitást (17), makrogazdasági stabilizációs funkcióval a beruházások védelmére, továbbá a munkanélküliség és a munkahelyek bizonytalansága ellen.

| 3.3.1. | A makrogazdasági stabilizációs funkció különösen fontosnak tűnik, hiszen az EU stratégiai válságának és a populizmus előretörésének okai között szerepel a globalizáció, valamint a technológiai és informatikai változások „veszteseiként” elkönyvelt társadalmi csoportokra és termelési ágazatokra gyakorolt negatív hatás. A tagállamoknak ugyan kicsi az önálló mozgásterük a munkaerőpiac és a jóléti rendszer befolyásolására, európai szinten még nem sikerült létrehozni azt a szociális védőhálót, amely mindenki számára lehetővé teszi, hogy élvezze a növekedés és a globális verseny előnyeit (18). |
| --- | --- |

3.3.1.

A makrogazdasági stabilizációs funkció különösen fontosnak tűnik, hiszen az EU stratégiai válságának és a populizmus előretörésének okai között szerepel a globalizáció, valamint a technológiai és informatikai változások „veszteseiként” elkönyvelt társadalmi csoportokra és termelési ágazatokra gyakorolt negatív hatás. A tagállamoknak ugyan kicsi az önálló mozgásterük a munkaerőpiac és a jóléti rendszer befolyásolására, európai szinten még nem sikerült létrehozni azt a szociális védőhálót, amely mindenki számára lehetővé teszi, hogy élvezze a növekedés és a globális verseny előnyeit (18).

| 3.4. | Az uniós költségvetésnek ezért képesnek kell lennie arra, hogy biztosítsa a stratégiai prioritások eléréséhez szükséges forrásokat, megfelelő észszerűsítési, hatékonysági és eredményességi kritériumokat építve struktúrájába, valamint az értékelés és a naprakésszé tétel módjába (19):






  — | egy határozottabban teljesítmény- és eredményorientált megközelítés elfogadása, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Az uniós költségvetésnek ezért képesnek kell lennie arra, hogy biztosítsa a stratégiai prioritások eléréséhez szükséges forrásokat, megfelelő észszerűsítési, hatékonysági és eredményességi kritériumokat építve struktúrájába, valamint az értékelés és a naprakésszé tétel módjába (19):

—

egy határozottabban teljesítmény- és eredményorientált megközelítés elfogadása,

| — | az uniós költségvetési kiadások felhasználását szabályozó keret minőségének értékelése, |
| --- | --- |

—

az uniós költségvetési kiadások felhasználását szabályozó keret minőségének értékelése,

| — | a kiadások alakulásának olyan középtávú, tartós folyamatként való elemzése, amelynek során az egyes évek kijelölik a megfelelő eredmények megvalósításához szükséges fejlődés pályáját, |
| --- | --- |

—

a kiadások alakulásának olyan középtávú, tartós folyamatként való elemzése, amelynek során az egyes évek kijelölik a megfelelő eredmények megvalósításához szükséges fejlődés pályáját,

| — | az uniós költségvetés, a gazdaságpolitika irányítása és az európai gazdaság jelenlegi dinamikája közötti nagyon szoros kapcsolatok elengedhetetlen figyelembevétele, |
| --- | --- |

—

az uniós költségvetés, a gazdaságpolitika irányítása és az európai gazdaság jelenlegi dinamikája közötti nagyon szoros kapcsolatok elengedhetetlen figyelembevétele,

| — | az uniós költségvetési politika folytonosságának biztosítása, továbbá célkitűzései megvalósítása és értékelése. |
| --- | --- |

—

az uniós költségvetési politika folytonosságának biztosítása, továbbá célkitűzései megvalósítása és értékelése.

| 3.4.1. | Különösen a költségvetési egyensúlyi szabályt kellene kiegészíteni a kiadások teljesítésének és az emberek jólétének felmérésével kapcsolatos egyéb mutatókkal, melyeket az európai szemeszter keretében kellene meghatározni, az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel egyeztetett megfelelő módszerek és módozatok alkalmazásával. |
| --- | --- |

3.4.1.

Különösen a költségvetési egyensúlyi szabályt kellene kiegészíteni a kiadások teljesítésének és az emberek jólétének felmérésével kapcsolatos egyéb mutatókkal, melyeket az európai szemeszter keretében kellene meghatározni, az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel egyeztetett megfelelő módszerek és módozatok alkalmazásával.

| 3.5. | Megemlítendő még, hogy az uniós szinten rendelkezésre álló források rendkívül összetett és kevéssé átlátható rendszert alkotnak. A hagyományos támogatások és szubvenciók mellett szerepelnek olyan pénzügyi eszközök is, amelyek az ESBA és a strukturális alapok tőkeáttételi hatása révén a magántőke mobilizálását célozzák, valamint olyan eszközök – mint az Európai Stabilitási Mechanizmus –, amelyeket az euróövezet országai hoztak létre, de túlmutatnak az EU határain, és a pénzügyi stabilizáció biztosítását célozzák (20). |
| --- | --- |

3.5.

Megemlítendő még, hogy az uniós szinten rendelkezésre álló források rendkívül összetett és kevéssé átlátható rendszert alkotnak. A hagyományos támogatások és szubvenciók mellett szerepelnek olyan pénzügyi eszközök is, amelyek az ESBA és a strukturális alapok tőkeáttételi hatása révén a magántőke mobilizálását célozzák, valamint olyan eszközök – mint az Európai Stabilitási Mechanizmus –, amelyeket az euróövezet országai hoztak létre, de túlmutatnak az EU határain, és a pénzügyi stabilizáció biztosítását célozzák (20).

| 3.6. | A bevételi oldalt tekintve az EGSZB egyetért a Mario Monti által vezetett, a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport Az EU jövőbeli finanszírozása című jelentésének (21) elemzésével. Különösen fontos egy olyan új költségvetés elfogadása, amelyben túlsúlyban vannak a független, átlátható és méltányos saját források. Ezek nem a tagállamokon keresztül, hanem közvetlenül folynának be az uniós költségvetésbe, ugyanakkor nem növelnék az adóterheket, és nem terhelnék a jelenleginél súlyosabban a leghátrányosabb helyzetű polgárokat vagy a kis- és középvállalkozásokat. |
| --- | --- |

3.6.

A bevételi oldalt tekintve az EGSZB egyetért a Mario Monti által vezetett, a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport Az EU jövőbeli finanszírozása című jelentésének (21) elemzésével. Különösen fontos egy olyan új költségvetés elfogadása, amelyben túlsúlyban vannak a független, átlátható és méltányos saját források. Ezek nem a tagállamokon keresztül, hanem közvetlenül folynának be az uniós költségvetésbe, ugyanakkor nem növelnék az adóterheket, és nem terhelnék a jelenleginél súlyosabban a leghátrányosabb helyzetű polgárokat vagy a kis- és középvállalkozásokat.

| 3.6.1. | A jelentésben javasolt új források egy része – a legmegfelelőbb szinten kivetve – európai hozzáadott értéket jelentene a bevételi oldalon, mind a transznacionális adóalapok kialakítása, mind pedig a környezetre gyakorolt globális hatások ellensúlyozása szempontjából: ilyen a társasági adó (KÖTA) (22), különösen a multinacionális vállalatokra kivetve, valamint a pénzügyi tranzakciókra, az üzemanyagokra és a szén-dioxid-kibocsátásra kivetett adó. |
| --- | --- |

3.6.1.

A jelentésben javasolt új források egy része – a legmegfelelőbb szinten kivetve – európai hozzáadott értéket jelentene a bevételi oldalon, mind a transznacionális adóalapok kialakítása, mind pedig a környezetre gyakorolt globális hatások ellensúlyozása szempontjából: ilyen a társasági adó (KÖTA) (22), különösen a multinacionális vállalatokra kivetve, valamint a pénzügyi tranzakciókra, az üzemanyagokra és a szén-dioxid-kibocsátásra kivetett adó.

| 3.6.2. | Ezzel kapcsolatban az EGSZB megismétli, hogy fontos küzdeni – többek között nagyobb átláthatóság révén (23) – az adókijátszás, valamint a tagállamok közötti tisztességtelen adóverseny bármilyen formája ellen. |
| --- | --- |

3.6.2.

Ezzel kapcsolatban az EGSZB megismétli, hogy fontos küzdeni – többek között nagyobb átláthatóság révén (23) – az adókijátszás, valamint a tagállamok közötti tisztességtelen adóverseny bármilyen formája ellen.

| 3.7. | A brexit óhatatlanul befolyásolni fogja a 2020 utáni időszakra vonatkozó uniós költségvetés kialakítását. Jóllehet ennek volumenét még egyetlen uniós intézmény sem határozta meg hivatalosan (24), a következő három lehetőség kínálkozik a brexit miatt előálló költségvetési hiány ellensúlyozására: i. az uniós tagállamok nemzeti hozzájárulásainak növelése; ii. az uniós kiadások csökkentése; iii. a kettő kombinációja. Ebben az összefüggésben a brexit egyszerre jelent veszélyt és lehetőséget az uniós költségvetés számára. |
| --- | --- |

3.7.

A brexit óhatatlanul befolyásolni fogja a 2020 utáni időszakra vonatkozó uniós költségvetés kialakítását. Jóllehet ennek volumenét még egyetlen uniós intézmény sem határozta meg hivatalosan (24), a következő három lehetőség kínálkozik a brexit miatt előálló költségvetési hiány ellensúlyozására: i. az uniós tagállamok nemzeti hozzájárulásainak növelése; ii. az uniós kiadások csökkentése; iii. a kettő kombinációja. Ebben az összefüggésben a brexit egyszerre jelent veszélyt és lehetőséget az uniós költségvetés számára.

| 3.7.1. | Veszély, mert a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről szóló, küszöbön álló tárgyalásokat ugyan a „méltányos megtérülés” elve dominálja majd, azok mégis tovább mélyítik a nettó befizető és a nettó kedvezményezett tagállamok közötti jelenlegi szakadékot, eltávolodva ezáltal az európai hozzáadott érték elvétől és növelve a bizonytalanságot az európai integrációval kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.7.1.

Veszély, mert a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről szóló, küszöbön álló tárgyalásokat ugyan a „méltányos megtérülés” elve dominálja majd, azok mégis tovább mélyítik a nettó befizető és a nettó kedvezményezett tagállamok közötti jelenlegi szakadékot, eltávolodva ezáltal az európai hozzáadott érték elvétől és növelve a bizonytalanságot az európai integrációval kapcsolatban.

| 3.7.2. | Ugyanakkor a brexit fontos lehetőség is az uniós költségvetés megreformálására, mennyiségi és minőségi szempontból történő javítására a kiadási mechanizmusok felülvizsgálata révén, és – a Monti-jelentésben tett javaslat elfogadásával – az EU jelentős sajátforrás-rendszerének aktiválására. Ezáltal körvonalazhatóvá válik egy példamutató, hatékony, eredményes és átlátható uniós költségvetés, mely az európai közvélemény szemében hiteles, és egyértelműen illusztrálja Európa előnyeit és az európai út elutasításának költségeit is. |
| --- | --- |

3.7.2.

Ugyanakkor a brexit fontos lehetőség is az uniós költségvetés megreformálására, mennyiségi és minőségi szempontból történő javítására a kiadási mechanizmusok felülvizsgálata révén, és – a Monti-jelentésben tett javaslat elfogadásával – az EU jelentős sajátforrás-rendszerének aktiválására. Ezáltal körvonalazhatóvá válik egy példamutató, hatékony, eredményes és átlátható uniós költségvetés, mely az európai közvélemény szemében hiteles, és egyértelműen illusztrálja Európa előnyeit és az európai út elutasításának költségeit is.

| 3.7.3. | Ehhez biztosítani kell, hogy:






  a) | az Európai Bizottság a „kemény” és a „puha” brexitre vonatkozó forgatókönyvek alapján mielőbb meghatározza az uniós költségvetési bevételekre és kiadásokra gyakorolt hatást; ezt valójában már a vitaanyagban meg kellett volna tenni, mégpedig a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot megelőzően; |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

Ehhez biztosítani kell, hogy:

a)

az Európai Bizottság a „kemény” és a „puha” brexitre vonatkozó forgatókönyvek alapján mielőbb meghatározza az uniós költségvetési bevételekre és kiadásokra gyakorolt hatást; ezt valójában már a vitaanyagban meg kellett volna tenni, mégpedig a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot megelőzően;

| b) | az uniós költségvetésről komoly, átlátható és nyilvános vita kezdődjön, bevonva ebbe valamennyi intézményi, politikai és társadalmi szereplőt, valamint a civil társadalmat és az európai közvéleményt is; |
| --- | --- |

b)

az uniós költségvetésről komoly, átlátható és nyilvános vita kezdődjön, bevonva ebbe valamennyi intézményi, politikai és társadalmi szereplőt, valamint a civil társadalmat és az európai közvéleményt is;

| c) | a kohéziós politikákra vagy szociális célokra szánt források azonban ne csökkenjenek, mivel ezek az EU fejlődésének kulcsfontosságú eszközei. |
| --- | --- |

c)

a kohéziós politikákra vagy szociális célokra szánt források azonban ne csökkenjenek, mivel ezek az EU fejlődésének kulcsfontosságú eszközei.

Így az uniós költségvetés kialakításakor az eltérő és ellentétes érdekek tekintetében átlátható és demokratikus módon meg lehet határozni, hogy mely opciók képesek ezeket az érdekeket összefogni és olyan megoldásokat találni, amelyek széles körben elfogadásra találnak.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  A csomagot az alábbi EGSZB-vélemények alkotják: „Az euróövezet gazdaságpolitikája (2017)” (lásd e Hivatalos Lap 216. oldalát), „A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata” (lásd e Hivatalos Lap 117. oldalát), „A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig” (lásd e Hivatalos Lap 124. oldalát) és „Az EU pénzügyei 2025-ig”.

1

A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata

A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig

Az EU pénzügyei 2025-ig

(2)  Az EGSZB 2017. július 6-iállásfoglalása: Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák, HL C 345., 2017.10.13., 11. o.

2

Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák

(3)  HL C 451., 2014.12.16., 10. o. és HL C 332., 2015.10.8., 8. o.

3

(4)  Az EGSZB 2017. július 6-i állásfoglalása „Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák” címmel: „Az EGSZB szerint az adott forgatókönyvek közti választás nem célravezető módja annak, hogy a közös cél tudatát ösztönözzük, vagy kijelöljük a jövőben követendő utat”. HL C 345., 2017.10.13., 11. o.

4

Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák

(5)  HL C 248, 2011.8.25., 75. o., HL C 229., 2012.7.31., 32. o., HL C 451., 2014.12.16., 10. o. és HL C 487., 2016.12.28., 62. o.

5

(6)  „...úgy, hogy a szubszidiaritás iránytűje a több és jobb Európa irányába mutasson” – HL C 351., 2012.11.15., 36. o.

6

(7)  HL C 75., 2017.3.10., 63. o., 1.1. pont.

7

(8)  COM(2017) 358 final, 6. oldal.

8

(9)  A költségvetés felső határa a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 1,2 %-a az EU saját forrásairól szóló tanácsi határozat (2014/335/EU, Euratom) értelmében, de az e véleményben alkalmazott megközelítés szerint (azaz először a politikai prioritásokat kell meghatározni, és utána az azok eléréshez szükséges erőforrásokat) az uniós költségvetést nem szabad egy előre meghatározott felső határral korlátozni.

9

(10)  HL C 75., 2017.3.10., 63. o., 2.3. pont.

10

(11)  Az európai polgároknak csupán harmada bízik az EU-ban és annak intézményeiben. Európai Bizottság, Public Opinion in the European Union – Standard Eurobarometer 85, 2016. május.

11

Public Opinion in the European Union – Standard Eurobarometer 85

(12)  COM(2017) 358 final, 9. oldal.

12

(13)  „Az Unió célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása [...]”.

13

(14)  „Az Unió egy belső piacot hoz létre. Az Unió Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely [...] kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul [...]” (EUSZ 3. cikk (3) bekezdés).

14

(15)  COM(2017) 240 final; Growing unequal? Income distribution and poverty in OECD countries, OECD, 2008; Divided we stand: why inequality keeps rising, OECD, 2011; In it together. Why less inequality benefits all, OECD, 2015.

15

(16)  Az EGSZB 2017. július 6-i állásfoglalása „Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák” címmel, 13. pont. HL C 345., 2017.10.13., 11. o.

16

Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák

(17)  HL C 177., 2016.5.18., 41. o., 3.5. pont.

17

(18)  HL C 75., 2017.3.10., 63. o., 4. pont. Lásd még: P. De Grauwe, What Future for the EU After Brexit?, CEPS, 2016. október.

18

What Future for the EU After Brexit?

(19)  HL C 75., 2017.3.10., 63. o.

19

(20)  Az EU jövőbeli finanszírozása. A saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport zárójelentése és ajánlásai, 2016. december, 82–84. o.

20

(21)  Az EU jövőbeli finanszírozása. A saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport zárójelentése és ajánlásai, 2016. december.

21

(22)  Az EGSZB már 2011-ben üdvözölte a „Közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA)” című véleményében (HL C 24., 2012.1.28., 63. o.), továbbá 2017-ben a „Közös (összevont) társaságiadó-alap” című véleményében is. Közzétételére még nem került sor.

22

Közös (összevont) társaságiadó-alap

(23)  HL C 487., 2016.12.28., 62. o..

23

(24)  A különböző kutatóintézetek becslése szerint az Egyesült Királyság nettó átlagos éves hozzájárulása az Európai Unió költségvetéséhez 8 milliárd euro (Institute for Fiscal Studies; Európai Politikai Tanulmányok Központja) és 10 milliárd euro (J. Delors Institute Berlin – Bertelsman Stiftung), illetve 20–27 milliárd euro (Európai Politikai Központ) között mozog. Lásd: Institute for Fiscal Studies, 2016, The Budget of the EU: a guide. IFS Briefing Note BN 181. J. Browne, P. Johnson, D. Phillips; CEPS, 2016, The impact of Brexit on the EU Budget: A non-catastrophic event. J.Nunez Ferrer; D. Rinaldi, Policy Brief 347; J.Delors Institute Berlin – Bertelmans Stiftung, 2017, Brexit and the EU Budget: Threat or Opportunity? J. Haas- E. Rubio; EPC, 2017, EU Budget post-Brexit – Confronting reality, exploring viable solutions. E. Chonicz. Vitaanyag.

24

The Budget of the EU: a guide

The impact of Brexit on the EU Budget: A non-catastrophic event

Brexit and the EU Budget: Threat or Opportunity?

EU Budget post-Brexit – Confronting reality, exploring viable solutions

---

Függelék

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították.

1.9.1. pont

A pont törlendő:

| | Az EGSZB megismétli, hogy támogatja a közös összevont társaságiadó-alapot (KÖTA), valamint a pénzügyi tranzakciók, az üzemanyagok és a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatását, mely – európai szinten kivetve – egyaránt lehetővé tenné egy transznacionális adóalap meghatározását és a globális környezeti hatások ellensúlyozását. |
| --- | --- |

Az EGSZB megismétli, hogy támogatja a közös összevont társaságiadó-alapot (KÖTA), valamint a pénzügyi tranzakciók, az üzemanyagok és a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatását, mely – európai szinten kivetve – egyaránt lehetővé tenné egy transznacionális adóalap meghatározását és a globális környezeti hatások ellensúlyozását.

Indokolás

Ez a rész az EU lehetséges saját forrásairól szól. Ebben az összefüggésben nem helyes megemlíteni a társasági adót, mivel az nem az EU, hanem a tagállamok hatáskörébe tartozik. Ami az üzemanyagok és a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatását illeti, korai most ezt a kérdést ezen a helyen feltenni. Az EGSZB még nem folytatott vitát az üzemanyagok és a szén-dioxid-kibocsátás közös európai adóalapjáról, illetve megadóztatásukról.

A módosító indítványt 76 szavazattal 62 ellenében, 16 tartózkodás mellett elutasították.

3.6.1. pont

Az alábbiak szerint módosítandó:

| | A jelentésben javasolt új források egy része – a legmegfelelőbb szinten kivetve – európai hozzáadott értéket jelentene a bevételi oldalon, mind a transznacionális adóalapok kialakítása, mind pedig a környezetre gyakorolt globális hatások ellensúlyozása szempontjából: ilyen a társasági adó (KÖTA), különösen a multinacionális vállalatokra kivetve, valamint a pénzügyi tranzakciókra, az üzemanyagokra és a szén-dioxid-kibocsátásra kivetett adó. |
| --- | --- |

A jelentésben javasolt új források egy része – a legmegfelelőbb szinten kivetve – európai hozzáadott értéket jelentene a bevételi oldalon, mind a transznacionális adóalapok kialakítása, mind pedig a környezetre gyakorolt globális hatások ellensúlyozása szempontjából: ilyen a társasági adó (KÖTA), különösen a multinacionális vállalatokra kivetve, valamint a pénzügyi tranzakciókra, az üzemanyagokra és a szén-dioxid-kibocsátásra kivetett adó.

Indokolás

A félreértések elkerülése végett meg kellene maradnunk az általános kijelentéseknél. Az EGSZB még nem folytatott vitát sem a multinacionális vállalatokra kivetendő adóról az uniós saját források részeként, sem pedig az üzemanyagok és a szén-dioxid-kibocsátás közös európai adóalapjáról, illetve megadóztatásukról.

A módosító indítványt 76 szavazattal 62 ellenében, 16 tartózkodás mellett elutasították.

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/139

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a páneurópai magánnyugdíjtermékről (PEPP)

(COM(2017) 343 final – 2017/0143 (COD))

(2018/C 081/19)

| Előadó: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Előadó:

Philip VON BROCKDORFF

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2017.9.4.
  Európai Parlament, 2017.9.11. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.5. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 132/4/4 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2017.9.4.

Európai Parlament, 2017.9.11.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 304. cikke

Illetékes szekció:

Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.5.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

132/4/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB egyetért a rendeletjavaslattal, valamint annak céljával, hogy EU-szerte ösztönözze a befektetést, azonban nem egyértelmű, hogy a jelen kezdeményezésből fakadó befektetés az Unió keretein belül marad-e. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB egyetért a rendeletjavaslattal, valamint annak céljával, hogy EU-szerte ösztönözze a befektetést, azonban nem egyértelmű, hogy a jelen kezdeményezésből fakadó befektetés az Unió keretein belül marad-e.

| 1.2. | Az EGSZB örömmel fogad minden olyan törekvést, amely az uniós állampolgárokat arra ösztönzi, hogy megfelelően biztosítsák nyugdíjas éveik anyagi hátterét. Ugyanakkor nem világos az EGSZB számára, hogy milyen hatással van a páneurópai magánnyugdíjtermék (PEPP) szolgáltatása az Unión belüli munkaerő-mobilitásra. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB örömmel fogad minden olyan törekvést, amely az uniós állampolgárokat arra ösztönzi, hogy megfelelően biztosítsák nyugdíjas éveik anyagi hátterét. Ugyanakkor nem világos az EGSZB számára, hogy milyen hatással van a páneurópai magánnyugdíjtermék (PEPP) szolgáltatása az Unión belüli munkaerő-mobilitásra.

| 1.3. | Az EGSZB elismeri, hogy a PEPP-termékek nagy valószínűséggel egy korlátozott számú csoport tetszését nyerik el, különösen a mobil munkavállalókét, akik munkában töltött éveik során több különböző tagállamban is dolgoznak, valamint az önálló vállalkozókét. Minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamokat arra ösztönözzük, hogy méltányos adózást biztosítsanak e termék számára. Emellett hangsúlyozza, hogy ez a kezdeményezés semmilyen esetben sem értelmezhető úgy, mint ami csökkenti az állami vagy szakmai nyugdíjak jelentőségét. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB elismeri, hogy a PEPP-termékek nagy valószínűséggel egy korlátozott számú csoport tetszését nyerik el, különösen a mobil munkavállalókét, akik munkában töltött éveik során több különböző tagállamban is dolgoznak, valamint az önálló vállalkozókét. Minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamokat arra ösztönözzük, hogy méltányos adózást biztosítsanak e termék számára. Emellett hangsúlyozza, hogy ez a kezdeményezés semmilyen esetben sem értelmezhető úgy, mint ami csökkenti az állami vagy szakmai nyugdíjak jelentőségét.

| 1.4. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy szükség van a megtakarítók fogyasztóvédelmére, valamint kockázataik csökkentésére szakmai életük folyamán és nyugdíjba vonulásuk idején egyaránt. Nyomatékosan javasoljuk azt is, hogy tisztázzák azt a kérdést is, mit is garantálnak pontosan az alapértelmezett opció esetében. Jó lenne, ha az Európai Bizottság minél hamarabb foglalkozna ezzel a kérdéssel. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy szükség van a megtakarítók fogyasztóvédelmére, valamint kockázataik csökkentésére szakmai életük folyamán és nyugdíjba vonulásuk idején egyaránt. Nyomatékosan javasoljuk azt is, hogy tisztázzák azt a kérdést is, mit is garantálnak pontosan az alapértelmezett opció esetében. Jó lenne, ha az Európai Bizottság minél hamarabb foglalkozna ezzel a kérdéssel.

| 1.5. | Az EGSZB hangsúlyozza továbbá az EIOPA-nak (1) az Unión belüli konvergencia és koherencia elérése érdekében a piac és a nemzeti felügyeleti rendszerek ellenőrzésében betöltött szerepét, különös tekintettel a PEEP-termékek irányítási struktúrájára az egyes szolgáltatók esetében. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB hangsúlyozza továbbá az EIOPA-nak (1) az Unión belüli konvergencia és koherencia elérése érdekében a piac és a nemzeti felügyeleti rendszerek ellenőrzésében betöltött szerepét, különös tekintettel a PEEP-termékek irányítási struktúrájára az egyes szolgáltatók esetében.

| 1.6. | Tekintettel arra, hogy az állami, a foglalkoztatói és a magánnyugdíj közötti kölcsönhatások minden egyes tagállamban egyediek, az EGSZB azt javasolja, hogy a szolgáltatók legyenek képesek a PEPP-termékeket a nemzeti piacokhoz igazítani, tiszteletben tartva eközben a fentebb említett konvergencia és a következetesség szükségességét. Emellett a versenytorzulások és -zavarok elkerülése érdekében megfelelően figyelembe kell venni a nemzeti nyugdíjrendszerek struktúráját is. |
| --- | --- |

1.6.

Tekintettel arra, hogy az állami, a foglalkoztatói és a magánnyugdíj közötti kölcsönhatások minden egyes tagállamban egyediek, az EGSZB azt javasolja, hogy a szolgáltatók legyenek képesek a PEPP-termékeket a nemzeti piacokhoz igazítani, tiszteletben tartva eközben a fentebb említett konvergencia és a következetesség szükségességét. Emellett a versenytorzulások és -zavarok elkerülése érdekében megfelelően figyelembe kell venni a nemzeti nyugdíjrendszerek struktúráját is.

| 1.7. | Az EGSZB nem biztos abban, hogy a PEPP-termékek jelentenek-e majd valami különbséget azon tagállamokban, amelyek nagymértékben függnek az állami nyugdíjaktól, és ahol nincs jelentős hagyománya a magánnyugdíj-megtakarításoknak. Ezért jelen kezdeményezés támogatása szempontjából kulcsfontosságúnak tűnik a tagállamok szerepe a PEPP-termékek népszerűsítésében. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB nem biztos abban, hogy a PEPP-termékek jelentenek-e majd valami különbséget azon tagállamokban, amelyek nagymértékben függnek az állami nyugdíjaktól, és ahol nincs jelentős hagyománya a magánnyugdíj-megtakarításoknak. Ezért jelen kezdeményezés támogatása szempontjából kulcsfontosságúnak tűnik a tagállamok szerepe a PEPP-termékek népszerűsítésében.

| 1.8. | Az EGSZB arra a következtetésre jut, hogy a PEPP-termékek nem szolgálhatnak pusztán kiegészítésként az önkéntes, magánmegtakarítási konstrukciókat választó személyek számára. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB arra a következtetésre jut, hogy a PEPP-termékek nem szolgálhatnak pusztán kiegészítésként az önkéntes, magánmegtakarítási konstrukciókat választó személyek számára.

| 1.9. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a nyugdíjtermékek vonzóbbá tételében fontos szerepet játszik a fogyasztóvédelem. Ezzel kapcsolatban az EGSZB szerint egyértelművé kellene tenni, hogy a javasolt 1,5 %-os díj egységesen alkalmazandó-e, vagy függ-e az abszolút érték valamilyen felső határától. Az Európai Bizottságnak azt is meg kellene vizsgálnia, hogy esetleg bizonyos időszak eltelte után eltekintenek attól, hogy szolgáltatóváltáskor díjat számoljanak fel a megtakarítóknak és jövőbeli PEPP-ügyfeleknek. A rendeletnek azt is szabályoznia kellene, hogy a megtakarító halálakor annak örökösei miként juthatnak hozzá az addig felhalmozott tőkéhez. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a nyugdíjtermékek vonzóbbá tételében fontos szerepet játszik a fogyasztóvédelem. Ezzel kapcsolatban az EGSZB szerint egyértelművé kellene tenni, hogy a javasolt 1,5 %-os díj egységesen alkalmazandó-e, vagy függ-e az abszolút érték valamilyen felső határától. Az Európai Bizottságnak azt is meg kellene vizsgálnia, hogy esetleg bizonyos időszak eltelte után eltekintenek attól, hogy szolgáltatóváltáskor díjat számoljanak fel a megtakarítóknak és jövőbeli PEPP-ügyfeleknek. A rendeletnek azt is szabályoznia kellene, hogy a megtakarító halálakor annak örökösei miként juthatnak hozzá az addig felhalmozott tőkéhez.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1. | Becslések szerint a 243 millió 25–59 éves uniós állampolgár mintegy 27 %-a rendelkezik jelenleg nyugdíjmegtakarítással. Az Európai Bizottság meglátása szerint egy páneurópai magánnyugdíjtermék további megtakarításokat ösztönözne. E cél elérése érdekében az Európai Bizottság 2017. június 29-én közzétette az új páneurópai magánnyugdíjtermék (PEPP) kereteinek létrehozásáról szóló rendeletre tett javaslatát. A javaslat teljes mértékben összhangban áll az Unió 2015. évi, tőkepiaci unió (CMU) létrehozására irányuló cselekvési tervével, és célja, hogy 2030-ra a magánnyugdíjpiac értékét 2,1 billió euróra növelje. |
| --- | --- |

2.1.

Becslések szerint a 243 millió 25–59 éves uniós állampolgár mintegy 27 %-a rendelkezik jelenleg nyugdíjmegtakarítással. Az Európai Bizottság meglátása szerint egy páneurópai magánnyugdíjtermék további megtakarításokat ösztönözne. E cél elérése érdekében az Európai Bizottság 2017. június 29-én közzétette az új páneurópai magánnyugdíjtermék (PEPP) kereteinek létrehozásáról szóló rendeletre tett javaslatát. A javaslat teljes mértékben összhangban áll az Unió 2015. évi, tőkepiaci unió (CMU) létrehozására irányuló cselekvési tervével, és célja, hogy 2030-ra a magánnyugdíjpiac értékét 2,1 billió euróra növelje.

| 2.2. | Elfogadását követően a rendelet lehetővé teszi, hogy minden tagállamban felkínálhatóak legyenek a páneurópai magánnyugdíjtermékek. A rendeletjavaslat a meglévő magánnyugdíjrendszerekkel párhuzamosan keretet teremt egy, az egész Unióra kiterjedő önkéntes rendszerhez. A PEPP-termékek nem a meglévő nemzeti nyugdíjstruktúrákat fogják helyettesíteni, hanem a létező magánnyugdíjrendszer kiegészítésére szolgálnak. A PEPP-termékeket azonban különböző típusú szolgáltatók, azaz biztosítók, vagyonkezelők és bankok nyújtják majd, és online forgalmazás és vásárlás útján minden tagállamban elérhetőek lesznek. |
| --- | --- |

2.2.

Elfogadását követően a rendelet lehetővé teszi, hogy minden tagállamban felkínálhatóak legyenek a páneurópai magánnyugdíjtermékek. A rendeletjavaslat a meglévő magánnyugdíjrendszerekkel párhuzamosan keretet teremt egy, az egész Unióra kiterjedő önkéntes rendszerhez. A PEPP-termékek nem a meglévő nemzeti nyugdíjstruktúrákat fogják helyettesíteni, hanem a létező magánnyugdíjrendszer kiegészítésére szolgálnak. A PEPP-termékeket azonban különböző típusú szolgáltatók, azaz biztosítók, vagyonkezelők és bankok nyújtják majd, és online forgalmazás és vásárlás útján minden tagállamban elérhetőek lesznek.

| 2.3. | A CMU-terv kulcsfontosságú összetevőjeként a PEPP-termékek hosszú távú befektetési és növekedési lehetőségeket kínálnának az uniós tőkepiacon, a tőke az egész EU-ban mozogna, ami ösztönözné az üzleti befektetéseket, és tőkét biztosítana az infrastrukturális projektekhez. Az állami- és magánberuházások egyidejű növekedése az egész Unióban segíthetné a munkahelyteremtést. |
| --- | --- |

2.3.

A CMU-terv kulcsfontosságú összetevőjeként a PEPP-termékek hosszú távú befektetési és növekedési lehetőségeket kínálnának az uniós tőkepiacon, a tőke az egész EU-ban mozogna, ami ösztönözné az üzleti befektetéseket, és tőkét biztosítana az infrastrukturális projektekhez. Az állami- és magánberuházások egyidejű növekedése az egész Unióban segíthetné a munkahelyteremtést.

| 2.4. | Az Európai Bizottság javaslatával egyszerűbbé válna a szolgáltatók számára a nyugdíjeszközök összevonása, ami növelné a méretgazdaságosságot és csökkentené a szolgáltatók költségeit, emellett az új szolgáltatók belépése a nyugdíjpiacra fokozná a versenyt a szolgáltatók között. A megnövekedett számú szolgáltató közötti fokozott verseny miatt a megtakarítók alacsonyabb árakhoz és esetlegesen jobb hozamokhoz jutnának. Ugyanakkor kulcsfontosságú, hogy a megtakarítók teljes mértékben tisztában legyenek az általuk vállalt kockázatokkal és a páneurópai magánnyugdíjtermékükhöz kapcsolt feltételekkel. |
| --- | --- |

2.4.

Az Európai Bizottság javaslatával egyszerűbbé válna a szolgáltatók számára a nyugdíjeszközök összevonása, ami növelné a méretgazdaságosságot és csökkentené a szolgáltatók költségeit, emellett az új szolgáltatók belépése a nyugdíjpiacra fokozná a versenyt a szolgáltatók között. A megnövekedett számú szolgáltató közötti fokozott verseny miatt a megtakarítók alacsonyabb árakhoz és esetlegesen jobb hozamokhoz jutnának. Ugyanakkor kulcsfontosságú, hogy a megtakarítók teljes mértékben tisztában legyenek az általuk vállalt kockázatokkal és a páneurópai magánnyugdíjtermékükhöz kapcsolt feltételekkel.

| 2.5. | A megnövekedett választék, az egyszerűsítés, az alacsonyabb árak és az esetlegesen jobb hozamok kombinációja miatt többen vásárolhatnának ilyen termékeket, akár a nyugdíjjogosultságok kiegészítése céljából, amennyiben a nyugellátások várhatóan nem megfelelőek, akár nyugdíjjövedelem biztosítása céljából olyan esetekben, amikor a magánszemélyek nem tartoznak az állami- vagy a foglalkoztatói nyugdíjrendszer hatálya alá. |
| --- | --- |

2.5.

A megnövekedett választék, az egyszerűsítés, az alacsonyabb árak és az esetlegesen jobb hozamok kombinációja miatt többen vásárolhatnának ilyen termékeket, akár a nyugdíjjogosultságok kiegészítése céljából, amennyiben a nyugellátások várhatóan nem megfelelőek, akár nyugdíjjövedelem biztosítása céljából olyan esetekben, amikor a magánszemélyek nem tartoznak az állami- vagy a foglalkoztatói nyugdíjrendszer hatálya alá.

| 2.6. | Az Európai Bizottság véleménye szerint a PEPP-termékek nagy valószínűséggel különösen a mobil munkavállalók tetszését fogják elnyerni, akik munkában töltött éveik során több különböző tagállamban is dolgoznak, valamint az önálló vállalkozókét. Ezenkívül további nyugdíjjövedelmi lehetőségeket is teremthetnek azokban a tagállamokban, ahol a magánnyugdíjtermékek igénybevétele jelenleg korlátozott. |
| --- | --- |

2.6.

Az Európai Bizottság véleménye szerint a PEPP-termékek nagy valószínűséggel különösen a mobil munkavállalók tetszését fogják elnyerni, akik munkában töltött éveik során több különböző tagállamban is dolgoznak, valamint az önálló vállalkozókét. Ezenkívül további nyugdíjjövedelmi lehetőségeket is teremthetnek azokban a tagállamokban, ahol a magánnyugdíjtermékek igénybevétele jelenleg korlátozott.

| 2.7. | Míg a rendeletjavaslat olyan szabványosított termékjellemzőket ír elő, amelyek célja a fogyasztók védelmének biztosítása, a javasolt keret nagyobb rugalmasságot tesz lehetővé a nyugdíjtermékek tervezésében. |
| --- | --- |

2.7.

Míg a rendeletjavaslat olyan szabványosított termékjellemzőket ír elő, amelyek célja a fogyasztók védelmének biztosítása, a javasolt keret nagyobb rugalmasságot tesz lehetővé a nyugdíjtermékek tervezésében.

| 2.8. | A rendeletjavaslat főbb jellemzői a következők:






  — | A szolgáltatókat az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) hatalmazza meg, központi nyilvántartásba kerülnek, miközben a nemzeti hatóságok továbbra is felügyelik a szolgáltatókat. A konvergencia elérése érdekében az EIOPA felügyeli a piacot és a nemzeti felügyeleti rendszereket. Ez a nemzeti hatóságokat a különböző nemzeti rendszerek (azaz részalapok) keretében működő szolgáltatók felügyeletére kötelezi majd. Ugyanakkor nem világos, hogy ez hogyan működne a gyakorlatban, tekintettel arra, hogy a magánnyugdíjtermékek nagyrészt nemzeti szinten kerülnek meghatározásra, és a megfelelő felügyelethez az egyes nemzeti piacok konkrét ismeretére lehet szükség. |
| --- | --- | --- |

2.8.

A rendeletjavaslat főbb jellemzői a következők:

—

A szolgáltatókat az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) hatalmazza meg, központi nyilvántartásba kerülnek, miközben a nemzeti hatóságok továbbra is felügyelik a szolgáltatókat. A konvergencia elérése érdekében az EIOPA felügyeli a piacot és a nemzeti felügyeleti rendszereket. Ez a nemzeti hatóságokat a különböző nemzeti rendszerek (azaz részalapok) keretében működő szolgáltatók felügyeletére kötelezi majd. Ugyanakkor nem világos, hogy ez hogyan működne a gyakorlatban, tekintettel arra, hogy a magánnyugdíjtermékek nagyrészt nemzeti szinten kerülnek meghatározásra, és a megfelelő felügyelethez az egyes nemzeti piacok konkrét ismeretére lehet szükség.

| — | A szolgáltatóknak be kell tartaniuk a költségek és díjak átláthatóságának alapelvét, és (a szerződés megkötése előtt) kiemelt befektetői információk formájában kell eleget tenniük az egyéb közzétételi követelményeknek, valamint szabványosított időszakos intézményi tájékoztatókat kell készíteniük. |
| --- | --- |

—

A szolgáltatóknak be kell tartaniuk a költségek és díjak átláthatóságának alapelvét, és (a szerződés megkötése előtt) kiemelt befektetői információk formájában kell eleget tenniük az egyéb közzétételi követelményeknek, valamint szabványosított időszakos intézményi tájékoztatókat kell készíteniük.

| — | A PEPP-termékek legfeljebb ötféle megtakarítási lehetőséget kínálnak alacsony kockázatú alapértelmezett befektetési opcióval, korlátozott garanciát nyújtva a befektetett tőke megtérülésére. A fogyasztók lemondhatnak az utóbbiakra vonatkozó tanácsadói követelményekről, amennyiben a szolgáltatók tájékozódnak a megtakarító megtakarítással kapcsolatos ismereteiről és tapasztalatáról. |
| --- | --- |

—

A PEPP-termékek legfeljebb ötféle megtakarítási lehetőséget kínálnak alacsony kockázatú alapértelmezett befektetési opcióval, korlátozott garanciát nyújtva a befektetett tőke megtérülésére. A fogyasztók lemondhatnak az utóbbiakra vonatkozó tanácsadói követelményekről, amennyiben a szolgáltatók tájékozódnak a megtakarító megtakarítással kapcsolatos ismereteiről és tapasztalatáról.

| — | Az egyéneknek rögzített költségfizetés ellenében ötévente jogukban áll váltani a belföldi és a határokon átnyúló szolgáltatók között. |
| --- | --- |

—

Az egyéneknek rögzített költségfizetés ellenében ötévente jogukban áll váltani a belföldi és a határokon átnyúló szolgáltatók között.

| — | A szolgáltatók a „prudens személy” elve alapján és a megtakarító hosszú távú érdekének figyelembevételével számos befektetési lehetőség közül választhatnak. |
| --- | --- |

—

A szolgáltatók a „prudens személy” elve alapján és a megtakarító hosszú távú érdekének figyelembevételével számos befektetési lehetőség közül választhatnak.

| — | A PEPP-termékek lehetővé teszik, hogy a tagok a tagállamok közötti mobilitás esetén további befizetéseket eszközöljenek, valamint lehetővé teszik a felhalmozott eszközöknek a számla lezárása nélküli áthelyezését. |
| --- | --- |

—

A PEPP-termékek lehetővé teszik, hogy a tagok a tagállamok közötti mobilitás esetén további befizetéseket eszközöljenek, valamint lehetővé teszik a felhalmozott eszközöknek a számla lezárása nélküli áthelyezését.

| — | Számos kifizetési lehetőség fog rendelkezésre állni. A PEPP-k esetében az életjáradékok élveznek előnyt, mivel itt a biztosított részére történő kifizetések rögzítettek és garantáltak. |
| --- | --- |

—

Számos kifizetési lehetőség fog rendelkezésre állni. A PEPP-k esetében az életjáradékok élveznek előnyt, mivel itt a biztosított részére történő kifizetések rögzítettek és garantáltak.

| — | Felhasználóbarát panasz- és vitarendezési eljárásokat kell biztosítani. |
| --- | --- |

—

Felhasználóbarát panasz- és vitarendezési eljárásokat kell biztosítani.

| 2.9. | Végezetül az Európai Bizottság úgy véli, hogy az új termékek versenyképességének és vonzerejének biztosítása érdekében elengedhetetlen feltétel a kedvező adózási környezet a PEPP-termékek számára, ezért javasolja, hogy e termékek esetében a tagállamok a hasonló hazai termékekével megegyező adózást biztosítsanak, vagy amennyiben a különböző magánnyugdíjrendszerek eltérő adózás hatálya alá esnek, a legkedvezőbb adózást kínálják fel (2). |
| --- | --- |

2.9.

Végezetül az Európai Bizottság úgy véli, hogy az új termékek versenyképességének és vonzerejének biztosítása érdekében elengedhetetlen feltétel a kedvező adózási környezet a PEPP-termékek számára, ezért javasolja, hogy e termékek esetében a tagállamok a hasonló hazai termékekével megegyező adózást biztosítsanak, vagy amennyiben a különböző magánnyugdíjrendszerek eltérő adózás hatálya alá esnek, a legkedvezőbb adózást kínálják fel (2).

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | A magánnyugdíjtermékek az EU-ban nem mindenhol teljes mértékben kidolgozottak; szerepük azonban alapvető fontosságú lehet a megfelelő időskori jövedelem biztosításához olyan munkavállalók számára, akik esetében az állami és a foglalkoztatói nyugdíjjuttatások gyengék vagy elmaradottak. Ezenkívül széles körben elismert tény, hogy a többpilléres nyugdíjrendszerek biztosítják a leghatékonyabban a nyugdíjjuttatások fenntarthatóságát és megfelelőségét. |
| --- | --- |

3.1.

A magánnyugdíjtermékek az EU-ban nem mindenhol teljes mértékben kidolgozottak; szerepük azonban alapvető fontosságú lehet a megfelelő időskori jövedelem biztosításához olyan munkavállalók számára, akik esetében az állami és a foglalkoztatói nyugdíjjuttatások gyengék vagy elmaradottak. Ezenkívül széles körben elismert tény, hogy a többpilléres nyugdíjrendszerek biztosítják a leghatékonyabban a nyugdíjjuttatások fenntarthatóságát és megfelelőségét.

| 3.2. | Az EGSZB ezért üdvözöl minden olyan törekvést, amely arra ösztönzi az uniós állampolgárokat, hogy megfelelő ellátásról gondoskodjanak nyugdíjas éveikre. Az öregedő népesség és a csökkenő születési arányok együttesen ahhoz vezethetnek, hogy a jövő generációinak kell megfizetnie ennek árát, hacsak az emberek nem dolgoznak hosszabb ideig. Minden tagállamban, de különösen azokban, ahol a többpilléres nyugdíjrendszer nem került teljes mértékben kialakításra, és ahol az állami nyugdíjrendszer a legfontosabb szolgáltató, teljesen kézenfekvő arra ösztönözni az embereket, hogy nyugdíjcélú megtakarításokat hozzanak létre. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB ezért üdvözöl minden olyan törekvést, amely arra ösztönzi az uniós állampolgárokat, hogy megfelelő ellátásról gondoskodjanak nyugdíjas éveikre. Az öregedő népesség és a csökkenő születési arányok együttesen ahhoz vezethetnek, hogy a jövő generációinak kell megfizetnie ennek árát, hacsak az emberek nem dolgoznak hosszabb ideig. Minden tagállamban, de különösen azokban, ahol a többpilléres nyugdíjrendszer nem került teljes mértékben kialakításra, és ahol az állami nyugdíjrendszer a legfontosabb szolgáltató, teljesen kézenfekvő arra ösztönözni az embereket, hogy nyugdíjcélú megtakarításokat hozzanak létre.

| 3.3. | Az EGSZB üdvözli továbbá a PEPP-termékek bevezetésére irányuló célkitűzést mint annak egyik lehetséges módját, hogy növeljék a magánnyugdíj-lefedettséget és a pénzeszközök hosszú távú befektetésekre való elkülönítését. A hosszú távú megtakarítások növelése pozitív hatást gyakorolhat a nemzetgazdaságokra is. |
| --- | --- |

3.3.

Az EGSZB üdvözli továbbá a PEPP-termékek bevezetésére irányuló célkitűzést mint annak egyik lehetséges módját, hogy növeljék a magánnyugdíj-lefedettséget és a pénzeszközök hosszú távú befektetésekre való elkülönítését. A hosszú távú megtakarítások növelése pozitív hatást gyakorolhat a nemzetgazdaságokra is.

| 3.4. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy az európai nyugdíjrendszer jelenleg széttagolt: néhány országban az állampolgárok többféle magánnyugdíjtermék közül választhatnak, míg másokban a lehetőségek száma igen csekély. Az európai és nemzeti szabályok sokfélesége és az eltérő adóügyi megítélések eredményeképpen a pénzügyi eszközök áthelyezése korlátozott az Unión belül, részben amiatt, hogy az egyén szakmai élete során a nyugdíjtermékek nem hordozhatók a tagállamok között. Feltételezve, hogy a bizottsági előrejelzések helyesek, a PEPP és a szélesebb reformcsomag részét képező további intézkedések segítenének 2030-ra a megtakarítások összegét 700 milliárd euróról 2 billió euróra növelni, ami a befektetések jelentős megnövekedéséhez vezetne az egész EU-ban. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB tudatában van annak, hogy az európai nyugdíjrendszer jelenleg széttagolt: néhány országban az állampolgárok többféle magánnyugdíjtermék közül választhatnak, míg másokban a lehetőségek száma igen csekély. Az európai és nemzeti szabályok sokfélesége és az eltérő adóügyi megítélések eredményeképpen a pénzügyi eszközök áthelyezése korlátozott az Unión belül, részben amiatt, hogy az egyén szakmai élete során a nyugdíjtermékek nem hordozhatók a tagállamok között. Feltételezve, hogy a bizottsági előrejelzések helyesek, a PEPP és a szélesebb reformcsomag részét képező további intézkedések segítenének 2030-ra a megtakarítások összegét 700 milliárd euróról 2 billió euróra növelni, ami a befektetések jelentős megnövekedéséhez vezetne az egész EU-ban.

| 3.5. | Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy az európai bizottsági javaslat a szolgáltatók számának növelésére irányul. Az Unión belüli fokozott verseny segíteni fogja az árak csökkentését, egyúttal biztonságot teremt az uniós biztosítók, befektetési vállalkozások, pénztárak, vagyonkezelők és bankok által nyújtott nyugdíjtermékek minőségét illetően. A határokon átnyúló verseny növelése nagyon fontos, és a költségek csökkentése, a termékválasztás és a nyugdíjjogosultság hordozhatósága révén nyilvánvaló előnyökkel jár a polgárok számára. |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy az európai bizottsági javaslat a szolgáltatók számának növelésére irányul. Az Unión belüli fokozott verseny segíteni fogja az árak csökkentését, egyúttal biztonságot teremt az uniós biztosítók, befektetési vállalkozások, pénztárak, vagyonkezelők és bankok által nyújtott nyugdíjtermékek minőségét illetően. A határokon átnyúló verseny növelése nagyon fontos, és a költségek csökkentése, a termékválasztás és a nyugdíjjogosultság hordozhatósága révén nyilvánvaló előnyökkel jár a polgárok számára.

| 3.6. | Az Unió-szerte működő felügyeleti hatóság által nyújtott biztosítékok és felügyelet jelentősége szintén üdvözlendő. Az EGSZB azt várja, hogy az EIOPA kulcsszerepet játszik majd a szolgáltatók felügyeletében és a piac figyelemmel kísérésében. |
| --- | --- |

3.6.

Az Unió-szerte működő felügyeleti hatóság által nyújtott biztosítékok és felügyelet jelentősége szintén üdvözlendő. Az EGSZB azt várja, hogy az EIOPA kulcsszerepet játszik majd a szolgáltatók felügyeletében és a piac figyelemmel kísérésében.

| 3.7. | Az EGSZB a fogyasztóvédelem fontosságát is hangsúlyozza az alábbiak biztosítása révén: egyértelmű tájékoztatás a megtakarítóknak, továbbá tőkevédelem az alacsony kockázatú opció keretében; elhatárolt megtakarításokra vonatkozóan információk; a megtakarítók és a szolgáltatók közötti viták esetén egyszerűsített adminisztratív és felhasználóbarát eljárások a panaszkezelésre és a peren kívüli jogorvoslathoz; a szolgáltatóváltás észszerű költsége; valamint védelem a megtakarítóknak, például fogyatékosság vagy rossz egészség okán történő elállás esetén. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB a fogyasztóvédelem fontosságát is hangsúlyozza az alábbiak biztosítása révén: egyértelmű tájékoztatás a megtakarítóknak, továbbá tőkevédelem az alacsony kockázatú opció keretében; elhatárolt megtakarításokra vonatkozóan információk; a megtakarítók és a szolgáltatók közötti viták esetén egyszerűsített adminisztratív és felhasználóbarát eljárások a panaszkezelésre és a peren kívüli jogorvoslathoz; a szolgáltatóváltás észszerű költsége; valamint védelem a megtakarítóknak, például fogyatékosság vagy rossz egészség okán történő elállás esetén.

| 3.8. | Az EGSZB úgy véli, hogy a PEPP-termékek hordozhatósága révén a határokon átnyúló szolgáltatóváltás lehetősége hozzájárulhat a munkaerő-mobilitás növeléséhez, bár az, hogy ez milyen mértékben növeli meg a munkaerő-piaci mobilitást, egyenlőre nem egyértelmű. |
| --- | --- |

3.8.

Az EGSZB úgy véli, hogy a PEPP-termékek hordozhatósága révén a határokon átnyúló szolgáltatóváltás lehetősége hozzájárulhat a munkaerő-mobilitás növeléséhez, bár az, hogy ez milyen mértékben növeli meg a munkaerő-piaci mobilitást, egyenlőre nem egyértelmű.

| 3.9. | Az EGSZB úgy véli, hogy ez a javaslat fontos lehet új tőkealapok létrehozása tekintetében. A tőkepiaci unió (CMU) kezdeményezései (például a kockázatitőke-alapokra vonatkozó szabályok liberalizációjával és a kisvállalkozások tőzsdei jegyzésének egyszerűsítésével) mindeddig csupán korlátozott sikerrel jártak. Az EGSZB úgy véli, hogy a PEPP-termékek jelentős eredményeket tudnak elérni egy olyan új finanszírozási forrás létrehozásában, amelyet a befektetések felé lehetne irányítani. |
| --- | --- |

3.9.

Az EGSZB úgy véli, hogy ez a javaslat fontos lehet új tőkealapok létrehozása tekintetében. A tőkepiaci unió (CMU) kezdeményezései (például a kockázatitőke-alapokra vonatkozó szabályok liberalizációjával és a kisvállalkozások tőzsdei jegyzésének egyszerűsítésével) mindeddig csupán korlátozott sikerrel jártak. Az EGSZB úgy véli, hogy a PEPP-termékek jelentős eredményeket tudnak elérni egy olyan új finanszírozási forrás létrehozásában, amelyet a befektetések felé lehetne irányítani.

| 3.10. | Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy ez a kezdeményezés a brexit utáni forgatókönyv esetében is releváns. A tőkepiaci unió többek között azért jött létre, hogy közelebb hozza a kontinentális európai piacokat a brit piacokhoz. Ahogy közeledik Nagy-Britannia kilépése, úgy a páneurópai tőkepiac kialakításának szükségessége nagyobb jelentőséggel bír, mint valaha. A PEPP-termékek bevezetése kitűnő időpontban fog lezajlani, különös tekintettel arra, hogy a legjelentősebb pénzintézetek Nagy-Britanniából más tagállamokba helyezik át üzleti tevékenységüket. Mindez úgy segítheti elő a tőke áramlását az Unió egészében, hogy kevésbé kell a banki finanszírozásra támaszkodni. |
| --- | --- |

3.10.

Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy ez a kezdeményezés a brexit utáni forgatókönyv esetében is releváns. A tőkepiaci unió többek között azért jött létre, hogy közelebb hozza a kontinentális európai piacokat a brit piacokhoz. Ahogy közeledik Nagy-Britannia kilépése, úgy a páneurópai tőkepiac kialakításának szükségessége nagyobb jelentőséggel bír, mint valaha. A PEPP-termékek bevezetése kitűnő időpontban fog lezajlani, különös tekintettel arra, hogy a legjelentősebb pénzintézetek Nagy-Britanniából más tagállamokba helyezik át üzleti tevékenységüket. Mindez úgy segítheti elő a tőke áramlását az Unió egészében, hogy kevésbé kell a banki finanszírozásra támaszkodni.

| 3.11. | Az EGSZB elismeri, hogy a PEPP-termékek nagy valószínűséggel egy korlátozott számú csoport tetszését nyerik el, különösen a mobil munkavállalókét, akik munkában töltött éveik során több különböző tagállamban is dolgoznak, az önálló vállalkozókét, valamint azokét, akik olyan piacokon élnek, ahol a magánnyugdíjtermékek nem kerültek kialakításra. Az EGSZB ugyanakkor megérti, hogy az Európai Bizottság úgy véli, a foglalkoztatói nyugdíjak ugyanolyan mértékben fontosak; ezt a foglalkoztatói nyugdíjalapok alapvető irányítási követelményeit meghatározó foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények (IORP) tevékenységéről és felügyeletéről szóló irányelv hangsúlyozza. Csakúgy, mint a felülvizsgált foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek, e rendeletjavaslatnak is az a célja, hogy javítsa az irányítást és az átláthatóságot, elősegítse a határokon átnyúló tevékenységet és további PEPP-szolgáltatókat hozzon létre hosszú távú befektetőkként. |
| --- | --- |

3.11.

Az EGSZB elismeri, hogy a PEPP-termékek nagy valószínűséggel egy korlátozott számú csoport tetszését nyerik el, különösen a mobil munkavállalókét, akik munkában töltött éveik során több különböző tagállamban is dolgoznak, az önálló vállalkozókét, valamint azokét, akik olyan piacokon élnek, ahol a magánnyugdíjtermékek nem kerültek kialakításra. Az EGSZB ugyanakkor megérti, hogy az Európai Bizottság úgy véli, a foglalkoztatói nyugdíjak ugyanolyan mértékben fontosak; ezt a foglalkoztatói nyugdíjalapok alapvető irányítási követelményeit meghatározó foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények (IORP) tevékenységéről és felügyeletéről szóló irányelv hangsúlyozza. Csakúgy, mint a felülvizsgált foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek, e rendeletjavaslatnak is az a célja, hogy javítsa az irányítást és az átláthatóságot, elősegítse a határokon átnyúló tevékenységet és további PEPP-szolgáltatókat hozzon létre hosszú távú befektetőkként.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a PEPP-termékek nem jelenhetnek meg a rendelkezésre álló önkéntes, magánmegtakarítási tervek puszta kiegészítéseként. Ennek megfelelően kulcsfontosságú a tagállamoknak a szerepe abban, hogy népszerűsítsék a PEPP-termékeket és egyben a megtakarítás előnyeit. A nemzeti elbánás elvének értelmében az Európai Bizottság kérheti, hogy a PEPP-termékekre ugyanazok a kedvezményes adóügyi szabályok vonatkozzanak, amelyeket a tagállamok a saját hasonló nemzeti termékeik esetében is biztosítanak. Azokban az esetekben, amelyekben a PEPP-termékek nem felelnek meg minden olyan kritériumnak, amelyek alapján a nemzeti nyugdíjtermékek adókedvezményben részesülhetnek, az Európai Bizottság arra kéri a tagállamokat, hogy ugyanazokat az adókedvezményeket biztosítsák, amelyeket megadnak az ilyen nemzeti nyugdíjtermékekhez. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a PEPP-termékek nem jelenhetnek meg a rendelkezésre álló önkéntes, magánmegtakarítási tervek puszta kiegészítéseként. Ennek megfelelően kulcsfontosságú a tagállamoknak a szerepe abban, hogy népszerűsítsék a PEPP-termékeket és egyben a megtakarítás előnyeit. A nemzeti elbánás elvének értelmében az Európai Bizottság kérheti, hogy a PEPP-termékekre ugyanazok a kedvezményes adóügyi szabályok vonatkozzanak, amelyeket a tagállamok a saját hasonló nemzeti termékeik esetében is biztosítanak. Azokban az esetekben, amelyekben a PEPP-termékek nem felelnek meg minden olyan kritériumnak, amelyek alapján a nemzeti nyugdíjtermékek adókedvezményben részesülhetnek, az Európai Bizottság arra kéri a tagállamokat, hogy ugyanazokat az adókedvezményeket biztosítsák, amelyeket megadnak az ilyen nemzeti nyugdíjtermékekhez.

| 4.2. | Az EGSZB nem biztos abban, hogy a PEPP-termékek jelentenek-e majd valami különbséget azon tagállamokban, amelyek nagymértékben függnek az állami nyugdíjaktól, és ahol nincs jelentős hagyománya a magánnyugdíj-megtakarításoknak. Fentieknek megfelelően a PEPP-termékek inkább az önálló, mobil szakemberek tetszését nyerik el, míg az alacsony jövedelmű személyek, valamint a bizonytalan és ideiglenes munkaszerződéssel rendelkező munkavállalók vagy idénymunkások nagy valószínűséggel nem engedhetik meg maguknak a magánnyugdíjtermék igénybevételét. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB nem biztos abban, hogy a PEPP-termékek jelentenek-e majd valami különbséget azon tagállamokban, amelyek nagymértékben függnek az állami nyugdíjaktól, és ahol nincs jelentős hagyománya a magánnyugdíj-megtakarításoknak. Fentieknek megfelelően a PEPP-termékek inkább az önálló, mobil szakemberek tetszését nyerik el, míg az alacsony jövedelmű személyek, valamint a bizonytalan és ideiglenes munkaszerződéssel rendelkező munkavállalók vagy idénymunkások nagy valószínűséggel nem engedhetik meg maguknak a magánnyugdíjtermék igénybevételét.

| 4.3. | Ezért az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok szintjén nyújtott adójóváírásokkal arra ösztönözzék a polgárokat, hogy szakmai életük elején kezdjenek hozzá a nyugdíjjellegű megtakarításhoz. Az EGSZB azt is ajánlja, hogy a polgárok szakmai iránymutatást kapjanak a minimális befektetési időszakok meghatározásáról, hogy a hosszú távú befektetések előnyeit élvezhessék. |
| --- | --- |

4.3.

Ezért az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok szintjén nyújtott adójóváírásokkal arra ösztönözzék a polgárokat, hogy szakmai életük elején kezdjenek hozzá a nyugdíjjellegű megtakarításhoz. Az EGSZB azt is ajánlja, hogy a polgárok szakmai iránymutatást kapjanak a minimális befektetési időszakok meghatározásáról, hogy a hosszú távú befektetések előnyeit élvezhessék.

| 4.4. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság javaslatával, melynek célja, hogy öt különböző, alacsony kockázatú befektetési lehetőséget nyújtson a megtakarítóknak. A legfőbb kihívás a tagállamokban tapasztalható eltérés. A nemzeti hatóságok továbbra is felügyelik a joghatóságukban tevékenykedő szolgáltatókat, ezért nagyon fontos az EIOPA szerepe a piac és a nemzeti felügyeleti rendszerek felügyeletében, a konvergencia szem előtt tartásával, hogy bizonyos fokú összhangot biztosítsanak a tagállamok között. |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság javaslatával, melynek célja, hogy öt különböző, alacsony kockázatú befektetési lehetőséget nyújtson a megtakarítóknak. A legfőbb kihívás a tagállamokban tapasztalható eltérés. A nemzeti hatóságok továbbra is felügyelik a joghatóságukban tevékenykedő szolgáltatókat, ezért nagyon fontos az EIOPA szerepe a piac és a nemzeti felügyeleti rendszerek felügyeletében, a konvergencia szem előtt tartásával, hogy bizonyos fokú összhangot biztosítsanak a tagállamok között.

| 4.5. | Az EGSZB egyetért továbbá az Európai Bizottság azon érvelésével, hogy a PEPP-szolgáltatókat a termékek hosszú távú jellegét és a vonatkozó előírásokat magukban foglaló rendeletekkel szabályozzák. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II. irányelv), az uniós szintű biztosítási szabályozási rendszer célja, hogy egyesítse az egységes uniós biztosítási piacot és javítsa a fogyasztóvédelmet azáltal, hogy létrehozza az „uniós útlevelet” (egységes engedélyt), amelynek használatával a biztosítók az összes tagállamban működhetnek, amennyiben teljesítették az uniós feltételeket. A Szolvencia II. irányelv kifejezetten az ügyfelek védelmére irányult, mivel a biztosítók a fő magánnyugdíj-szolgáltatók. Az EGSZB úgy véli, hogy az azonos szintű védelem biztosítása érdekében más pénzügyi intézményekre is egyformán szigorú követelményeket kell vonatkoztatni. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB egyetért továbbá az Európai Bizottság azon érvelésével, hogy a PEPP-szolgáltatókat a termékek hosszú távú jellegét és a vonatkozó előírásokat magukban foglaló rendeletekkel szabályozzák. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II. irányelv), az uniós szintű biztosítási szabályozási rendszer célja, hogy egyesítse az egységes uniós biztosítási piacot és javítsa a fogyasztóvédelmet azáltal, hogy létrehozza az „uniós útlevelet” (egységes engedélyt), amelynek használatával a biztosítók az összes tagállamban működhetnek, amennyiben teljesítették az uniós feltételeket. A Szolvencia II. irányelv kifejezetten az ügyfelek védelmére irányult, mivel a biztosítók a fő magánnyugdíj-szolgáltatók. Az EGSZB úgy véli, hogy az azonos szintű védelem biztosítása érdekében más pénzügyi intézményekre is egyformán szigorú követelményeket kell vonatkoztatni.

| 4.6. | Az EGSZB meglátása szerint nagyobb figyelmet kell fordítani a kifizetésekre. A PEPP-termékeket igénybe vevő megtakarítók jelentős támogatásra szorulnak olyan kérdések megválaszolása során, mint hogy milyen összegre van szükség a kényelmes nyugdíjba vonuláshoz, és hogy mi a nyugdíjeszközök lehívásának legmegfelelőbb módja. Ahhoz, hogy a legmegfelelőbb kifizetési stratégiákra vonatkozóan tanácsot lehessen megfogalmazni, le kell vonni a tanulságokat a foglalkoztatói nyugdíjak esetében alkalmazott nyugdíj-kifizetési megközelítések tapasztalataiból. Az EGSZB úgy véli, hogy ezek a stratégiák a nyugdíjtermékek lényegi jellemzői, és a nyugdíjba vonuló személyeket meg kell ismertetni a kifizetési és védelmi mechanizmusokkal kapcsolatos gyakorlatokkal és szabályokkal. |
| --- | --- |

4.6.

Az EGSZB meglátása szerint nagyobb figyelmet kell fordítani a kifizetésekre. A PEPP-termékeket igénybe vevő megtakarítók jelentős támogatásra szorulnak olyan kérdések megválaszolása során, mint hogy milyen összegre van szükség a kényelmes nyugdíjba vonuláshoz, és hogy mi a nyugdíjeszközök lehívásának legmegfelelőbb módja. Ahhoz, hogy a legmegfelelőbb kifizetési stratégiákra vonatkozóan tanácsot lehessen megfogalmazni, le kell vonni a tanulságokat a foglalkoztatói nyugdíjak esetében alkalmazott nyugdíj-kifizetési megközelítések tapasztalataiból. Az EGSZB úgy véli, hogy ezek a stratégiák a nyugdíjtermékek lényegi jellemzői, és a nyugdíjba vonuló személyeket meg kell ismertetni a kifizetési és védelmi mechanizmusokkal kapcsolatos gyakorlatokkal és szabályokkal.

| 4.7. | A pénzügyi műveltség fontosságát nem lehet eléggé hangsúlyozni (3). Az EGSZB úgy véli, hogy a PEPP-termékek sikeres bevezetése nagyban függ attól, hogy az információ eléggé világos-e ahhoz, hogy a megtakarítók össze tudják hasonlítani a termékeket, és attól, hogy végül képesek-e az igényeiknek legjobban megfelelő termékeket kiválasztani. Ezenkívül a hordozhatóság fontossága miatt mindezt egységessé kell tenni az Unióban. |
| --- | --- |

4.7.

A pénzügyi műveltség fontosságát nem lehet eléggé hangsúlyozni (3). Az EGSZB úgy véli, hogy a PEPP-termékek sikeres bevezetése nagyban függ attól, hogy az információ eléggé világos-e ahhoz, hogy a megtakarítók össze tudják hasonlítani a termékeket, és attól, hogy végül képesek-e az igényeiknek legjobban megfelelő termékeket kiválasztani. Ezenkívül a hordozhatóság fontossága miatt mindezt egységessé kell tenni az Unióban.

| 4.8. | A kifizetés előtti szakasszal és a vonatkozó adózással kapcsolatos, szerződéskötést megelőző tájékoztatás rendkívül nagy jelentőséggel bír. Annak ellenére, hogy az EGSZB úgy véli, hogy a magas színvonalú információnyújtás közvetlen felelőssége a szolgáltatókra hárul, a nemzeti hatóságok szerepe továbbra is létfontosságú marad. A nyugdíjtermékek elválaszthatatlanul kapcsolódnak a tagállamok szociálpolitikájához és adórendszeréhez, ehhez szükséges egy, a tagállamra jellemző információs megközelítés, és ebből adódóan a nemzeti hatóságok szerepe annak biztosításában, hogy a leendő ügyfeleknek nyújtott információ tényszerű, használható és konkrét legyen. |
| --- | --- |

4.8.

A kifizetés előtti szakasszal és a vonatkozó adózással kapcsolatos, szerződéskötést megelőző tájékoztatás rendkívül nagy jelentőséggel bír. Annak ellenére, hogy az EGSZB úgy véli, hogy a magas színvonalú információnyújtás közvetlen felelőssége a szolgáltatókra hárul, a nemzeti hatóságok szerepe továbbra is létfontosságú marad. A nyugdíjtermékek elválaszthatatlanul kapcsolódnak a tagállamok szociálpolitikájához és adórendszeréhez, ehhez szükséges egy, a tagállamra jellemző információs megközelítés, és ebből adódóan a nemzeti hatóságok szerepe annak biztosításában, hogy a leendő ügyfeleknek nyújtott információ tényszerű, használható és konkrét legyen.

| 4.9. | Az EGSZB úgy véli, hogy a szolgáltatóváltásra vonatkozó előírásoknak vonzóbbaknak kell lenniük, és jobb védelmet kell biztosítaniuk a fogyasztók számára. Fontos, hogy a PEPP-ügyfelek bármikor válthassanak szolgáltatót. Idetartozik ennek díjmentessége is. Ezért az EGSZB azt kéri, hogy pontosítsák, hogy miként alkalmazandó a pozitív egyenleg maximum 1,5 %-ában meghatározott javasolt díj. Az 1,5 %-os határérték észszerűnek tűnhet papíron, de abszolút értékben is van plafon. Egy egységesen alkalmazott százalékos aránnyal a megtakarítók a megtakarításaik abszolút értéke szerint fizetnének díjat. Az EGSZB szerint ez nem tisztességes, és ténylegesen korlátozná a megtakarítók szolgáltatóváltással kapcsolatos lehetőségeit. Az Európai Bizottságnak azt is meg kellene vizsgálnia, hogy esetleg bizonyos időszak eltelte után eltekintenek attól, hogy szolgáltatóváltáskor díjat számoljanak fel a megtakarítóknak és jövőbeli PEPP-ügyfeleknek. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB úgy véli, hogy a szolgáltatóváltásra vonatkozó előírásoknak vonzóbbaknak kell lenniük, és jobb védelmet kell biztosítaniuk a fogyasztók számára. Fontos, hogy a PEPP-ügyfelek bármikor válthassanak szolgáltatót. Idetartozik ennek díjmentessége is. Ezért az EGSZB azt kéri, hogy pontosítsák, hogy miként alkalmazandó a pozitív egyenleg maximum 1,5 %-ában meghatározott javasolt díj. Az 1,5 %-os határérték észszerűnek tűnhet papíron, de abszolút értékben is van plafon. Egy egységesen alkalmazott százalékos aránnyal a megtakarítók a megtakarításaik abszolút értéke szerint fizetnének díjat. Az EGSZB szerint ez nem tisztességes, és ténylegesen korlátozná a megtakarítók szolgáltatóváltással kapcsolatos lehetőségeit. Az Európai Bizottságnak azt is meg kellene vizsgálnia, hogy esetleg bizonyos időszak eltelte után eltekintenek attól, hogy szolgáltatóváltáskor díjat számoljanak fel a megtakarítóknak és jövőbeli PEPP-ügyfeleknek.

| 4.10. | Az EGSZB szerint világosan meg kell határozni a PEPP keretében felhalmozott pénzeszközökhöz való hozzáférés szabályait a megtakarító halála esetére. A szóban forgó pénzeszközökre jogosult személyeknek legfeljebb a szükséges dokumentumok bemutatása után 2 hónappal meg kell kapniuk az őket megillető összeget, és fontos, hogy a szolgáltatónak ne legyen joga bármiféle díj felszámolásához. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB szerint világosan meg kell határozni a PEPP keretében felhalmozott pénzeszközökhöz való hozzáférés szabályait a megtakarító halála esetére. A szóban forgó pénzeszközökre jogosult személyeknek legfeljebb a szükséges dokumentumok bemutatása után 2 hónappal meg kell kapniuk az őket megillető összeget, és fontos, hogy a szolgáltatónak ne legyen joga bármiféle díj felszámolásához.

| 4.11. | Ahogy már korábban említettük, az adókedvezmények fontos szerepet játszanak az egyén arra irányuló döntésében, hogy elhalassza a fogyasztást és nyugdíjjellegű megtakarítást végezzen. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az adókedvezmények jelentős szerepet játszanak a PEPP-termékek sikerességének meghatározásában. Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy a tagállamok felelnek azért, hogy állampolgáraik számára hozzáférést biztosítsanak minden lehetséges adókedvezményhez. |
| --- | --- |

4.11.

Ahogy már korábban említettük, az adókedvezmények fontos szerepet játszanak az egyén arra irányuló döntésében, hogy elhalassza a fogyasztást és nyugdíjjellegű megtakarítást végezzen. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az adókedvezmények jelentős szerepet játszanak a PEPP-termékek sikerességének meghatározásában. Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy a tagállamok felelnek azért, hogy állampolgáraik számára hozzáférést biztosítsanak minden lehetséges adókedvezményhez.

| 4.12. | Mivel általánosságban elmondható, hogy a PEPP-termékek célcsoportják a szellemi szabadfoglalkozásúak és az önálló vállalkozók alkotják, akik megengedhetik maguknak a PEPP-termékhez való hozzájárulást, az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamok által biztosított adókedvezmények hátrányosan megkülönböztetik az alacsonyabb jövedelműeket, akiknek nincs lehetőségük PEPP-termékhez kapcsolódó szerződéskötésre. Ezért a tagállamoknak alaposan át kell gondolniuk, hogy nyújtanak-e ilyen adókedveznényeket. |
| --- | --- |

4.12.

Mivel általánosságban elmondható, hogy a PEPP-termékek célcsoportják a szellemi szabadfoglalkozásúak és az önálló vállalkozók alkotják, akik megengedhetik maguknak a PEPP-termékhez való hozzájárulást, az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamok által biztosított adókedvezmények hátrányosan megkülönböztetik az alacsonyabb jövedelműeket, akiknek nincs lehetőségük PEPP-termékhez kapcsolódó szerződéskötésre. Ezért a tagállamoknak alaposan át kell gondolniuk, hogy nyújtanak-e ilyen adókedveznényeket.

| 4.13. | Az EGSZB elismeri, hogy a nyugdíjtermékek hosszú távú jellegéből adódóan kockázati elemmel bírnak, azonban a termékek egyre nagyobb kifinomultsága jelentősen segíthetné a kockázatok és bizonytalanságok csökkentését, miközben figyelembe venné a megtakarítók igényeit és preferenciáit. Különösen fontosnak minősül az olyan egyének kockázatának csökkentése, akik nem rendelkeznek előzetes tapasztalatokkal a nyugdíjalapok terén, és az EGSZB egyetért az olyan megoldásokkal, amelyek alapján az egyetlen kötelező alapértelmezett befektetési lehetőséggel rendelkező megtakarítónak lehetősége van legalább a befektetett névleges tőke visszanyerésére. |
| --- | --- |

4.13.

Az EGSZB elismeri, hogy a nyugdíjtermékek hosszú távú jellegéből adódóan kockázati elemmel bírnak, azonban a termékek egyre nagyobb kifinomultsága jelentősen segíthetné a kockázatok és bizonytalanságok csökkentését, miközben figyelembe venné a megtakarítók igényeit és preferenciáit. Különösen fontosnak minősül az olyan egyének kockázatának csökkentése, akik nem rendelkeznek előzetes tapasztalatokkal a nyugdíjalapok terén, és az EGSZB egyetért az olyan megoldásokkal, amelyek alapján az egyetlen kötelező alapértelmezett befektetési lehetőséggel rendelkező megtakarítónak lehetősége van legalább a befektetett névleges tőke visszanyerésére.

| 4.14. | El kellene kerülni az olyan helyzeteket is, ahol a PEPP-szolgáltatótól függően a fogyasztóvédelem szintje eltérő. Az EGSZB úgy véli, hogy a hosszú távú nyugdíjtermékeket kínáló pénzügyi intézményekre az „azonos kockázatok, azonos szabályok” elv kellene, hogy vonatkozzon. |
| --- | --- |

4.14.

El kellene kerülni az olyan helyzeteket is, ahol a PEPP-szolgáltatótól függően a fogyasztóvédelem szintje eltérő. Az EGSZB úgy véli, hogy a hosszú távú nyugdíjtermékeket kínáló pénzügyi intézményekre az „azonos kockázatok, azonos szabályok” elv kellene, hogy vonatkozzon.

| 4.15. | Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy – amint arra a Better Finance (A Befektetők és a Pénzügyi Szolgáltatások Felhasználóinak Európai Szövetsége) (4)2017. október 9-i sajtóközleménye rámutatott, a hosszú távú egyéni nyugdíj-előtakarékossági termékek „nem tudnak megfelelő jövedelempótlást biztosítani, mert tényleges megtérülésük hosszú távon elégtelen, sőt (az inflációt levonva) negatív lehet”. A szolgáltatók azzal kapcsolatos felelőssége, hogy minden szükséges védelmet megadjanak és jobb hozamot biztosítsanak a megtakarítók számára, döntően fontos a PEPP-termékek sikere szempontjából. Mivel azonban a legtöbb európai nyugdíjalapot jelenleg kötvényekbe fektetik, a jobb megtérülés esélyei – legalábbis rövid és középtávon – nem tűnnek túl jónak. |
| --- | --- |

4.15.

Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy – amint arra a Better Finance (A Befektetők és a Pénzügyi Szolgáltatások Felhasználóinak Európai Szövetsége) (4)2017. október 9-i sajtóközleménye rámutatott, a hosszú távú egyéni nyugdíj-előtakarékossági termékek „nem tudnak megfelelő jövedelempótlást biztosítani, mert tényleges megtérülésük hosszú távon elégtelen, sőt (az inflációt levonva) negatív lehet”. A szolgáltatók azzal kapcsolatos felelőssége, hogy minden szükséges védelmet megadjanak és jobb hozamot biztosítsanak a megtakarítók számára, döntően fontos a PEPP-termékek sikere szempontjából. Mivel azonban a legtöbb európai nyugdíjalapot jelenleg kötvényekbe fektetik, a jobb megtérülés esélyei – legalábbis rövid és középtávon – nem tűnnek túl jónak.

| 4.16. | Végezetül az EGSZB megjegyzi, hogy az állami, foglalkoztatói és személyi nyugdíjak közötti kölcsönhatás szerepei minden tagállamban egyediek. Ezek évtizedek óta alakítják a nemzeti nyugdíjpiacokat, és nem meglepő, hogy ilyen sokféle nyugdíjtermék található az EU-n belül. Mindezek alapján alapvető fontosságú, hogy a szolgáltatók képesek legyenek PEPP-termékeiket a nemzeti piacokhoz igazítani. |
| --- | --- |

4.16.

Végezetül az EGSZB megjegyzi, hogy az állami, foglalkoztatói és személyi nyugdíjak közötti kölcsönhatás szerepei minden tagállamban egyediek. Ezek évtizedek óta alakítják a nemzeti nyugdíjpiacokat, és nem meglepő, hogy ilyen sokféle nyugdíjtermék található az EU-n belül. Mindezek alapján alapvető fontosságú, hogy a szolgáltatók képesek legyenek PEPP-termékeiket a nemzeti piacokhoz igazítani.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság.

1

(2)  C(2017) 4393 final.

2

(3)  HL C 318., 2011.10.29., 24. o.

3

(4)  Pension Savings: The Real Return, A Research Report by BETTER FINANCE, 2017

4

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/145

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitadokumentum Európa szociális dimenziójáról

(COM(2017) 206)

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról

(COM(2017) 250 final)

Javaslat a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről

(COM(2017) 251 final)

(2018/C 081/20)

| Előadó: | Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Jukka AHTELA |

Előadó:

Gabriele BISCHOFF

Társelőadó:

Jukka AHTELA

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.7.5. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.9.27. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 229/4/2 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.7.5.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.9.27.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

229/4/2

1.   Következtetések

| 1.1. | Olyan kihívásokkal szembesülve, mint a munka jövője, a növekvő egyenlőtlenségek és a szegénység, a globalizáció és migráció, a polgárok egyre inkább kétségeket támasztanak egy olyan EU (és annak tagállamai) iránt, amely nem képes garantálni a biztonságot, társadalmi és gazdasági haladást elérni és minőségi foglalkoztatást nyújtani, vagy amely gyengíti a tagállamokon belüli nemzeti érdekek védelmét. Az Európa szociális dimenziójáról és a szociális jogok európai pilléréről folytatott vita alapvető fontosságú ahhoz, hogy új egyetértésre jussunk e sürgető kérdéseket illetően, és felszámoljuk az Unió előtt álló akadályokat. |
| --- | --- |

1.1.

Olyan kihívásokkal szembesülve, mint a munka jövője, a növekvő egyenlőtlenségek és a szegénység, a globalizáció és migráció, a polgárok egyre inkább kétségeket támasztanak egy olyan EU (és annak tagállamai) iránt, amely nem képes garantálni a biztonságot, társadalmi és gazdasági haladást elérni és minőségi foglalkoztatást nyújtani, vagy amely gyengíti a tagállamokon belüli nemzeti érdekek védelmét. Az Európa szociális dimenziójáról és a szociális jogok európai pilléréről folytatott vita alapvető fontosságú ahhoz, hogy új egyetértésre jussunk e sürgető kérdéseket illetően, és felszámoljuk az Unió előtt álló akadályokat.

| 1.2. | Az EGSZB nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a szociális dimenziót illetően követendő forgatókönyvekkel vagy utakkal kapcsolatban hozott döntések nem elméleti jellegűek, hanem alapvetően kihatnak majd az emberek életére. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja. Különösen a korszerű szociális szolgáltatások és a méltányos életkilátások ösztönzik az emberek szerepvállalását, a társadalmi békét és a gazdasági növekedést. Az EGSZB újfent kijelenti, hogy a javuló élet- és munkakörülményekhez vezető, kiegyensúlyozott gazdasági növekedés és társadalmi haladás Szerződésben rögzített céljainak megvalósítása irányadó elvként kell, hogy szolgáljon az EU szociális dimenziója jövőbeli irányultságának meghatározásában. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a szociális dimenziót illetően követendő forgatókönyvekkel vagy utakkal kapcsolatban hozott döntések nem elméleti jellegűek, hanem alapvetően kihatnak majd az emberek életére. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja. Különösen a korszerű szociális szolgáltatások és a méltányos életkilátások ösztönzik az emberek szerepvállalását, a társadalmi békét és a gazdasági növekedést. Az EGSZB újfent kijelenti, hogy a javuló élet- és munkakörülményekhez vezető, kiegyensúlyozott gazdasági növekedés és társadalmi haladás Szerződésben rögzített céljainak megvalósítása irányadó elvként kell, hogy szolgáljon az EU szociális dimenziója jövőbeli irányultságának meghatározásában.

| 1.3. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a pillér politikai szándéknyilatkozatnak minősül, és az önmagában nem hoz létre semmilyen új érvényesíthető törvényes jogokat. Az EGSZB ezért úgy véli, fontos jelzésértéke lenne, ha a Tanács a 2017. novemberi göteborgi szociális csúcstalálkozón támogatni tudná kihirdetését. Az EGSZB véleménye szerint a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó egyértelmű ütemterv segítene előmozdítani a konvergenciát és megvalósítani célkitűzéseit. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB tudatában van annak, hogy a pillér politikai szándéknyilatkozatnak minősül, és az önmagában nem hoz létre semmilyen új érvényesíthető törvényes jogokat. Az EGSZB ezért úgy véli, fontos jelzésértéke lenne, ha a Tanács a 2017. novemberi göteborgi szociális csúcstalálkozón támogatni tudná kihirdetését. Az EGSZB véleménye szerint a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó egyértelmű ütemterv segítene előmozdítani a konvergenciát és megvalósítani célkitűzéseit.

| 1.4. | Ugyanakkor az EGSZB azt is elismeri, hogy a jelenlegi politikai környezetben eltérő vélemények vannak azzal kapcsolatban, az EU hogyan lépjen tovább. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a szociális dimenzió elmélyítését érdemesebb mind a 27 tagállam részvételével megvalósítani, a társadalmi és gazdasági haladást eredményező kiemelt projektekre összpontosítva. Azonban, ha ez nem lehetséges, alternatív megoldásokat is mérlegelni kellene, például bizonyos országok megtehetnék az első lépést, és a többieket későbbi csatlakozásra bátoríthatnák. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy nagyobb egyértelműségre van szükség abban a tekintetben, hogy mely intézkedések vonatkozzanak a 27 uniós tagállamra és melyek az euroövezetre. |
| --- | --- |

1.4.

Ugyanakkor az EGSZB azt is elismeri, hogy a jelenlegi politikai környezetben eltérő vélemények vannak azzal kapcsolatban, az EU hogyan lépjen tovább. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a szociális dimenzió elmélyítését érdemesebb mind a 27 tagállam részvételével megvalósítani, a társadalmi és gazdasági haladást eredményező kiemelt projektekre összpontosítva. Azonban, ha ez nem lehetséges, alternatív megoldásokat is mérlegelni kellene, például bizonyos országok megtehetnék az első lépést, és a többieket későbbi csatlakozásra bátoríthatnák. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy nagyobb egyértelműségre van szükség abban a tekintetben, hogy mely intézkedések vonatkozzanak a 27 uniós tagállamra és melyek az euroövezetre.

| 1.5. | A növekvő egyenlőtlenségek, a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen minden szinten fel kell lépnie az összes érdekelt félnek. Ennek fényében az EGSZB úgy véli, hogy – a szociális partnerek autonómiájának teljeskörű tiszteletben tartása mellett – a közös elvek, normák, szakpolitikák és stratégiák megfelelő szinteken való meghatározására irányuló további erőfeszítésekre van szükség a bérek jobb közelítése és minimálbérek megállapítása vagy azok megfelelő szintre való emelése érdekében. A szociális jogok európai pilléréről szóló első véleményében (1) az EGSZB már hangsúlyozta, hogy az ILO tanulmánya (2) jó referenciaként szolgálhat. A tanulmány kiemeli, hogy több olyan mutatószámot is lehet használni a minimálbérek szintjeinek összehasonlítására, amelyek figyelembe veszik az adott ország körülményeit, de ezek közül a legnépszerűbb a minimálbér és a mediánbér (a bérek középértéke) aránya. Az is fontos, hogy mindenki jogosult legyen minimáljövedelmre. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a társadalmi kohézió és a szociális beruházások számára elkülönített pénzügyi forrásokat növelni kellene a jövőbeli kihívások kezelése érdekében. |
| --- | --- |

1.5.

A növekvő egyenlőtlenségek, a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen minden szinten fel kell lépnie az összes érdekelt félnek. Ennek fényében az EGSZB úgy véli, hogy – a szociális partnerek autonómiájának teljeskörű tiszteletben tartása mellett – a közös elvek, normák, szakpolitikák és stratégiák megfelelő szinteken való meghatározására irányuló további erőfeszítésekre van szükség a bérek jobb közelítése és minimálbérek megállapítása vagy azok megfelelő szintre való emelése érdekében. A szociális jogok európai pilléréről szóló első véleményében (1) az EGSZB már hangsúlyozta, hogy az ILO tanulmánya (2) jó referenciaként szolgálhat. A tanulmány kiemeli, hogy több olyan mutatószámot is lehet használni a minimálbérek szintjeinek összehasonlítására, amelyek figyelembe veszik az adott ország körülményeit, de ezek közül a legnépszerűbb a minimálbér és a mediánbér (a bérek középértéke) aránya. Az is fontos, hogy mindenki jogosult legyen minimáljövedelmre. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a társadalmi kohézió és a szociális beruházások számára elkülönített pénzügyi forrásokat növelni kellene a jövőbeli kihívások kezelése érdekében.

| 1.6. | A szociálpolitika megosztott hatáskör az EU jogi keretrendszerében. Fontos lesz majd, hogy egyetértésre jussunk azzal kapcsolatban, hogy kinek mi legyen a feladata a szociálpolitika területén, elsősorban pedig arról, hogy mely területeken és milyen módon kellene az EU-nak fellépnie. Ezzel egyidejűleg a meghozott, illetve elmulasztott intézkedésekkel kapcsolatos átláthatóságot és elszámoltathatóságot is erősíteni kell. Ebben a kontextusban reformokat és politikai kezdeményezéseket kell végrehajtani az összetett kihívások kezelése és a társadalom és gazdaság jövőre való felkészítése érdekében. Amennyiben a közös alapelvek megvalósítása melletti politikai elkötelezettség egy megfelelő határidőn belül nem bizonyul elégségesnek, fontolóra kellene venni új, megfelelő intézkedéseket, köztük jogi és nem jogi jellegű kezdeményezéseket is. |
| --- | --- |

1.6.

A szociálpolitika megosztott hatáskör az EU jogi keretrendszerében. Fontos lesz majd, hogy egyetértésre jussunk azzal kapcsolatban, hogy kinek mi legyen a feladata a szociálpolitika területén, elsősorban pedig arról, hogy mely területeken és milyen módon kellene az EU-nak fellépnie. Ezzel egyidejűleg a meghozott, illetve elmulasztott intézkedésekkel kapcsolatos átláthatóságot és elszámoltathatóságot is erősíteni kell. Ebben a kontextusban reformokat és politikai kezdeményezéseket kell végrehajtani az összetett kihívások kezelése és a társadalom és gazdaság jövőre való felkészítése érdekében. Amennyiben a közös alapelvek megvalósítása melletti politikai elkötelezettség egy megfelelő határidőn belül nem bizonyul elégségesnek, fontolóra kellene venni új, megfelelő intézkedéseket, köztük jogi és nem jogi jellegű kezdeményezéseket is.

| 1.7. | A civil társadalom valamennyi fontos képviseleti szervezetét megfelelő mértékben be kell vonni a vonatkozó szakpolitikák kidolgozásába és végrehajtásába. El kell ismerni ugyanakkor a szociális partnerek különleges szerepét is, és tiszteletben kell tartani autonómiájukat. A kollektív tárgyalás és szociális párbeszéd valamennyi szinten történő ösztönzése szintén fontos tényező lesz a jól működő munkaerőpiacok, a mindenki számára elérhető méltányos munkakörülmények, a fokozott termelékenység és a fenntartható társadalombiztosítás elérése szempontjából. |
| --- | --- |

1.7.

A civil társadalom valamennyi fontos képviseleti szervezetét megfelelő mértékben be kell vonni a vonatkozó szakpolitikák kidolgozásába és végrehajtásába. El kell ismerni ugyanakkor a szociális partnerek különleges szerepét is, és tiszteletben kell tartani autonómiájukat. A kollektív tárgyalás és szociális párbeszéd valamennyi szinten történő ösztönzése szintén fontos tényező lesz a jól működő munkaerőpiacok, a mindenki számára elérhető méltányos munkakörülmények, a fokozott termelékenység és a fenntartható társadalombiztosítás elérése szempontjából.

| 1.8. | E politikai projekt középpontjában alapvető jogokon alapuló, közös uniós értékek állnak. Az EGSZB-t továbbra is nagyon aggasztja a hatályos szociális jogok érvényre juttatásának hiánya és az uniós jogszabályoknak való nagyon eltérő mértékű megfelelés. A „szerződések őreként” az Európai Bizottság felel a jogérvényesítésért, míg a tagállamok kötelessége az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtása és betartása. Az EGSZB úgy véli, hogy egy alapjogokkal és jogállamisággal foglalkozó állandó fórum létrehozásával aktívabb szerepet játszhatna a népszerűsítésben, a figyelemfelkeltésben és a helyzet nyomon követésében. |
| --- | --- |

1.8.

E politikai projekt középpontjában alapvető jogokon alapuló, közös uniós értékek állnak. Az EGSZB-t továbbra is nagyon aggasztja a hatályos szociális jogok érvényre juttatásának hiánya és az uniós jogszabályoknak való nagyon eltérő mértékű megfelelés. A „szerződések őreként” az Európai Bizottság felel a jogérvényesítésért, míg a tagállamok kötelessége az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtása és betartása. Az EGSZB úgy véli, hogy egy alapjogokkal és jogállamisággal foglalkozó állandó fórum létrehozásával aktívabb szerepet játszhatna a népszerűsítésben, a figyelemfelkeltésben és a helyzet nyomon követésében.

| 1.9. | Az Európa szociális dimenziójáról szóló vitát nem lehet elszigetelten folytatni, hanem össze kell kapcsolni a GMU elmélyítéséről, a globalizáció előnyünkre fordításáról és ugyanakkor kihívásainak kezeléséről, valamint az e célkitűzések számára biztosítandó megfelelő és hatékony forrásokról folytatott vitákkal. |
| --- | --- |

1.9.

Az Európa szociális dimenziójáról szóló vitát nem lehet elszigetelten folytatni, hanem össze kell kapcsolni a GMU elmélyítéséről, a globalizáció előnyünkre fordításáról és ugyanakkor kihívásainak kezeléséről, valamint az e célkitűzések számára biztosítandó megfelelő és hatékony forrásokról folytatott vitákkal.

| 1.10. | A szociális dimenzió fejlesztése érdekében különösen két területen – a GMU és az egységes piac területén – van szükség fellépésre. A szociálpolitikát egy új uniós gazdaságpolitikába kell beágyazni egy hatékony makrogazdasági politikai eszközcsomag és a gazdasági és monetáris unió elmélyítése irányába tett előrelépés révén. A GMU-t illetően az európai szemeszter kulcsfontosságú szerepet fog játszani a gazdasági és szociálpolitikák közötti egyensúly helyreállításában, valamint az érintett tagállamokban végbemenő jól megtervezett reformok előmozdításában. Az EGSZB hangsúlyozza egy gazdasági és szociális európai szemeszter jelentőségét. A pillér a tervek szerint az európai gazdasági kormányzásra is hatással lesz majd. A szociális jogok európai pillérére vonatkozó szociális eredménytáblát megfelelőbb és alkalmasabb mutatók segítségével kell javítani. |
| --- | --- |

1.10.

A szociális dimenzió fejlesztése érdekében különösen két területen – a GMU és az egységes piac területén – van szükség fellépésre. A szociálpolitikát egy új uniós gazdaságpolitikába kell beágyazni egy hatékony makrogazdasági politikai eszközcsomag és a gazdasági és monetáris unió elmélyítése irányába tett előrelépés révén. A GMU-t illetően az európai szemeszter kulcsfontosságú szerepet fog játszani a gazdasági és szociálpolitikák közötti egyensúly helyreállításában, valamint az érintett tagállamokban végbemenő jól megtervezett reformok előmozdításában. Az EGSZB hangsúlyozza egy gazdasági és szociális európai szemeszter jelentőségét. A pillér a tervek szerint az európai gazdasági kormányzásra is hatással lesz majd. A szociális jogok európai pillérére vonatkozó szociális eredménytáblát megfelelőbb és alkalmasabb mutatók segítségével kell javítani.

| 1.11. | Az EGSZB továbbra is meg van győződve arról, hogy a jobb jövő lehetséges, és egy erősebb Unió hozzájárulhat a globalizáció és digitalizáció hatékonyabb alakításához annak érdekében, hogy jobb kilátásokat biztosítson valamennyi polgára számára. Ugyanakkor mindenkinek tisztában kell lennie azzal, hogy mi forog kockán – azaz, hogy mit veszíthetünk azzal, ha visszafelé haladunk, és mit nyerhetünk azáltal, hogy előrelépünk. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB továbbra is meg van győződve arról, hogy a jobb jövő lehetséges, és egy erősebb Unió hozzájárulhat a globalizáció és digitalizáció hatékonyabb alakításához annak érdekében, hogy jobb kilátásokat biztosítson valamennyi polgára számára. Ugyanakkor mindenkinek tisztában kell lennie azzal, hogy mi forog kockán – azaz, hogy mit veszíthetünk azzal, ha visszafelé haladunk, és mit nyerhetünk azáltal, hogy előrelépünk.

2.   Bevezetés (Háttér, kihívások és összefüggések)

| 2.1. | A pénzügyi válság után tíz évvel a recesszió gazdasági, társadalmi és politikai hatásai továbbra is érezhetők, és mélyen érintik az Uniót és annak polgárait. Az Uniónak jövőképre és új irányra van szüksége, amely képessé teszi arra, hogy megoldást találjon az olyan főbb kihívásokra, mint a munka jövője, a globalizáció, a migráció, a növekvő egyenlőtlenségek és a szegénység. |
| --- | --- |

2.1.

A pénzügyi válság után tíz évvel a recesszió gazdasági, társadalmi és politikai hatásai továbbra is érezhetők, és mélyen érintik az Uniót és annak polgárait. Az Uniónak jövőképre és új irányra van szüksége, amely képessé teszi arra, hogy megoldást találjon az olyan főbb kihívásokra, mint a munka jövője, a globalizáció, a migráció, a növekvő egyenlőtlenségek és a szegénység.

| 2.2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy véli, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja. Meggyőződése, hogy az Európai Uniónak megújított konszenzusra kell jutnia egy fenntartható gazdasági és szociális stratégia tekintetében, hogy beváltsa azt az ígéretét, hogy kiegyensúlyozott gazdasági növekedést és társadalmi haladást valósít meg, növelve polgárainak jólétét. Ezért üdvözli az Európa szociális dimenziójáról folytatott vitát, amely az Európa jövőjéről folytatott átfogóbb vita részét képezi, valamint a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről szóló európai bizottsági javaslatot. |
| --- | --- |

2.2.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy véli, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja. Meggyőződése, hogy az Európai Uniónak megújított konszenzusra kell jutnia egy fenntartható gazdasági és szociális stratégia tekintetében, hogy beváltsa azt az ígéretét, hogy kiegyensúlyozott gazdasági növekedést és társadalmi haladást valósít meg, növelve polgárainak jólétét. Ezért üdvözli az Európa szociális dimenziójáról folytatott vitát, amely az Európa jövőjéről folytatott átfogóbb vita részét képezi, valamint a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről szóló európai bizottsági javaslatot.

| 2.3. | Az Európa szociális dimenziójáról szóló, 2017. április 26-án közzétett vitadokumentum egyike az öt dokumentumnak, amelyek a Fehér könyv Európa jövőjéről című európai bizottsági dokumentum által kezdeményezett, a 27 tagállam vezetői, az uniós intézmények, a szociális partnerek és a polgárok között folyó széles körű vita alapjául szolgálnak (3). A szociális dimenzióról szóló dokumentum az Európai Bizottság hozzájárulása az arról folytatott vitához, hogyan igazítsák hozzá az európai szociális modelleket a jelenlegi és jövőbeni kihívásokhoz, valamint hogy az Európai Uniónak milyen jellegű és mértékű szerepet kell betöltenie e téren. |
| --- | --- |

2.3.

Az Európa szociális dimenziójáról szóló, 2017. április 26-án közzétett vitadokumentum egyike az öt dokumentumnak, amelyek a Fehér könyv Európa jövőjéről című európai bizottsági dokumentum által kezdeményezett, a 27 tagállam vezetői, az uniós intézmények, a szociális partnerek és a polgárok között folyó széles körű vita alapjául szolgálnak (3). A szociális dimenzióról szóló dokumentum az Európai Bizottság hozzájárulása az arról folytatott vitához, hogyan igazítsák hozzá az európai szociális modelleket a jelenlegi és jövőbeni kihívásokhoz, valamint hogy az Európai Uniónak milyen jellegű és mértékű szerepet kell betöltenie e téren.

| 2.4. | A könyv azt a kérdést járja körül, hogy támogatható-e, és ha igen, milyen módon a szociális dimenzió a fehér könyvben felvázolt különböző forgatókönyvek fényében. Amíg a fehér könyv öt nem kimerítő vagy előíró jellegű forgatókönyvet dolgoz ki, a vitaanyag csak három lehetséges pályát vázol fel Európa szociális dimenziója tekintetében. Számba veszi továbbá a négy fő eszközt, amely az Unió rendelkezésére áll az inkluzív növekedésre irányuló célkitűzés eléréséhez: jogalkotás, iránymutatás, finanszírozás és együttműködés. |
| --- | --- |

2.4.

A könyv azt a kérdést járja körül, hogy támogatható-e, és ha igen, milyen módon a szociális dimenzió a fehér könyvben felvázolt különböző forgatókönyvek fényében. Amíg a fehér könyv öt nem kimerítő vagy előíró jellegű forgatókönyvet dolgoz ki, a vitaanyag csak három lehetséges pályát vázol fel Európa szociális dimenziója tekintetében. Számba veszi továbbá a négy fő eszközt, amely az Unió rendelkezésére áll az inkluzív növekedésre irányuló célkitűzés eléréséhez: jogalkotás, iránymutatás, finanszírozás és együttműködés.

| 2.5. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság fehér könyvében foglalt kezdeményezést: eljött az ideje, hogy az Európai Unió érdemi vitát folytasson a hamarosan már csak 27 tagállamot számláló Unió előtt álló lehetőségekről. A szociális dimenzió szerves részét képezi e vitának. |
| --- | --- |

2.5.

Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság fehér könyvében foglalt kezdeményezést: eljött az ideje, hogy az Európai Unió érdemi vitát folytasson a hamarosan már csak 27 tagállamot számláló Unió előtt álló lehetőségekről. A szociális dimenzió szerves részét képezi e vitának.

| 2.6. | A szociális dimenzióról szóló vitadokumentummal egyidejűleg az Európai Bizottság előterjesztett egy ajánlást, valamint a szociális jogok európai pillérének (EPSR) (4) intézményközi kihirdetéséről szóló javaslatot is. Ezeket a pillér előzetes vázlatáról 2016 során folytatott átfogó konzultáció után tették közzé. Az EGSZB a pillérre vonatkozó kiinduló álláspontját egy 2017 januárjában elfogadott véleményben (5) fogalmazta meg, a 28 tagállamban folytatott viták főbb következtetései nyomán. |
| --- | --- |

2.6.

A szociális dimenzióról szóló vitadokumentummal egyidejűleg az Európai Bizottság előterjesztett egy ajánlást, valamint a szociális jogok európai pillérének (EPSR) (4) intézményközi kihirdetéséről szóló javaslatot is. Ezeket a pillér előzetes vázlatáról 2016 során folytatott átfogó konzultáció után tették közzé. Az EGSZB a pillérre vonatkozó kiinduló álláspontját egy 2017 januárjában elfogadott véleményben (5) fogalmazta meg, a 28 tagállamban folytatott viták főbb következtetései nyomán.

| 2.7. | Az EGSZB e véleményében válaszul az Európai Bizottság kérésére megfogalmazza az Európa szociális dimenziójáról szóló vitadokumentumra vonatkozó nézeteit. Ennek során az EGSZB összekapcsolja e kezdeményezést az ajánlással és a pillér javasolt kihirdetésével. |
| --- | --- |

2.7.

Az EGSZB e véleményében válaszul az Európai Bizottság kérésére megfogalmazza az Európa szociális dimenziójáról szóló vitadokumentumra vonatkozó nézeteit. Ennek során az EGSZB összekapcsolja e kezdeményezést az ajánlással és a pillér javasolt kihirdetésével.

| 2.8. | A „szociális Európa” nagyon tág fogalom, és amint az a vitaanyagból is kiderül, jelentős eltérések vannak a tekintetben, hogy ki mit ért rajta. Egyesek akár megkérdőjelezhetik az Unió szociális dimenziójának szükségességét is, mivel úgy gondolják, hogy az uniós szociálpolitika fenyegetést jelent Európa globális versenyképességére. Mások szerint azonban a „szociális Európa” alapvetően fontos ahhoz, hogy az EU demokratikus, összetartó, kulturálisan sokszínű és virágzó társadalmakat segítsen elő. |
| --- | --- |

2.8.

A „szociális Európa” nagyon tág fogalom, és amint az a vitaanyagból is kiderül, jelentős eltérések vannak a tekintetben, hogy ki mit ért rajta. Egyesek akár megkérdőjelezhetik az Unió szociális dimenziójának szükségességét is, mivel úgy gondolják, hogy az uniós szociálpolitika fenyegetést jelent Európa globális versenyképességére. Mások szerint azonban a „szociális Európa” alapvetően fontos ahhoz, hogy az EU demokratikus, összetartó, kulturálisan sokszínű és virágzó társadalmakat segítsen elő.

| 2.9. | A szociális dimenzió mindig is központi jelentőséggel bírt az Európai Unióban, azonban, bár jelentős számban léteznek az egységes piaccal, a gazdasági és monetáris unióval, a munkavállalók és polgárok alapjogaival párhuzamosan kidolgozott szociális uniós vívmányok, ezek olykor nem kézzelfoghatók és nem érzékelhetők a tagállamok nemzeti politikáihoz képest. Mindazonáltal a szociális valóságok jelentős eltérést mutatnak Európa-szerte. Fennáll a még nagyobb eltérések kockázata, különösen egy olyan forgatókönyv esetén, amelyben az Unió úgy határoz, hogy visszalép az integráció terén. A vitadokumentum továbbá megnevezi a tagállamok szociális modelljeit befolyásoló változás több mozgatórugóját is, beleértve az idősödő népesség irányába mutató demográfiai változást, a sokszínűbb és összetettebb társadalmat és a változó életmódot, valamint a munka világának átalakulását, amely egyre sokszínűbb és rendhagyó munkavégzési formákhoz és munkafeltételekhez vezet. |
| --- | --- |

2.9.

A szociális dimenzió mindig is központi jelentőséggel bírt az Európai Unióban, azonban, bár jelentős számban léteznek az egységes piaccal, a gazdasági és monetáris unióval, a munkavállalók és polgárok alapjogaival párhuzamosan kidolgozott szociális uniós vívmányok, ezek olykor nem kézzelfoghatók és nem érzékelhetők a tagállamok nemzeti politikáihoz képest. Mindazonáltal a szociális valóságok jelentős eltérést mutatnak Európa-szerte. Fennáll a még nagyobb eltérések kockázata, különösen egy olyan forgatókönyv esetén, amelyben az Unió úgy határoz, hogy visszalép az integráció terén. A vitadokumentum továbbá megnevezi a tagállamok szociális modelljeit befolyásoló változás több mozgatórugóját is, beleértve az idősödő népesség irányába mutató demográfiai változást, a sokszínűbb és összetettebb társadalmat és a változó életmódot, valamint a munka világának átalakulását, amely egyre sokszínűbb és rendhagyó munkavégzési formákhoz és munkafeltételekhez vezet.

| 2.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja. Az Unió a szociálpolitika területén a tagállamokkal megosztott hatáskörrel rendelkezik, a felelősség azonban elsősorban nemzeti szintű és a kormányokat, a szociális partnereket és a civil társadalmi szereplőket terheli. A továbbiakban az Európa jövőjére vonatozó konszenzus átfogó összefüggésében szintén fontos lesz, hogy egyetértésre jussanak abban a tekintetben, hogy kinek mi a feladata a szociálpolitika terén és különösen arra vonatkozóan, hogy mely területeken és milyen módon kell az Uniónak fellépnie. |
| --- | --- |

2.10.

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja. Az Unió a szociálpolitika területén a tagállamokkal megosztott hatáskörrel rendelkezik, a felelősség azonban elsősorban nemzeti szintű és a kormányokat, a szociális partnereket és a civil társadalmi szereplőket terheli. A továbbiakban az Európa jövőjére vonatozó konszenzus átfogó összefüggésében szintén fontos lesz, hogy egyetértésre jussanak abban a tekintetben, hogy kinek mi a feladata a szociálpolitika terén és különösen arra vonatkozóan, hogy mely területeken és milyen módon kell az Uniónak fellépnie.

| 2.11. | Az EGSZB továbbá felhívta a figyelmet a meglévő szociális jogok érvényesítésének hiányára is. A „szerződések őreként” elsősorban az Európai Bizottság felel ezek érvényre juttatásáért. Azonban a tagállamok felelőssége, hogy megfelelően végrehajtsák az uniós jogszabályokat, illetve megfeleljenek nekik. A tagállamok eltérő mértékben felelnek meg az uniós jogszabályoknak (6), és az Európai Bizottság valamelyest vonakodik attól, hogy megfelelően kezelje ezt a kérdést. Ez egy újabb elhárítandó akadály a nagyobb fokú konvergencia előtt. Az EGSZB korábban már kiemelte, hogy ösztönözni és érvényesíteni kell a hatályos szociális és alapvető jogokat, valamint nyomon kell követni a jogsértéseket (7). Az EGSZB-nek ebben aktívabb szerepet kellene vállalnia, és a helyzet nyomon követése érdekében életre hívhat egy alapjogokkal és jogállamisággal foglalkozó állandó fórumot. Alapvető fontosságú az átláthatóság a tekintetben, hogy kinek mi a feladata, hogy a polgárok tisztában legyenek vele, ki miért felel, és kit lehet elszámoltatni. |
| --- | --- |

2.11.

Az EGSZB továbbá felhívta a figyelmet a meglévő szociális jogok érvényesítésének hiányára is. A „szerződések őreként” elsősorban az Európai Bizottság felel ezek érvényre juttatásáért. Azonban a tagállamok felelőssége, hogy megfelelően végrehajtsák az uniós jogszabályokat, illetve megfeleljenek nekik. A tagállamok eltérő mértékben felelnek meg az uniós jogszabályoknak (6), és az Európai Bizottság valamelyest vonakodik attól, hogy megfelelően kezelje ezt a kérdést. Ez egy újabb elhárítandó akadály a nagyobb fokú konvergencia előtt. Az EGSZB korábban már kiemelte, hogy ösztönözni és érvényesíteni kell a hatályos szociális és alapvető jogokat, valamint nyomon kell követni a jogsértéseket (7). Az EGSZB-nek ebben aktívabb szerepet kellene vállalnia, és a helyzet nyomon követése érdekében életre hívhat egy alapjogokkal és jogállamisággal foglalkozó állandó fórumot. Alapvető fontosságú az átláthatóság a tekintetben, hogy kinek mi a feladata, hogy a polgárok tisztában legyenek vele, ki miért felel, és kit lehet elszámoltatni.

| 2.12. | Az EGSZB több véleményében (8) is hangsúlyozta, hogy szükség van egy olyan makrogazdasági politikai eszközcsomagra, amely támogatja a szociálpolitikai célkitűzéseket, nem pedig hátráltatja őket. Az EGSZB ezért üdvözli a szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló javaslat tizenegyedik preambulumbekezdését, amely kimondja, hogy „a gazdasági és a társadalmi fejlődés szorosan összefügg, és a szociális jogok európai pillére létrehozásának azon szélesebb körű erőfeszítések részét kell támogatnia, amelyek egy inkluzívabb és fenntarthatóbb, Európa versenyképességének javítása, valamint a beruházások, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió erősítése révén elérhető foglalkoztatási modell kialakítását célozzák”. A szociális dimenzióról folytatott vitát ezért egyértelműen össze kell kapcsolni a GMU jövőbeni szerkezetéről szóló vitával, amely egyben egy másik, az Európa jövőjéről szóló vitaanyag témája. |
| --- | --- |

2.12.

Az EGSZB több véleményében (8) is hangsúlyozta, hogy szükség van egy olyan makrogazdasági politikai eszközcsomagra, amely támogatja a szociálpolitikai célkitűzéseket, nem pedig hátráltatja őket. Az EGSZB ezért üdvözli a szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló javaslat tizenegyedik preambulumbekezdését, amely kimondja, hogy „a gazdasági és a társadalmi fejlődés szorosan összefügg, és a szociális jogok európai pillére létrehozásának azon szélesebb körű erőfeszítések részét kell támogatnia, amelyek egy inkluzívabb és fenntarthatóbb, Európa versenyképességének javítása, valamint a beruházások, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió erősítése révén elérhető foglalkoztatási modell kialakítását célozzák”. A szociális dimenzióról folytatott vitát ezért egyértelműen össze kell kapcsolni a GMU jövőbeni szerkezetéről szóló vitával, amely egyben egy másik, az Európa jövőjéről szóló vitaanyag témája.

| 2.13. | Kiemelten fontos kérdés, hogy a szociális jogok európai pillérének milyen hatása lesz. Számos elvárás és kérdés merül fel ezzel kapcsolatban, például, hogy a pillér kezeli-e majd a közös piac szociális hiányosságainak problémáját, vagy segít-e majd a gazdasági szabadságok és a szociális jogok között egyensúlyhiány felszámolásában (9). Az az igazság, hogy a túlzott elvárások visszaüthetnek. Az EGSZB ezért egy realisztikus, de ambiciózus megközelítést javasol. |
| --- | --- |

2.13.

Kiemelten fontos kérdés, hogy a szociális jogok európai pillérének milyen hatása lesz. Számos elvárás és kérdés merül fel ezzel kapcsolatban, például, hogy a pillér kezeli-e majd a közös piac szociális hiányosságainak problémáját, vagy segít-e majd a gazdasági szabadságok és a szociális jogok között egyensúlyhiány felszámolásában (9). Az az igazság, hogy a túlzott elvárások visszaüthetnek. Az EGSZB ezért egy realisztikus, de ambiciózus megközelítést javasol.

| 2.14. | Az EGSZB korábban már hangsúlyozta az SzJEP-ről folyó vita keretében, hogy az Uniónak indítania kell egy mindenki javát szolgáló pozitív hatású projektet annak érdekében, hogy ellensúlyozza az uniós polgárok körében megnövekedett populizmust, nacionalizmust és szkepticizmust, és bebizonyítsa, hogy az Unió még mindig képes teljesíteni a gazdasági növekedésre, munkahelyteremtésre és a polgárok élet- és munkakörülményeinek javítására tett ígéretet. Ismét kijelenti, hogy ennek kell irányelvként szolgálnia annak meghatározása során, hogy Európa szociális dimenziója milyen irányt vegyen a jövőben. |
| --- | --- |

2.14.

Az EGSZB korábban már hangsúlyozta az SzJEP-ről folyó vita keretében, hogy az Uniónak indítania kell egy mindenki javát szolgáló pozitív hatású projektet annak érdekében, hogy ellensúlyozza az uniós polgárok körében megnövekedett populizmust, nacionalizmust és szkepticizmust, és bebizonyítsa, hogy az Unió még mindig képes teljesíteni a gazdasági növekedésre, munkahelyteremtésre és a polgárok élet- és munkakörülményeinek javítására tett ígéretet. Ismét kijelenti, hogy ennek kell irányelvként szolgálnia annak meghatározása során, hogy Európa szociális dimenziója milyen irányt vegyen a jövőben.

3.   Az Európa szociális dimenziójáról szóló vitaanyag

| 3.1. | A „Fehér könyv Európa jövőjéről” dokumentumról írt állásfoglalásában az EGSZB hangsúlyozta, hogy a kormányokkal és a tagállamokban működő civil társadalommal folytatandó vitáknak nem a fehér könyvben felvázolt öt különböző forgatókönyv közötti választásról kell szólniuk, hanem azt a célt kell szolgálniuk, hogy bemutassák a különböző döntések és lehetőségek következményeit. Ezért a forgatókönyvekben leírt lehetőségek nem tekintendők az egyetlen opciónak, sem pedig különböző, elszigetelt lehetőségeket leíró „modelleknek”. Ugyanez a megközelítés alkalmazandó a szociális dimenzióról szóló vitadokumentumra. |
| --- | --- |

3.1.

A „Fehér könyv Európa jövőjéről” dokumentumról írt állásfoglalásában az EGSZB hangsúlyozta, hogy a kormányokkal és a tagállamokban működő civil társadalommal folytatandó vitáknak nem a fehér könyvben felvázolt öt különböző forgatókönyv közötti választásról kell szólniuk, hanem azt a célt kell szolgálniuk, hogy bemutassák a különböző döntések és lehetőségek következményeit. Ezért a forgatókönyvekben leírt lehetőségek nem tekintendők az egyetlen opciónak, sem pedig különböző, elszigetelt lehetőségeket leíró „modelleknek”. Ugyanez a megközelítés alkalmazandó a szociális dimenzióról szóló vitadokumentumra.

| 3.2. | Utóbbi az Unión belüli különféle szociális valóságokra utal, azonosítja a változás lehetséges mozgatórugóit és három lehetséges utat vázol fel:






  — | a szociális dimenzió szabad mozgásra történő korlátozása (csak szabad mozgás), |
| --- | --- | --- |

3.2.

Utóbbi az Unión belüli különféle szociális valóságokra utal, azonosítja a változás lehetséges mozgatórugóit és három lehetséges utat vázol fel:

—

a szociális dimenzió szabad mozgásra történő korlátozása (csak szabad mozgás),

| — | azok, akik többet szeretnének tenni a szociális területen, tegyenek többet (fokozott együttműködés), |
| --- | --- |

—

azok, akik többet szeretnének tenni a szociális területen, tegyenek többet (fokozott együttműködés),

| — | a 27 tagú EU együtt mélyítse el a szociális dimenziót (a 27 tagállam mélyítse el a szociális dimenziót). |
| --- | --- |

—

a 27 tagú EU együtt mélyítse el a szociális dimenziót (a 27 tagállam mélyítse el a szociális dimenziót).

| 3.3. | A lehetséges következmények jobb megértése érdekében az EGSZB a három lehetséges utat a vitadokumentumban leírt kihívások és a változás mozgatórugói szempontjából vizsgálta, illetve azon kihívások vonatkozásában, amelyeket az EGSZB a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos első véleményében megnevezett. Ezeket – pusztán szemléltetési célokból – a függelék tartalmazza indikatív jellegű példák formájában. |
| --- | --- |

3.3.

A lehetséges következmények jobb megértése érdekében az EGSZB a három lehetséges utat a vitadokumentumban leírt kihívások és a változás mozgatórugói szempontjából vizsgálta, illetve azon kihívások vonatkozásában, amelyeket az EGSZB a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos első véleményében megnevezett. Ezeket – pusztán szemléltetési célokból – a függelék tartalmazza indikatív jellegű példák formájában.

| 3.4. | „Csak szabad mozgás” – Az első útvonal jelentené a legnagyobb változást a jelenlegi helyzethez képest, és jelentős visszalépésnek tekinthető. Ez még nagyobb különbségekhez vezetne az Unión belül, és jelentős következményekkel járna az uniós polgárok életére nézve, valamint olyan centrifugális erőket szabadíthatna fel, amelyek végső soron az EU széthullásához vezethetnének. Másrészt a szabad mozgás és az Unión belüli mobilitásra vonatkozó szabályozás színvonalasabb és szélesebb körű lehetne, és az Európai Bizottság általi végrehajtást és nyomon követést is egyszerűbbé tehetné (azaz kevesebb, de jobb). |
| --- | --- |

3.4.

„Csak szabad mozgás” – Az első útvonal jelentené a legnagyobb változást a jelenlegi helyzethez képest, és jelentős visszalépésnek tekinthető. Ez még nagyobb különbségekhez vezetne az Unión belül, és jelentős következményekkel járna az uniós polgárok életére nézve, valamint olyan centrifugális erőket szabadíthatna fel, amelyek végső soron az EU széthullásához vezethetnének. Másrészt a szabad mozgás és az Unión belüli mobilitásra vonatkozó szabályozás színvonalasabb és szélesebb körű lehetne, és az Európai Bizottság általi végrehajtást és nyomon követést is egyszerűbbé tehetné (azaz kevesebb, de jobb).

| 3.5. | „Fokozott együttműködés” – A második lehetséges út nagyobb konvergenciát eredményezne legalább egyes tagállamok között, ugyanakkor szélesebb szakadékot teremtene mások között (fél-konvergencia). Előrelépést jelentene a jelenlegi helyzethez képest, és elhárítaná azt a problémát, hogy mindig a legkisebb közös nevezőre kell törekedni, vagy túl sok kimaradási lehetőséget kell létrehozni, amely meglehetősen bonyolulttá teszi e szabályok érvényre juttatását. Azonban eltérő szintű jogokat teremtene a polgárok számára annak függvényében, hogy melyik tagállamban élnek. Ezenfelül új kihívásokat és bizonytalanságot teremtene az Unió-szerte működő és egyenlő versenyfeltételeket igénylő vállalkozások számára, amelyek igen eltérő megfelelési mértékekkel is szembesülnének. Ez pedig a közös piac melletti kiállás csökkenéséhez vezethetne, amennyiben a nem részt vevő országokban élő polgárok egyre inkább úgy éreznék, hogy magukra hagyták őket. |
| --- | --- |

3.5.

„Fokozott együttműködés” – A második lehetséges út nagyobb konvergenciát eredményezne legalább egyes tagállamok között, ugyanakkor szélesebb szakadékot teremtene mások között (fél-konvergencia). Előrelépést jelentene a jelenlegi helyzethez képest, és elhárítaná azt a problémát, hogy mindig a legkisebb közös nevezőre kell törekedni, vagy túl sok kimaradási lehetőséget kell létrehozni, amely meglehetősen bonyolulttá teszi e szabályok érvényre juttatását. Azonban eltérő szintű jogokat teremtene a polgárok számára annak függvényében, hogy melyik tagállamban élnek. Ezenfelül új kihívásokat és bizonytalanságot teremtene az Unió-szerte működő és egyenlő versenyfeltételeket igénylő vállalkozások számára, amelyek igen eltérő megfelelési mértékekkel is szembesülnének. Ez pedig a közös piac melletti kiállás csökkenéséhez vezethetne, amennyiben a nem részt vevő országokban élő polgárok egyre inkább úgy éreznék, hogy magukra hagyták őket.

| 3.6. | „Mind a 27 tagállam mélyítse el a szociális dimenziót” – A harmadik lehetséges út jelentősen megváltoztatná a jelenlegi helyzetet és nagymértékben előmozdítaná az uniós szintű konvergenciát. Tartalmazhatna kötelező intézkedéseket és referenciaértékeket a 27 tagállam számára, valamint a referenciaértékre és közös célokra vonatkozó teljesítménnyel összefüggő uniós finanszírozást. Ugyanakkor, bár az EGSZB úgy véli, hogy a szociális dimenzió elmélyítését érdemesebb mind a 27 tagállam részvételével megvalósítani, figyelembe véve a szociális jogok európai pillérének homályos fogalmáról folytatott, már eleve összetett tárgyalásokat, nem tűnik reálisnak e lehetőség támogatása, különösen azon tagállamok esetében, amelyek az alacsonyabb bérekben és szociális normákban megnyilvánuló versenyelőnyüket továbbra is meg kívánják őrizni, vagy amelyek attól tartanak, hogy nemzeti modelljeiket és magas színvonalú normáikat negatív hatás érné. |
| --- | --- |

3.6.

„Mind a 27 tagállam mélyítse el a szociális dimenziót” – A harmadik lehetséges út jelentősen megváltoztatná a jelenlegi helyzetet és nagymértékben előmozdítaná az uniós szintű konvergenciát. Tartalmazhatna kötelező intézkedéseket és referenciaértékeket a 27 tagállam számára, valamint a referenciaértékre és közös célokra vonatkozó teljesítménnyel összefüggő uniós finanszírozást. Ugyanakkor, bár az EGSZB úgy véli, hogy a szociális dimenzió elmélyítését érdemesebb mind a 27 tagállam részvételével megvalósítani, figyelembe véve a szociális jogok európai pillérének homályos fogalmáról folytatott, már eleve összetett tárgyalásokat, nem tűnik reálisnak e lehetőség támogatása, különösen azon tagállamok esetében, amelyek az alacsonyabb bérekben és szociális normákban megnyilvánuló versenyelőnyüket továbbra is meg kívánják őrizni, vagy amelyek attól tartanak, hogy nemzeti modelljeiket és magas színvonalú normáikat negatív hatás érné.

| 3.7. | Az EGSZB azon az állásponton van, hogy az a megközelítés, mely szerint „ahol lehet, elmélyítenék a szociális dimenziót és nagyobb hangsúlyt helyeznének az eredményekre”, szintén nagyban előmozdítaná a konvergenciát. Ezért több, az európai szemeszteren alapuló kötelező intézkedést támogat (10), amelyek a foglalkoztatásra, az oktatásra és a jólétre vonatkozó referenciaértékeket tartalmaznak legalább az euroövezet, de lehetőség szerint a 27 tagállam számára (például egy közös referencia-keretrendszert a rászorulók jövedelemtámogatása tekintetében). Ezt egy ütemtervnek kell kísérnie, amely kitűzi a közös kezdeményezéseket az olyan kiemelt területeken, ahol az uniós fellépések egyértelműen hozzáadott értéket nyújtanak, és lehetőség szerint inkább az eredményekre összpontosítanak. A társadalmi kohézió és a szociális beruházások számára elkülönített pénzügyi forrásokat növelni kellene, hogy szembenézhessünk a készségek és kompetenciák, a digitalizáció és a demográfiai változás által támasztott kihívásokkal az Európai Unióban. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB azon az állásponton van, hogy az a megközelítés, mely szerint „ahol lehet, elmélyítenék a szociális dimenziót és nagyobb hangsúlyt helyeznének az eredményekre”, szintén nagyban előmozdítaná a konvergenciát. Ezért több, az európai szemeszteren alapuló kötelező intézkedést támogat (10), amelyek a foglalkoztatásra, az oktatásra és a jólétre vonatkozó referenciaértékeket tartalmaznak legalább az euroövezet, de lehetőség szerint a 27 tagállam számára (például egy közös referencia-keretrendszert a rászorulók jövedelemtámogatása tekintetében). Ezt egy ütemtervnek kell kísérnie, amely kitűzi a közös kezdeményezéseket az olyan kiemelt területeken, ahol az uniós fellépések egyértelműen hozzáadott értéket nyújtanak, és lehetőség szerint inkább az eredményekre összpontosítanak. A társadalmi kohézió és a szociális beruházások számára elkülönített pénzügyi forrásokat növelni kellene, hogy szembenézhessünk a készségek és kompetenciák, a digitalizáció és a demográfiai változás által támasztott kihívásokkal az Európai Unióban.

4.   A szociális jogok európai pillérének kihirdetése

| 4.1. | Az EGSZB korábban kijelentette, hogy a szociális jogok európai pillérének hozzá kell járulnia az Európai Unió gazdasági és szociális dimenziói közötti igazságos egyensúlyhoz. A gazdasági és szociális célkitűzések egyensúlyozásának kérdése túlmutat egyetlen pillér létrehozásán és az Európai Unió horizontális alapjait érinti. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB korábban kijelentette, hogy a szociális jogok európai pillérének hozzá kell járulnia az Európai Unió gazdasági és szociális dimenziói közötti igazságos egyensúlyhoz. A gazdasági és szociális célkitűzések egyensúlyozásának kérdése túlmutat egyetlen pillér létrehozásán és az Európai Unió horizontális alapjait érinti.

| 4.2. | A pillér deklarált célkitűzései, hogy hozzájáruljon a „méltányos és valóban páneurópai munkaerőpiac megteremtéséhez”, és „iránytűként szolgáljon [az euroövezeten belüli] megújított konvergenciafolyamat számára” túlmutatnak az EUMSZ szociálpolitikáról szóló X. címében foglalt hatáskörökön. A gazdaság- és monetáris politikák, valamint az EUMSZ VIII. és IX. címe szerinti foglalkoztatási stratégia lényegét érintik. |
| --- | --- |

4.2.

A pillér deklarált célkitűzései, hogy hozzájáruljon a „méltányos és valóban páneurópai munkaerőpiac megteremtéséhez”, és „iránytűként szolgáljon [az euroövezeten belüli] megújított konvergenciafolyamat számára” túlmutatnak az EUMSZ szociálpolitikáról szóló X. címében foglalt hatáskörökön. A gazdaság- és monetáris politikák, valamint az EUMSZ VIII. és IX. címe szerinti foglalkoztatási stratégia lényegét érintik.

| 4.3. | A pillér 20 „elvet és jogot” határoz meg, amelyeket az Európai Bizottság elengedhetetlennek tart a 21. századi igazságos és jól működő munkaerőpiacokhoz és jóléti rendszerekhez, és amelyek három kategóriába sorolhatók: 1) esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, 2) tisztességes munkakörülmények és 3) szociális védelem és társadalmi befogadás. |
| --- | --- |

4.3.

A pillér 20 „elvet és jogot” határoz meg, amelyeket az Európai Bizottság elengedhetetlennek tart a 21. századi igazságos és jól működő munkaerőpiacokhoz és jóléti rendszerekhez, és amelyek három kategóriába sorolhatók: 1) esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, 2) tisztességes munkakörülmények és 3) szociális védelem és társadalmi befogadás.

| 4.4. | A szociális jogok európai pillérének létrehozása egyaránt rendelkezik visszatekintő és előretekintő jelleggel. Célja, hogy áttekintse a szociális jogok meglévő uniós vívmányait, megállapítsa, hogy azok kiegészítendők-e, és ha igen, milyen módon, továbbá arra törekszik, hogy figyelembe vegye a munka világában és a társadalomban bekövetkezett főbb változásokat annak érdekében, hogy hozzájáruljon a 21. századi Európa jól működő munkaerőpiacainak és jóléti rendszereinek létrehozásához. |
| --- | --- |

4.4.

A szociális jogok európai pillérének létrehozása egyaránt rendelkezik visszatekintő és előretekintő jelleggel. Célja, hogy áttekintse a szociális jogok meglévő uniós vívmányait, megállapítsa, hogy azok kiegészítendők-e, és ha igen, milyen módon, továbbá arra törekszik, hogy figyelembe vegye a munka világában és a társadalomban bekövetkezett főbb változásokat annak érdekében, hogy hozzájáruljon a 21. századi Európa jól működő munkaerőpiacainak és jóléti rendszereinek létrehozásához.

| 4.5. | Némileg egyértelműsíteni kell a pillér jogi jellegét, amelyet két különálló, de szinte teljesen megegyező eszköz formájában terjesztettek elő: egy bizottsági ajánlás (11) és egy intézményközi kihirdetésről szóló javaslat (12). A kísérő közlemény szerint az eszközök kiválasztásakor figyelembe vették a szélesebb körű politikai megfontolásokat és jogi korlátozásokat, különösen az uniós hatáskörök korlátozásait a szociálpolitika terén. |
| --- | --- |

4.5.

Némileg egyértelműsíteni kell a pillér jogi jellegét, amelyet két különálló, de szinte teljesen megegyező eszköz formájában terjesztettek elő: egy bizottsági ajánlás (11) és egy intézményközi kihirdetésről szóló javaslat (12). A kísérő közlemény szerint az eszközök kiválasztásakor figyelembe vették a szélesebb körű politikai megfontolásokat és jogi korlátozásokat, különösen az uniós hatáskörök korlátozásait a szociálpolitika terén.

| 4.6. | Az ajánlás az EUMSZ 292. cikkében foglalt európai bizottsági hatáskör gyakorlásával azonnali hatállyal bír. Kifejezetten nem nevezi meg a címzettet, a tizenhetedik–huszadik preambulumbekezdések azonban egyértelművé teszik, hogy a szociális jogok európai pillérének teljesítésére vonatkozó kötelezettségvállalás és felelősség megoszlik az Unió, a tagállamok és a szociális partnerek között, és a szubszidiaritás elvével összhangban mind uniós, mind tagállami szinten végrehajtandó a hatáskörükön belül. Ebben az összefüggésben az EGSZB szeretné azt is kiemelni, hogy a szociális partnerek autonómiáját tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

4.6.

Az ajánlás az EUMSZ 292. cikkében foglalt európai bizottsági hatáskör gyakorlásával azonnali hatállyal bír. Kifejezetten nem nevezi meg a címzettet, a tizenhetedik–huszadik preambulumbekezdések azonban egyértelművé teszik, hogy a szociális jogok európai pillérének teljesítésére vonatkozó kötelezettségvállalás és felelősség megoszlik az Unió, a tagállamok és a szociális partnerek között, és a szubszidiaritás elvével összhangban mind uniós, mind tagállami szinten végrehajtandó a hatáskörükön belül. Ebben az összefüggésben az EGSZB szeretné azt is kiemelni, hogy a szociális partnerek autonómiáját tiszteletben kell tartani.

| 4.7. | Ezzel párhuzamosan az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a szociális jogok európai pillérét „az uniós intézményeknek közösen lenne célszerű kihirdetniük”. A kihirdetésnek nincs jogalapja az uniós szerződésekben, azonban ezt az eszközt korábban alkalmazták már egyszer az Európai Unió Alapjogi Chartájával, amelyet először az Európai Tanács 2000. december 7-i nizzai ülésén hirdettek ki. A kihirdetés és az intézményközi megállapodások között különbséget kell tenni az EUMSZ 295. cikke értelmében, és a Tanács jogi értékelése szerint a kihirdetés „egy olyan atipikus jogi aktus, amely jogilag nem kötelező érvényű, és nem hoz létre közvetlenül érvényesíthető jogokat”. |
| --- | --- |

4.7.

Ezzel párhuzamosan az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a szociális jogok európai pillérét „az uniós intézményeknek közösen lenne célszerű kihirdetniük”. A kihirdetésnek nincs jogalapja az uniós szerződésekben, azonban ezt az eszközt korábban alkalmazták már egyszer az Európai Unió Alapjogi Chartájával, amelyet először az Európai Tanács 2000. december 7-i nizzai ülésén hirdettek ki. A kihirdetés és az intézményközi megállapodások között különbséget kell tenni az EUMSZ 295. cikke értelmében, és a Tanács jogi értékelése szerint a kihirdetés „egy olyan atipikus jogi aktus, amely jogilag nem kötelező érvényű, és nem hoz létre közvetlenül érvényesíthető jogokat”.

| 4.8. | A szociális jogok európai pillérének kihirdetési eljárása a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló, 1989. december 9-én elfogadott közösségi chartától is különbözik. Ez utóbbi szintén kihirdetési jelleggel bír, azonban azt az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam aláírta. Nem a többi uniós intézménnyel közösen elfogadott együttes nyilatkozat volt, bár az Európai Bizottság előterjesztett egy szociális cselekvési programot a charta végrehajtására (COM(89) 568 végleges). A program továbbá rendelkezéseket tartalmaz a végrehajtásával kapcsolatban is. |
| --- | --- |

4.8.

A szociális jogok európai pillérének kihirdetési eljárása a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló, 1989. december 9-én elfogadott közösségi chartától is különbözik. Ez utóbbi szintén kihirdetési jelleggel bír, azonban azt az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam aláírta. Nem a többi uniós intézménnyel közösen elfogadott együttes nyilatkozat volt, bár az Európai Bizottság előterjesztett egy szociális cselekvési programot a charta végrehajtására (COM(89) 568 végleges). A program továbbá rendelkezéseket tartalmaz a végrehajtásával kapcsolatban is.

| 4.9. | Mivel az európai szociális pillér teljesítésére vonatkozó kötelezettségvállalás és felelősség megoszlik az Unió, a tagállamok és a szociális partnerek között, következetes lenne, hogy a Tanács és az Európai Parlament csatlakozzon az Európai Bizottsághoz a pillér kihirdetésében. A szociális jogok európai pillérének további célja, hogy hatást gyakoroljon az Unió gazdasági kormányzására (európai szemeszter, szociális eredménytábla), ezért fontos jelzésértéke lenne, ha a Tanács egyetértésre jutna a kihirdetés támogatásáról. Az EGSZB megjegyzi azonban, hogy bár kompetenciájukat számos területen elismerték, a szociális partnereket nem vonták be hivatalosan a kihirdetési folyamatba (13). |
| --- | --- |

4.9.

Mivel az európai szociális pillér teljesítésére vonatkozó kötelezettségvállalás és felelősség megoszlik az Unió, a tagállamok és a szociális partnerek között, következetes lenne, hogy a Tanács és az Európai Parlament csatlakozzon az Európai Bizottsághoz a pillér kihirdetésében. A szociális jogok európai pillérének további célja, hogy hatást gyakoroljon az Unió gazdasági kormányzására (európai szemeszter, szociális eredménytábla), ezért fontos jelzésértéke lenne, ha a Tanács egyetértésre jutna a kihirdetés támogatásáról. Az EGSZB megjegyzi azonban, hogy bár kompetenciájukat számos területen elismerték, a szociális partnereket nem vonták be hivatalosan a kihirdetési folyamatba (13).

| 4.10. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a pillér politikai szándéknyilatkozatnak minősül, és az önmagában nem hoz létre semmilyen új érvényesíthető törvényes jogokat. Az Európai Bizottság különbséget tesz jogok és elvek között: az előbbiek megerősítik az uniós vívmányok között már megtalálható egyes jogokat, miközben az elvek újak és a szociális, technológiai és gazdasági fejleményekből eredő kihívásokra irányulnak. A közlemény szerint valójában sem az elvek, sem a jogok nem közvetlenül végrehajthatóak. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB tudatában van annak, hogy a pillér politikai szándéknyilatkozatnak minősül, és az önmagában nem hoz létre semmilyen új érvényesíthető törvényes jogokat. Az Európai Bizottság különbséget tesz jogok és elvek között: az előbbiek megerősítik az uniós vívmányok között már megtalálható egyes jogokat, miközben az elvek újak és a szociális, technológiai és gazdasági fejleményekből eredő kihívásokra irányulnak. A közlemény szerint valójában sem az elvek, sem a jogok nem közvetlenül végrehajthatóak.

| 4.11. | A jogilag kötelező jelleg hiánya ellenére egy ilyen kihirdetés politikai kötelezettségvállalással járna az uniós intézmények, valamint a Tanács és a tagállamok részéről arra, hogy teljesítsék az SzJEP-t, ugyanakkor tartsák tiszteletben a hatáskörök megosztását és a szubszidiaritás elvét. |
| --- | --- |

4.11.

A jogilag kötelező jelleg hiánya ellenére egy ilyen kihirdetés politikai kötelezettségvállalással járna az uniós intézmények, valamint a Tanács és a tagállamok részéről arra, hogy teljesítsék az SzJEP-t, ugyanakkor tartsák tiszteletben a hatáskörök megosztását és a szubszidiaritás elvét.

| 4.12. | Az Európai Unió Alapjogi Chartája a szociális jogok európai pillérével ellentétben ugyanolyan értékkel rendelkezik, mint a Szerződések, és így az elsődleges jog részét képezi, bár nem keletkeztet új hatásköröket uniós szinten és – ugyan jogilag kötelező az uniós intézmények számára – az uniós polgárok által nem érvényesíthető közvetlenül. Szélesebb körű megközelítéssel rendelkezik mind a gazdasági, mind a szociális jogokat illetően. Amennyiben a közös alapelvek megvalósítása melletti, fent említett politikai elkötelezettség egy megfelelő határidőn nem vezet valamennyi tagállamban a pillér végrehajtását célzó konkrét kezdeményezésekhez, fontolóra kellene venni megfelelő intézkedések foganatosítását, köztük jogi és nem jogi jellegű kezdeményezéseket is. Az EGSZB már kérte egy minimumjövedelemről szóló keretirányelv (14) kidolgozását. Új, például a német Munkaügyi Minisztérium megbízásából készült jogi vélemények vizsgálják ennek megvalósítási lehetőségeit (15). |
| --- | --- |

4.12.

Az Európai Unió Alapjogi Chartája a szociális jogok európai pillérével ellentétben ugyanolyan értékkel rendelkezik, mint a Szerződések, és így az elsődleges jog részét képezi, bár nem keletkeztet új hatásköröket uniós szinten és – ugyan jogilag kötelező az uniós intézmények számára – az uniós polgárok által nem érvényesíthető közvetlenül. Szélesebb körű megközelítéssel rendelkezik mind a gazdasági, mind a szociális jogokat illetően. Amennyiben a közös alapelvek megvalósítása melletti, fent említett politikai elkötelezettség egy megfelelő határidőn nem vezet valamennyi tagállamban a pillér végrehajtását célzó konkrét kezdeményezésekhez, fontolóra kellene venni megfelelő intézkedések foganatosítását, köztük jogi és nem jogi jellegű kezdeményezéseket is. Az EGSZB már kérte egy minimumjövedelemről szóló keretirányelv (14) kidolgozását. Új, például a német Munkaügyi Minisztérium megbízásából készült jogi vélemények vizsgálják ennek megvalósítási lehetőségeit (15).

| 4.13. | Az EGSZB már egy 2011-es véleményében (16) hangsúlyozta, hogy az alapvető szociális jogok „elválaszthatatlanok” a polgári és politikai jogoktól, és ezért kiemelt stratégiai figyelmet igényelnek. További kezdeményezéseket és támogató intézkedéseket javasolt annak érdekében, hogy az alapjogok gyakorlati érvényesítésére vonatkozó stratégia hatékonyabbá váljon. Az Európai Bizottság nem fordít kellő figyelmet a meglévő szociális jogok érvényesítésének hiánya okozta problémára, és az EGSZB úgy véli, hogy fennáll a kockázata annak, hogy a szociális jogok európai pillére homályossá teszi a konkrét szerepet, amelyet az Európai Bizottságnak a „szerződések őreként” be kell töltenie. |
| --- | --- |

4.13.

Az EGSZB már egy 2011-es véleményében (16) hangsúlyozta, hogy az alapvető szociális jogok „elválaszthatatlanok” a polgári és politikai jogoktól, és ezért kiemelt stratégiai figyelmet igényelnek. További kezdeményezéseket és támogató intézkedéseket javasolt annak érdekében, hogy az alapjogok gyakorlati érvényesítésére vonatkozó stratégia hatékonyabbá váljon. Az Európai Bizottság nem fordít kellő figyelmet a meglévő szociális jogok érvényesítésének hiánya okozta problémára, és az EGSZB úgy véli, hogy fennáll a kockázata annak, hogy a szociális jogok európai pillére homályossá teszi a konkrét szerepet, amelyet az Európai Bizottságnak a „szerződések őreként” be kell töltenie.

5.   A szociális dimenzióról szóló vitaanyag és a szociális jogok európai pillére közötti kapcsolat

| 5.1. | Figyelembe kell venni a szociális jogok európai pillére és a szociális dimenzióról szóló vitadokumentum, valamint az Európa jövőjéről folyatott szélesebb körű vita egyéb vitaanyagai közötti kapcsolatot is. A szociális jogok európai pillérének elemzéséből kiderül, hogy a fehér könyvben/a szociális dimenzióról szóló vitadokumentumban foglalt forgatókönyvek közül többet is ötvözni lehet a pillér végrehajtása során. |
| --- | --- |

5.1.

Figyelembe kell venni a szociális jogok európai pillére és a szociális dimenzióról szóló vitadokumentum, valamint az Európa jövőjéről folyatott szélesebb körű vita egyéb vitaanyagai közötti kapcsolatot is. A szociális jogok európai pillérének elemzéséből kiderül, hogy a fehér könyvben/a szociális dimenzióról szóló vitadokumentumban foglalt forgatókönyvek közül többet is ötvözni lehet a pillér végrehajtása során.

| 5.2. | A szociális jogok európai pillére elsősorban az euroövezet tagállamaira irányul. E tekintetben filozófiája közelebb esik ahhoz a forgatókönyvhöz, miszerint „azok, akik többet szeretnének tenni, tegyenek többet”. A pillér végrehajtásának az európai szemeszterbe integrálandó, megfelelőbb és alkalmasabb mutatókat tartalmazó szociális eredménytábla révén történő nyomon követése potenciálisan előrelépéssel kecsegtet ebben az irányban. A civil társadalommal és a szociális partnerekkel konzultálni kell ezekről a mutatókról, mivel a jelenlegi javaslat nem kielégítő. |
| --- | --- |

5.2.

A szociális jogok európai pillére elsősorban az euroövezet tagállamaira irányul. E tekintetben filozófiája közelebb esik ahhoz a forgatókönyvhöz, miszerint „azok, akik többet szeretnének tenni, tegyenek többet”. A pillér végrehajtásának az európai szemeszterbe integrálandó, megfelelőbb és alkalmasabb mutatókat tartalmazó szociális eredménytábla révén történő nyomon követése potenciálisan előrelépéssel kecsegtet ebben az irányban. A civil társadalommal és a szociális partnerekkel konzultálni kell ezekről a mutatókról, mivel a jelenlegi javaslat nem kielégítő.

| 5.3. | A szociális jogok európai pilléréről szóló közleményben szorgalmazott „nyomonkövetési” intézkedések némelyike összhangban van a 27 tagállammal megvalósuló forgatókönyvvel, míg mások elsősorban az „azok, akik többet szeretnének tenni, tegyenek többet” forgatókönyvre irányulnak. Így a szociális pillér programcsomag részeként ismertetett intézkedések, úgymint a dolgozó szülők és a gondozók munkája és magánélete közötti egyensúly ösztönzésére irányuló kezdeményezések, a 27 tagú Unióra hivatottak vonatkozni. A meglévő jogszabályok és a szociális párbeszéd érvényesítésével kapcsolatos intézkedések szintén a 27 tagú Unióra kívánnak vonatkozni. A korlátozottabb földrajzi szinten való működés szükségessége is új kihívásokat támaszthat az uniós szinten képviselt szociális partnerek számára. |
| --- | --- |

5.3.

A szociális jogok európai pilléréről szóló közleményben szorgalmazott „nyomonkövetési” intézkedések némelyike összhangban van a 27 tagállammal megvalósuló forgatókönyvvel, míg mások elsősorban az „azok, akik többet szeretnének tenni, tegyenek többet” forgatókönyvre irányulnak. Így a szociális pillér programcsomag részeként ismertetett intézkedések, úgymint a dolgozó szülők és a gondozók munkája és magánélete közötti egyensúly ösztönzésére irányuló kezdeményezések, a 27 tagú Unióra hivatottak vonatkozni. A meglévő jogszabályok és a szociális párbeszéd érvényesítésével kapcsolatos intézkedések szintén a 27 tagú Unióra kívánnak vonatkozni. A korlátozottabb földrajzi szinten való működés szükségessége is új kihívásokat támaszthat az uniós szinten képviselt szociális partnerek számára.

| 5.4. | Az ajánlásban javasolt más intézkedések, mint például az európai szemeszterrel és az európai gazdasági és monetáris unió beteljesítésével kapcsolatos intézkedések csak az euroövezetre alkalmazandók, illetve arra irányulnak. Ezek jobban illeszkednek az „azok, akik többet szeretnének tenni, tegyenek többet” forgatókönyvhöz. Valójában a vitaanyag egy ilyen forgatókönyv példájaként említi az integráltabb munkaerőpiacokhoz, a lehető leghatékonyabb szociális rendszerekhez és a legjobban működő oktatási és egészségügyi rendszerekhez való közelítést. |
| --- | --- |

5.4.

Az ajánlásban javasolt más intézkedések, mint például az európai szemeszterrel és az európai gazdasági és monetáris unió beteljesítésével kapcsolatos intézkedések csak az euroövezetre alkalmazandók, illetve arra irányulnak. Ezek jobban illeszkednek az „azok, akik többet szeretnének tenni, tegyenek többet” forgatókönyvhöz. Valójában a vitaanyag egy ilyen forgatókönyv példájaként említi az integráltabb munkaerőpiacokhoz, a lehető leghatékonyabb szociális rendszerekhez és a legjobban működő oktatási és egészségügyi rendszerekhez való közelítést.

| 5.5. | Az Európai Szociális Alapon keresztül nyújtott uniós pénzügyi támogatás jobban illeszkedik a 27 tagú Unióra vonatkozó megközelítéshez. A vitaanyag példaként említi a több támogatás rendelkezésre bocsátására vonatkozó elképzelést arra a forgatókönyvre, hogy a 27 tagállam mélyítse el a szociális dimenziót. |
| --- | --- |

5.5.

Az Európai Szociális Alapon keresztül nyújtott uniós pénzügyi támogatás jobban illeszkedik a 27 tagú Unióra vonatkozó megközelítéshez. A vitaanyag példaként említi a több támogatás rendelkezésre bocsátására vonatkozó elképzelést arra a forgatókönyvre, hogy a 27 tagállam mélyítse el a szociális dimenziót.

6.   Kapcsolat az Európa jövőjéről szóló egyéb vitadokumentumokkal

| 6.1. | Az Európa szociális dimenziójáról szóló vitát nem lehet elszigetelten folytatni, és ezért fontos figyelembe venni az Európa jövőjéről szóló egyéb vitadokumentumokhoz fűződő kapcsolatát, valamint a szociális dimenzióra és az előre vezető útra vonatkozó fő üzeneteket, bár az EGSZB külön véleményeket fog megfogalmazni e vitaanyagok némelyikével kapcsolatban (17). |
| --- | --- |

6.1.

Az Európa szociális dimenziójáról szóló vitát nem lehet elszigetelten folytatni, és ezért fontos figyelembe venni az Európa jövőjéről szóló egyéb vitadokumentumokhoz fűződő kapcsolatát, valamint a szociális dimenzióra és az előre vezető útra vonatkozó fő üzeneteket, bár az EGSZB külön véleményeket fog megfogalmazni e vitaanyagok némelyikével kapcsolatban (17).

| 6.2. | A „Gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről” szóló vitaanyag a GMU elmélyítésének irányelvei részeként határozza meg a munkahelyeket, a növekedést, a társadalmi igazságosságot, a gazdasági konvergenciát és a pénzügyi stabilitást. Ez egy igencsak korlátozott elképzelés a GMU szociális dimenziójáról. Először is nem következetes a gazdasági és társadalmi konvergenciát vagy különösen a felfelé irányuló konvergenciát illetően, másodszor pedig főként a „társadalmi méltányosságra” utal. Nem magyarázza meg a „társadalmi méltányosság” fogalmát vagy megítélését, és azt, hogy miért nem utal inkább a „társadalmi igazságosságra” az EUMSZ 3. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

6.2.

A „Gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről” szóló vitaanyag a GMU elmélyítésének irányelvei részeként határozza meg a munkahelyeket, a növekedést, a társadalmi igazságosságot, a gazdasági konvergenciát és a pénzügyi stabilitást. Ez egy igencsak korlátozott elképzelés a GMU szociális dimenziójáról. Először is nem következetes a gazdasági és társadalmi konvergenciát vagy különösen a felfelé irányuló konvergenciát illetően, másodszor pedig főként a „társadalmi méltányosságra” utal. Nem magyarázza meg a „társadalmi méltányosság” fogalmát vagy megítélését, és azt, hogy miért nem utal inkább a „társadalmi igazságosságra” az EUMSZ 3. cikkével összhangban.

| 6.3. | A GMU-ról szóló vitaanyag fő eszközként a gazdaságpolitikák európai szemeszteren belüli koordinációjának megerősítésére utal. A szemeszteren belül a szociális jogok európai pillére „sok szakpolitika tekintetében a jobb munka- és életkörülményekhez vezető megújított iránytűként” működne. Ez szükségessé tenné, hogy jobban előmozdítsák „a tagállamokkal – beleértve a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket, nemzeti versenyképességi testületeket és más érdekelt feleket is – való együttműködést és párbeszédet a tagállami elkötelezettség megerősítése és a hatékonyabb reformvégrehajtás ösztönzése érdekében”. A vitadokumentumban az Európai Bizottság hangsúlyozza a nemzeti reformok és a meglévő uniós támogatások közötti kapcsolatot is. Lényegében a nagyobb elkötelezettségnek, a szociális partnerek bevonásának és az uniós támogatások feltételhez kötésének szükségességéről szóló vita egyáltalában nem új, csupán hangsúlyozza, hogy jobb kormányzásra és az európai szemeszter teljesítésére van szükség. |
| --- | --- |

6.3.

A GMU-ról szóló vitaanyag fő eszközként a gazdaságpolitikák európai szemeszteren belüli koordinációjának megerősítésére utal. A szemeszteren belül a szociális jogok európai pillére „sok szakpolitika tekintetében a jobb munka- és életkörülményekhez vezető megújított iránytűként” működne. Ez szükségessé tenné, hogy jobban előmozdítsák „a tagállamokkal – beleértve a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket, nemzeti versenyképességi testületeket és más érdekelt feleket is – való együttműködést és párbeszédet a tagállami elkötelezettség megerősítése és a hatékonyabb reformvégrehajtás ösztönzése érdekében”. A vitadokumentumban az Európai Bizottság hangsúlyozza a nemzeti reformok és a meglévő uniós támogatások közötti kapcsolatot is. Lényegében a nagyobb elkötelezettségnek, a szociális partnerek bevonásának és az uniós támogatások feltételhez kötésének szükségességéről szóló vita egyáltalában nem új, csupán hangsúlyozza, hogy jobb kormányzásra és az európai szemeszter teljesítésére van szükség.

| 6.4. | A GMU-ról szóló vitaanyagban szereplő megújított konvergenciaeljárással kapcsolatos javaslatok a konvergenciára irányuló uniós szintű keretrendszer alkalmazása köré épülnek, megerősítve a gazdaságpolitikai koordinációt, valamint megszilárdítva a nemzeti reformok és a meglévő uniós finanszírozás közötti kapcsolatokat. A vélemények eltérnek a tekintetben, hogy az uniós finanszírozást reformok meglétéhez kössék-e, és az EGSZB azt javasolja, hogy ez csak az Európai Parlamentnek a teljes folyamatba történő bevonásával legyen lehetséges, egyenlő feltételek mellett és a tagállami parlamentek szerepének tisztázásával. A nagyobb fokú konvergencia és stabilitás várhatóan a megfelelő strukturális reformok bevezetésével valósulhat meg. Bár az EGSZB osztja azt a nézetet, hogy az érintett tagállamokban végrehajtott, jól megtervezett reformok kulcsfontosságú szerepet játszhatnak az erősebb felfelé irányuló konvergencia elérésében és a szociális rendszerek alkalmasabbá és ellenállóbbá tételében, hangsúlyozza a javított makrogazdasági politikai eszközcsomag és a szociális partnereknek a makrogazdasági párbeszédbe, az európai szemeszter tervezési folyamatába és a kapcsolódó reformokba történő hatékonyabb bevonásának szükségességét is. |
| --- | --- |

6.4.

A GMU-ról szóló vitaanyagban szereplő megújított konvergenciaeljárással kapcsolatos javaslatok a konvergenciára irányuló uniós szintű keretrendszer alkalmazása köré épülnek, megerősítve a gazdaságpolitikai koordinációt, valamint megszilárdítva a nemzeti reformok és a meglévő uniós finanszírozás közötti kapcsolatokat. A vélemények eltérnek a tekintetben, hogy az uniós finanszírozást reformok meglétéhez kössék-e, és az EGSZB azt javasolja, hogy ez csak az Európai Parlamentnek a teljes folyamatba történő bevonásával legyen lehetséges, egyenlő feltételek mellett és a tagállami parlamentek szerepének tisztázásával. A nagyobb fokú konvergencia és stabilitás várhatóan a megfelelő strukturális reformok bevezetésével valósulhat meg. Bár az EGSZB osztja azt a nézetet, hogy az érintett tagállamokban végrehajtott, jól megtervezett reformok kulcsfontosságú szerepet játszhatnak az erősebb felfelé irányuló konvergencia elérésében és a szociális rendszerek alkalmasabbá és ellenállóbbá tételében, hangsúlyozza a javított makrogazdasági politikai eszközcsomag és a szociális partnereknek a makrogazdasági párbeszédbe, az európai szemeszter tervezési folyamatába és a kapcsolódó reformokba történő hatékonyabb bevonásának szükségességét is.

| 6.5. | A GMU eszköztárában a szociális eredménytábla a szociális jogok európai pillérének kontextusában a nemzeti testületekkel együtt a gazdasági unió egyik elemének tekintendő, melynek feladata a termelékenységi fejlesztések nyomon követése. Ez rámutat a GMU elmélyítése és a szociális jogok európai pillére közötti kapcsolatra. A szociális jogok európai pillérének célja, hogy iránytűként szolgáljon bizonyos strukturális reformok megvalósításához a 20 elv által leírt területeken. |
| --- | --- |

6.5.

A GMU eszköztárában a szociális eredménytábla a szociális jogok európai pillérének kontextusában a nemzeti testületekkel együtt a gazdasági unió egyik elemének tekintendő, melynek feladata a termelékenységi fejlesztések nyomon követése. Ez rámutat a GMU elmélyítése és a szociális jogok európai pillére közötti kapcsolatra. A szociális jogok európai pillérének célja, hogy iránytűként szolgáljon bizonyos strukturális reformok megvalósításához a 20 elv által leírt területeken.

| 6.6. | A GMU-ról szóló vitaanyag 2. melléklete megemlíti a szociális párbeszéd új kezdetének fontosságát, és „fontos intézkedésnek” minősíti az Európai Bizottságnak a szociális jogok európai pillére létrehozására irányuló törekvését (32–33. o.). E tekintetben elengedhetetlen, hogy tág értelemben tekintsenek a szociális párbeszédre, amely nem korlátozódhat csak a szociálpolitikáról szóló cím keretrendszerére. Bár a szociálpolitikáról szóló cím említi az Európai Uniónak a szociális partnerek ösztönzésére vonatkozó kötelességét, e kötelességnek adott esetben ezen az egy szakpolitikán túl is jelentőséggel kell bírnia. |
| --- | --- |

6.6.

A GMU-ról szóló vitaanyag 2. melléklete megemlíti a szociális párbeszéd új kezdetének fontosságát, és „fontos intézkedésnek” minősíti az Európai Bizottságnak a szociális jogok európai pillére létrehozására irányuló törekvését (32–33. o.). E tekintetben elengedhetetlen, hogy tág értelemben tekintsenek a szociális párbeszédre, amely nem korlátozódhat csak a szociálpolitikáról szóló cím keretrendszerére. Bár a szociálpolitikáról szóló cím említi az Európai Uniónak a szociális partnerek ösztönzésére vonatkozó kötelességét, e kötelességnek adott esetben ezen az egy szakpolitikán túl is jelentőséggel kell bírnia.

| 6.7. | „A globalizációban rejlő lehetőségek kiaknázásáról” szóló vitaanyagban az Európai Bizottság arra törekszik, hogy kezelje a jelenlegi globalizációs politikákkal és eredményekkel kapcsolatos egyre nagyobb aggályokat és kritikát. Az Európai Bizottság ezért hangsúlyozza, hogy a globalizáció előnyökkel járhat, amennyiben kiaknázzák a benne rejlő lehetőségeket és az emberek nem érzik úgy, hogy magukra hagyták őket. |
| --- | --- |

6.7.

„A globalizációban rejlő lehetőségek kiaknázásáról” szóló vitaanyagban az Európai Bizottság arra törekszik, hogy kezelje a jelenlegi globalizációs politikákkal és eredményekkel kapcsolatos egyre nagyobb aggályokat és kritikát. Az Európai Bizottság ezért hangsúlyozza, hogy a globalizáció előnyökkel járhat, amennyiben kiaknázzák a benne rejlő lehetőségeket és az emberek nem érzik úgy, hogy magukra hagyták őket.

| 6.8. | Az Európai Bizottság szerint a mélyreható szociálpolitikák fontos szerepet játszanak a polgárok védelmében, és szerepvállalásuk erősítésében. Erre a polgároknak a globalizáció kihívásaival és előnyeivel kapcsolatos bizalmának előfeltételeként tekint. |
| --- | --- |

6.8.

Az Európai Bizottság szerint a mélyreható szociálpolitikák fontos szerepet játszanak a polgárok védelmében, és szerepvállalásuk erősítésében. Erre a polgároknak a globalizáció kihívásaival és előnyeivel kapcsolatos bizalmának előfeltételeként tekint.

| 6.9. | A globalizációban rejlő lehetőségek kiaknázásáról szóló vitaanyag kifejezetten utal a szociális dimenzióról szóló vitaanyagra. Az EGSZB támogatja azt a nézetet, mely szerint a „globalizációból származó előnyök méltányosabb elosztása hatékony szociális védelemmel párosítva segíteni fog az embereknek abban, hogy tisztes munkához jussanak és képesek legyenek alkalmazkodni a változásokhoz. Általánosabban fogalmazva: a javak igazságos és méltányos újraelosztása, valamint az emberek kiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportjai – többek között a migránsok – társadalmi befogadásának elősegítésére összpontosító beruházások segíteni fognak a társadalmi kohézió erősítésében”. Ez teljesen összhangban áll azzal, hogy az EGSZB hangsúlyozta az igazságos átmenetek szükségességét a digitalizáció és globalizáció tekintetében. Az Európai Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy „Az Európai Uniónak világpiaci vezető szerepet betöltő vállalatokat felvonultató, innovatív és versenyképes gazdaságnak kell lennie, amelynek polgárai képesek alkalmazkodni a változásokhoz és képesek megtermelni a szociális modellünk fenntartásához szükséges javakat”. |
| --- | --- |

6.9.

A globalizációban rejlő lehetőségek kiaknázásáról szóló vitaanyag kifejezetten utal a szociális dimenzióról szóló vitaanyagra. Az EGSZB támogatja azt a nézetet, mely szerint a „globalizációból származó előnyök méltányosabb elosztása hatékony szociális védelemmel párosítva segíteni fog az embereknek abban, hogy tisztes munkához jussanak és képesek legyenek alkalmazkodni a változásokhoz. Általánosabban fogalmazva: a javak igazságos és méltányos újraelosztása, valamint az emberek kiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportjai – többek között a migránsok – társadalmi befogadásának elősegítésére összpontosító beruházások segíteni fognak a társadalmi kohézió erősítésében”. Ez teljesen összhangban áll azzal, hogy az EGSZB hangsúlyozta az igazságos átmenetek szükségességét a digitalizáció és globalizáció tekintetében. Az Európai Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy „Az Európai Uniónak világpiaci vezető szerepet betöltő vállalatokat felvonultató, innovatív és versenyképes gazdaságnak kell lennie, amelynek polgárai képesek alkalmazkodni a változásokhoz és képesek megtermelni a szociális modellünk fenntartásához szükséges javakat”.

| 6.10. | Az EGSZB egyetért azzal a véleménnyel is, hogy kiemelten fontos fejleszteni a globális szociális és munkakörülményeket és gyakorlatokat, szorosan együttműködve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, a szociális partnerekkel és az ebben a programban különösen érintett olyan civil szervezetekkel, mint például a szociális gazdaság szervezetei. |
| --- | --- |

6.10.

Az EGSZB egyetért azzal a véleménnyel is, hogy kiemelten fontos fejleszteni a globális szociális és munkakörülményeket és gyakorlatokat, szorosan együttműködve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, a szociális partnerekkel és az ebben a programban különösen érintett olyan civil szervezetekkel, mint például a szociális gazdaság szervezetei.

| 6.11. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az Unió nemcsak azért tudja alakítani a globális szabályrendszert, mert a világ legnagyobb egységes piaca, kereskedelmi területe és befektetője, hanem azért is, mert hisz a globális kihívások globális megoldásaiban. Ezért az európai szociális modellnek, kiemelt értékeinknek és alapjogainknak az igazságos globalizáció iránytűjeként és referenciamodelljeként kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

6.11.

Az EGSZB egyetért azzal, hogy az Unió nemcsak azért tudja alakítani a globális szabályrendszert, mert a világ legnagyobb egységes piaca, kereskedelmi területe és befektetője, hanem azért is, mert hisz a globális kihívások globális megoldásaiban. Ezért az európai szociális modellnek, kiemelt értékeinknek és alapjogainknak az igazságos globalizáció iránytűjeként és referenciamodelljeként kell szolgálniuk.

| 6.12. | Bár az uniós pénzügyek jövőjéről szóló vitaanyag volt az utolsó közzétett anyag, az uniós költségvetés alapvető fontosságú lesz, de természetesen az Európa jövőjével kapcsolatban hozott döntések határozzák majd meg. Az uniós pénzügyekről szóló vitaanyag a fehér könyvben felvázolt öt forgatókönyv szerint értékeli az uniós kiadásokra vonatkozó következményeket, amelyek nagyon jelentős hatást gyakorolnak majd a polgárokra, régiókra és a leginkább támogatásra szoruló embercsoportokra. Csak az ötödik forgatókönyv – amelyben a tagállamok vállalják, hogy sokkal többet tesznek együtt – szerint költenének többet a gazdasági, társadalmai és területi kohézióra. |
| --- | --- |

6.12.

Bár az uniós pénzügyek jövőjéről szóló vitaanyag volt az utolsó közzétett anyag, az uniós költségvetés alapvető fontosságú lesz, de természetesen az Európa jövőjével kapcsolatban hozott döntések határozzák majd meg. Az uniós pénzügyekről szóló vitaanyag a fehér könyvben felvázolt öt forgatókönyv szerint értékeli az uniós kiadásokra vonatkozó következményeket, amelyek nagyon jelentős hatást gyakorolnak majd a polgárokra, régiókra és a leginkább támogatásra szoruló embercsoportokra. Csak az ötödik forgatókönyv – amelyben a tagállamok vállalják, hogy sokkal többet tesznek együtt – szerint költenének többet a gazdasági, társadalmai és területi kohézióra.

| 6.13. | Az Egyesült Királyság Unióból való kilépése komoly következményekkel fog járni az uniós költségvetésre nézve. Az EGSZB tudatában van annak a kockázatnak, hogy ez a szociális alapok csökkenéséhez vezethet. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap fontos hajtómotorja a további konvergenciának, így azt nem szabad megnyirbálni, ha meg akarjuk válaszolni a jövő kihívásait. |
| --- | --- |

6.13.

Az Egyesült Királyság Unióból való kilépése komoly következményekkel fog járni az uniós költségvetésre nézve. Az EGSZB tudatában van annak a kockázatnak, hogy ez a szociális alapok csökkenéséhez vezethet. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap fontos hajtómotorja a további konvergenciának, így azt nem szabad megnyirbálni, ha meg akarjuk válaszolni a jövő kihívásait.

7.   Az EGSZB kiemelt fontosságú területei és fellépései különböző szinteken a releváns szereplők részvételével

| 7.1. | A szociális jogok európai pilléréről alkotott első véleményében az EGSZB már azonosította a következő területeket, ahol meglátása szerint – az adott hatásköröknek megfelelően – szükséges fellépni uniós és/vagy nemzeti szinten:






  — | beruházás és innováció, |
| --- | --- | --- |

7.1.

A szociális jogok európai pilléréről alkotott első véleményében az EGSZB már azonosította a következő területeket, ahol meglátása szerint – az adott hatásköröknek megfelelően – szükséges fellépni uniós és/vagy nemzeti szinten:

—

beruházás és innováció,

| — | foglalkoztatás és minőségi munkahelyek teremtése, |
| --- | --- |

—

foglalkoztatás és minőségi munkahelyek teremtése,

| — | a szegénység elleni fellépés, ideértve a minimumjövedelmet, |
| --- | --- |

—

a szegénység elleni fellépés, ideértve a minimumjövedelmet,

| — | aktív munkaerőpiaci politikákkal támogatott tisztességes és zökkenőmentes átmenetek, |
| --- | --- |

—

aktív munkaerőpiaci politikákkal támogatott tisztességes és zökkenőmentes átmenetek,

| — | munkaerőpiaci keretfeltételek az új és változatosabb szakmai életpályák és a mindenki számára méltányos munkakörülmények támogatására, |
| --- | --- |

—

munkaerőpiaci keretfeltételek az új és változatosabb szakmai életpályák és a mindenki számára méltányos munkakörülmények támogatására,

| — | szociális védelem mindenki számára (új munkavégzési formák, pl. platformok stb.), |
| --- | --- |

—

szociális védelem mindenki számára (új munkavégzési formák, pl. platformok stb.),

| — | szociális befektetés (készségfejlesztés, átmenetek stb.), |
| --- | --- |

—

szociális befektetés (készségfejlesztés, átmenetek stb.),

| — | általános érdekű szociális szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

általános érdekű szociális szolgáltatások.

| 7.2. | A folytatás mikéntjéről való konszenzusra jutás során meg kell határozni a kiemelt projekteket a fenti területeken. Az Uniónak olyan projektekkel kell kezdenie, amelyeknek közvetlen pozitív hatásuk van, és amelyek mindenki támogatását élvezik. |
| --- | --- |

7.2.

A folytatás mikéntjéről való konszenzusra jutás során meg kell határozni a kiemelt projekteket a fenti területeken. Az Uniónak olyan projektekkel kell kezdenie, amelyeknek közvetlen pozitív hatásuk van, és amelyek mindenki támogatását élvezik.

8.   A következő lépések a göteborgi szociális csúcstalálkozótól (2017): az elvektől a jogokig vezető út
   (18)
  ?

| 8.1. | Három év telt el azóta, hogy Jean-Claude Juncker elnök első ízben kijelentette, hogy meg kívánja valósítani „a szociális AAA minősítést” az Unió számára (19). A Juncker-bizottság meglehetősen későn fogott hozzá a kezdeményezéseihez, és sok időre (1 évre) volt szüksége a szociális jogok európai pilléréről folyó konzultációkhoz. Még több idő ment el az Európa jövőjéről folytatott vita megkezdésével anélkül, hogy az Európai Bizottság bármilyen gyakorlati tanácsot adott volna a következő lépésekkel kapcsolatban. Az európai parlamenti választásokra 2019-ben kerül sor, és új Európai Bizottság fog felállni. Sokak szerint ez az „időparadoxon” – vagyis egyrészt az, hogy kifutottak a GMU és az európai szociális modell(ek) 2019 előtti stabilizálására szánt időből, másrészt az, hogy időt próbáltak nyerni a 2017 őszén sorra kerülő fontos választások előtt – sajnálatos módon meggátolja, hogy az EU visszatérjen a helyes útra. |
| --- | --- |

8.1.

Három év telt el azóta, hogy Jean-Claude Juncker elnök első ízben kijelentette, hogy meg kívánja valósítani „a szociális AAA minősítést” az Unió számára (19). A Juncker-bizottság meglehetősen későn fogott hozzá a kezdeményezéseihez, és sok időre (1 évre) volt szüksége a szociális jogok európai pilléréről folyó konzultációkhoz. Még több idő ment el az Európa jövőjéről folytatott vita megkezdésével anélkül, hogy az Európai Bizottság bármilyen gyakorlati tanácsot adott volna a következő lépésekkel kapcsolatban. Az európai parlamenti választásokra 2019-ben kerül sor, és új Európai Bizottság fog felállni. Sokak szerint ez az „időparadoxon” – vagyis egyrészt az, hogy kifutottak a GMU és az európai szociális modell(ek) 2019 előtti stabilizálására szánt időből, másrészt az, hogy időt próbáltak nyerni a 2017 őszén sorra kerülő fontos választások előtt – sajnálatos módon meggátolja, hogy az EU visszatérjen a helyes útra.

| 8.2. | Az Európai Bizottság 2017. áprilisi javaslata a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről vegyes fogadtatásban részesült. Egyesek szerint ez fontos előrelépést jelent, mások főként szimbolikus aktusként tekintenek rá, amely nem elég kézzelfogható a társadalmi válság kezeléséhez, megint mások pedig attól tartanak, hogy ezzel túl messzire merészkedtek. A göteborgi szociális csúcstalálkozót követően (2017. november), a szociális jogok európai pillérének kihirdetése és az Európa szociális dimenziójáról szóló vitadokumentumról folytatott viták alapján, az EGSZB mindhárom uniós intézményt arra biztatja, hogy egy olyan pozitív menetrendet dolgozzanak ki az EU polgárai számára, amely egy, a jövő kihívásait megválaszolni képes európai gazdasági és szociális modell erősítésére irányul, ösztönözve a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást, a polgárok jólétét és a felfelé irányuló konvergenciát a foglalkoztatás és a szociális hatások terén. |
| --- | --- |

8.2.

Az Európai Bizottság 2017. áprilisi javaslata a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről vegyes fogadtatásban részesült. Egyesek szerint ez fontos előrelépést jelent, mások főként szimbolikus aktusként tekintenek rá, amely nem elég kézzelfogható a társadalmi válság kezeléséhez, megint mások pedig attól tartanak, hogy ezzel túl messzire merészkedtek. A göteborgi szociális csúcstalálkozót követően (2017. november), a szociális jogok európai pillérének kihirdetése és az Európa szociális dimenziójáról szóló vitadokumentumról folytatott viták alapján, az EGSZB mindhárom uniós intézményt arra biztatja, hogy egy olyan pozitív menetrendet dolgozzanak ki az EU polgárai számára, amely egy, a jövő kihívásait megválaszolni képes európai gazdasági és szociális modell erősítésére irányul, ösztönözve a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást, a polgárok jólétét és a felfelé irányuló konvergenciát a foglalkoztatás és a szociális hatások terén.

| 8.3. | Továbbra is jelentős bizonytalanság övezi a pillért, nem utolsósorban amiatt, hogy vajon kihirdeti-e azt valamennyi tagállam. Amennyiben igen, az EGSZB számára kulcsfontosságú feladat lesz, hogy megállapítsa, milyen lépések szükségesek annak biztosításához, hogy hatékony eszközzé váljon. Az EGSZB úgy véli, hogy további lépéseket kell tenni a legalkalmasabb szinten, beleértve az együttes kezdeményezéseket az olyan kiemelt területeken, amelyeken az uniós fellépés egyértelműen hozzáadott értékkel bír, és lehetőség szerint az eredményekre koncentrál. Az EGSZB véleménye szerint a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó egyértelmű ütemterv segítene előmozdítani a konvergenciát és elérni célkitűzéseit. |
| --- | --- |

8.3.

Továbbra is jelentős bizonytalanság övezi a pillért, nem utolsósorban amiatt, hogy vajon kihirdeti-e azt valamennyi tagállam. Amennyiben igen, az EGSZB számára kulcsfontosságú feladat lesz, hogy megállapítsa, milyen lépések szükségesek annak biztosításához, hogy hatékony eszközzé váljon. Az EGSZB úgy véli, hogy további lépéseket kell tenni a legalkalmasabb szinten, beleértve az együttes kezdeményezéseket az olyan kiemelt területeken, amelyeken az uniós fellépés egyértelműen hozzáadott értékkel bír, és lehetőség szerint az eredményekre koncentrál. Az EGSZB véleménye szerint a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó egyértelmű ütemterv segítene előmozdítani a konvergenciát és elérni célkitűzéseit.

| 8.4. | Az EGSZB továbbá azt javasolja, hogy a hatásvizsgálatok tartalmazzanak egy értékelést a szociális jogok európai pillérével való összeegyeztethetőségről is. A minőségi jogalkotási program keretében nagyobb hangsúlyt kellene fektetni azokra a kérdésekre, hogy az egyes kezdeményezések megkönnyítik-e (és hogyan) a társadalmi haladást a polgárok számára, illetve könnyű-e megfelelni nekik és végrehajtani őket. |
| --- | --- |

8.4.

Az EGSZB továbbá azt javasolja, hogy a hatásvizsgálatok tartalmazzanak egy értékelést a szociális jogok európai pillérével való összeegyeztethetőségről is. A minőségi jogalkotási program keretében nagyobb hangsúlyt kellene fektetni azokra a kérdésekre, hogy az egyes kezdeményezések megkönnyítik-e (és hogyan) a társadalmi haladást a polgárok számára, illetve könnyű-e megfelelni nekik és végrehajtani őket.

| 8.5. | Az EGSZB azt tekinti feladatának, hogy nyomon kövesse és nemzeti szintű viták révén támogassa ezt a folyamatot, valamint kitartson amellett, hogy fokozott átláthatóságra és a civil társadalom nagyobb fokú részvételére van szükség. Továbbá óva int az új bonyolult eljárásoktól, valamint attól, hogy az Unió jövőjét főként intézményi szemszögből közelítsék meg. |
| --- | --- |

8.5.

Az EGSZB azt tekinti feladatának, hogy nyomon kövesse és nemzeti szintű viták révén támogassa ezt a folyamatot, valamint kitartson amellett, hogy fokozott átláthatóságra és a civil társadalom nagyobb fokú részvételére van szükség. Továbbá óva int az új bonyolult eljárásoktól, valamint attól, hogy az Unió jövőjét főként intézményi szemszögből közelítsék meg.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

1

(2)  Az európai konvergencia szociális pillérének kiépítése, ILO, 2016. július 18.

2

(3)  https://ec.europa.eu/commission/white-paper-future-europe-reflections-and-scenarios-eu27_hu

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_hu

4

(5)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

5

(6)  Complying with Europe: EU Harmonisation and Soft Law in the Member States, Gerda Falkner, Oliver Treib, Miriam Hartlapp, 2007.

6

(7)  Pl. HL C 376., 2011.12.22., 74. o.

7

(8)  HL C 271., 2013.9.19., 1. o.

8

HL C 451., 2014.12.16., 10. o.

HL C 13., 2016.1.15., 33. o.

(9)  HL C 143., 2012.5.22., 23. o.

9

HL C 271., 2013.9.19., 1. o.

(10)  Ez az Európai Bizottság gazdasági és monetáris unió mélyítésére vonatkozó javaslata.

10

(11)  HL L 113., 2017.4.29., 56. o..

11

(12)  Emellett az ajánlást és a kihirdetést kísérte még egy kiemelt közlemény és több más kapcsolódó nem jogalkotási kezdeményezés, beleértve a haladás nyomon követésére szolgáló szociális eredménytáblát, a szociális partnerekkel folytatott két konzultációt, valamint egy irányelvről szóló jogalkotási javaslatot a munka és a magánélet közötti egyensúly tekintetében, amely az EGSZB egy másik véleményének tárgyát képezi.

12

(13)  Lásd az Európai Bizottságnak a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról szóló közleménye, 6. o., COM(2017) 250 final.

13

(14)  HL C 170., 2014.6.5., 23. o. (Ez a vélemény nem kapta meg a Munkaadók csoportjának támogatását, lásd: www.eesc.europa.eu/resources/docs/statement-minimum-income.pdf)

14

(15)  „Ein verbindlicher EU-Rechtsrahmen für soziale Sicherungssysteme in den Mitgliedstaaten” (Kötelező érvényű uniós keret a szociális biztonsági rendszerek számára a tagállamokban), Prof. Dr. Thorsten Kingreen jogi véleménye, 2017. szeptember.

15

(16)  HL C 376., 2011.12.22., 74. o.

16

(17)  A GMU elmélyítése 2025-ig (ECO/438) (lásd e Hivatalos Lap 124. oldalát), Uniós pénzügyek 2025-ig (ECO/439) (lásd e Hivatalos Lap 131. oldalát).

17

(18)  Megjegyzés: ez egy fontos fejezet az olyan kormányzási és végrehajtási kérdésekről, mint az európai szemeszter és a szociális partnerek szerepe, valamint az, hogy az EGSZB milyen szerepet játszhat. Teljesen ki kell dolgozni. A következő szöveg áttekintést ad a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos (politikai) lépésekről.

18

(19)  2014. október 22., Európai Parlament.

19

---

Függelék

A szociális dimenzió összegzése

| Kihívások | 1. forgatókönyv


  „Csak szabad mozgás” | 2. forgatókönyv


  „Fokozott együttműködés” | 3. forgatókönyv


  „A szociális dimenzió elmélyítése minden tagállam részvételével” | 4. EGSZB-forgatókönyv


  „A szociális dimenzió lehetőség szerinti elmélyítése és az eredményekre való fokozott összpontosítás” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Demográfiai fejlemények és új családminták | „Pull” (vonzó) és „push” (taszító) hatásokat teremthetne különösen a képzett polgárok esetében, arra ösztönözve őket, hogy elhagyják az országukat a magasabb bérek reményében.
  27 megoldás/kisebb konvergencia az új családminták/nemi szerepek felé a társadalomban. | Szintén „pull” (vonzó) és „push” (taszító) hatásokat teremthetne különösen a képzett polgárok esetében, arra ösztönözve őket, hogy az „példamutató” tagállamokba költözzenek.
  Innovatív megoldások a munka és a magánélet közötti új egyensúlyra, a nemek közötti egyenlőségre/a nők nagyobb arányú munkaerőpiaci részvételére stb. a „példamutató” országokban. | Az uniós munkaerőpiac hatékonyabb kihasználása és megtervezése egységes feltételek és nagyobb fokú konvergencia révén.
  Egységes, a várható élettartamhoz kötött nyugdíjkorhatár az Unióban (ami azonban nagy tiltakozásba ütközne számos országban). | — | A munkaerőpiaci eredményekre (a nők/veszélyeztetett csoportok/idősek részvétele, tisztességes munka) vonatkozó magas referenciaértékek |

Kihívások

1. forgatókönyv

„Csak szabad mozgás”

2. forgatókönyv

„Fokozott együttműködés”

3. forgatókönyv

„A szociális dimenzió elmélyítése minden tagállam részvételével”

4. EGSZB-forgatókönyv

„A szociális dimenzió lehetőség szerinti elmélyítése és az eredményekre való fokozott összpontosítás”

Demográfiai fejlemények és új családminták

„Pull” (vonzó) és „push” (taszító) hatásokat teremthetne különösen a képzett polgárok esetében, arra ösztönözve őket, hogy elhagyják az országukat a magasabb bérek reményében.

27 megoldás/kisebb konvergencia az új családminták/nemi szerepek felé a társadalomban.

Szintén „pull” (vonzó) és „push” (taszító) hatásokat teremthetne különösen a képzett polgárok esetében, arra ösztönözve őket, hogy az „példamutató” tagállamokba költözzenek.

Innovatív megoldások a munka és a magánélet közötti új egyensúlyra, a nemek közötti egyenlőségre/a nők nagyobb arányú munkaerőpiaci részvételére stb. a „példamutató” országokban.

Az uniós munkaerőpiac hatékonyabb kihasználása és megtervezése egységes feltételek és nagyobb fokú konvergencia révén.

Egységes, a várható élettartamhoz kötött nyugdíjkorhatár az Unióban (ami azonban nagy tiltakozásba ütközne számos országban).

—

A munkaerőpiaci eredményekre (a nők/veszélyeztetett csoportok/idősek részvétele, tisztességes munka) vonatkozó magas referenciaértékek

| — | A szociális védelemre (juttatások és szolgáltatások) vonatkozó referenciaértékek |
| --- | --- |

—

A szociális védelemre (juttatások és szolgáltatások) vonatkozó referenciaértékek

| — | A munka és a magánélet közötti egyensúlyra irányuló jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések, az élet- és munkakörülmények javítását célzó intézkedések |
| --- | --- |

—

A munka és a magánélet közötti egyensúlyra irányuló jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések, az élet- és munkakörülmények javítását célzó intézkedések

Digitalizáció/

a munka világának átalakulása

Egy uniós szabályozás helyett 27 megoldás lesz a platformmunkára, a munkaidőre, a mesterséges intelligenciára stb., azonban a tagállami válaszok korlátozottak lesznek.

Új megoldásokat találhatnak a polgárok hatékonyabb védelmére, szerepvállalásuk megerősítésére és a változások vállalására a kockázatok csökkentése révén. A többi tagállam később esetleg követheti a példát. Az egységes feltételek és a közös társadalombiztosítási szám segítségével könnyebb képzett munkavállalókat találni.

1 szabvány/szabályozás a platform munkavállalóinak foglalkoztatási státusza tekintetében, új innovatív megoldások és projektek.

Uniós IT-rendszerek.

| — | Pozitív hatású projektté teszi a munka jövőjét |
| --- | --- |

—

Pozitív hatású projektté teszi a munka jövőjét

| — | Hatékony és célzott aktív munkaerőpiaci intézkedések összehasonlító teljesítményértékelése a megfelelő foglalkoztatási eredmények elérése érdekében |
| --- | --- |

—

Hatékony és célzott aktív munkaerőpiaci intézkedések összehasonlító teljesítményértékelése a megfelelő foglalkoztatási eredmények elérése érdekében

| — | A munka 4.0-ra való áttérés a jólét 4.0-ra való áttéréssel párhuzamosan menne végbe |
| --- | --- |

—

A munka 4.0-ra való áttérés a jólét 4.0-ra való áttéréssel párhuzamosan menne végbe

| — | A munkaerőpiaci keretfeltételeknek támogatniuk kell az új és változatosabb szakmai életpályákat |
| --- | --- |

—

A munkaerőpiaci keretfeltételeknek támogatniuk kell az új és változatosabb szakmai életpályákat

| — | A mindenkire vonatkozó, méltányos munkafeltételekre irányuló keretrendszer szükségessége |
| --- | --- |

—

A mindenkire vonatkozó, méltányos munkafeltételekre irányuló keretrendszer szükségessége

| — | Lehetővé teszi a polgároknak, hogy alkalmazkodjanak a szükséges átállásokhoz (készségfejlesztés, új munkahelyek) |
| --- | --- |

—

Lehetővé teszi a polgároknak, hogy alkalmazkodjanak a szükséges átállásokhoz (készségfejlesztés, új munkahelyek)

Globalizáció

Az Uniós szociális modell nem szolgál referenciamodellként az igazságos globalizációhoz, globálisan nehezebb feltételeket kitűzni.

A példamutató tagállamok korlátozottan szolgálnak a globalizáció referenciamodelljeként. A példamutató tagállamok a közös eszközök és támogatások révén hatékonyabban kezelik az átmeneteket/készségeket fejlesztenek.

Az Uniós szociális modell erősebb referenciamodellként szolgálhat az igazságos globalizációhoz, hozzájárul a feltételek globális meghatározásához azáltal, hogy megszabja a feltételeket a világ legnagyobb közös piaca tekintetében.

| — | A növekvő foglalkoztatásra, társadalmi fejlődésre és a termelékenységre épülő uniós gazdasági és szociális modell |
| --- | --- |

—

A növekvő foglalkoztatásra, társadalmi fejlődésre és a termelékenységre épülő uniós gazdasági és szociális modell

| — | Végrehajtaná a fenntartható fejlesztési célokat, különösen az elsőt (a szegénység megszüntetése), a harmadikat (egészség és jóllét), az ötödiket (nemek közötti egyenlőség) és a nyolcadikat (tisztességes munka és gazdasági növekedés) |
| --- | --- |

—

Végrehajtaná a fenntartható fejlesztési célokat, különösen az elsőt (a szegénység megszüntetése), a harmadikat (egészség és jóllét), az ötödiket (nemek közötti egyenlőség) és a nyolcadikat (tisztességes munka és gazdasági növekedés)

Eltérések a tagállamok között és azokon belül

Növelné a különbségeket, nem állna rendelkezésre több uniós finanszírozás a nagyobb fokú konvergencia megteremtéséhez. A tagállamoknak saját maguknak kell előállítaniuk a forrásaikat, ami tovább növeli a különbségeket.

Az példamutató országok és a többi tagállam közötti eltérések fokozódnak. Különböző „üzleti modelleket” és új vonzó-taszító tényezőket eredményezhetne a vállalatok számára.

Az eltérések jelentősen csökkennének a felfelé irányuló konvergencia révén.

Referenciaértékek és pénzügyi ösztönzők révén megvalósuló különleges nyomon követés/intézkedések

| — | A szociális védelemre (jogosultsági feltételek, a juttatások időtartama és szintje) vonatkozó referenciaértékek |
| --- | --- |

—

A szociális védelemre (jogosultsági feltételek, a juttatások időtartama és szintje) vonatkozó referenciaértékek

| — | Az Európai Stratégiai Beruházási Alap és európai strukturális és beruházási alapok a munkahelyteremtésre és a területi és társadalmi kohézió elősegítésére |
| --- | --- |

—

Az Európai Stratégiai Beruházási Alap és európai strukturális és beruházási alapok a munkahelyteremtésre és a területi és társadalmi kohézió elősegítésére

Az egyenlőtlenségek/ szegénység növekedése

Még gyorsabban fognak növekedni egyes tagállamokban, míg más tagállamok képesek lesznek arra, hogy megvédjék polgáraikat az Európai Unió Bírósága által hozott ítéletek beavatkozásának korlátozása révén. Növelné az egyenlőtlenségeket a nagyobb szociális/árdömping által.

Kisebb egyenlőtlenségek a példamutató országokban a szociálpolitikák útján megvalósuló hatékonyabb ellensúlyozás révén, valószínűleg több egyenlőtlenség más tagállamokban.

Csökkenthetők az egységes feltételek és szakpolitikák révén.

| — | A munkavállalókat alapvető munkaügyi feltételek és megfelelő szociális védelem óvja |
| --- | --- |

—

A munkavállalókat alapvető munkaügyi feltételek és megfelelő szociális védelem óvja

| — | További erőfeszítések a bérek közelítése és a minimálbér megállapítása érdekében a tagállamokban |
| --- | --- |

—

További erőfeszítések a bérek közelítése és a minimálbér megállapítása érdekében a tagállamokban

| — | Egy európai minimáljövedelem ötletének vizsgálata |
| --- | --- |

—

Egy európai minimáljövedelem ötletének vizsgálata

| — | Uniós és nemzeti kezdeményezések a szociális védelem javítására (társadalombiztosítás, szociális támogatás, szociális szolgáltatások, egészségügy, lakhatás) |
| --- | --- |

—

Uniós és nemzeti kezdeményezések a szociális védelem javítására (társadalombiztosítás, szociális támogatás, szociális szolgáltatások, egészségügy, lakhatás)

A vállalatok versenyképessége

Kisebb mértékű uniós szabályozás, de költségesebb megfelelni a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, munkaidőre stb. vonatkozó 27 különböző szabályozásnak.

Általánosságban bonyolultabb a szabályok nyomon követése/végrehajtása. Javulhat még a versenyképesség a nagyobb konvergencia és az új innovatív megoldások révén a példamutató országokban, de kevesebb szabályozás által egyes üzleti modellek esetében a „kimaradó országokban” is.

Egyenlő versenyfeltételek, 1 fokkal kevesebb bürokrácia és az uniós munkaerőpiac és készségfejlesztési politikák (pl. az Erasmus+ program javítása stb.) leghatékonyabb alkalmazása

Csökkentett költségek egységes IT-megoldások, valamint az oklevelek egységes elismerése stb. révén.

| — | Stabil makrogazdasági politikák a foglalkoztatás növekedésére szolgáló kedvező üzleti környezet elősegítése érdekében |
| --- | --- |

—

Stabil makrogazdasági politikák a foglalkoztatás növekedésére szolgáló kedvező üzleti környezet elősegítése érdekében

| — | Az új készségek és munkahelyek menetrendjének beágyazása a kiegyensúlyozott rugalmas biztonság koncepciójába |
| --- | --- |

—

Az új készségek és munkahelyek menetrendjének beágyazása a kiegyensúlyozott rugalmas biztonság koncepciójába

| — | A versenyképességet elősegítő megoldásközpontú szociális párbeszéd |
| --- | --- |

—

A versenyképességet elősegítő megoldásközpontú szociális párbeszéd

Az uniós integráció polgárok általi elfogadása

A szociális szabályozás végezhető a polgárok nagyobb fokú bevonásával, de az integráció elfogadása csökkenhet, ha a negatív verseny növekszik.

A kimaradó országokban tapasztalható elfogadás valószínűleg visszaesik, amennyiben a szociális valóságok romlanak, mert a tagállamok csökkenthetik a szociális standardokat a vállalkozások bevonzása érdekében. A példamutató országokban nőhet.

| — | A szociális jogok európai pillére pozitív hatású projektet jelentene mindenki számára, amely segítene visszanyerni az Unió azon képességébe vetett hitet, hogy javítsa az életkörülményeket, valamint elegendő munkalehetőséget és méltányos munkakörülményeket biztosítson mindenki számára |
| --- | --- |

—

A szociális jogok európai pillére pozitív hatású projektet jelentene mindenki számára, amely segítene visszanyerni az Unió azon képességébe vetett hitet, hogy javítsa az életkörülményeket, valamint elegendő munkalehetőséget és méltányos munkakörülményeket biztosítson mindenki számára

| — | Hatékonyabb és demokratikusabb gazdasági kormányzás, különösen az euroövezetben az egyensúlyhiányok leküzdése érdekében |
| --- | --- |

—

Hatékonyabb és demokratikusabb gazdasági kormányzás, különösen az euroövezetben az egyensúlyhiányok leküzdése érdekében

Következtetések

| — | Előmozdítja a különbségek kialakulását (divergencia) |
| --- | --- |

—

Előmozdítja a különbségek kialakulását (divergencia)

| — | Nagy változás/visszalépés |
| --- | --- |

—

Nagy változás/visszalépés

| — | Jelentős következmények a polgárok életére nézve |
| --- | --- |

—

Jelentős következmények a polgárok életére nézve

| — | „Egyfajta puha brexit-forgatókönyv” mindenki számára |
| --- | --- |

—

„Egyfajta puha brexit-forgatókönyv” mindenki számára

| — | A „negatív verseny” kialakulásának kockázata |
| --- | --- |

—

A „negatív verseny” kialakulásának kockázata

| — | A szabad mozgásra vonatkozó szabályozás színvonalasabb lehet (kevesebb, de jobb), valamint azt az Európai Bizottság hatékonyabban hajthatja végre/ellenőrizheti |
| --- | --- |

—

A szabad mozgásra vonatkozó szabályozás színvonalasabb lehet (kevesebb, de jobb), valamint azt az Európai Bizottság hatékonyabban hajthatja végre/ellenőrizheti

| — | Nagyobb fokú konvergencia egyes tagállamok között, de szélesebb szakadékok mások között (a féldivergencia növelése) |
| --- | --- |

—

Nagyobb fokú konvergencia egyes tagállamok között, de szélesebb szakadékok mások között (a féldivergencia növelése)

| — | Nem a legkisebb közös nevezőre jutás által megvalósuló szakpolitika |
| --- | --- |

—

Nem a legkisebb közös nevezőre jutás által megvalósuló szakpolitika

| — | A polgárok jogai eltérőek a tagállamokban |
| --- | --- |

—

A polgárok jogai eltérőek a tagállamokban

| — | Az egységes piac hanyatlásának kockázata |
| --- | --- |

—

Az egységes piac hanyatlásának kockázata

| — | A konvergencia hajtómotorja, jelentős változás |
| --- | --- |

—

A konvergencia hajtómotorja, jelentős változás

| — | A közös értékek/jogok megerősödnek |
| --- | --- |

—

A közös értékek/jogok megerősödnek

| — | Kötelező intézkedések és referenciaértékek a 27 tagállam számára (foglalkoztatás, oktatás, jóléti rendszerek) |
| --- | --- |

—

Kötelező intézkedések és referenciaértékek a 27 tagállam számára (foglalkoztatás, oktatás, jóléti rendszerek)

| — | Az uniós finanszírozás a teljesítményre vonatkozó referenciaértékhez kötött (feltételrendszer) |
| --- | --- |

—

Az uniós finanszírozás a teljesítményre vonatkozó referenciaértékhez kötött (feltételrendszer)

| — | A konvergencia hajtómotorja, jelentős változás |
| --- | --- |

—

A konvergencia hajtómotorja, jelentős változás

| — | A közös értékek/jogok ösztönzése és érvényre juttatása |
| --- | --- |

—

A közös értékek/jogok ösztönzése és érvényre juttatása

| — | A rászorulók jövedelemtámogatására vonatkozó közös referencia-keretrendszerek |
| --- | --- |

—

A rászorulók jövedelemtámogatására vonatkozó közös referencia-keretrendszerek

| — | Kötelező intézkedések az európai szemeszterben, referenciaértékek a 27 tagállam számára (foglalkoztatás, oktatás, jóléti rendszerek) |
| --- | --- |

—

Kötelező intézkedések az európai szemeszterben, referenciaértékek a 27 tagállam számára (foglalkoztatás, oktatás, jóléti rendszerek)

| — | A társadalmi kohézió és befektetések fokozott uniós finanszírozása (a Stabilitási és Növekedési Paktum tiszteletben tartásával, nincs feltételhez kötve) |
| --- | --- |

—

A társadalmi kohézió és befektetések fokozott uniós finanszírozása (a Stabilitási és Növekedési Paktum tiszteletben tartásával, nincs feltételhez kötve)

Eszközök az 1–4. forgatókönyvekben foglalt célok elérésére

| — | Európai szemeszter |
| --- | --- |

—

Európai szemeszter

| — | Társadalmi eredménytábla az európai szemeszter részeként |
| --- | --- |

—

Társadalmi eredménytábla az európai szemeszter részeként

| — | Pénzügyi ösztönzők a többéves pénzügyi keret révén |
| --- | --- |

—

Pénzügyi ösztönzők a többéves pénzügyi keret révén

| — | Szociális jogok európai pillére, irányadó jogok és irányelvek |
| --- | --- |

—

Szociális jogok európai pillére, irányadó jogok és irányelvek

| — | A szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó ütemterv (beleértve jogalkotási intézkedéseket és nem jogalkotási intézkedéseket) |
| --- | --- |

—

A szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó ütemterv (beleértve jogalkotási intézkedéseket és nem jogalkotási intézkedéseket)

| — | Szociális párbeszéd |
| --- | --- |

—

Szociális párbeszéd

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/160 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/160

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szolidaritási Testület jogi keretének meghatározásáról, továbbá az 1288/2013/EU rendelet, az 1293/2013/EU rendelet, az 1303/2013/EU rendelet, az 1305/2013/EU rendelet, az 1306/2013/EU rendelet és az 1313/2013/EU határozat módosításáról

(COM(2017) 262 final – 2017/0102(COD))

(2018/C 081/21)

| Előadó: | Pavel TRANTINA (CZ/III) |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Antonello PEZZINI (IT/I) |

Előadó:

Pavel TRANTINA (CZ/III)

Társelőadó:

Antonello PEZZINI (IT/I)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2017.6.20.
  az Európai Unió Tanácsa, 2017.6.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkének (4) bekezdése, valamint 166. cikkének (4) bekezdése |
| | |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.9.27. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 124/0/1 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2017.6.20.

az Európai Unió Tanácsa, 2017.6.20.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkének (4) bekezdése, valamint 166. cikkének (4) bekezdése

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.9.27.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

124/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, és azt jó kiindulási alapnak tekinti az átfogó vitához, azonban a javaslatnak sok olyan eleme van, amelyet még pontosítani és javítani kell. Örömmel látjuk, hogy a civil társadalmi szervezetek által az érdekelt felekkel az Európai Bizottság szervezésében megtartott egyeztetések során felvetett egyes prioritásokat beépítették a jogalapba (ilyen a finanszírozás növelése, a helyi önkéntesség, a hátrányos helyzetű vagy sajátos szükségletekkel rendelkező fiatalok hozzáférésének javítása, a kiközvetítések minőségbiztosításának előtérbe helyezése, az adminisztratív eljárások egyszerűsítése). |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, és azt jó kiindulási alapnak tekinti az átfogó vitához, azonban a javaslatnak sok olyan eleme van, amelyet még pontosítani és javítani kell. Örömmel látjuk, hogy a civil társadalmi szervezetek által az érdekelt felekkel az Európai Bizottság szervezésében megtartott egyeztetések során felvetett egyes prioritásokat beépítették a jogalapba (ilyen a finanszírozás növelése, a helyi önkéntesség, a hátrányos helyzetű vagy sajátos szükségletekkel rendelkező fiatalok hozzáférésének javítása, a kiközvetítések minőségbiztosításának előtérbe helyezése, az adminisztratív eljárások egyszerűsítése).

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Szolidaritási Testület által finanszírozott projektek hozzáadott értéke abban áll, hogy az európai szolidaritás üzenetét közvetítik. A korábbi kezdeményezésekhez képest az Európai Szolidaritási Testület projektjei inkább arra törekednek, hogy a résztvevőkben és a projekteket befogadó közösségekben teljeskörűen tudatosítsák, mit is jelent az európai polgárság, és éreztessék velük, hogy mindnyájan ugyanahhoz az Unióhoz tartoznak. Az EGSZB szerint kiemelt jelentősége van az Európai Szolidaritási Testület innovatív szempontjának, vagyis annak, hogy az európai identitáshoz kapcsolódó értékeken alapul, valamint hogy ezeket az értékeket beépítik a projekttervezésbe, és gyakorlati eredményekre váltják őket. Ezeket az értékeket az Európai Unióról szóló szerződés egyértelműen rögzíti: a béke, az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, az emberi jogok – köztük a kisebbségek jogai –, a tolerancia, a megkülönböztetés tilalma, a nők és férfiak közötti egyenlőség, a jogállamiság, valamint a szociális piacgazdaság elveinek tiszteletben tartása és alkalmazása. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Szolidaritási Testület által finanszírozott projektek hozzáadott értéke abban áll, hogy az európai szolidaritás üzenetét közvetítik. A korábbi kezdeményezésekhez képest az Európai Szolidaritási Testület projektjei inkább arra törekednek, hogy a résztvevőkben és a projekteket befogadó közösségekben teljeskörűen tudatosítsák, mit is jelent az európai polgárság, és éreztessék velük, hogy mindnyájan ugyanahhoz az Unióhoz tartoznak. Az EGSZB szerint kiemelt jelentősége van az Európai Szolidaritási Testület innovatív szempontjának, vagyis annak, hogy az európai identitáshoz kapcsolódó értékeken alapul, valamint hogy ezeket az értékeket beépítik a projekttervezésbe, és gyakorlati eredményekre váltják őket. Ezeket az értékeket az Európai Unióról szóló szerződés egyértelműen rögzíti: a béke, az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, az emberi jogok – köztük a kisebbségek jogai –, a tolerancia, a megkülönböztetés tilalma, a nők és férfiak közötti egyenlőség, a jogállamiság, valamint a szociális piacgazdaság elveinek tiszteletben tartása és alkalmazása.

| 1.3. | Az EGSZB üdvözli ennek a fiatalokra irányuló új befektetésnek a beharangozását, de aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a befektetés jórészt úgy valósul meg, hogy 2018-tól kezdve átcsoportosítják az európai önkéntes szolgálat költségvetését az Erasmus+ programból. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Szolidaritási Testület költségvetésébe nem szabad az olyan sikeres programok kárára befektetni, amelyek már felbecsülhetetlen értékű lehetőségeket nyújtanak a fiataloknak, különös tekintettel az Erasmus+ programra, amely már így is alulfinanszírozott. Ezért azt kérjük, hogy új forrásokat fektessenek be a programba. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB üdvözli ennek a fiatalokra irányuló új befektetésnek a beharangozását, de aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a befektetés jórészt úgy valósul meg, hogy 2018-tól kezdve átcsoportosítják az európai önkéntes szolgálat költségvetését az Erasmus+ programból. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Szolidaritási Testület költségvetésébe nem szabad az olyan sikeres programok kárára befektetni, amelyek már felbecsülhetetlen értékű lehetőségeket nyújtanak a fiataloknak, különös tekintettel az Erasmus+ programra, amely már így is alulfinanszírozott. Ezért azt kérjük, hogy új forrásokat fektessenek be a programba.

| 1.4. | Az EGSZB határozott aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Szolidaritási Testület céljait összevonják az ifjúsági foglalkoztatáspolitikával. Ezért az EGSZB szerint újra át kell gondolni, hogy a munkavállalási célú és gyakornoki kiközvetítéseket bevonják-e a programba. Az EGSZB szerint a „foglalkoztatás és szakmai gyakorlatok” elemet a foglalkoztatásra és a gyakornoki lehetőségekre összpontosító, már meglévő uniós programokon keresztül kellene biztosítani, amelyek szolidaritási szempontját erősíteni kellene. Ha az Európai Szolidaritási Testület kizárólag az önkéntességi elemre összpontosítana, az egyértelműbb és célirányosabb helyzetet teremtene, és segítene abban, hogy ne legyen összetéveszthető a fiatalok rendelkezésére álló más uniós programokkal. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB határozott aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Szolidaritási Testület céljait összevonják az ifjúsági foglalkoztatáspolitikával. Ezért az EGSZB szerint újra át kell gondolni, hogy a munkavállalási célú és gyakornoki kiközvetítéseket bevonják-e a programba. Az EGSZB szerint a „foglalkoztatás és szakmai gyakorlatok” elemet a foglalkoztatásra és a gyakornoki lehetőségekre összpontosító, már meglévő uniós programokon keresztül kellene biztosítani, amelyek szolidaritási szempontját erősíteni kellene. Ha az Európai Szolidaritási Testület kizárólag az önkéntességi elemre összpontosítana, az egyértelműbb és célirányosabb helyzetet teremtene, és segítene abban, hogy ne legyen összetéveszthető a fiatalok rendelkezésére álló más uniós programokkal.

| 1.5. | A legfontosabb érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultációt követően az EGSZB a következő javaslatokat terjesztette elő a jogalap tervezetének javítására (részletek a negyedik fejezetben):






  — | módosítani kell az önkéntes és szolidaritási tevékenységek fogalommeghatározását, |
| --- | --- | --- |

1.5.

A legfontosabb érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultációt követően az EGSZB a következő javaslatokat terjesztette elő a jogalap tervezetének javítására (részletek a negyedik fejezetben):

—

módosítani kell az önkéntes és szolidaritási tevékenységek fogalommeghatározását,

| — | a kiközvetítések biztosítását nonprofit szervezetekre, alapítványokra és szociális vállalkozásokra kellene korlátozni, |
| --- | --- |

—

a kiközvetítések biztosítását nonprofit szervezetekre, alapítványokra és szociális vállalkozásokra kellene korlátozni,

| — | az internetes regisztrációs portálnak valóban hatékony interaktív és irányítási eszközzé kell válnia, |
| --- | --- |

—

az internetes regisztrációs portálnak valóban hatékony interaktív és irányítási eszközzé kell válnia,

| — | több támogatást és felkészítést kell biztosítani a fiatalok számára a kiközvetítésük előtt, az ifjúsági szervezeteket pedig támogatni kell e felkészítés nyújtása során, |
| --- | --- |

—

több támogatást és felkészítést kell biztosítani a fiatalok számára a kiközvetítésük előtt, az ifjúsági szervezeteket pedig támogatni kell e felkészítés nyújtása során,

| — | be kell vonni az ifjúsági szervezeteket és a szociális partnereket az Európai Szolidaritási Testület közös irányításába, |
| --- | --- |

—

be kell vonni az ifjúsági szervezeteket és a szociális partnereket az Európai Szolidaritási Testület közös irányításába,

| — | az Erasmus+ jelenlegi megközelítésével szemben javítani kell a hozzáférhetőséget, csökkenteni kell az adminisztratív terheket, és úgy kell megváltoztatni a nemzeti irodák hozzáállását, hogy azok felhasználóbarátabbá váljanak. |
| --- | --- |

—

az Erasmus+ jelenlegi megközelítésével szemben javítani kell a hozzáférhetőséget, csökkenteni kell az adminisztratív terheket, és úgy kell megváltoztatni a nemzeti irodák hozzáállását, hogy azok felhasználóbarátabbá váljanak.

A továbbiakban részletezzük az EGSZB javaslatait és egyéb indítványait.

2.   Az Európai Bizottság kezdeményezésének összefoglalása

| 2.1. | Az immár „Európai Szolidaritási Testület” elnevezésű kezdeményezés elindítását az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker jelentette be az Európai Unió helyzetéről szóló beszédében 2016 szeptemberében. Juncker az Európai Unió egyik építőelemeként nevezte meg a szolidaritást, és hangot adott azon szándékának, hogy több fiatalt kíván bevonni a szolidaritási tevékenységekbe és az önkéntességbe. |
| --- | --- |

2.1.

Az immár „Európai Szolidaritási Testület” elnevezésű kezdeményezés elindítását az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker jelentette be az Európai Unió helyzetéről szóló beszédében 2016 szeptemberében. Juncker az Európai Unió egyik építőelemeként nevezte meg a szolidaritást, és hangot adott azon szándékának, hogy több fiatalt kíván bevonni a szolidaritási tevékenységekbe és az önkéntességbe.

| 2.2. | Az Európai Szolidaritási Testületet hivatalosan 2016. december 7-én indították el azzal a céllal, hogy 2020-ig 100 000 résztvevőt üdvözölhessenek a testületben. Az Európai Szolidaritási Testület fő célkitűzése a kohézió erősítése és a szolidaritás előmozdítása az európai társadalomban azzal, hogy lehetővé teszi a fiatalok számára, hogy a szolidaritáson alapuló tevékenységek széles körében vegyenek részt, például hogy segítsenek az olyan szükséghelyzetek kezelésében, mint a menekültválság, de akkor is, amikor ad hoc cselekvésre van szükség (például természeti katasztrófák esetében). |
| --- | --- |

2.2.

Az Európai Szolidaritási Testületet hivatalosan 2016. december 7-én indították el azzal a céllal, hogy 2020-ig 100 000 résztvevőt üdvözölhessenek a testületben. Az Európai Szolidaritási Testület fő célkitűzése a kohézió erősítése és a szolidaritás előmozdítása az európai társadalomban azzal, hogy lehetővé teszi a fiatalok számára, hogy a szolidaritáson alapuló tevékenységek széles körében vegyenek részt, például hogy segítsenek az olyan szükséghelyzetek kezelésében, mint a menekültválság, de akkor is, amikor ad hoc cselekvésre van szükség (például természeti katasztrófák esetében).

| 2.3. | Jóváhagyása esetén 2018. január 1-jén (újra) elindítják az Európai Szolidaritási Testületet 341 millió eurós költségvetéssel, amelyet három fő tevékenység között osztanak fel:






  — | Szolidaritási célú kiközvetítések, amelyek önkéntes tevékenységeket végző fiatalokat támogatnak legfeljebb 12 hónapig, gyakornoki kiközvetítések átlagosan 2–6 hónapig, valamint az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelő munkavállalási célú kiközvetítések 2–12 hónapig. Támogatják az önkéntes csapatok kiközvetítését is, amelynek keretében különböző országokból 10–40 fiatal önkéntes tevékenykedik két hét és két hónap közötti időtartamig. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Jóváhagyása esetén 2018. január 1-jén (újra) elindítják az Európai Szolidaritási Testületet 341 millió eurós költségvetéssel, amelyet három fő tevékenység között osztanak fel:

—

Szolidaritási célú kiközvetítések, amelyek önkéntes tevékenységeket végző fiatalokat támogatnak legfeljebb 12 hónapig, gyakornoki kiközvetítések átlagosan 2–6 hónapig, valamint az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelő munkavállalási célú kiközvetítések 2–12 hónapig. Támogatják az önkéntes csapatok kiközvetítését is, amelynek keretében különböző országokból 10–40 fiatal önkéntes tevékenykedik két hét és két hónap közötti időtartamig.

| — | A szolidaritási projektek keretében a legalább 5 regisztrált résztvevőből álló kis csoportok saját kezdeményezésükre helyi szintű szolidaritási projekteket hozhatnak létre és hajthatnak végre 2–12 hónapos időtartamon keresztül. |
| --- | --- |

—

A szolidaritási projektek keretében a legalább 5 regisztrált résztvevőből álló kis csoportok saját kezdeményezésükre helyi szintű szolidaritási projekteket hozhatnak létre és hajthatnak végre 2–12 hónapos időtartamon keresztül.

| — | A hálózatépítési tevékenységek lehetővé teszik, hogy a regisztrált résztvevők és a részt vevő szervezetek kicseréljék bevált gyakorlataikat, támogatást nyújtsanak a kiközvetítések után, és létrehozzák a volt önkéntesek hálózatait. |
| --- | --- |

—

A hálózatépítési tevékenységek lehetővé teszik, hogy a regisztrált résztvevők és a részt vevő szervezetek kicseréljék bevált gyakorlataikat, támogatást nyújtsanak a kiközvetítések után, és létrehozzák a volt önkéntesek hálózatait.

Ezek a kiközvetítések a 18–30 éves fiatalok számára lesznek elérhetőek. A program jelenleg csak az EU-28-ban érhető el.

| 2.4. | A program 2018-tól 2020-ig, három évig fog tartani. Az Európai Szolidaritási Testület költségvetésének 80 %-át rendelik az önkéntesi kiközvetítésekhez, 20 %-át pedig a munkavállalási célú kiközvetítésekhez (azaz a munkahelyekhez és gyakornoki helyekhez). A programhoz rendelt 341 millió eurónak közel 58 %-át (kb. 197,7 millió eurót) az Erasmus+ programból csoportosítják át. E pénz túlnyomó többsége (191 millió euro) az európai önkéntes szolgálattól érkezik. |
| --- | --- |

2.4.

A program 2018-tól 2020-ig, három évig fog tartani. Az Európai Szolidaritási Testület költségvetésének 80 %-át rendelik az önkéntesi kiközvetítésekhez, 20 %-át pedig a munkavállalási célú kiközvetítésekhez (azaz a munkahelyekhez és gyakornoki helyekhez). A programhoz rendelt 341 millió eurónak közel 58 %-át (kb. 197,7 millió eurót) az Erasmus+ programból csoportosítják át. E pénz túlnyomó többsége (191 millió euro) az európai önkéntes szolgálattól érkezik.

| 2.5. | A regisztrált résztvevőket arra kérik, hogy hozzanak létre maguknak profilt az internetes portálon, és adják meg az előnyben részesített munkaterületeiket/a kiközvetítés típusát, és ennek megfelelően kiközvetítési ajánlatokat fognak kapni olyan köz- vagy magánjogi vagy nemzetközi szervezetektől, amelyek megkapták az Európai Szolidaritási Testület minőségi védjegyét. Ahhoz, hogy megkapja az Európai Szolidaritási Testület minőségi védjegyét és beléphessen az adatbázisba, a szervezetnek akkreditációs folyamaton kell átesnie (az európai önkéntes szolgálathoz hasonlóan), amelynek során bizonyítja, hogy megfelel az Európai Szolidaritási Testület alapokmányának (1) (többek között azzal, hogy biztosítja a készségfejlesztést, a biztonságos és tisztességes munkakörülményeket és a megfelelő képzést). |
| --- | --- |

2.5.

A regisztrált résztvevőket arra kérik, hogy hozzanak létre maguknak profilt az internetes portálon, és adják meg az előnyben részesített munkaterületeiket/a kiközvetítés típusát, és ennek megfelelően kiközvetítési ajánlatokat fognak kapni olyan köz- vagy magánjogi vagy nemzetközi szervezetektől, amelyek megkapták az Európai Szolidaritási Testület minőségi védjegyét. Ahhoz, hogy megkapja az Európai Szolidaritási Testület minőségi védjegyét és beléphessen az adatbázisba, a szervezetnek akkreditációs folyamaton kell átesnie (az európai önkéntes szolgálathoz hasonlóan), amelynek során bizonyítja, hogy megfelel az Európai Szolidaritási Testület alapokmányának (1) (többek között azzal, hogy biztosítja a készségfejlesztést, a biztonságos és tisztességes munkakörülményeket és a megfelelő képzést).

| 2.6. | Az Európai Bizottság és az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) fogja felügyelni az Európai Szolidaritási Testület uniós szintű megvalósítását, a nemzeti szintű végrehajtást pedig az Erasmus+ nemzeti irodái fogják nyomon követni. |
| --- | --- |

2.6.

Az Európai Bizottság és az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) fogja felügyelni az Európai Szolidaritási Testület uniós szintű megvalósítását, a nemzeti szintű végrehajtást pedig az Erasmus+ nemzeti irodái fogják nyomon követni.

| 2.7. | Az önkéntesi kiközvetítések esetén biztosítják a megélhetési költségeket (élelmezés, szállás), az utazás és a biztosítás költségeit, és minden résztvevő kap havonta mintegy 155 eurót. A munkavállalási célú és gyakornoki kiközvetítések esetében a munkaszerződést, a béreket, valamint a szakmai gyakorlatról szóló írásbeli megállapodást és a javadalmazást a nemzeti jog szerint határozzák meg. Ezeknél a kiközvetítéseknél számolni lehet azzal, hogy a résztvevő pénzügyi támogatást kap az utazásra. |
| --- | --- |

2.7.

Az önkéntesi kiközvetítések esetén biztosítják a megélhetési költségeket (élelmezés, szállás), az utazás és a biztosítás költségeit, és minden résztvevő kap havonta mintegy 155 eurót. A munkavállalási célú és gyakornoki kiközvetítések esetében a munkaszerződést, a béreket, valamint a szakmai gyakorlatról szóló írásbeli megállapodást és a javadalmazást a nemzeti jog szerint határozzák meg. Ezeknél a kiközvetítéseknél számolni lehet azzal, hogy a résztvevő pénzügyi támogatást kap az utazásra.

| 2.8. | A tervek szerint a hátrányos helyzetű fiatalok pénzügyi pótlékban részesülnek, és a fogadó szervezetek bizonyos (pl. adminisztratív, irányítási, segítségnyújtási) költségeit is megtéríthetik. A kiközvetítés előtt jórészt online nyújtanak támogatást (többek között nyelvtanulási lehetőséget), de a szervezetek szabadon kiegészíthetik ezt saját támogatási rendszereikkel. Az Európai Szolidaritási Testület Erőforrásközpontjai az Erasmus+ nemzeti irodáiban jönnek létre, hogy támogassák a részt vevő szervezeteket. |
| --- | --- |

2.8.

A tervek szerint a hátrányos helyzetű fiatalok pénzügyi pótlékban részesülnek, és a fogadó szervezetek bizonyos (pl. adminisztratív, irányítási, segítségnyújtási) költségeit is megtéríthetik. A kiközvetítés előtt jórészt online nyújtanak támogatást (többek között nyelvtanulási lehetőséget), de a szervezetek szabadon kiegészíthetik ezt saját támogatási rendszereikkel. Az Európai Szolidaritási Testület Erőforrásközpontjai az Erasmus+ nemzeti irodáiban jönnek létre, hogy támogassák a részt vevő szervezeteket.

3.   Általános észrevételek az Európai Szolidaritási Testülettel kapcsolatban

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy egy olyan új programot hoztak létre, amely az ifjúságra, különösen az ifjúsági önkéntes tevékenységekre összpontosít, ami eddig hiányzott az EU jelenlegi struktúrájából. Az EGSZB hasonlóképpen üdvözli az Európai Szolidaritási Testület által kínált sokféle kiközvetítési típust, mint például a helyi szintű „szolidaritási projekteket”, amelyek beemelik a korábban nagyon sikeres ifjúsági kezdeményezések egy elemét. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB üdvözli, hogy egy olyan új programot hoztak létre, amely az ifjúságra, különösen az ifjúsági önkéntes tevékenységekre összpontosít, ami eddig hiányzott az EU jelenlegi struktúrájából. Az EGSZB hasonlóképpen üdvözli az Európai Szolidaritási Testület által kínált sokféle kiközvetítési típust, mint például a helyi szintű „szolidaritási projekteket”, amelyek beemelik a korábban nagyon sikeres ifjúsági kezdeményezések egy elemét.

| 3.2. | Az EGSZB reméli, hogy e programon keresztül egy szélesebb körű önkéntességi stratégiát lehet kidolgozni uniós szinten, nem csupán a programban részt vevő 100 000 fiatal számára, hanem azon mintegy 100 millió fiatal és felnőtt uniós polgár számára is, akik jelenleg önkéntes tevékenységeket folytatnak Európa-szerte. Az EGSZB az uniós szakpolitikák és az önkéntesség kapcsolatáról szóló véleményében (2) már hangsúlyozta, hogy az uniós intézményeknek összehangoltabb megközelítést kell követniük az önkéntességi politikával kapcsolatban. A tevékenység horizontális szakpolitikai témaként ismerendő el, és egy kifejezetten ezzel foglalkozó szervezeti egység által koordinálandó az Európai Bizottságon belül, amelynek munkáját megfelelő szakpolitikai struktúrák kell, hogy alátámasszák egyéb uniós intézményeknél. Az európai önkéntességre vonatkozó szakpolitikai menetrend (P.A.V.E.) számos inspiráló javaslatot kínál az önkéntesség uniós és tagállami szintű továbbfejlesztéséhez, valamint a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek számára. Az EGSZB is erősíteni és ösztönözni tudná az önkéntesség nemzeti struktúráinak létrehozását, valamint felszámolhatná a határokon átnyúló önkéntes tevékenység még mindig fennálló akadályait. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB reméli, hogy e programon keresztül egy szélesebb körű önkéntességi stratégiát lehet kidolgozni uniós szinten, nem csupán a programban részt vevő 100 000 fiatal számára, hanem azon mintegy 100 millió fiatal és felnőtt uniós polgár számára is, akik jelenleg önkéntes tevékenységeket folytatnak Európa-szerte. Az EGSZB az uniós szakpolitikák és az önkéntesség kapcsolatáról szóló véleményében (2) már hangsúlyozta, hogy az uniós intézményeknek összehangoltabb megközelítést kell követniük az önkéntességi politikával kapcsolatban. A tevékenység horizontális szakpolitikai témaként ismerendő el, és egy kifejezetten ezzel foglalkozó szervezeti egység által koordinálandó az Európai Bizottságon belül, amelynek munkáját megfelelő szakpolitikai struktúrák kell, hogy alátámasszák egyéb uniós intézményeknél. Az európai önkéntességre vonatkozó szakpolitikai menetrend (P.A.V.E.) számos inspiráló javaslatot kínál az önkéntesség uniós és tagállami szintű továbbfejlesztéséhez, valamint a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek számára. Az EGSZB is erősíteni és ösztönözni tudná az önkéntesség nemzeti struktúráinak létrehozását, valamint felszámolhatná a határokon átnyúló önkéntes tevékenység még mindig fennálló akadályait.

| 3.3. | Az Európai Szolidaritási Testületnek hozzá kell járulnia az európai szociális értékekhez. Az EGSZB határozott aggodalmának ad azonban hangot amiatt, hogy az Európai Szolidaritási Testület céljait összevonják az ifjúsági foglalkoztatáspolitikával. Ez a megközelítés azzal a kockázattal jár az európai fiatalok számára, hogy a fizetett munkát a fizetés nélküli munkavégzés váltja fel. Ezzel kapcsolatban az EGSZB aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az „önkéntességnek” az Európai Szolidaritási Testület jogalapjaként szolgáló dokumentumban meghatározott fogalma (teljes munkaidős, nem fizetett önkéntes szolgálat, amelyet folyamatosan, a hét öt napján napi hét órában végeznek) nagyon közel áll a munkavállalási célú kiközvetítés leírásához. Viszont az önkéntesség rendszerint nem teljes munkaidős munka, hanem inkább az önkéntes szabad idejében folyik. |
| --- | --- |

3.3.

Az Európai Szolidaritási Testületnek hozzá kell járulnia az európai szociális értékekhez. Az EGSZB határozott aggodalmának ad azonban hangot amiatt, hogy az Európai Szolidaritási Testület céljait összevonják az ifjúsági foglalkoztatáspolitikával. Ez a megközelítés azzal a kockázattal jár az európai fiatalok számára, hogy a fizetett munkát a fizetés nélküli munkavégzés váltja fel. Ezzel kapcsolatban az EGSZB aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az „önkéntességnek” az Európai Szolidaritási Testület jogalapjaként szolgáló dokumentumban meghatározott fogalma (teljes munkaidős, nem fizetett önkéntes szolgálat, amelyet folyamatosan, a hét öt napján napi hét órában végeznek) nagyon közel áll a munkavállalási célú kiközvetítés leírásához. Viszont az önkéntesség rendszerint nem teljes munkaidős munka, hanem inkább az önkéntes szabad idejében folyik.

| 3.4. | Az EGSZB szerint a „foglalkoztatás és szakmai gyakorlatok” elemet a foglalkoztatásra és a gyakornoki lehetőségekre összpontosító, már meglévő uniós programokon keresztül kellene biztosítani, amelyek szolidaritási szempontját erősíteni kellene. Ha az Európai Szolidaritási Testület kizárólag az önkéntességi elemre összpontosítana, az egyértelműbb és célirányosabb helyzetet teremtene, és segítene abban, hogy ne legyen összetéveszthető a fiatalok rendelkezésére álló más uniós programokkal. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB szerint a „foglalkoztatás és szakmai gyakorlatok” elemet a foglalkoztatásra és a gyakornoki lehetőségekre összpontosító, már meglévő uniós programokon keresztül kellene biztosítani, amelyek szolidaritási szempontját erősíteni kellene. Ha az Európai Szolidaritási Testület kizárólag az önkéntességi elemre összpontosítana, az egyértelműbb és célirányosabb helyzetet teremtene, és segítene abban, hogy ne legyen összetéveszthető a fiatalok rendelkezésére álló más uniós programokkal.

| 3.5. | Amennyiben az Európai Szolidaritási Területen belül mégis megtartják a munkavállalási célú és gyakornoki kiközvetítéseket, akkor az EGSZB azt szeretné, hogy tartsák be a minőségbiztosítási előírásokat (Európai charta a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról, az európai szociális partnerekkel egyeztetett, előkészületben lévő intézkedési keret a tanulószerződések számára), és a javadalmazást teljes mértékben hozzák összhangba a bérekre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal és/vagy az alkalmazandó kollektív szerződésekkel. A kiközvetítéseket pedig nonprofit szervezetekre, alapítványokra és szociális vállalkozásokra kellene korlátozni. A diákok és a gyakornokok támogatását is biztosítani kellene olyan szerződések révén, amelyek betegbiztosítást és társadalombiztosítást nyújtanak, valamint egyértelműen meghatározzák az oktatási és képzési célokat. |
| --- | --- |

3.5.

Amennyiben az Európai Szolidaritási Területen belül mégis megtartják a munkavállalási célú és gyakornoki kiközvetítéseket, akkor az EGSZB azt szeretné, hogy tartsák be a minőségbiztosítási előírásokat (Európai charta a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról, az európai szociális partnerekkel egyeztetett, előkészületben lévő intézkedési keret a tanulószerződések számára), és a javadalmazást teljes mértékben hozzák összhangba a bérekre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal és/vagy az alkalmazandó kollektív szerződésekkel. A kiközvetítéseket pedig nonprofit szervezetekre, alapítványokra és szociális vállalkozásokra kellene korlátozni. A diákok és a gyakornokok támogatását is biztosítani kellene olyan szerződések révén, amelyek betegbiztosítást és társadalombiztosítást nyújtanak, valamint egyértelműen meghatározzák az oktatási és képzési célokat.

| 3.6. | Az Európai Szolidaritási Testület megvalósítását az ifjúsági szervezetek és szociális partnerek részvételével nyomon kell követni, és mindkét félnek különleges szerepet kell játszania annak biztosításában, hogy egyértelműen különbséget tegyenek az önkéntes tevékenységek és az esetlegesen munkavállalási célú kiközvetítések között. |
| --- | --- |

3.6.

Az Európai Szolidaritási Testület megvalósítását az ifjúsági szervezetek és szociális partnerek részvételével nyomon kell követni, és mindkét félnek különleges szerepet kell játszania annak biztosításában, hogy egyértelműen különbséget tegyenek az önkéntes tevékenységek és az esetlegesen munkavállalási célú kiközvetítések között.

| 3.7. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az Európai Szolidaritási Testületet egy teljesen új program létrehozása helyett teljes egészében az Erasmus+ keretében kellene megvalósítani az Erasmus+ szervezet egységeinek irányítása alatt. Ez abban is segíteni tudna, hogy teljes mértékben összehangolják az európai önkéntes szolgálat fennmaradó részeinek feltételeit az Európai Szolidaritási Testülettel. Ráadásul ez azt is jelentené, hogy a program 2020 után nem kerül veszélybe. Mindenképpen szükség van azonban forrásokra és kiegészítő támogatásra. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az Európai Szolidaritási Testületet egy teljesen új program létrehozása helyett teljes egészében az Erasmus+ keretében kellene megvalósítani az Erasmus+ szervezet egységeinek irányítása alatt. Ez abban is segíteni tudna, hogy teljes mértékben összehangolják az európai önkéntes szolgálat fennmaradó részeinek feltételeit az Európai Szolidaritási Testülettel. Ráadásul ez azt is jelentené, hogy a program 2020 után nem kerül veszélybe. Mindenképpen szükség van azonban forrásokra és kiegészítő támogatásra.

| 3.8. | A korábban szerzett tapasztalatok fényében az EGSZB fontosnak tartja a következőket:






  — | annak biztosítása, hogy a nonprofit szolidaritási tevékenységeket támogató kezdeményezések a célközösség valós, egyértelműen azonosított szükségleteihez illeszkedjenek; |
| --- | --- | --- |

3.8.

A korábban szerzett tapasztalatok fényében az EGSZB fontosnak tartja a következőket:

—

annak biztosítása, hogy a nonprofit szolidaritási tevékenységeket támogató kezdeményezések a célközösség valós, egyértelműen azonosított szükségleteihez illeszkedjenek;

| — | a párhuzamos munka, a bürokrácia és a jól működő rendszerek – például az európai önkéntes szolgálat – akadályozásának elkerülése, |
| --- | --- |

—

a párhuzamos munka, a bürokrácia és a jól működő rendszerek – például az európai önkéntes szolgálat – akadályozásának elkerülése,

| — | elsőbbséget kell adni az alulról szerveződő kezdeményezéseknek, amelyek illeszkednek a helyi közösségek szükségleteihez, szemben a transznacionális kezdeményezésekkel, amelyek több felkészítést és képzést, és hosszabb beilleszkedési időszakot követelnek meg; |
| --- | --- |

—

elsőbbséget kell adni az alulról szerveződő kezdeményezéseknek, amelyek illeszkednek a helyi közösségek szükségleteihez, szemben a transznacionális kezdeményezésekkel, amelyek több felkészítést és képzést, és hosszabb beilleszkedési időszakot követelnek meg;

| — | a résztvevők alsó korhatárát 16 évre kell csökkenteni ezen kezdeményezések és más tevékenységek esetében is, |
| --- | --- |

—

a résztvevők alsó korhatárát 16 évre kell csökkenteni ezen kezdeményezések és más tevékenységek esetében is,

| — | az önkéntes tevékenységeket csak akkor szabad jóváhagyni, ha megfelelnek az európai önkéntességre vonatkozó szakpolitikai menetrendben (P.A.V.E.) meghatározott minőségi kritériumoknak és az önkéntesek jogairól és feladatköreiről szóló európai chartának; |
| --- | --- |

—

az önkéntes tevékenységeket csak akkor szabad jóváhagyni, ha megfelelnek az európai önkéntességre vonatkozó szakpolitikai menetrendben (P.A.V.E.) meghatározott minőségi kritériumoknak és az önkéntesek jogairól és feladatköreiről szóló európai chartának;

| — | a foglalkoztathatóság előmozdítása érdekében a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i ajánlásban előírtak szerint a tevékenységek befejezése után bizonyítványt kell kiadni; |
| --- | --- |

—

a foglalkoztathatóság előmozdítása érdekében a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i ajánlásban előírtak szerint a tevékenységek befejezése után bizonyítványt kell kiadni;

| — | támogatási intézkedéseket kell biztosítani a szervezetek és az egyének számára, hogy ki tudják alakítani azokat a képességeiket, amelyekkel önkéntes tevékenységeket tudnak szervezni; |
| --- | --- |

—

támogatási intézkedéseket kell biztosítani a szervezetek és az egyének számára, hogy ki tudják alakítani azokat a képességeiket, amelyekkel önkéntes tevékenységeket tudnak szervezni;

| — | az Európai Szolidaritási Testületen keretében gondoskodni kell a rugalmasságról oly módon, hogy részidős tevékenységeket kínálnak, aminek köszönhetően a fogyatékossággal élő önkéntesek és azok a személyek is részt tudnak venni a helyi projektekben, akiknek kevesebb lehetősége van az utazásra; |
| --- | --- |

—

az Európai Szolidaritási Testületen keretében gondoskodni kell a rugalmasságról oly módon, hogy részidős tevékenységeket kínálnak, aminek köszönhetően a fogyatékossággal élő önkéntesek és azok a személyek is részt tudnak venni a helyi projektekben, akiknek kevesebb lehetősége van az utazásra;

| — | azonosítani kell az Európai Szolidaritási Testület projektjei és a helyi/nemzeti programok közötti lehetséges szinergiákat; |
| --- | --- |

—

azonosítani kell az Európai Szolidaritási Testület projektjei és a helyi/nemzeti programok közötti lehetséges szinergiákat;

| — | a legfontosabb érdekelt feleket be kell vonni a program előkészítésébe, lebonyolításába és értékelésébe, |
| --- | --- |

—

a legfontosabb érdekelt feleket be kell vonni a program előkészítésébe, lebonyolításába és értékelésébe,

| — | elő kell segíteni a programhoz való hozzáférést a fogyatékossággal élők és a szociálisan hátrányos helyzetűek számára (például intézményekből érkező vagy távoli területeken élő fiatalok stb.), |
| --- | --- |

—

elő kell segíteni a programhoz való hozzáférést a fogyatékossággal élők és a szociálisan hátrányos helyzetűek számára (például intézményekből érkező vagy távoli területeken élő fiatalok stb.),

| — | kiemelten ügyelni kell a biztonsági előírások tiszteletben tartására azon programok keretében, amelyek közvetlenül gyermekekkel foglalkoznak, |
| --- | --- |

—

kiemelten ügyelni kell a biztonsági előírások tiszteletben tartására azon programok keretében, amelyek közvetlenül gyermekekkel foglalkoznak,

| — | széles körben és hatékony módon kell megismertetni a programot annak érdekében, hogy olyan személyekhez is eljusson, akik maguktól nem találnának rá. |
| --- | --- |

—

széles körben és hatékony módon kell megismertetni a programot annak érdekében, hogy olyan személyekhez is eljusson, akik maguktól nem találnának rá.

4.   Részletes megjegyzések az Európai Szolidaritási Testülettel kapcsolatban

4.1.   Az önkéntes és szolidaritási tevékenységek fogalommeghatározása

Az önkéntességnek a jelenlegi dokumentumban meghatározott fogalma szűkítő, és nem tükrözi az európai önkéntes tevékenységek sokszínűségét. A dokumentum jelenleg úgy határozza meg az önkéntességet mint egy „teljes munkaidős [azaz olyan tevékenység, amelyet folyamatosan, a hét öt napján napi hét órában végeznek], legfeljebb tizenkét hónapig tartó nem fizetett önkéntes szolgálat”. E probléma megoldásának egyik módja az lehetne, ha az „önkéntesség” szóval írnák le az összes olyan tevékenységet, amikor a fiatalok önkéntesként lépnek fel (például önkéntesi kiközvetítések, csoportos önkéntesség vagy szabadidőben végzett önkéntességi kezdeményezések).

A szolidaritási tevékenységek fogalommeghatározása ugyanilyen homályos és túlságosan tág körű, és kérdéseket vet fel azzal kapcsolatban, hogy az Európai Szolidaritási Testület keretében milyen típusú projekteket fognak befogadni.

4.2.   Kiközvetítések biztosítása

A jelenlegi javaslat formálisan nem tesz különbséget az önkéntesség és a munkavállalási vagy gyakornoki célú kiközvetítés között, és ezáltal szükségtelenül összekever két különálló világot, azaz az önkéntességet és a munka világát. Ha ugyanazokat a minőségi kritériumokat alkalmazzák valamennyi tevékenységre és minden részt vevő szervezetre, az kérdéseket vet fel az ajánlatok minőségbiztosításával kapcsolatban is, hiszen ugyanazokat a kritériumokat használnák a profitorientált vállalkozások, a civil társadalmi szervezetek és más köz- és magánjogi szervezetek akkreditálására. Ezért az EGSZB meggyőződése, hogy a kiközvetítések biztosítását nonprofit szervezetekre, alapítványokra és szociális vállalkozásokra kellene korlátozni.

4.3.   Az Európai Szolidaritási Testület hatása az Erasmus+ programra

Az EGSZB üdvözli a bejelentést erről a fiatalokba való új befektetésről, azonban aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ezt jórészt azzal érik el, hogy 2018-tól kezdve átcsoportosítják az európai önkéntes szolgálat költségvetését az Erasmus+ programból. Következésképpen felvetődik a kérdést, hogy az Európai Bizottság hová helyezi a prioritásokat egy olyan időszakban, amikor az Erasmus+ ifjúsággal foglalkozó aktuális fejezetének egyéb részeiben rohamosan csökken a sikeres felhasználók aránya, ugyanakkor számos jó minőségű projekt nem kap forrásokat (amit az EGSZB Erasmus+ programról szóló tájékoztató jelentése (3) is feltárt). Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Szolidaritási Testület költségvetésébe nem szabad olyan programok kárára befektetni, amelyek már most felbecsülhetetlen lehetőségeket kínálnak a fiataloknak, különös tekintettel a már így is alulfinanszírozott Erasmus+ programra. Ráadásul annak az Erasmus+ programnak a jövője foroghat kockán, amely átfogóan tekint az egész életen át tartó tanulásra, és egyesíti a formális és nem formális oktatást.

4.4.   Internetes regisztrációs portál mint valóban hatékony interaktív és irányítási eszköz

Az EGSZB úgy véli, hogy egy regisztrációs portál valóban egyszerűsítheti az eljárásokat, és könnyebben elérhetővé teheti az Európai Szolidaritási Testületet több fiatal számára. A kiválasztási és nyomonkövetési eljárások minőségének és igazságosságának biztosításához azonban nem elegendő az, ha a résztvevők regisztrálása és kiválasztása, valamint a kiközvetítés előtt nyújtott támogatás során túlzott mértékben a portálra hagyatkoznak. A kiválasztási eljárás passzív jellege (azaz a résztvevőknek várniuk kell arra, hogy az akkreditált szervezetek felvegyék velük a kapcsolatot) visszaveti a szerepvállalást, kiegyensúlyozatlan viszonyt teremt a résztvevők és a fogadó szervezetek között, és oda vezethet, hogy a szereplők csalódnak az Európai Szolidaritási Testület programjában.

Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy lényegesen változtassák meg a portált olyan módon, hogy az mindkét fél számára interaktív legyen, és a projekt teljes életciklusa alatt támogatni tudja az adminisztráció egyszerűsítését, az érdeklődés kezdeti nyilvántartásba vételétől kezdve a fogadó szervezetek aktív keresésén, a jelentkezésen, a kiválasztáson, a felkészítésen, a teljesítésen és az értékelésen át egészen akár a volt önkénteseknek szóló hálózatépítési lehetőségekig. Gondoskodni kell arról, hogy az adatokat ne kelljen kétszer megadni.

Garantálni kell az esélyegyenlőséget mindenki számára, beleértve azokat a személyeket is, akik nem érik el könnyen az internetet. Az utóbbiak számára offline segítséget kell biztosítani.

4.5.   A kiközvetítés előtti felkészítés, ezen belül a hátrányos helyzetű fiatalok támogatása

A sikeres tapasztalatszerzés biztosításához nem elégséges az, ha csupán online képzést nyújtanak. Az EGSZB úgy véli, hogy kiközvetítésük előtt több támogatást és felkészítést kell adni a fiataloknak – főleg azoknak, akik bármely szempontból hátrányos helyzetűnek tekinthetők. Az ifjúsági szervezetek szakértelmüknek köszönhetően képesek arra, hogy támogató szervezetként lépjenek fel a program minden szakaszában, ehhez viszont megfelelő ösztönzőkben kell részesülniük.

4.6.   Az ifjúsági szervezetek és a szociális partnerek bevonása az Európai Szolidaritási Testület közös irányításába

A program sikere érdekében már kezdetektől fogva be kell vonni a legfontosabb érdekelt feleket a program megtervezésébe. A javaslat jelenleg nem írja elő az ifjúsági szervezetek és más önkéntes szervezetek, illetve a szociális partnerek bevonását az Európai Szolidaritási Testület megvalósításába, közös irányításába és nyomon követésébe. A javaslat az Erasmus+ nemzeti irodáinak ad elsőbbséget a program irányításában, egy olyan szervezeti felépítés mellett, amely nagyon hasonlít az európai önkéntes szolgálat programjának felépítéséhez. A költségvetés fő tevékenységek szerinti felosztását is az Európai Bizottság éves munkaprogramja határozza meg saját kritériumrendszere alapján. Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy a tanácsadó csoportokon keresztül és más formális és informális módokon rendszeresen konzultálni kell az ifjúsági szervezetekkel és más civil társadalmi szervezetekkel, köztük a szociális partnerekkel, a kezdeményezés programozása, végrehajtása és nyomon követése során. A fiatalokat is be kell vonni a nyomonkövetési és értékelési folyamatba, például egy olyan eszközzel, amellyel értékelhetik tapasztalataikat, minden szinten (európai, tagállami és helyi).

4.7.   Hozzáférhetőség, adminisztratív terhek és nemzeti irodák

Ahogy arra az EGSZB is rámutatott az Erasmus+ félidős értékeléséről szóló tájékoztató jelentésében (4), „az Erasmus+ programra való jelentkezés és az abban való részvétel még mindig kihívást jelent az önkéntességen alapuló szervezetek számára, amelyek nem professzionalizálódtak teljesen. Az elvégzendő munka abszolút mennyisége nem feltétlenül túlzottan sok, azonban a korlátozott humán és pénzügyi erőforrások miatt ezek a szervezetek vagy nem próbálkoznak, vagy pedig kevesebb terhet jelentő alternatív lehetőségeket keresnek.” Ezért rendkívül fontos, hogy a nemzeti irodák a lehető legfelhasználóbarátabb módon változtassák meg hozzáállásukat, hogy vonzóvá tegyék az Európai Szolidaritási Testületet a potenciális jelentkezők és fogadó szervezeteik számára, és támogassák őket erőfeszítéseikben. A kevesebb hivatalos ellenőrzés és a több informális iránymutatás sokat segítene a program sikeressé tételében. E tekintetben megfelelő támogatást kell nyújtani a nemzeti irodák számára, és kiegészítő pénzügyi forrásokat kell nekik biztosítani a felhasználók személyes támogatásához.

4.8.   Egyéb mérlegelendő kérdések

| a) | Hogyan biztosíthatjuk, hogy a kezdeményezésről szóló tájékoztatás valamennyi fiatalt, valamennyi régiót és valamennyi szervezetet elérje az újonnan érkezők esetében, különös tekintettel azokra, akik sérülékeny helyzetben vannak? Vagy lehet, hogy a kezdeményezés néhány szerencsés „zárt üzemeként” működik majd? |
| --- | --- |

a)

Hogyan biztosíthatjuk, hogy a kezdeményezésről szóló tájékoztatás valamennyi fiatalt, valamennyi régiót és valamennyi szervezetet elérje az újonnan érkezők esetében, különös tekintettel azokra, akik sérülékeny helyzetben vannak? Vagy lehet, hogy a kezdeményezés néhány szerencsés „zárt üzemeként” működik majd?

| b) | Hogyan biztosíthatjuk, hogy a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok valóban hozzá tudjanak férni a programhoz? Alapvető fontosságú, hogy pénzügyi támogatást nyújtsunk a programban részt vevő szervezetek számára a kezdeményezés célba juttatásához. A támogató szervezetek kulcsszerepet játszanak az elérést szolgáló tevékenységek fenntartásában és az ezt követő szerepvállalás támogatásában. A programnak az Európai Szolidaritási Testület tervezett tevékenységi keretén túl is erősítenie kell a fiatalok társadalmi szerepvállalását. |
| --- | --- |

b)

Hogyan biztosíthatjuk, hogy a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok valóban hozzá tudjanak férni a programhoz? Alapvető fontosságú, hogy pénzügyi támogatást nyújtsunk a programban részt vevő szervezetek számára a kezdeményezés célba juttatásához. A támogató szervezetek kulcsszerepet játszanak az elérést szolgáló tevékenységek fenntartásában és az ezt követő szerepvállalás támogatásában. A programnak az Európai Szolidaritási Testület tervezett tevékenységi keretén túl is erősítenie kell a fiatalok társadalmi szerepvállalását.

| c) | Nyilvánvalóan biztosítani kell a résztvevők számára a program minőségét, de hogyan értékeljük a szolidaritási tevékenység minőségét (az egyes projektek eredményeit)? |
| --- | --- |

c)

Nyilvánvalóan biztosítani kell a résztvevők számára a program minőségét, de hogyan értékeljük a szolidaritási tevékenység minőségét (az egyes projektek eredményeit)?

| d) | Szükség van az Európai Szolidaritási Testület általános beépítésére más európai programokba? A helyi önkéntes tevékenységek dimenzióját is be lehetne építeni az Erasmus+ hallgatói mobilitási programokba, és össze lehetne kapcsolni az Európai Szolidaritási Testülettel. |
| --- | --- |

d)

Szükség van az Európai Szolidaritási Testület általános beépítésére más európai programokba? A helyi önkéntes tevékenységek dimenzióját is be lehetne építeni az Erasmus+ hallgatói mobilitási programokba, és össze lehetne kapcsolni az Európai Szolidaritási Testülettel.

| e) | Milyen objektív kritériumokat fog használni az Európai Bizottság ahhoz, hogy évente kiigazítsa az egyes egyedi intézkedésekhez rendelkezésre álló költségvetést? Az egyes tevékenységek iránti igényen alapuló kiigazítások egyrészt segítenének annak elkerülésében, hogy túl nagy nyomás nehezedjen egyes tevékenységekre, másrészről pedig elősegítenék annak megelőzését, hogy visszaessen a fiatalok és a részt vevő szervezetek szerepvállalása. |
| --- | --- |

e)

Milyen objektív kritériumokat fog használni az Európai Bizottság ahhoz, hogy évente kiigazítsa az egyes egyedi intézkedésekhez rendelkezésre álló költségvetést? Az egyes tevékenységek iránti igényen alapuló kiigazítások egyrészt segítenének annak elkerülésében, hogy túl nagy nyomás nehezedjen egyes tevékenységekre, másrészről pedig elősegítenék annak megelőzését, hogy visszaessen a fiatalok és a részt vevő szervezetek szerepvállalása.

| f) | Hogyan biztosíthatjuk, hogy a finanszírozási kérelmek elég rugalmasak legyenek az önkéntes szervezetek és ifjúsági csoportok számára? Egy egyszerűsített eljárás sokat segítene annak biztosításában, hogy a mikrotámogatások (azaz 5 000 euro alatti támogatások) iránti kérelmeket bármikor, rögzített határidő nélkül, egyszerűsített formanyomtatványon be lehessen nyújtani. |
| --- | --- |

f)

Hogyan biztosíthatjuk, hogy a finanszírozási kérelmek elég rugalmasak legyenek az önkéntes szervezetek és ifjúsági csoportok számára? Egy egyszerűsített eljárás sokat segítene annak biztosításában, hogy a mikrotámogatások (azaz 5 000 euro alatti támogatások) iránti kérelmeket bármikor, rögzített határidő nélkül, egyszerűsített formanyomtatványon be lehessen nyújtani.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  https://europa.eu/youth/solidarity/charter_hu.

1

(2)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Közlemény az önkéntesség szerepéről az EU szakpolitikáiban: határokon átnyúló tevékenységek elismerése és ösztönzése az EU-ban”, HL C 181., 2012.6.21., 150. o.

2

(3)  SOC/552: Az Erasmus+ félidős értékelése, elfogadás: 2017. május 31.

3

(4)  SOC/552: Az Erasmus+ félidős értékelése: a technikai melléklet „Has the administrative burden of managing Erasmus+ projects in your field of work been reduced? [Az Ön munkaterületén csökkent-e az Erasmus+ projektek irányításával kapcsolatos adminisztratív teher?]” című szakaszának utolsó bekezdése.

4

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/167 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/167

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az EU megújított felsőoktatási programjáról

(COM(2017) 247 final)

és

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az iskolák és az oktatás minőségének fejlesztése a fiatalok életkezdési esélyeinek javítása érdekében

(COM(2017) 248 final)

(2018/C 081/22)

| Előadó: | Pavel TRANTINA (CZ/III) |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Antonello PEZZINI (IT/I) |

Előadó:

Pavel TRANTINA (CZ/III)

Társelőadó:

Antonello PEZZINI (IT/I)

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.7.5. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkének (4) bekezdése, valamint 166. cikkének (4) bekezdése |
| | |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” (SOC) szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.9.27. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 148/1/3 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.7.5.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkének (4) bekezdése, valamint 166. cikkének (4) bekezdése

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” (SOC) szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.9.27.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

148/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli a kezdeményezéseket és egyetért azok elveivel, ugyanakkor szeretné megragadni az alkalmat arra, hogy kifejezésre juttassa azzal kapcsolatos nézeteit, hogy mennyire fontos az európai oktatási rendszerek fejlesztéséhez szükséges eszközök rendelkezésre bocsátása annak érdekében, hogy mindenki számára magas színvonalú oktatást biztosíthassunk, és mennyire fontos az oktatás társadalmi kihívások kezelésére és a diákok minőségi életre és munkahelyekre való hatékony felkészítésére irányuló képességének javítása. Saját értékeinek hasznosításával Európa vezető, innovatív szerepet játszhat és kell is, hogy játsszon egy fenntartható és inkluzív gazdaság kiépítésben. Egy ilyenfajta gazdaságnak képesnek kell lennie arra, hogy növelje a versenyképességet és biztosítsa sajátos szociális modelljének jövőjét. Az oktatás terén folytatott együttműködés valódi értelemmel tölti meg az EU lényegi koncepcióját, és ösztönzi a „közösség”, azaz az EU konstruktív megítélését. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB üdvözli a kezdeményezéseket és egyetért azok elveivel, ugyanakkor szeretné megragadni az alkalmat arra, hogy kifejezésre juttassa azzal kapcsolatos nézeteit, hogy mennyire fontos az európai oktatási rendszerek fejlesztéséhez szükséges eszközök rendelkezésre bocsátása annak érdekében, hogy mindenki számára magas színvonalú oktatást biztosíthassunk, és mennyire fontos az oktatás társadalmi kihívások kezelésére és a diákok minőségi életre és munkahelyekre való hatékony felkészítésére irányuló képességének javítása. Saját értékeinek hasznosításával Európa vezető, innovatív szerepet játszhat és kell is, hogy játsszon egy fenntartható és inkluzív gazdaság kiépítésben. Egy ilyenfajta gazdaságnak képesnek kell lennie arra, hogy növelje a versenyképességet és biztosítsa sajátos szociális modelljének jövőjét. Az oktatás terén folytatott együttműködés valódi értelemmel tölti meg az EU lényegi koncepcióját, és ösztönzi a „közösség”, azaz az EU konstruktív megítélését.

| 1.2. | A jelenlegi európai politikai környezetre való tekintettel az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kulturális sokféleség és tolerancia megbecsülésének szükségességét egy további olyan területként foglalják bele az oktatási szakpolitikákba, ahol az alapvető uniós értékek előmozdítását célzó uniós célkitűzések keretében ösztönzik az aktív polgári szerepvállalást. Mindnyájan felelősek vagyunk a polgárok oktatásáért és azért, hogy valóban tudatosítsuk bennük a közös európai történelmet és értékeket, valamint a tolerancia és az emberi jogok fontosságát. |
| --- | --- |

1.2.

A jelenlegi európai politikai környezetre való tekintettel az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kulturális sokféleség és tolerancia megbecsülésének szükségességét egy további olyan területként foglalják bele az oktatási szakpolitikákba, ahol az alapvető uniós értékek előmozdítását célzó uniós célkitűzések keretében ösztönzik az aktív polgári szerepvállalást. Mindnyájan felelősek vagyunk a polgárok oktatásáért és azért, hogy valóban tudatosítsuk bennük a közös európai történelmet és értékeket, valamint a tolerancia és az emberi jogok fontosságát.

| 1.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy ambiciózusabb kezdeményezésre van szükség ahhoz, hogy megválaszolhassuk jelenkorunk egyre növekvő kihívásait, egy olyan kezdeményezésre, amely egy átfogóbb oktatási stratégiához vezetne, amely megváltoztatja a jelenlegi paradigmát, hogy támogathassuk gyermekeinket, és gyors megoldásokat kínálhassunk a meglévő kihívásokra. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB úgy véli, hogy ambiciózusabb kezdeményezésre van szükség ahhoz, hogy megválaszolhassuk jelenkorunk egyre növekvő kihívásait, egy olyan kezdeményezésre, amely egy átfogóbb oktatási stratégiához vezetne, amely megváltoztatja a jelenlegi paradigmát, hogy támogathassuk gyermekeinket, és gyors megoldásokat kínálhassunk a meglévő kihívásokra.

| 1.4. | A pedagógusok és oktatási intézményvezetők helyzetének javítása és támogatásuk alapvető fontosságú az oktatás fejlesztésében. Nemcsak a pedagógusoknak és oktatási intézményvezetőknek kell továbbképzési lehetőségeket biztosítani, hanem a gyermekeket és fiatalokat a valódi életben, az iskola keretein kívül nevelők, azaz szüleik, a közösség és a nem formális oktatók számára is. Fontos, hogy szövetségeket építsünk ki ezekkel a csoportokkal. |
| --- | --- |

1.4.

A pedagógusok és oktatási intézményvezetők helyzetének javítása és támogatásuk alapvető fontosságú az oktatás fejlesztésében. Nemcsak a pedagógusoknak és oktatási intézményvezetőknek kell továbbképzési lehetőségeket biztosítani, hanem a gyermekeket és fiatalokat a valódi életben, az iskola keretein kívül nevelők, azaz szüleik, a közösség és a nem formális oktatók számára is. Fontos, hogy szövetségeket építsünk ki ezekkel a csoportokkal.

| 1.5. | A tagállamokhoz konkrétabb ajánlásokat kellene intézni az oktatással és a pedagógusok támogatásával kapcsolatban, ideértve – a tanárok munkakörülményeinek és a tanulók tanulási körülményeinek elemeként – az iskolai környezet javítását. Néhány ajánlást az európai szemeszter keretében, az országspecifikus ajánlások részeként lehetne megfogalmazni. |
| --- | --- |

1.5.

A tagállamokhoz konkrétabb ajánlásokat kellene intézni az oktatással és a pedagógusok támogatásával kapcsolatban, ideértve – a tanárok munkakörülményeinek és a tanulók tanulási körülményeinek elemeként – az iskolai környezet javítását. Néhány ajánlást az európai szemeszter keretében, az országspecifikus ajánlások részeként lehetne megfogalmazni.

| 1.6. | A soron következő, 2018 elejére tervezett magas szintű oktatási csúcstalálkozóra való tekintettel, amelynek az Európai Bizottság ad majd otthont, az EGSZB határozottan arra biztatja a tagállamokat, hogy tegyenek egy jelentőst lépést előre, és – többek között hatékony szociális és civil párbeszédek folytatásával – hívják életre azokat az oktatási, képzési és egész életen át tartó tanulási rendszereket, amelyek a tanulók számára ígéretes jövőt biztosítanak Európában. |
| --- | --- |

1.6.

A soron következő, 2018 elejére tervezett magas szintű oktatási csúcstalálkozóra való tekintettel, amelynek az Európai Bizottság ad majd otthont, az EGSZB határozottan arra biztatja a tagállamokat, hogy tegyenek egy jelentőst lépést előre, és – többek között hatékony szociális és civil párbeszédek folytatásával – hívják életre azokat az oktatási, képzési és egész életen át tartó tanulási rendszereket, amelyek a tanulók számára ígéretes jövőt biztosítanak Európában.

| 1.7. | Az EGSZB a következő két elemet tartja alapvető fontosságúnak az oktatási rendszerek javítása és korszerűsítése szempontjából: elégséges, méltányosan elosztott finanszírozási források rendelkezésre állása és összehangolt irányítás a magas szintű és hatékony szociális párbeszéd keretében. Ennek nagyobb figyelmet kellene szentelni a jövőbeli viták során. Az oktatási erőforrásoknak nemcsak a teljesítményre kellene összpontosítaniuk, hanem az inkluzivitásra is a hátrányos helyzetű tanulók és a menekültek tekintetében. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB a következő két elemet tartja alapvető fontosságúnak az oktatási rendszerek javítása és korszerűsítése szempontjából: elégséges, méltányosan elosztott finanszírozási források rendelkezésre állása és összehangolt irányítás a magas szintű és hatékony szociális párbeszéd keretében. Ennek nagyobb figyelmet kellene szentelni a jövőbeli viták során. Az oktatási erőforrásoknak nemcsak a teljesítményre kellene összpontosítaniuk, hanem az inkluzivitásra is a hátrányos helyzetű tanulók és a menekültek tekintetében.

| 1.8. | Az EU-nak többet kell befektetnie az oktatásba és a képzésbe, valamint a kutatásba és az innovációba, oly módon, hogy megnöveli az Erasmus+ és a Horizont 2020 programokhoz és tervezett utódprogramjaikhoz rendelt finanszírozást. Ezáltal növelhető a jövőbeli munkahelyek száma, és új lehetőségek nyílhatnak meg. |
| --- | --- |

1.8.

Az EU-nak többet kell befektetnie az oktatásba és a képzésbe, valamint a kutatásba és az innovációba, oly módon, hogy megnöveli az Erasmus+ és a Horizont 2020 programokhoz és tervezett utódprogramjaikhoz rendelt finanszírozást. Ezáltal növelhető a jövőbeli munkahelyek száma, és új lehetőségek nyílhatnak meg.

| 1.9. | Az EGSZB továbbá szeretné felhívni a figyelmet annak fontosságára, hogy a szociális partnereket és egyéb civil szervezeteket hatékonyan bevonják ebbe a folyamatba. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB továbbá szeretné felhívni a figyelmet annak fontosságára, hogy a szociális partnereket és egyéb civil szervezeteket hatékonyan bevonják ebbe a folyamatba.

| 1.10. | Bár a közlemény tematikus súlypontja az iskolákra és a felsőoktatásra helyeződik, a formális, nem formális és informális tanulás közötti együttműködéssel és kapcsolatokkal, valamint eredményeik érvényesítésével is foglalkozni kell. |
| --- | --- |

1.10.

Bár a közlemény tematikus súlypontja az iskolákra és a felsőoktatásra helyeződik, a formális, nem formális és informális tanulás közötti együttműködéssel és kapcsolatokkal, valamint eredményeik érvényesítésével is foglalkozni kell.

| 1.11. | Az EGSZB hangsúlyozza egy átfogó megközelítés alkalmazásának fontosságát a vállalkozásokkal kapcsolatban. Jól meghatározott célokra van szükség valamennyi pedagógus számára a vállalkozói ismeretek oktatásának tekintetében, hogy hatékony tanulási stratégiákat alkalmazhassanak e téren az osztálytermekben. A szociális projektek iskolán belüli vagy kívüli kidolgozása ideális alkalmat jelent a szóban forgó készségek és a szükséges szemléletmód elsajátításra, és az egyéb tanulási környezetekkel való hatékonyabb kapcsolatok kialakítását is segíti. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB hangsúlyozza egy átfogó megközelítés alkalmazásának fontosságát a vállalkozásokkal kapcsolatban. Jól meghatározott célokra van szükség valamennyi pedagógus számára a vállalkozói ismeretek oktatásának tekintetében, hogy hatékony tanulási stratégiákat alkalmazhassanak e téren az osztálytermekben. A szociális projektek iskolán belüli vagy kívüli kidolgozása ideális alkalmat jelent a szóban forgó készségek és a szükséges szemléletmód elsajátításra, és az egyéb tanulási környezetekkel való hatékonyabb kapcsolatok kialakítását is segíti.

| 1.12. | Az EGSZB úgy véli, hogy az oktatás tágabb értelemben vett célja a STEM-tárgyak (természettudományok, technológia, műszaki tudományok és matematika) és a társadalom- és bölcsésztudományok közötti egyensúly és szoros együttműködés megteremtésében rejlik. Az EGSZB ezért egy olyan, nagyobb mértékben interdiszciplináris megközelítést sürget az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatban, amelynek középpontjában partnerségek és olyan rugalmas képzési formák állnak, melyek túlmutatnak az egyes oktatási szinteken és tanulmányi területeken. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB úgy véli, hogy az oktatás tágabb értelemben vett célja a STEM-tárgyak (természettudományok, technológia, műszaki tudományok és matematika) és a társadalom- és bölcsésztudományok közötti egyensúly és szoros együttműködés megteremtésében rejlik. Az EGSZB ezért egy olyan, nagyobb mértékben interdiszciplináris megközelítést sürget az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatban, amelynek középpontjában partnerségek és olyan rugalmas képzési formák állnak, melyek túlmutatnak az egyes oktatási szinteken és tanulmányi területeken.

2.   Az Európai Bizottság kezdeményezéseinek összefoglalása

| 2.1. | „Az oktatás javítása és korszerűsítése” című közleményét követően (2016. december 7.) az Európai Bizottság 2017. május 30-án egy új, iskolákkal és felsőoktatással kapcsolatos ifjúsági kezdeményezést indított útjára „Új stratégia a magas színvonalú, befogadó és jövőorientált iskola és felsőoktatás támogatására” címmel. A csomag két megújított uniós programból áll, melyek az oktatás korszerűsítését célozzák az iskolákban, illetve a felsőoktatásban. |
| --- | --- |

2.1.

„Az oktatás javítása és korszerűsítése” című közleményét követően (2016. december 7.) az Európai Bizottság 2017. május 30-án egy új, iskolákkal és felsőoktatással kapcsolatos ifjúsági kezdeményezést indított útjára „Új stratégia a magas színvonalú, befogadó és jövőorientált iskola és felsőoktatás támogatására” címmel. A csomag két megújított uniós programból áll, melyek az oktatás korszerűsítését célozzák az iskolákban, illetve a felsőoktatásban.

| 2.2. | Az iskolákat illetően a tagállamok tapasztalataikra támaszkodva három olyan területet azonosítottak, ahol fellépésre van szükség, és ahol az uniós támogatások fontos kihívások megoldásában segíthetnek:






  — | az iskolák minőségének javítása és befogadó jellegének erősítése, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Az iskolákat illetően a tagállamok tapasztalataikra támaszkodva három olyan területet azonosítottak, ahol fellépésre van szükség, és ahol az uniós támogatások fontos kihívások megoldásában segíthetnek:

—

az iskolák minőségének javítása és befogadó jellegének erősítése,

| — | a kiváló pedagógusok és oktatási intézményvezetők támogatása, |
| --- | --- |

—

a kiváló pedagógusok és oktatási intézményvezetők támogatása,

| — | az iskolai oktatási rendszerek irányításának javítása. |
| --- | --- |

—

az iskolai oktatási rendszerek irányításának javítása.

| 2.3. | Az Európai Bizottság javasolja a tagállamok által hozott intézkedések kiegészítését a szóban forgó három területen a kölcsönös tanulás támogatásával, annak alaposabb tapasztalati feltérképezésével, hogy mi működik az oktatásban, valamint nemzeti reformok formájában nyújtott támogatással azokban a tagállamokban, amelyek ezt igénylik. Az ilyen támogatásokhoz például a következők tartoznak: a készségfejlesztés és az interkulturális tanulás ösztönzése iskolai partnerségeken keresztül, mobilitási és elektronikus testvériskola-projektek az Erasmus+ keretében, a társaktól való tanulás erősítése a pedagógusok és oktatási intézményvezetők pályafutása és szakmai fejlődése során, továbbá egy új támogatási rendszer létrehozása azoknak a tagállamoknak a felkarolása érdekében, amelyek segítséget kérnek az oktatási reformok tervezéséhez és végrehajtásához. |
| --- | --- |

2.3.

Az Európai Bizottság javasolja a tagállamok által hozott intézkedések kiegészítését a szóban forgó három területen a kölcsönös tanulás támogatásával, annak alaposabb tapasztalati feltérképezésével, hogy mi működik az oktatásban, valamint nemzeti reformok formájában nyújtott támogatással azokban a tagállamokban, amelyek ezt igénylik. Az ilyen támogatásokhoz például a következők tartoznak: a készségfejlesztés és az interkulturális tanulás ösztönzése iskolai partnerségeken keresztül, mobilitási és elektronikus testvériskola-projektek az Erasmus+ keretében, a társaktól való tanulás erősítése a pedagógusok és oktatási intézményvezetők pályafutása és szakmai fejlődése során, továbbá egy új támogatási rendszer létrehozása azoknak a tagállamoknak a felkarolása érdekében, amelyek segítséget kérnek az oktatási reformok tervezéséhez és végrehajtásához.

| 2.4. | A megújított felsőoktatási stratégia a 2011-es modernizációs programra épül. A közleményben az Európai Bizottság négy kulcsfontosságú területen vázolja fel terveit:






  — | annak biztosítása, hogy a végzett hallgatók felsőoktatási tanulmányaikat olyan készségek birtokában fejezzék be, amelyekre mind nekik, mind pedig a modern gazdaságnak szüksége van, |
| --- | --- | --- |

2.4.

A megújított felsőoktatási stratégia a 2011-es modernizációs programra épül. A közleményben az Európai Bizottság négy kulcsfontosságú területen vázolja fel terveit:

—

annak biztosítása, hogy a végzett hallgatók felsőoktatási tanulmányaikat olyan készségek birtokában fejezzék be, amelyekre mind nekik, mind pedig a modern gazdaságnak szüksége van,

| — | befogadó felsőoktatási rendszerek létrehozása, |
| --- | --- |

—

befogadó felsőoktatási rendszerek létrehozása,

| — | annak biztosítása, hogy a felsőoktatási intézmények hozzájárulnak az innovációhoz a gazdaság egyéb területein, |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a felsőoktatási intézmények hozzájárulnak az innovációhoz a gazdaság egyéb területein,

| — | a felsőoktatási intézmények és kormányok támogatása abban, hogy a lehető leghatékonyabban hasznosítsák a rendelkezésre álló emberi és pénzügyi erőforrásokat. |
| --- | --- |

—

a felsőoktatási intézmények és kormányok támogatása abban, hogy a lehető leghatékonyabban hasznosítsák a rendelkezésre álló emberi és pénzügyi erőforrásokat.

| 2.5. | Végezetül annak biztosítása érdekében, hogy a felsőoktatás előmozdíthassa a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzését, az egyetemeknek tanterveiket a gazdaság és társadalom jelenlegi és várható igényeihez kell szabniuk, a leendő hallgatóknak pedig naprakész, megbízható információkra van szükségük, amelyek segítik őket annak eldöntésében, hogy milyen kurzusokat válasszanak. Az Európai Bizottság ezért az új európai készségfejlesztési program részeként párhuzamos javaslatot nyújtott be a pályakövetésről szóló tanácsi ajánlásra, amely a szakképzési programokban végzettséget szerzőkre is kiterjed majd a felsőoktatásban végzetteken túl. Ez minden bizonnyal ösztönzi és támogatja majd a tagállami hatóságokat, hogy hozzanak nyilvánosságra minél jobb minőségű információkat arról, hogy tanulmányaik befejeztével a fiatalok milyen pályát futnak be vagy milyen további oktatásban vesznek részt. |
| --- | --- |

2.5.

Végezetül annak biztosítása érdekében, hogy a felsőoktatás előmozdíthassa a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzését, az egyetemeknek tanterveiket a gazdaság és társadalom jelenlegi és várható igényeihez kell szabniuk, a leendő hallgatóknak pedig naprakész, megbízható információkra van szükségük, amelyek segítik őket annak eldöntésében, hogy milyen kurzusokat válasszanak. Az Európai Bizottság ezért az új európai készségfejlesztési program részeként párhuzamos javaslatot nyújtott be a pályakövetésről szóló tanácsi ajánlásra, amely a szakképzési programokban végzettséget szerzőkre is kiterjed majd a felsőoktatásban végzetteken túl. Ez minden bizonnyal ösztönzi és támogatja majd a tagállami hatóságokat, hogy hozzanak nyilvánosságra minél jobb minőségű információkat arról, hogy tanulmányaik befejeztével a fiatalok milyen pályát futnak be vagy milyen további oktatásban vesznek részt.

3.   Általános megjegyzések az új uniós oktatási stratégiáról

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli a kezdeményezéseket, és szeretné kifejezésre juttatni azzal kapcsolatos nézeteit, hogy mennyire fontos az európai oktatási rendszerek fejlesztéséhez szükséges eszközök rendelkezésre bocsátása annak érdekében, hogy mindenki számára magas színvonalú oktatást biztosíthassunk, és hogy mennyire fontos az oktatás társadalmi kihívások kezelésére és a diákok minőségi életre és munkahelyekre való hatékony felkészítésére irányuló képességének javítása. Helyesli a kisgyermekkori nevelésre, a pedagógusképzésbe történő beruházásra, a különböző érdekelt felek közötti együttműködés ösztönzésre, az iskolairányítás javítására és a kutatáshoz kapcsolódó szinergiákra helyezett hangsúlyt, valamint a társadalmi befogadás általános előtérbe helyezését. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB üdvözli a kezdeményezéseket, és szeretné kifejezésre juttatni azzal kapcsolatos nézeteit, hogy mennyire fontos az európai oktatási rendszerek fejlesztéséhez szükséges eszközök rendelkezésre bocsátása annak érdekében, hogy mindenki számára magas színvonalú oktatást biztosíthassunk, és hogy mennyire fontos az oktatás társadalmi kihívások kezelésére és a diákok minőségi életre és munkahelyekre való hatékony felkészítésére irányuló képességének javítása. Helyesli a kisgyermekkori nevelésre, a pedagógusképzésbe történő beruházásra, a különböző érdekelt felek közötti együttműködés ösztönzésre, az iskolairányítás javítására és a kutatáshoz kapcsolódó szinergiákra helyezett hangsúlyt, valamint a társadalmi befogadás általános előtérbe helyezését.

| 3.2. | Míg széles körben hangsúlyozták, hogy az oktatás kulcsfontosságú tényező a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek csökkentésében és a társadalmi befogadás ösztönzésében (1), a szociális jogok európai pilléréről szóló új keletű európai bizottsági ajánlásban, valamint a 2015-ös Párizsi Nyilatkozatban (2) azt is megjegyezték, hogy az egyenlőtlenségek tovább mélyülnek a legtöbb uniós tagállamban. A munkakörülményeket, készségkeresletet és társadalmakat érintő globális változások még soha nem mentek ilyen gyorsan végbe, ezért az EU-nak arra kellene ösztönöznie a tagállamokat, hogy ennek az új helyzetnek megfelelően alakítsák ki oktatási rendszereiket. A strukturális munkaerőhiány és a munkaerőpiaci eredmények folyamatos értékelése segíthet ebben a tekintetben. Ahhoz, hogy egy valóban esélyegyenlőségen alapuló társadalmat teremthessünk, szükség van arra, hogy az elmúlt években összegyűjtött bevált gyakorlatok számos példájának feltérképezése révén rugalmasabbá, innovatívabbá és holisztikusabbá tegyük a tanterveket és a tanítási gyakorlatokat. |
| --- | --- |

3.2.

Míg széles körben hangsúlyozták, hogy az oktatás kulcsfontosságú tényező a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek csökkentésében és a társadalmi befogadás ösztönzésében (1), a szociális jogok európai pilléréről szóló új keletű európai bizottsági ajánlásban, valamint a 2015-ös Párizsi Nyilatkozatban (2) azt is megjegyezték, hogy az egyenlőtlenségek tovább mélyülnek a legtöbb uniós tagállamban. A munkakörülményeket, készségkeresletet és társadalmakat érintő globális változások még soha nem mentek ilyen gyorsan végbe, ezért az EU-nak arra kellene ösztönöznie a tagállamokat, hogy ennek az új helyzetnek megfelelően alakítsák ki oktatási rendszereiket. A strukturális munkaerőhiány és a munkaerőpiaci eredmények folyamatos értékelése segíthet ebben a tekintetben. Ahhoz, hogy egy valóban esélyegyenlőségen alapuló társadalmat teremthessünk, szükség van arra, hogy az elmúlt években összegyűjtött bevált gyakorlatok számos példájának feltérképezése révén rugalmasabbá, innovatívabbá és holisztikusabbá tegyük a tanterveket és a tanítási gyakorlatokat.

| 3.3. | Az EGSZB ugyanakkor siet megjegyezni, hogy az oktatás mindnyájunk közös kincse, és fontos, hogy továbbra is kulcsfontosságú szerepet játsszon a közérdek szolgálatában azáltal, hogy olyan beruházásokat tesz lehetővé, amelyek célirányosan a számos területen hiányzó oktatás magán- és közköltségeinek csökkentésére irányulnak. Ilyen területek például az erőszak-megelőzés, az egészség javítása sportolás és a jóllét ösztönzése révén, a figyelem felhívása az éghajlatváltozásra és a társadalmi béke biztosítása az egyre sokszínűbbé váló társadalmakban. Ebben a tekintetben az oktatási reformoknak nemcsak a jövő olyan készségeinek, kompetenciáinak és ismereteinek közvetítésére kellene irányulniuk, amelyekre a fiataloknak szükségük van a munkavállaláshoz, hanem a tanulók abbéli képességének ösztönzésére is, hogy megoldást tudjanak találni azokra a sürgető társadalmi kérdésekre, amelyek az európai polgárok mindennapjait érintik. |
| --- | --- |

3.3.

Az EGSZB ugyanakkor siet megjegyezni, hogy az oktatás mindnyájunk közös kincse, és fontos, hogy továbbra is kulcsfontosságú szerepet játsszon a közérdek szolgálatában azáltal, hogy olyan beruházásokat tesz lehetővé, amelyek célirányosan a számos területen hiányzó oktatás magán- és közköltségeinek csökkentésére irányulnak. Ilyen területek például az erőszak-megelőzés, az egészség javítása sportolás és a jóllét ösztönzése révén, a figyelem felhívása az éghajlatváltozásra és a társadalmi béke biztosítása az egyre sokszínűbbé váló társadalmakban. Ebben a tekintetben az oktatási reformoknak nemcsak a jövő olyan készségeinek, kompetenciáinak és ismereteinek közvetítésére kellene irányulniuk, amelyekre a fiataloknak szükségük van a munkavállaláshoz, hanem a tanulók abbéli képességének ösztönzésére is, hogy megoldást tudjanak találni azokra a sürgető társadalmi kérdésekre, amelyek az európai polgárok mindennapjait érintik.

| 3.4. | Az egyik oktatási szintről a másikra való átmenet és a különböző oktatási szolgáltatók közötti, formális és nem formális keretek között folytatott együttműködés különleges figyelmet érdemel az Európai Bizottság tervezett stratégiájában. Míg az EGSZB üdvözli a befogadó és összekapcsolt felsőoktatási rendszerek kiépítésére, valamint az iskolák arra való ösztönzésére helyezett hangsúlyt, hogy jobb kapcsolatokat és hatékonyabb együttműködést alakítsanak ki a felsőoktatással a a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) terén, az EGSZB úgy véli, hogy hogy az oktatás tágabb értelemben vett célja a STEM-tárgyak és a társadalom- és bölcsésztudományok közötti egyensúly és szoros együttműködés megteremtésében rejlik. Az EGSZB ezért egy olyan, nagyobb mértékben interdiszciplináris megközelítést sürget az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatban, amelynek középpontjában partnerségek és olyan rugalmas képzési formák állnak, melyek túlmutatnak az egyes oktatási szinteken és tanulmányi területeken. Egy ilyen megközelítés különféle egyenlőtlenségek felszámolásában is segíthetne, mint például a nemek közötti egyenlőtlenség a STEM-tárgyakat és általában véve a tudományt illetően, továbbá megszüntetné az azzal kapcsolatos sztereotípiákat, hogy mi számít megfelelőbbnek és/vagy megszokottabbnak nemi, faji alapon vagy egyéb személyiségjegyek alapján. |
| --- | --- |

3.4.

Az egyik oktatási szintről a másikra való átmenet és a különböző oktatási szolgáltatók közötti, formális és nem formális keretek között folytatott együttműködés különleges figyelmet érdemel az Európai Bizottság tervezett stratégiájában. Míg az EGSZB üdvözli a befogadó és összekapcsolt felsőoktatási rendszerek kiépítésére, valamint az iskolák arra való ösztönzésére helyezett hangsúlyt, hogy jobb kapcsolatokat és hatékonyabb együttműködést alakítsanak ki a felsőoktatással a a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) terén, az EGSZB úgy véli, hogy hogy az oktatás tágabb értelemben vett célja a STEM-tárgyak és a társadalom- és bölcsésztudományok közötti egyensúly és szoros együttműködés megteremtésében rejlik. Az EGSZB ezért egy olyan, nagyobb mértékben interdiszciplináris megközelítést sürget az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatban, amelynek középpontjában partnerségek és olyan rugalmas képzési formák állnak, melyek túlmutatnak az egyes oktatási szinteken és tanulmányi területeken. Egy ilyen megközelítés különféle egyenlőtlenségek felszámolásában is segíthetne, mint például a nemek közötti egyenlőtlenség a STEM-tárgyakat és általában véve a tudományt illetően, továbbá megszüntetné az azzal kapcsolatos sztereotípiákat, hogy mi számít megfelelőbbnek és/vagy megszokottabbnak nemi, faji alapon vagy egyéb személyiségjegyek alapján.

| 3.5. | Az EGSZB újfent (3) sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vállaljon proaktív szerepet abban, hogy még több innovatív megoldást vezet be az oktatás és a készségfejlesztés terén, valamint figyelemmel kíséri és ösztönzi a tagállamokban már jelenleg is alkalmazott gyakorlatokat és innovatív megközelítéseket. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy eljött az idő egy valódi paradigmaváltásra az oktatás és a képzési ágazat céljait és működését, valamint a társadalomban betöltött helyének és szerepének megértését illetően, és most kell elismerni azt a tényt is, hogy maga az oktatás is a termelékenység egyik tényezője. Egy proaktív uniós szint kulcsfontosságú elem a jövő hatékonyabb oktatásának megteremtésében. |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB újfent (3) sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vállaljon proaktív szerepet abban, hogy még több innovatív megoldást vezet be az oktatás és a készségfejlesztés terén, valamint figyelemmel kíséri és ösztönzi a tagállamokban már jelenleg is alkalmazott gyakorlatokat és innovatív megközelítéseket. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy eljött az idő egy valódi paradigmaváltásra az oktatás és a képzési ágazat céljait és működését, valamint a társadalomban betöltött helyének és szerepének megértését illetően, és most kell elismerni azt a tényt is, hogy maga az oktatás is a termelékenység egyik tényezője. Egy proaktív uniós szint kulcsfontosságú elem a jövő hatékonyabb oktatásának megteremtésében.

| 3.6. | Ahogy azt az EGSZB már egy korábbi véleményében megállapította, „az összes szereplő mozgósítása és a »tanulási partnerségek« létrehozásának támogatása a társadalomban – amelyek keretében iskolák, vállalatok, helyi önkormányzatok, szociális partnerek, civil társadalmi szervezetek, a fiatalokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetek, fiatalokkal és másokkal foglalkozó szociális munkások, szülők és diákok is részt vesznek a tantervek kialakításában és végrehajtásában – alapvető [...] az oktatási paradigmaváltás szempontjából” (4). |
| --- | --- |

3.6.

Ahogy azt az EGSZB már egy korábbi véleményében megállapította, „az összes szereplő mozgósítása és a »tanulási partnerségek« létrehozásának támogatása a társadalomban – amelyek keretében iskolák, vállalatok, helyi önkormányzatok, szociális partnerek, civil társadalmi szervezetek, a fiatalokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetek, fiatalokkal és másokkal foglalkozó szociális munkások, szülők és diákok is részt vesznek a tantervek kialakításában és végrehajtásában – alapvető [...] az oktatási paradigmaváltás szempontjából” (4).

| 3.7. | Fontos, hogy a fiatalok már iskolai pályafutásuk kezdetén segítséget kapjanak egy személyes készségeiket ismertető portfólió kidolgozásában, amely nemcsak ismereteikre, hanem képességeikre, innovatív kapacitásukra és kreativitásukra, kritikus gondolkodásukra és a közös európai történelemmel kapcsolatos tudásukra is kitér. Ezekben a kompetenciaprofilokban lehetőséget kell adni annak kifejtésére is, hogy a fiatalok milyen digitális készségekkel, illetve interperszonális és csapatmunka-tapasztalatokkal rendelkeznek, és mennyire fogadják el a különféle kultúrákat. A portfóliót a fiatalokkal foglalkozó oktatók és szociális munkások támogatásával kellene elkészíteni. |
| --- | --- |

3.7.

Fontos, hogy a fiatalok már iskolai pályafutásuk kezdetén segítséget kapjanak egy személyes készségeiket ismertető portfólió kidolgozásában, amely nemcsak ismereteikre, hanem képességeikre, innovatív kapacitásukra és kreativitásukra, kritikus gondolkodásukra és a közös európai történelemmel kapcsolatos tudásukra is kitér. Ezekben a kompetenciaprofilokban lehetőséget kell adni annak kifejtésére is, hogy a fiatalok milyen digitális készségekkel, illetve interperszonális és csapatmunka-tapasztalatokkal rendelkeznek, és mennyire fogadják el a különféle kultúrákat. A portfóliót a fiatalokkal foglalkozó oktatók és szociális munkások támogatásával kellene elkészíteni.

| 3.8. | A kezdeményezés eredeti neve („ifjúsági kezdeményezés”) nem megfelelő üzenetet közvetített, mivel úgy tűnt, hogy csak a fiatalokat célozza meg, pedig a formális oktatási rendszerekben egyre több felnőtt tanuló vesz részt. Sajnálatos, hogy a „felnőtteket” alig említik meg a felsőoktatásról szóló közleményben, miközben a felsőoktatás valamennyi életkorban kulcsfontosságú szerepet tölthet be az egész életen át tartó tanulásban, valamint a foglalkoztatottak és munkanélküliek készségeinek, kompetenciáinak és ismereteinek frissítésében is. |
| --- | --- |

3.8.

A kezdeményezés eredeti neve („ifjúsági kezdeményezés”) nem megfelelő üzenetet közvetített, mivel úgy tűnt, hogy csak a fiatalokat célozza meg, pedig a formális oktatási rendszerekben egyre több felnőtt tanuló vesz részt. Sajnálatos, hogy a „felnőtteket” alig említik meg a felsőoktatásról szóló közleményben, miközben a felsőoktatás valamennyi életkorban kulcsfontosságú szerepet tölthet be az egész életen át tartó tanulásban, valamint a foglalkoztatottak és munkanélküliek készségeinek, kompetenciáinak és ismereteinek frissítésében is.

| 3.9. | Az oktatási rendszerek javítása és korszerűsítése szempontjából alapvetően fontos, hogy elégséges, méltányosan elosztott finanszírozási források álljanak rendelkezésre, és összehangolt irányítás valósuljon meg a magas szintű és hatékony szociális párbeszéd keretében. Munkadokumentumaiban az Európai Bizottság ezt nem ismeri fel megfelelően, és nem fektet elegendő hangsúlyt arra, hogy az oktatási forrásoknak nemcsak a teljesítményre kell összpontosítaniuk, hanem a hátrányos helyzetű tanulók egyéni felzárkóztatására és a menekültek integrációjára is. Aligha ismeri fel továbbá, mennyire fontos konzultálni az érdekelt felekkel – különösen a civil szervezetekkel – és bevonni őket a folyamatba. |
| --- | --- |

3.9.

Az oktatási rendszerek javítása és korszerűsítése szempontjából alapvetően fontos, hogy elégséges, méltányosan elosztott finanszírozási források álljanak rendelkezésre, és összehangolt irányítás valósuljon meg a magas szintű és hatékony szociális párbeszéd keretében. Munkadokumentumaiban az Európai Bizottság ezt nem ismeri fel megfelelően, és nem fektet elegendő hangsúlyt arra, hogy az oktatási forrásoknak nemcsak a teljesítményre kell összpontosítaniuk, hanem a hátrányos helyzetű tanulók egyéni felzárkóztatására és a menekültek integrációjára is. Aligha ismeri fel továbbá, mennyire fontos konzultálni az érdekelt felekkel – különösen a civil szervezetekkel – és bevonni őket a folyamatba.

4.   Részletes megjegyzések az új uniós oktatási stratégiáról

A két európai bizottsági kezdeményezésre, és általánosabban az uniós és tagállami szakpolitikákra válaszolva az EGSZB az alábbiakban három iskolákra és felsőoktatásra vonatkozó, horizontális prioritással foglalkozik.

| 4.1. | Szükség van „kemény” készségekre, de ugyanilyen szükség van „puha” és horizontális készségekre, kompetenciákra és ismeretekre is. |
| --- | --- |

4.1.

Szükség van „kemény” készségekre, de ugyanilyen szükség van „puha” és horizontális készségekre, kompetenciákra és ismeretekre is.

| 4.1.1. | Az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak fontos gondoskodnia arról, hogy a tagállamok átfogóan határozzák meg a tanulók igényeit, köztük a „kemény” és „puha” készségeket, a kompetenciákat és az interdiszciplináris ismereteket. Ennek a három szempontnak – amellett, hogy lefedi a munkához szükséges kapacitásokat – azt a átfogóbb célt is képviselnie kell, hogy az egyének személyes fejlődését egész életük során előmozdítja. Ezért az oktatási fejlesztéseknek – különösen a felsőoktatási rendszerekben – arra is kiemelt figyelmet kell fordítaniuk, hogy miként lehet ösztönözni az aktív polgári szerepvállalást, a fiatalok szerepének erősítését, az egész életen át tartó tanulást, illetve annak ismeretét, hogy miként működik az EU, és milyen előnyöket biztosít. Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy az oktatás önmagában nem tudja felszámolni a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségeket, mivel egy fenntarthatóbb megoldáshoz elengedhetetlenek a szinergiák a kiegészítő szociális és foglalkoztatási intézkedésekkel. |
| --- | --- |

4.1.1.

Az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak fontos gondoskodnia arról, hogy a tagállamok átfogóan határozzák meg a tanulók igényeit, köztük a „kemény” és „puha” készségeket, a kompetenciákat és az interdiszciplináris ismereteket. Ennek a három szempontnak – amellett, hogy lefedi a munkához szükséges kapacitásokat – azt a átfogóbb célt is képviselnie kell, hogy az egyének személyes fejlődését egész életük során előmozdítja. Ezért az oktatási fejlesztéseknek – különösen a felsőoktatási rendszerekben – arra is kiemelt figyelmet kell fordítaniuk, hogy miként lehet ösztönözni az aktív polgári szerepvállalást, a fiatalok szerepének erősítését, az egész életen át tartó tanulást, illetve annak ismeretét, hogy miként működik az EU, és milyen előnyöket biztosít. Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy az oktatás önmagában nem tudja felszámolni a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségeket, mivel egy fenntarthatóbb megoldáshoz elengedhetetlenek a szinergiák a kiegészítő szociális és foglalkoztatási intézkedésekkel.

| 4.1.2. | Kiemelt figyelmet kell fordítani az úgynevezett „puha” készségekre, mivel ezek egyre nagyobb értéket képviselnek a munkavállalók szemében, és a munka világán kívül is hasznosak. Ezért az EGSZB ösztönzi az olyan jellegű intézkedéseket, amilyenek az európai bizottsági közleményben is szerepelnek, azaz a kreativitás, a problémamegoldás, az együttműködés (5), a csapatmunka és a kritikus gondolkodás értékelésére irányuló projekteket. A döntéshozóknak megfelelő támogatásban és képzésben kell részesülniük, hogy megértsék e készség teljes dimenzióját. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kiemelt figyelmet kell fordítani az úgynevezett „puha” készségekre, mivel ezek egyre nagyobb értéket képviselnek a munkavállalók szemében, és a munka világán kívül is hasznosak. Ezért az EGSZB ösztönzi az olyan jellegű intézkedéseket, amilyenek az európai bizottsági közleményben is szerepelnek, azaz a kreativitás, a problémamegoldás, az együttműködés (5), a csapatmunka és a kritikus gondolkodás értékelésére irányuló projekteket. A döntéshozóknak megfelelő támogatásban és képzésben kell részesülniük, hogy megértsék e készség teljes dimenzióját.

| 4.1.3. | Az EGSZB üdvözli az egyetemek és a munka világa közötti együttműködést, de ez utóbbit nem szabad az üzleti ágazatra korlátozni. A vállalkozások és oktatási intézmények közötti partnerségek kialakítását nem volna szabad pusztán attól a kritériumtól függővé tenni, hogy a fiatalok „közvetlenül foglalkoztathatóak”-e. A vállalkozásoknak olyan helyzetben kell lenniük, hogy teljeskörűen ki tudják aknázni az emberekben rejlő lehetőségeket oly módon, hogy mozgósítják a megfelelő készségeket, és a digitális forradalomnak köszönhető új lehetőségeket minden korosztály számára elérhetővé teszik. A vállalkozásoknak azt is támogatniuk kellene, hogy a munka világába belépő fiatalok képzéseken vegyenek részt: az oktatás egy állandó folyamat, amely nem elégíthet ki minden igényt a formális oktatás korlátozott számú évei alatt. |
| --- | --- |

4.1.3.

Az EGSZB üdvözli az egyetemek és a munka világa közötti együttműködést, de ez utóbbit nem szabad az üzleti ágazatra korlátozni. A vállalkozások és oktatási intézmények közötti partnerségek kialakítását nem volna szabad pusztán attól a kritériumtól függővé tenni, hogy a fiatalok „közvetlenül foglalkoztathatóak”-e. A vállalkozásoknak olyan helyzetben kell lenniük, hogy teljeskörűen ki tudják aknázni az emberekben rejlő lehetőségeket oly módon, hogy mozgósítják a megfelelő készségeket, és a digitális forradalomnak köszönhető új lehetőségeket minden korosztály számára elérhetővé teszik. A vállalkozásoknak azt is támogatniuk kellene, hogy a munka világába belépő fiatalok képzéseken vegyenek részt: az oktatás egy állandó folyamat, amely nem elégíthet ki minden igényt a formális oktatás korlátozott számú évei alatt.

| 4.1.4. | Ahogy arra azonban az EGSZB már rámutatott, elengedhetetlen, hogy „támogassák, hogy az iskolák indítsanak duális oktatási és képzési rendszereket, amelyek a tantermi oktatást munkahelyi tapasztalatszerzéssel egészítik ki. Hívják fel az oktatásért felelős hatóságok és a vállalkozások figyelmét ezen kezdeményezések jelentőségére” (6). A képzettséget igénylő és fenntartható ifjúsági munkavállaláshoz kulcsfontosságú, hogy a diákok munkatapasztalatot szerezzenek, és szorosabb kapcsolat épüljön ki az iskolák, az ipar, az egyetemek és a kutatóintézetek között. |
| --- | --- |

4.1.4.

Ahogy arra azonban az EGSZB már rámutatott, elengedhetetlen, hogy „támogassák, hogy az iskolák indítsanak duális oktatási és képzési rendszereket, amelyek a tantermi oktatást munkahelyi tapasztalatszerzéssel egészítik ki. Hívják fel az oktatásért felelős hatóságok és a vállalkozások figyelmét ezen kezdeményezések jelentőségére” (6). A képzettséget igénylő és fenntartható ifjúsági munkavállaláshoz kulcsfontosságú, hogy a diákok munkatapasztalatot szerezzenek, és szorosabb kapcsolat épüljön ki az iskolák, az ipar, az egyetemek és a kutatóintézetek között.

| 4.1.5. | A „kemény készségek” iránti igény dacára a gazdaság nem diktálhatja a (felső)oktatás irányát. Más szóval: az olyan kezdeményezéseknek, mint például a rendszerszintű pályakövetés, biztosítaniuk kellene, hogy a felsőoktatási programok és tantervek alapját ne képezzék eszközként használt oktatási eredmények, például a bérek vagy a végzettek foglalkoztatási szintjei. Néhány tagállam már elkészítette saját pályakövető rendszerét, így a potenciálisan az EU egészére kiterjedő új rendszernek egyesítenie kellene ezeket, és feltétlenül el kell kerülni, hogy a rendszert megszorító intézkedések indokolására használják fel a humán tudományok és társadalomtudományok oktatása terén. |
| --- | --- |

4.1.5.

A „kemény készségek” iránti igény dacára a gazdaság nem diktálhatja a (felső)oktatás irányát. Más szóval: az olyan kezdeményezéseknek, mint például a rendszerszintű pályakövetés, biztosítaniuk kellene, hogy a felsőoktatási programok és tantervek alapját ne képezzék eszközként használt oktatási eredmények, például a bérek vagy a végzettek foglalkoztatási szintjei. Néhány tagállam már elkészítette saját pályakövető rendszerét, így a potenciálisan az EU egészére kiterjedő új rendszernek egyesítenie kellene ezeket, és feltétlenül el kell kerülni, hogy a rendszert megszorító intézkedések indokolására használják fel a humán tudományok és társadalomtudományok oktatása terén.

| 4.2. | A tanárok támogatása a magas színvonalú tanítás és az egész életen át tartó tanulás érdekében |
| --- | --- |

4.2.

A tanárok támogatása a magas színvonalú tanítás és az egész életen át tartó tanulás érdekében

| 4.2.1. | Az „oktatás digitális korszakában” fontos, hogy a technológiának az oktatásban történő alkalmazása jótékony hatást gyakoroljon a tanulási folyamatra: például a kódolás megtanulása nem önmagában való cél, fontos azonban, hogy a tanulók megértsék a kódolás logikáját, és megszerezzék az ahhoz szükséges készségeket, hogy az iskolán belüli és kívüli környezetükben használni tudják az egyre fejlődő technológiai eszközöket. |
| --- | --- |

4.2.1.

Az „oktatás digitális korszakában” fontos, hogy a technológiának az oktatásban történő alkalmazása jótékony hatást gyakoroljon a tanulási folyamatra: például a kódolás megtanulása nem önmagában való cél, fontos azonban, hogy a tanulók megértsék a kódolás logikáját, és megszerezzék az ahhoz szükséges készségeket, hogy az iskolán belüli és kívüli környezetükben használni tudják az egyre fejlődő technológiai eszközöket.

| 4.2.2. | Jóllehet az ikt számos területen lehetőségeket kínál, olyan valódi veszélyek előtt nyit utat, mint a számítógépes bűnözés vagy a veszélyes és káros tartalmak, növelve a szolgáltatások kommercializálódását, valamint lehetővé téve a technológiai megfigyelést és a személyes adatokkal való visszaélést. Ezért a digitális jártasságot fejleszteni kell, így bocsátva minden személy rendelkezésére a megfelelő eszközöket a jövőbeli munka világába való integrációhoz. Az információs és kommunikációs technológiák az ipar és a szolgáltatások minden területét áthatják, és ezért szerves részét kell, hogy képezzék az egész életen át tartó tanulásnak. |
| --- | --- |

4.2.2.

Jóllehet az ikt számos területen lehetőségeket kínál, olyan valódi veszélyek előtt nyit utat, mint a számítógépes bűnözés vagy a veszélyes és káros tartalmak, növelve a szolgáltatások kommercializálódását, valamint lehetővé téve a technológiai megfigyelést és a személyes adatokkal való visszaélést. Ezért a digitális jártasságot fejleszteni kell, így bocsátva minden személy rendelkezésére a megfelelő eszközöket a jövőbeli munka világába való integrációhoz. Az információs és kommunikációs technológiák az ipar és a szolgáltatások minden területét áthatják, és ezért szerves részét kell, hogy képezzék az egész életen át tartó tanulásnak.

| 4.2.3. | A digitális oktatásbeli fejlesztéseknek abban is segíteniük kellene a fiatalokat, hogy világosabban különbséget tegyenek az információ és az ismeret között, megtanuljanak kritikusan gondolkodni, megfelelő médiaműveltséget szerezzenek, és képesek legyenek például az álhírek felismerésére vagy online magánéletük védelmére. |
| --- | --- |

4.2.3.

A digitális oktatásbeli fejlesztéseknek abban is segíteniük kellene a fiatalokat, hogy világosabban különbséget tegyenek az információ és az ismeret között, megtanuljanak kritikusan gondolkodni, megfelelő médiaműveltséget szerezzenek, és képesek legyenek például az álhírek felismerésére vagy online magánéletük védelmére.

| 4.2.4. | Bár a közlemény tematikus súlypontja az iskolákra és a felsőoktatásra helyeződik, a formális, nem formális és informális tanulás közötti együttműködéssel és kapcsolatokkal, valamint eredményeik érvényesítésével nem foglalkozunk eleget, ahogy azt a „Partnership and flexible pathways for lifelong skills development” [Partnerség és rugalmas lehetőségek az egész életen át tartó készségfejlesztés érdekében] című, 2012. évi tanácsi következtetések (7) is kiemelik. Mindmáig csak az uniós tagállamok fele készített átfogó stratégiát az egész életen át tartó tanuláshoz (8). Ebben az összefüggésben a technológiák az oktatási megközelítések diverzifikációjára is kedvező hatással lehetnek. |
| --- | --- |

4.2.4.

Bár a közlemény tematikus súlypontja az iskolákra és a felsőoktatásra helyeződik, a formális, nem formális és informális tanulás közötti együttműködéssel és kapcsolatokkal, valamint eredményeik érvényesítésével nem foglalkozunk eleget, ahogy azt a „Partnership and flexible pathways for lifelong skills development” [Partnerség és rugalmas lehetőségek az egész életen át tartó készségfejlesztés érdekében] című, 2012. évi tanácsi következtetések (7) is kiemelik. Mindmáig csak az uniós tagállamok fele készített átfogó stratégiát az egész életen át tartó tanuláshoz (8). Ebben az összefüggésben a technológiák az oktatási megközelítések diverzifikációjára is kedvező hatással lehetnek.

| 4.2.5. | Az Európai Bizottság több éven keresztül hangsúlyt fektetett arra, hogy uniós hálózatok kiépítésével és az együttműködés ösztönzésével segítse a bevált gyakorlatok cseréjét és a társaktól való tanulást. Azt is érdekes volna azonban mérni, hogy az oktatók a valóságban milyen mértékben támogatják ezeket az eszközöket és mechanizmusokat. Nagyon valószínű, hogy sok tanár és oktató továbbra sem tud az uniós szinten rendelkezésére álló támogatások, valamint pénzügyi és képzési források mindegyikéről. A tagállamoknak kiemelt helyen kellene foglalkozniuk a kapacitásépítés és a munkakörülmények javításával, gondolva itt a tanári fizetésekre is. |
| --- | --- |

4.2.5.

Az Európai Bizottság több éven keresztül hangsúlyt fektetett arra, hogy uniós hálózatok kiépítésével és az együttműködés ösztönzésével segítse a bevált gyakorlatok cseréjét és a társaktól való tanulást. Azt is érdekes volna azonban mérni, hogy az oktatók a valóságban milyen mértékben támogatják ezeket az eszközöket és mechanizmusokat. Nagyon valószínű, hogy sok tanár és oktató továbbra sem tud az uniós szinten rendelkezésére álló támogatások, valamint pénzügyi és képzési források mindegyikéről. A tagállamoknak kiemelt helyen kellene foglalkozniuk a kapacitásépítés és a munkakörülmények javításával, gondolva itt a tanári fizetésekre is.

| 4.2.6. | Az európai bizottsági ajánlások értelmében fontos, hogy a tagállamok megkönnyítsék az oktatók és tanárok számára az egész életen át tartó tanulást, és növeljék mobilitásukat is, például az Erasmus+ programokon keresztül. Kiemelt figyelmet kell fordítani a tanítás részvételi aspektusainak javítására, mivel ez nagyon jó pedagógiai gyakorlatnak bizonyult arra, hogy a tanulók ismereteket szerezzenek, és fejlesszék bizonyos horizontális készségeiket, például a kommunikációs készséget. Ez lényeges elmozdulást jelentene a tanárközpontú oktatástól a tanulóközpontú tanítás felé, melynek keretében a tanár inkább a tanulássegítő szerepét tölti be. |
| --- | --- |

4.2.6.

Az európai bizottsági ajánlások értelmében fontos, hogy a tagállamok megkönnyítsék az oktatók és tanárok számára az egész életen át tartó tanulást, és növeljék mobilitásukat is, például az Erasmus+ programokon keresztül. Kiemelt figyelmet kell fordítani a tanítás részvételi aspektusainak javítására, mivel ez nagyon jó pedagógiai gyakorlatnak bizonyult arra, hogy a tanulók ismereteket szerezzenek, és fejlesszék bizonyos horizontális készségeiket, például a kommunikációs készséget. Ez lényeges elmozdulást jelentene a tanárközpontú oktatástól a tanulóközpontú tanítás felé, melynek keretében a tanár inkább a tanulássegítő szerepét tölti be.

| 4.3. | Vállalkozói képzés szociális projekteken keresztül |
| --- | --- |

4.3.

Vállalkozói képzés szociális projekteken keresztül

| 4.3.1. | Fontos, hogy az oktatás erősítse a legfontosabb kompetenciákat, készségeket és attitűdöket, melyekre szükségünk van ahhoz, hogy a formális oktatás lezárása után boldoguljunk az életben. Ilyen például a csapatmunka és a projektirányítás. Ezek az új készségek nemcsak a foglalkoztathatóságot növelnék, de abban is segítenének, hogy a jövőbeli felnőttek könnyebben létre tudják hozni saját munkahelyeiket, egyénileg és közösen egyaránt. A cselekvésközpontú és a tapasztalaton alapuló tanulás mind olyan alternatív megközelítésnek számít, amely növelheti az ismeretek megőrzésének képességét, és jobban támogatja a gyakorlati készségek fejlesztését, szemben az egy adott területre irányuló szakértelemmel. |
| --- | --- |

4.3.1.

Fontos, hogy az oktatás erősítse a legfontosabb kompetenciákat, készségeket és attitűdöket, melyekre szükségünk van ahhoz, hogy a formális oktatás lezárása után boldoguljunk az életben. Ilyen például a csapatmunka és a projektirányítás. Ezek az új készségek nemcsak a foglalkoztathatóságot növelnék, de abban is segítenének, hogy a jövőbeli felnőttek könnyebben létre tudják hozni saját munkahelyeiket, egyénileg és közösen egyaránt. A cselekvésközpontú és a tapasztalaton alapuló tanulás mind olyan alternatív megközelítésnek számít, amely növelheti az ismeretek megőrzésének képességét, és jobban támogatja a gyakorlati készségek fejlesztését, szemben az egy adott területre irányuló szakértelemmel.

| 4.3.2. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a vállalkozói tevékenységet átfogó módon közelítsék meg, kihasználva az új EntreComp (9) keret lehetőségeit. A szociális projektek iskolán belüli vagy kívüli kidolgozása ideális alkalmat jelent a szóban forgó készségek és a szükséges szemléletmód elsajátításra, és az egyéb tanulási környezetekkel való hatékonyabb kapcsolatok kialakítását is segíti. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak mindenképpen támogatniuk kell az Európai Szolidaritási Testület kezdeményezést az iskolákban és a felsőoktatásban tanuló fiatalok számára. Egyre nagyobb az érdeklődés a szociális vállalkozások iránt is, ami szintén jó módja annak, hogy eleget tegyünk a fiatalok tartalmasabb munkahely iránti törekvéseinek. |
| --- | --- |

4.3.2.

Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a vállalkozói tevékenységet átfogó módon közelítsék meg, kihasználva az új EntreComp (9) keret lehetőségeit. A szociális projektek iskolán belüli vagy kívüli kidolgozása ideális alkalmat jelent a szóban forgó készségek és a szükséges szemléletmód elsajátításra, és az egyéb tanulási környezetekkel való hatékonyabb kapcsolatok kialakítását is segíti. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak mindenképpen támogatniuk kell az Európai Szolidaritási Testület kezdeményezést az iskolákban és a felsőoktatásban tanuló fiatalok számára. Egyre nagyobb az érdeklődés a szociális vállalkozások iránt is, ami szintén jó módja annak, hogy eleget tegyünk a fiatalok tartalmasabb munkahely iránti törekvéseinek.

| 4.3.3. | A vállalkozások a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés erős motorjának számítanak. Különösen a vállalkozói készségek fejlesztésére kellene figyelmet fordítani. Ahogy arra az EGSZB már korábban rámutatott, a vállalkozói ismeretek oktatása Európa-szerte, a tananyag minden elemét tekintve és az egész életen át tartó tanulás keretében is még mindig a döntéshozók valódi elköteleződésére vár. Az ambíciót, a kreativitást és a vállalkozást saját jogán kell elismerni és támogatni, és nem szabad összekeverni az üzleti tevékenységgel vagy a haszonszerzéssel. A kreativitás a hivatalos és informális rendszerekben való tanulás során fejlődik ki. Az oktatókat teljes mértékben be kell vonni annak érdekében, hogy a helyes üzenet érkezzen célba. Elképzelhető, hogy a tanárok ellenérzéssel fogadják a vállalkozói tevékenység szűk meghatározását, például ha ez egy vállalkozás elindítását jelenti, de nyitottabbak a tágabb koncepcióra, amely egy életre szóló kulcskompetenciát képvisel. Annak érdekében, hogy a vállalkozói „szellem” megjelenjen az osztályteremben (10), egy „vállalkozói lépcsőt” lehet alkalmazni a tevékenységek és a tanítás fejlesztésére. |
| --- | --- |

4.3.3.

A vállalkozások a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés erős motorjának számítanak. Különösen a vállalkozói készségek fejlesztésére kellene figyelmet fordítani. Ahogy arra az EGSZB már korábban rámutatott, a vállalkozói ismeretek oktatása Európa-szerte, a tananyag minden elemét tekintve és az egész életen át tartó tanulás keretében is még mindig a döntéshozók valódi elköteleződésére vár. Az ambíciót, a kreativitást és a vállalkozást saját jogán kell elismerni és támogatni, és nem szabad összekeverni az üzleti tevékenységgel vagy a haszonszerzéssel. A kreativitás a hivatalos és informális rendszerekben való tanulás során fejlődik ki. Az oktatókat teljes mértékben be kell vonni annak érdekében, hogy a helyes üzenet érkezzen célba. Elképzelhető, hogy a tanárok ellenérzéssel fogadják a vállalkozói tevékenység szűk meghatározását, például ha ez egy vállalkozás elindítását jelenti, de nyitottabbak a tágabb koncepcióra, amely egy életre szóló kulcskompetenciát képvisel. Annak érdekében, hogy a vállalkozói „szellem” megjelenjen az osztályteremben (10), egy „vállalkozói lépcsőt” lehet alkalmazni a tevékenységek és a tanítás fejlesztésére.

| 4.3.4. | Azok a fiatalok, akik vállalkozói tanulmányokat folytatnak, mindenképpen üzleti ismereteket, alapvető készségeket és attitűdöket (pl. kreativitás, kezdeményezés, kitartás, csapatmunka, kockázatfelismerés, felelősségérzet) sajátítanak el – függetlenül attól, hogy végül indítanak-e valamilyen céget vagy szociális vállalkozást. Ezt nevezzük vállalkozói szellemnek, amely segít az ötletek gyakorlati megvalósításában, és amely jelentősen növeli a foglalkoztathatóságot. Jól meghatározott célokra van szükség valamennyi oktató számára a vállalkozói ismeretek oktatásának tekintetében, hogy hatékony tanulási stratégiákat alkalmazhassanak e téren az osztálytermekben. Ezért fontos, hogy a tagállamok már az általános iskolától kezdve támogassák a vállalkozói készségek elsajátítását új és kreatív tanítási és tanulási módszerek segítségével, emellett pedig a középiskolai és felsőoktatásban hangsúlyt helyezzenek a vállalkozásalapításra mint karrierlehetőségre. Problémaorientált tanulás és vállalati kapcsolatok révén minden tantárgyba be kell építeni, és az oktatás minden szintjén testre szabott módon biztosítani kell a valódi világban történő tapasztalatszerzést. |
| --- | --- |

4.3.4.

Azok a fiatalok, akik vállalkozói tanulmányokat folytatnak, mindenképpen üzleti ismereteket, alapvető készségeket és attitűdöket (pl. kreativitás, kezdeményezés, kitartás, csapatmunka, kockázatfelismerés, felelősségérzet) sajátítanak el – függetlenül attól, hogy végül indítanak-e valamilyen céget vagy szociális vállalkozást. Ezt nevezzük vállalkozói szellemnek, amely segít az ötletek gyakorlati megvalósításában, és amely jelentősen növeli a foglalkoztathatóságot. Jól meghatározott célokra van szükség valamennyi oktató számára a vállalkozói ismeretek oktatásának tekintetében, hogy hatékony tanulási stratégiákat alkalmazhassanak e téren az osztálytermekben. Ezért fontos, hogy a tagállamok már az általános iskolától kezdve támogassák a vállalkozói készségek elsajátítását új és kreatív tanítási és tanulási módszerek segítségével, emellett pedig a középiskolai és felsőoktatásban hangsúlyt helyezzenek a vállalkozásalapításra mint karrierlehetőségre. Problémaorientált tanulás és vállalati kapcsolatok révén minden tantárgyba be kell építeni, és az oktatás minden szintjén testre szabott módon biztosítani kell a valódi világban történő tapasztalatszerzést.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Az oktatás számos, a közelmúltban tett uniós nyilatkozatban is központi elemként szerepel: uniós szociális pillér (2017. április); új európai készségfejlesztési program (2016. június); vitaanyag Európa szociális dimenziójáról (2017. április); Római Nyilatkozat (2017. március).

1

(2)  Az oktatási minisztériumok 2015 márciusában Párizsban tartott informális találkozóján nyilatkozatot fogadtak el a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról.

2

(3)  HL C 173., 2017.5.31., 45. o.

3

(4)  HL C 214., 2014.7.8., 31. o.

4

(5)  Improving the quality of teaching and learning in Europe's higher education institutions [A tanítás és tanulás minőségének javítása Európa felsőoktatási intézményeiben], a felsőoktatás korszerűsítésével foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentése, Európai Bizottság, 2013. június.

5

(6)  HL C 327., 2013.11.12., 58. o.

6

(7)  A „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című európai bizottsági közleményt kísérő, Partnership and flexible pathways for lifelong skills development [Partnerség és rugalmas lehetőségek az egész életen át tartó készségfejlesztés érdekében] című bizottsági szolgálati munkadokumentum, 2012. november.

7

(8)  Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere (Oktatás és képzés 2020) végrehajtásáról szóló, „Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai” című, 2015. augusztusi tanácsi és európai bizottsági közös jelentéstervezetet kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum.

8

(9)  A vállalkozói kompetenciák európai referenciakerete:

9

https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/entrecomp-entrepreneurship-competence-framework

(10)  HL C 48., 2011.2.15., 45. o.

10

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/174 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/174

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet módosításáról

(COM(2017) 0424 final – 2017/0190(COD))

(2018/C 081/23)

| Előadó: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Előadó:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Felkérés: | Tanács, 2017.9.14.
  Európai Parlament, 2017.9.11. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése |
| | |
| Elnökségi határozat: | 2017.9.19. |
| | |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 179/2/2 |

Felkérés:

Tanács, 2017.9.14.

Európai Parlament, 2017.9.11.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése

Elnökségi határozat:

2017.9.19.

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

179/2/2

1.   Az EGSZB álláspontja

| 1.1. | A kirakodási kötelezettségről szóló korábbi véleményével (1) összhangban, amelyben rugalmassági intézkedéseket szorgalmazott a kirakodási kötelezettség fokozatos bevezetésének megkönnyítésére, az EGSZB támogatja azt a javaslatot, hogy hosszabbítsák meg az Európai Bizottság jogosultságát arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további hároméves időtartamra visszadobási terveket fogadjon el. |
| --- | --- |

1.1.

A kirakodási kötelezettségről szóló korábbi véleményével (1) összhangban, amelyben rugalmassági intézkedéseket szorgalmazott a kirakodási kötelezettség fokozatos bevezetésének megkönnyítésére, az EGSZB támogatja azt a javaslatot, hogy hosszabbítsák meg az Európai Bizottság jogosultságát arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további hároméves időtartamra visszadobási terveket fogadjon el.

| 1.2. | Ugyanakkor félő, hogy ez a javasolt hároméves időszak nem lesz elegendő az összes többéves regionális terv elfogadására, és 2020 végére a maihoz hasonló helyzet alakul majd ki. Az EGSZB szerint hosszabb átmeneti időszakot kellett volna megállapítani. |
| --- | --- |

1.2.

Ugyanakkor félő, hogy ez a javasolt hároméves időszak nem lesz elegendő az összes többéves regionális terv elfogadására, és 2020 végére a maihoz hasonló helyzet alakul majd ki. Az EGSZB szerint hosszabb átmeneti időszakot kellett volna megállapítani.

2.   Megjegyzések

| 2.1. | A kirakodási kötelezettség fokozatos bevezetése (az első felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletek, amelyek visszadobási terveket vezettek be, 2015. január 1-jén léptek hatályba) számos problémára rávilágított. |
| --- | --- |

2.1.

A kirakodási kötelezettség fokozatos bevezetése (az első felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletek, amelyek visszadobási terveket vezettek be, 2015. január 1-jén léptek hatályba) számos problémára rávilágított.

| 2.1.1. | A legnagyobb ilyen probléma, amely idővel csak tovább súlyosbodik majd, kétségtelenül az ún. „elfojtó fajok” kérdése, amelyekre vonatkozóan a halászoknak alacsony vagy semmilyen kvótájuk nincs, de amelyeket – nem ezért ugyan, de – hagynak bekerülni a hálókba vagy más halászeszközökbe. A rendeletben szereplő rugalmassági mechanizmusok egyáltalán nem elegendőek ennek a helyzetnek a kezelésére. Amikor ugyanis 2019-ben teljeskörűen hatályba lép a kirakodási kötelezettség, sok halászhajó kénytelen lesz a kikötőben maradni és nem futhat majd ki halászni, mert – bár a célfajokra vonatkozó kvótáját még nem használta fel teljes egészében – már kimerítette a járulékos fogásokra vonatkozó csekély kvótáját. |
| --- | --- |

2.1.1.

A legnagyobb ilyen probléma, amely idővel csak tovább súlyosbodik majd, kétségtelenül az ún. „elfojtó fajok” kérdése, amelyekre vonatkozóan a halászoknak alacsony vagy semmilyen kvótájuk nincs, de amelyeket – nem ezért ugyan, de – hagynak bekerülni a hálókba vagy más halászeszközökbe. A rendeletben szereplő rugalmassági mechanizmusok egyáltalán nem elegendőek ennek a helyzetnek a kezelésére. Amikor ugyanis 2019-ben teljeskörűen hatályba lép a kirakodási kötelezettség, sok halászhajó kénytelen lesz a kikötőben maradni és nem futhat majd ki halászni, mert – bár a célfajokra vonatkozó kvótáját még nem használta fel teljes egészében – már kimerítette a járulékos fogásokra vonatkozó csekély kvótáját.

| 2.1.2. | Egy másik megoldatlan kérdést jelent az, hogy a halászkikötők és az ottani piacok vajon alkalmasak-e az olyan fajok eladására, amelyeket korábban rendszerint visszadobtak, de most ki kell rakodni. Emellett további gondot okoz, hogy a kisméretű halak értékesítését csak nem emberi fogyasztási célra korlátozzák, ugyanis sok uniós kikötőben nincsenek olyan infrastruktúrák és cégek sem, amelyek az ilyen nyersanyagra specializálódtak. |
| --- | --- |

2.1.2.

Egy másik megoldatlan kérdést jelent az, hogy a halászkikötők és az ottani piacok vajon alkalmasak-e az olyan fajok eladására, amelyeket korábban rendszerint visszadobtak, de most ki kell rakodni. Emellett további gondot okoz, hogy a kisméretű halak értékesítését csak nem emberi fogyasztási célra korlátozzák, ugyanis sok uniós kikötőben nincsenek olyan infrastruktúrák és cégek sem, amelyek az ilyen nyersanyagra specializálódtak.

| 2.1.3. | Végezetül egyre nagyobb szükség lesz fedélzeti tárolóhelyiségekre, ráadásul megnő a személyzet munkaterhelése, mivel több halfajtát és méretet kell majd osztályoznia, ami nyilvánvalóan több stresszel és kockázattal is jár. |
| --- | --- |

2.1.3.

Végezetül egyre nagyobb szükség lesz fedélzeti tárolóhelyiségekre, ráadásul megnő a személyzet munkaterhelése, mivel több halfajtát és méretet kell majd osztályoznia, ami nyilvánvalóan több stresszel és kockázattal is jár.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 311., 2014.9.12., 68. o.

1

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/176

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia

[COM(2017) 134 final]

(2018/C 081/24)

| Előadó: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Előadó:

Brian CURTIS

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.5.31. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.2. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 180/2/0 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.5.31.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.2.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott):

180/2/0

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 1.1. | A digitális gazdaság, különösen annak kapcsolódó és támogató közszolgáltatási kerete elengedhetetlen az EU civil társadalmának zökkenőmentes és hatékony működéséhez. Az EGSZB üdvözli a folyamatos előrehaladást és az Európai Bizottságnak az európai interoperabilitási keret további fejlesztéséhez nyújtott támogatását. |
| --- | --- |

1.1.

A digitális gazdaság, különösen annak kapcsolódó és támogató közszolgáltatási kerete elengedhetetlen az EU civil társadalmának zökkenőmentes és hatékony működéséhez. Az EGSZB üdvözli a folyamatos előrehaladást és az Európai Bizottságnak az európai interoperabilitási keret további fejlesztéséhez nyújtott támogatását.

| 1.2. | A közlemény további fejlődést jelez annak a tanácsadói és kohéziós szerepnek a tekintetében, amelyet az Informatikai Főigazgatóság játszik abban, hogy a tagállamok és közigazgatásaik összes szintjének zökkenőmentes összekapcsolódását ösztönözze. |
| --- | --- |

1.2.

A közlemény további fejlődést jelez annak a tanácsadói és kohéziós szerepnek a tekintetében, amelyet az Informatikai Főigazgatóság játszik abban, hogy a tagállamok és közigazgatásaik összes szintjének zökkenőmentes összekapcsolódását ösztönözze.

| 1.3. | Az EGSZB ugyanakkor megjegyzi, hogy az interoperabilitási képesség terén jelentős eltérések vannak a tagállamok között, illetve a tagállamokon belül. A jelenlegi közös álláspont szerint továbbra sem beszélnek rendeletről vagy kötelezően alkalmazandó irányítási eljárásokról, ez azonban nagyobb felelősséget ró a tagállamokra, hogy minden lehetséges módon önként kötelezzék el magukat az európai interoperabilitási keret és végrehajtási programjainak szelleme és tartalma mellett. A biztonság és adatvédelem továbbra is egyike az európai interoperabilitási keret 12 alapelvének, és az EGSZB pozitívumként értékeli, hogy ezek az alapelvek bizonyos fokú részletességgel kidolgozásra kerültek, és az interoperabilitási megvalósítási tervben két egyértelmű ajánlás tárgyát képezik. Jellegénél fogva az európai interoperabilitási keret olyan, tág keretet biztosít, amelyen belül a tagállamok gyakorolhatják szubszidiaritási jogaikat, azonban kétségtelen, hogy a közvélemény széles körében nyugtalanság uralkodik a személyes adatok tulajdonjogát, használatát, valamint biztonságát illetően, és e közös aggodalmat Európa-szerte osztják. Az ilyen kérdések az EU-szerződésekben rögzített alapvető jogokhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB ugyanakkor megjegyzi, hogy az interoperabilitási képesség terén jelentős eltérések vannak a tagállamok között, illetve a tagállamokon belül. A jelenlegi közös álláspont szerint továbbra sem beszélnek rendeletről vagy kötelezően alkalmazandó irányítási eljárásokról, ez azonban nagyobb felelősséget ró a tagállamokra, hogy minden lehetséges módon önként kötelezzék el magukat az európai interoperabilitási keret és végrehajtási programjainak szelleme és tartalma mellett. A biztonság és adatvédelem továbbra is egyike az európai interoperabilitási keret 12 alapelvének, és az EGSZB pozitívumként értékeli, hogy ezek az alapelvek bizonyos fokú részletességgel kidolgozásra kerültek, és az interoperabilitási megvalósítási tervben két egyértelmű ajánlás tárgyát képezik. Jellegénél fogva az európai interoperabilitási keret olyan, tág keretet biztosít, amelyen belül a tagállamok gyakorolhatják szubszidiaritási jogaikat, azonban kétségtelen, hogy a közvélemény széles körében nyugtalanság uralkodik a személyes adatok tulajdonjogát, használatát, valamint biztonságát illetően, és e közös aggodalmat Európa-szerte osztják. Az ilyen kérdések az EU-szerződésekben rögzített alapvető jogokhoz kapcsolódnak.

Ajánlások

| 1.4. | Az EGSZB üdvözölné, ha a tagállamok és az Európai Unió intézményei teljes mértékben elköteleznék magukat az európai interoperabilitási keret végrehajtása mellett. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB üdvözölné, ha a tagállamok és az Európai Unió intézményei teljes mértékben elköteleznék magukat az európai interoperabilitási keret végrehajtása mellett.

| 1.5. | Noha a kiberbiztonság nem tartozik e közlemény hatáskörébe, egyértelmű, hogy más uniós jogalkotási eszközökben biztosítékokat kell nyújtani annak biztosítására, hogy a nagyobb interoperabilitás és a szélesebb körű nyilvános hozzáférés ne jelentsen nagyobb sebezhetőséget a kibertámadások növekvő veszélyéből adódó behatolásokon keresztül. |
| --- | --- |

1.5.

Noha a kiberbiztonság nem tartozik e közlemény hatáskörébe, egyértelmű, hogy más uniós jogalkotási eszközökben biztosítékokat kell nyújtani annak biztosítására, hogy a nagyobb interoperabilitás és a szélesebb körű nyilvános hozzáférés ne jelentsen nagyobb sebezhetőséget a kibertámadások növekvő veszélyéből adódó behatolásokon keresztül.

| 1.6. | Egy másik közös aggodalom, hogy miként lehet támogatni azokat, akik különféle okokból adódóan nem képesek bekapcsolódni a digitális szolgáltatások gyorsan bővülő és mindent átható világába. Az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy karolják fel az európai interoperabilitási keret felhasználó-központúsággal kapcsolatban tett ajánlásait, különösen azokat, amelyek a digitális közszolgáltatások többcsatornás, fizikai és digitális úton történő nyújtására vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.6.

Egy másik közös aggodalom, hogy miként lehet támogatni azokat, akik különféle okokból adódóan nem képesek bekapcsolódni a digitális szolgáltatások gyorsan bővülő és mindent átható világába. Az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy karolják fel az európai interoperabilitási keret felhasználó-központúsággal kapcsolatban tett ajánlásait, különösen azokat, amelyek a digitális közszolgáltatások többcsatornás, fizikai és digitális úton történő nyújtására vonatkoznak.

| 1.7. | Az EGSZB-nek vannak bizonyos aggályai amiatt, hogy a cselekvési pontok nem határoznak meg célokat, és úgy tűnik, hogy végrehajtásuk megosztott feladat a tagállamok, valamint az Európai Bizottság között. Világosabb felelősségi körök megjelölése és a prioritások meghatározása hozzájárulna az erőforrások megfelelő elosztásához. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB-nek vannak bizonyos aggályai amiatt, hogy a cselekvési pontok nem határoznak meg célokat, és úgy tűnik, hogy végrehajtásuk megosztott feladat a tagállamok, valamint az Európai Bizottság között. Világosabb felelősségi körök megjelölése és a prioritások meghatározása hozzájárulna az erőforrások megfelelő elosztásához.

| 1.8. | Azt is jobban meg kell határozni, hogy miként lehet érvényesíteni a vállalkozások és a polgárok igényeinek előtérbe helyezésére (a felhasználócentrikus szolgáltatásokra) vonatkozó követelményt. |
| --- | --- |

1.8.

Azt is jobban meg kell határozni, hogy miként lehet érvényesíteni a vállalkozások és a polgárok igényeinek előtérbe helyezésére (a felhasználócentrikus szolgáltatásokra) vonatkozó követelményt.

| 1.9. | Az EGSZB javasolja, hogy az állampolgárok és az Európai Bizottság által elfogadott COM(2017) 256. számú javaslat II. mellékletében szereplő állampolgári és vállalati aktusok és az azokhoz kapcsolódó eljárások élvezzenek elsőbbséget az európai interoperabilitási keret végrehajtási szintjének mérése során. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB javasolja, hogy az állampolgárok és az Európai Bizottság által elfogadott COM(2017) 256. számú javaslat II. mellékletében szereplő állampolgári és vállalati aktusok és az azokhoz kapcsolódó eljárások élvezzenek elsőbbséget az európai interoperabilitási keret végrehajtási szintjének mérése során.

| 1.10. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a nemzeti interoperabilitási keretek megfigyelőközpontjának (NIFO) aktív munkája szilárd alapot biztosít a jövőbeli ajánlásokhoz. Erre építve két-három éven belül kialakítható lenne egy olyan törvényi eszköz, amely megoldást kínál a rendezetlen problémákra. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB megjegyzi, hogy a nemzeti interoperabilitási keretek megfigyelőközpontjának (NIFO) aktív munkája szilárd alapot biztosít a jövőbeli ajánlásokhoz. Erre építve két-három éven belül kialakítható lenne egy olyan törvényi eszköz, amely megoldást kínál a rendezetlen problémákra.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A digitális egységes piac megvalósítása az Európai Bizottság 10 politikai prioritásának egyike, és éves szinten 415 milliárd euróval tudna hozzájárulni Európa gazdaságához, munkahelyeket teremtene és átalakítaná a közszolgáltatásokat. A közigazgatások digitális együttműködésének szükségessége a digitális egységes piac kulcsfontosságú eleme. A közszféra biztosítja az összes foglalkoztatottság több mint 25 %-át, közbeszerzéseken keresztül pedig az EU GDP-jének egyötödét képviseli. A diákcserék számának növekedése, a turizmus, migráció, határokon átnyúló üzletfejlesztés és online vásárlás növekedése mind megerősítik azt, hogy számos területen szükség van az interoperabilitásra. |
| --- | --- |

2.1.

A digitális egységes piac megvalósítása az Európai Bizottság 10 politikai prioritásának egyike, és éves szinten 415 milliárd euróval tudna hozzájárulni Európa gazdaságához, munkahelyeket teremtene és átalakítaná a közszolgáltatásokat. A közigazgatások digitális együttműködésének szükségessége a digitális egységes piac kulcsfontosságú eleme. A közszféra biztosítja az összes foglalkoztatottság több mint 25 %-át, közbeszerzéseken keresztül pedig az EU GDP-jének egyötödét képviseli. A diákcserék számának növekedése, a turizmus, migráció, határokon átnyúló üzletfejlesztés és online vásárlás növekedése mind megerősítik azt, hogy számos területen szükség van az interoperabilitásra.

| 2.2. | Az európai interoperabilitási keretet először 2010-ben fogadták el. A keret az interoperabilitási alapelveken és koncepcionális modelleken alapuló ajánlásokon keresztül konkrét iránymutatást biztosított a közigazgatások számára a tekintetben, hogy miként dolgozzanak ki interoperábilis közszolgáltatásokat. |
| --- | --- |

2.2.

Az európai interoperabilitási keretet először 2010-ben fogadták el. A keret az interoperabilitási alapelveken és koncepcionális modelleken alapuló ajánlásokon keresztül konkrét iránymutatást biztosított a közigazgatások számára a tekintetben, hogy miként dolgozzanak ki interoperábilis közszolgáltatásokat.

| 2.3. | Az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldásokról szóló program (a 2010–2015-ös ISA-program) és annak folytatása, az ISA2-program (2016–2020) a 2010-es európai interoperabilitási keret végrehajtására szolgáló két legfontosabb eszköz. |
| --- | --- |

2.3.

Az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldásokról szóló program (a 2010–2015-ös ISA-program) és annak folytatása, az ISA2-program (2016–2020) a 2010-es európai interoperabilitási keret végrehajtására szolgáló két legfontosabb eszköz.

| 2.4. | 2010 óta a közszférát érintő európai szakpolitikák és kezdeményezések vagy kialakításra kerültek – mint a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv átdolgozása, az eIDAS-rendelet (1) és az e-kormányzati cselekvési terv (2016–2020) –, vagy jelenleg állnak kidolgozás alatt, mint például az egységes digitális ügyfélkapu, valamint a (nem személyes) adatok határokon átnyúló szabad áramlása. |
| --- | --- |

2.4.

2010 óta a közszférát érintő európai szakpolitikák és kezdeményezések vagy kialakításra kerültek – mint a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv átdolgozása, az eIDAS-rendelet (1) és az e-kormányzati cselekvési terv (2016–2020) –, vagy jelenleg állnak kidolgozás alatt, mint például az egységes digitális ügyfélkapu, valamint a (nem személyes) adatok határokon átnyúló szabad áramlása.

| 2.5. | Az információs technológia gyorsan változó terület olyan ágazatokban, mint például a nyílt hozzáférésű adatok vagy a felhőalapú számítástechnika. |
| --- | --- |

2.5.

Az információs technológia gyorsan változó terület olyan ágazatokban, mint például a nyílt hozzáférésű adatok vagy a felhőalapú számítástechnika.

| 2.6. | A fenti szakpolitikával és technológiával kapcsolatos pontok, valamint az európai interoperabilitási keret hatékonyságértékelésének szükségessége vezetett el odáig, hogy 2016-ban sor került egy konzultációra az érdekelt felekkel, amelynek során elemezték azokat a szükségleteket és problémákat, amelyekkel az érdekelt felek szembesülnek az interoperabilitás és az európai interoperabilitási keret végrehajtása tekintetében, azonosították a tervezett felülvizsgálatokból eredő esetleges hatásokat, továbbá visszajelzéseket gyűjtöttek a hozzáadott értékre vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.6.

A fenti szakpolitikával és technológiával kapcsolatos pontok, valamint az európai interoperabilitási keret hatékonyságértékelésének szükségessége vezetett el odáig, hogy 2016-ban sor került egy konzultációra az érdekelt felekkel, amelynek során elemezték azokat a szükségleteket és problémákat, amelyekkel az érdekelt felek szembesülnek az interoperabilitás és az európai interoperabilitási keret végrehajtása tekintetében, azonosították a tervezett felülvizsgálatokból eredő esetleges hatásokat, továbbá visszajelzéseket gyűjtöttek a hozzáadott értékre vonatkozóan.

| 2.7. | Ennek eredményeképp az új keret nagyobb hangsúlyt fektet arra, hogy az interoperabilitási elveket és modelleket miként kell a gyakorlatban alkalmazni, és egyértelművé teszi az európai interoperabilitási keret központi szerepét a nemzeti és szakterület-specifikus keretek összekapcsolásában. Az ajánlások száma 25-ről 47-re emelkedett úgy, hogy a végrehajtás megkönnyítése érdekében konkrétabb aktualizált és újonnan bevezetett interoperabilitási ajánlások kerültek megfogalmazásra, nagyobb hangsúlyt fektetve a nyitottságra és az információk kezelésére, az adathordozhatóságra, az interoperabilitás irányítására, valamint az integrált szolgáltatásnyújtásra. |
| --- | --- |

2.7.

Ennek eredményeképp az új keret nagyobb hangsúlyt fektet arra, hogy az interoperabilitási elveket és modelleket miként kell a gyakorlatban alkalmazni, és egyértelművé teszi az európai interoperabilitási keret központi szerepét a nemzeti és szakterület-specifikus keretek összekapcsolásában. Az ajánlások száma 25-ről 47-re emelkedett úgy, hogy a végrehajtás megkönnyítése érdekében konkrétabb aktualizált és újonnan bevezetett interoperabilitási ajánlások kerültek megfogalmazásra, nagyobb hangsúlyt fektetve a nyitottságra és az információk kezelésére, az adathordozhatóságra, az interoperabilitás irányítására, valamint az integrált szolgáltatásnyújtásra.

3.   Az európai bizottsági közlemény lényegi tartalma

| 3.1. | A közlemény általános áttekintést nyújt, áttekinti és elemzi az eddigi előrehaladást, illetve a jövőre vonatozó prioritásokat. A közlemény I. melléklete 22 intézkedést határoz meg öt kiemelt területen. Ezt támasztja alá a II. melléklet, amely rögzíti az új európai interoperabilitási keret elveit, és részletesen ismerteti a 47 ajánlást. A közlemény célja, hogy zökkenőmentes szolgáltatásokat és adatáramlást biztosítson az európai közigazgatások számára az európai interoperabilitási keret általános keretének – amely az európai interoperabilitási keret koncepcionális modelljén alapul – pontos betartásán keresztül. |
| --- | --- |

3.1.

A közlemény általános áttekintést nyújt, áttekinti és elemzi az eddigi előrehaladást, illetve a jövőre vonatozó prioritásokat. A közlemény I. melléklete 22 intézkedést határoz meg öt kiemelt területen. Ezt támasztja alá a II. melléklet, amely rögzíti az új európai interoperabilitási keret elveit, és részletesen ismerteti a 47 ajánlást. A közlemény célja, hogy zökkenőmentes szolgáltatásokat és adatáramlást biztosítson az európai közigazgatások számára az európai interoperabilitási keret általános keretének – amely az európai interoperabilitási keret koncepcionális modelljén alapul – pontos betartásán keresztül.

| 3.2. | A hatékony digitális közszolgáltatások megvalósítása kulcsfontosságú az állampolgárok számára ahhoz, hogy szabadon dolgozhassanak és telepedhessenek át, illetve a vállalkozások számára ahhoz, hogy élvezhessék az akadálymentes kereskedelem és tőkeáramlás előnyeit valamennyi tagállamban. A tagállamok a széles körű digitalizáció révén korszerűsítik közigazgatásaikat, azonban az elszigetelt digitális környezetek, és ebből adódóan a négy alapszabadságot korlátozó elektronikus akadályok létrejöttének elkerülése érdekében elengedhetetlen az interoperabilitás. |
| --- | --- |

3.2.

A hatékony digitális közszolgáltatások megvalósítása kulcsfontosságú az állampolgárok számára ahhoz, hogy szabadon dolgozhassanak és telepedhessenek át, illetve a vállalkozások számára ahhoz, hogy élvezhessék az akadálymentes kereskedelem és tőkeáramlás előnyeit valamennyi tagállamban. A tagállamok a széles körű digitalizáció révén korszerűsítik közigazgatásaikat, azonban az elszigetelt digitális környezetek, és ebből adódóan a négy alapszabadságot korlátozó elektronikus akadályok létrejöttének elkerülése érdekében elengedhetetlen az interoperabilitás.

| 3.3. | A keret javaslata szerint a jó interoperabilitáshoz kezelni kell a jogi kérdések, a szervezeti szempontok, az adat-/szemantikus vonatkozású aggodalmak és a technikai kihívások terén felmerülő tényleges és potenciális akadályokat. Az ISA és ISA2 programok végrehajtása és felülvizsgálata jelentős mértékben hozzájárult e szempontok azonosításához és kezeléséhez, azonban még mindig sok a tennivaló. |
| --- | --- |

3.3.

A keret javaslata szerint a jó interoperabilitáshoz kezelni kell a jogi kérdések, a szervezeti szempontok, az adat-/szemantikus vonatkozású aggodalmak és a technikai kihívások terén felmerülő tényleges és potenciális akadályokat. Az ISA és ISA2 programok végrehajtása és felülvizsgálata jelentős mértékben hozzájárult e szempontok azonosításához és kezeléséhez, azonban még mindig sok a tennivaló.

| 3.4. | A legfrissebb rendelkezésre álló adatok a nemzeti interoperabilitási keretek európai interoperabilitási kerettel történő összehangoltságát 76 %-osra becsülik, azonban a nemzeti interoperabilitási keretek konkrét nemzeti projektek révén való végrehajtása 2016-ban mindössze 56 %-os szinten állt (2), ami azt mutatja, hogy a jelenlegi ajánlások gyakorlati végrehajtása továbbra is nehézségekbe ütközik. Ezért egyértelmű, hogy további konkrét iránymutatás szükséges, és ezt határozza meg a II. melléklet. |
| --- | --- |

3.4.

A legfrissebb rendelkezésre álló adatok a nemzeti interoperabilitási keretek európai interoperabilitási kerettel történő összehangoltságát 76 %-osra becsülik, azonban a nemzeti interoperabilitási keretek konkrét nemzeti projektek révén való végrehajtása 2016-ban mindössze 56 %-os szinten állt (2), ami azt mutatja, hogy a jelenlegi ajánlások gyakorlati végrehajtása továbbra is nehézségekbe ütközik. Ezért egyértelmű, hogy további konkrét iránymutatás szükséges, és ezt határozza meg a II. melléklet.

| 3.5. | A 12 alapelv gyakorlatilag azonos a korábbi európai interoperabilitási keretben meghatározottakkal, azonban tükrözi a közelmúltbeli szakpolitikai és műszaki fejlődést. Négy kategóriára bontva ezek a következők: | Az interoperabilitással kapcsolatos uniós intézkedésekre vonatkozó kontextus meghatározása







  1: | Szubszidiaritás és arányosság |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.

A 12 alapelv gyakorlatilag azonos a korábbi európai interoperabilitási keretben meghatározottakkal, azonban tükrözi a közelmúltbeli szakpolitikai és műszaki fejlődést. Négy kategóriára bontva ezek a következők:

Az interoperabilitással kapcsolatos uniós intézkedésekre vonatkozó kontextus meghatározása

1:

Szubszidiaritás és arányosság

Alapvető interoperabilitás

| 2: | Nyitottság |
| --- | --- |

2:

Nyitottság

| 3: | Átláthatóság |
| --- | --- |

3:

Átláthatóság

| 4: | Újrafelhasználhatóság |
| --- | --- |

4:

Újrafelhasználhatóság

| 5: | Technológiasemlegesség és adathordozhatóság |
| --- | --- |

5:

Technológiasemlegesség és adathordozhatóság

Általános felhasználói igények és elvárások

| 6: | Felhasználó-központúság |
| --- | --- |

6:

Felhasználó-központúság

| 7: | Befogadás és hozzáférhetőség |
| --- | --- |

7:

Befogadás és hozzáférhetőség

| 8: | Biztonság és adatvédelem |
| --- | --- |

8:

Biztonság és adatvédelem

| 9: | Többnyelvűség |
| --- | --- |

9:

Többnyelvűség

A közigazgatási szervek közötti együttműködés

| 10: | Az ügyintézés egyszerűsítése |
| --- | --- |

10:

Az ügyintézés egyszerűsítése

| 11: | Az információk megőrzése |
| --- | --- |

11:

Az információk megőrzése

| 12: | Az eredményesség és a hatékonyság értékelése |
| --- | --- |

12:

Az eredményesség és a hatékonyság értékelése

| 3.6. | A közlemény felhívja a közigazgatásokat, hogy javítsák az interoperabilitási tevékenységek nemzeti irányítását, alkalmazzanak közös működési modelleket a jobb digitális közszolgáltatások kifejlesztése, valamint a többi uniós tagállam polgárai és vállalkozásai részéről felmerülő igények figyelembevétele érdekében, továbbá kezeljék adataikat közös szemantikai és szintaktikai formátumban annak érdekében, hogy egyszerűbbé váljon a portálokon való közzététel, valamint az adatok összesítése, megosztása és újrafelhasználása. |
| --- | --- |

3.6.

A közlemény felhívja a közigazgatásokat, hogy javítsák az interoperabilitási tevékenységek nemzeti irányítását, alkalmazzanak közös működési modelleket a jobb digitális közszolgáltatások kifejlesztése, valamint a többi uniós tagállam polgárai és vállalkozásai részéről felmerülő igények figyelembevétele érdekében, továbbá kezeljék adataikat közös szemantikai és szintaktikai formátumban annak érdekében, hogy egyszerűbbé váljon a portálokon való közzététel, valamint az adatok összesítése, megosztása és újrafelhasználása.

| 3.7. | A közlemény az európai interoperabilitási keretnek egy interoperabilitási modell és egy, az integrált közszolgáltatásokra vonatkozó modell szintézisén alapuló konszolidált koncepcionális modelljét ismerteti. Ez alkalmazható az összes digitális közszolgáltatásra, különös figyelemmel az irányítási szempontokra. Az alapelvek és a modellek értelmezését 47 konkrét ajánlás segíti. A kísérő interoperabilitási cselekvési terv további konkrét végrehajtási javaslatokat tartalmaz. Ezek egyértelműbbé teszik a koncepcionális modellt, továbbá foglalkoznak a 2016-os konzultáción felvetett konkrét működési kérdésekkel is. |
| --- | --- |

3.7.

A közlemény az európai interoperabilitási keretnek egy interoperabilitási modell és egy, az integrált közszolgáltatásokra vonatkozó modell szintézisén alapuló konszolidált koncepcionális modelljét ismerteti. Ez alkalmazható az összes digitális közszolgáltatásra, különös figyelemmel az irányítási szempontokra. Az alapelvek és a modellek értelmezését 47 konkrét ajánlás segíti. A kísérő interoperabilitási cselekvési terv további konkrét végrehajtási javaslatokat tartalmaz. Ezek egyértelműbbé teszik a koncepcionális modellt, továbbá foglalkoznak a 2016-os konzultáción felvetett konkrét működési kérdésekkel is.

| 3.8. | Ilyen például az az általános probléma, hogy az eredetileg szakterület-specifikus vagy helyi problémák megoldására kialakított, elavult rendszerek révén fragmentált IKT-szigetek jöttek létre. Az ajánlások egyike foglalkozik ezzel: „Amennyiben rendelkezésre állnak, nyílt specifikációkat kell alkalmazni a technikai interoperabilitás biztosítására az európai közszolgáltatások létrehozása során” (33. ajánlás). A cselekvési terv konkrét intézkedéseket javasló hét intézkedési terület (12–18.) kidolgozásával támogatja ezt. |
| --- | --- |

3.8.

Ilyen például az az általános probléma, hogy az eredetileg szakterület-specifikus vagy helyi problémák megoldására kialakított, elavult rendszerek révén fragmentált IKT-szigetek jöttek létre. Az ajánlások egyike foglalkozik ezzel: „Amennyiben rendelkezésre állnak, nyílt specifikációkat kell alkalmazni a technikai interoperabilitás biztosítására az európai közszolgáltatások létrehozása során” (33. ajánlás). A cselekvési terv konkrét intézkedéseket javasló hét intézkedési terület (12–18.) kidolgozásával támogatja ezt.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB üdvözli az európai interoperabilitási keret további fejlesztését, és megjegyzi, hogy az észt elnökség mandátumideje alatt, 2017 októberében valószínűleg kiadásra kerül egy miniszteri nyilatkozat az e-kormányzatra vonatkozóan, kötelezettséget vállalva többek között az európai interoperabilitási keret végrehajtására. Az EGSZB elismeri, hogy az Unió civil társadalma számára fontos a digitális gazdaság, és az elmúlt években véleményein keresztül konstruktív állásfoglalásokat adott a digitális menetrendre és annak utódprogramjára, a digitális egységes piacra vonatkozóan (3). |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB üdvözli az európai interoperabilitási keret további fejlesztését, és megjegyzi, hogy az észt elnökség mandátumideje alatt, 2017 októberében valószínűleg kiadásra kerül egy miniszteri nyilatkozat az e-kormányzatra vonatkozóan, kötelezettséget vállalva többek között az európai interoperabilitási keret végrehajtására. Az EGSZB elismeri, hogy az Unió civil társadalma számára fontos a digitális gazdaság, és az elmúlt években véleményein keresztül konstruktív állásfoglalásokat adott a digitális menetrendre és annak utódprogramjára, a digitális egységes piacra vonatkozóan (3).

| 4.2. | Az elmúlt évtizedben az e-kormányzati cselekvési tervek (4) hatékony politikai eszközök voltak a közigazgatások korszerűsítésének előmozdítása terén az egész Unióban. Támogatták a tagállamok és az Európai Bizottság közötti koordinációt és együttműködést, és az e-kormányzatra vonatkozóan együttes fellépésekhez vezettek, amelyek kulcsfontosságú eleme az európai interoperabilitási keret. |
| --- | --- |

4.2.

Az elmúlt évtizedben az e-kormányzati cselekvési tervek (4) hatékony politikai eszközök voltak a közigazgatások korszerűsítésének előmozdítása terén az egész Unióban. Támogatták a tagállamok és az Európai Bizottság közötti koordinációt és együttműködést, és az e-kormányzatra vonatkozóan együttes fellépésekhez vezettek, amelyek kulcsfontosságú eleme az európai interoperabilitási keret.

| 4.3. | Az új európai interoperabilitási keret végrehajtási stratégiájában az EGSZB korábbi véleményeiben tett számos ajánlás megjelenik, és a stratégia hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb szükség van a közigazgatások sürgős és koherens fellépésére az egész EU-ban. A tagállamok európai interoperabilitási kerettel kapcsolatban megfogalmazott néhány korábbi fenntartása mára nagyrészt megoldódott, és noha még van tennivaló, a végrehajtás legfőbb nehézségeit az erőforrások és a korábbról fennmaradt problémák, nem pedig elvi kérdések képezik. |
| --- | --- |

4.3.

Az új európai interoperabilitási keret végrehajtási stratégiájában az EGSZB korábbi véleményeiben tett számos ajánlás megjelenik, és a stratégia hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb szükség van a közigazgatások sürgős és koherens fellépésére az egész EU-ban. A tagállamok európai interoperabilitási kerettel kapcsolatban megfogalmazott néhány korábbi fenntartása mára nagyrészt megoldódott, és noha még van tennivaló, a végrehajtás legfőbb nehézségeit az erőforrások és a korábbról fennmaradt problémák, nem pedig elvi kérdések képezik.

| 4.4. | „Az interoperabilitás mint a közszféra korszerűsítésének eszköze” (5) tárgyban megfogalmazott korábbi véleményünkben megjegyeztük, hogy az állampolgárok egyre tudatosabban és növekvő aggodalommal szemlélik a személyes adatok, illetve a szélesebb körből gyűjtött adatok közigazgatási szervek által történő gyűjtését és felhasználását. Annak is tudatában vannak, hogy a nagyobb mértékű interoperabilitás következményekkel jár az adatok megoszthatóságára és felhasználhatóságára nézve. Ez a tudatosság ma még magasabb szintű, és ezért biztató azt látni, hogy a biztonság és az adatvédelem kérdését figyelembe vették, és ajánlásokat (46–47. ajánlás) fogalmaztak meg egyes intézkedések kiemelt kezelése érdekében. |
| --- | --- |

4.4.

„Az interoperabilitás mint a közszféra korszerűsítésének eszköze” (5) tárgyban megfogalmazott korábbi véleményünkben megjegyeztük, hogy az állampolgárok egyre tudatosabban és növekvő aggodalommal szemlélik a személyes adatok, illetve a szélesebb körből gyűjtött adatok közigazgatási szervek által történő gyűjtését és felhasználását. Annak is tudatában vannak, hogy a nagyobb mértékű interoperabilitás következményekkel jár az adatok megoszthatóságára és felhasználhatóságára nézve. Ez a tudatosság ma még magasabb szintű, és ezért biztató azt látni, hogy a biztonság és az adatvédelem kérdését figyelembe vették, és ajánlásokat (46–47. ajánlás) fogalmaztak meg egyes intézkedések kiemelt kezelése érdekében.

| 4.5. | Egy olyan gyorsan változó területen, mint az IKT, gyakran előfordul, hogy a technikai és piaci fejlődés előbbre tart, mint a szakpolitikai gondolkodás, a jogi és szabályozási felhatalmazás és az ellenőrző kapacitás. Az EGSZB ezért teljes mértékben egyetért azzal a jelen javaslatban szereplő megközelítéssel, hogy az Európai Bizottság rendszeres felülvizsgálatot és kiigazítást végezzen. E tekintetben a NIFO kulcsfontosságú szolgáltatást nyújt az érintett érdekelt felek számára. A NIFO-n keresztül számos gyakorlati és technikai részlet egészíti ki a koncepcionális és jogi kereteket. A közelmúltban aktualizált 32 online adatlap például összesíti a részt vevő országok nemzeti interoperabilitási helyzetére vonatkozó legfrissebb információkat (6). |
| --- | --- |

4.5.

Egy olyan gyorsan változó területen, mint az IKT, gyakran előfordul, hogy a technikai és piaci fejlődés előbbre tart, mint a szakpolitikai gondolkodás, a jogi és szabályozási felhatalmazás és az ellenőrző kapacitás. Az EGSZB ezért teljes mértékben egyetért azzal a jelen javaslatban szereplő megközelítéssel, hogy az Európai Bizottság rendszeres felülvizsgálatot és kiigazítást végezzen. E tekintetben a NIFO kulcsfontosságú szolgáltatást nyújt az érintett érdekelt felek számára. A NIFO-n keresztül számos gyakorlati és technikai részlet egészíti ki a koncepcionális és jogi kereteket. A közelmúltban aktualizált 32 online adatlap például összesíti a részt vevő országok nemzeti interoperabilitási helyzetére vonatkozó legfrissebb információkat (6).

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1. | Az európai interoperabilitási keret közszolgáltatásokra vonatkozó koncepcionális modellje magában foglalja az integrált közszolgáltatások tervezését, kialakítását, fejlesztését, működtetését és fenntartását a helyitől az uniósig valamennyi kormányzati szinten. Az itt ismertetett elvek iránymutatásként szolgálhatnak az interoperábilis európai közszolgáltatások létrehozásával kapcsolatos döntések során, gyakorlati eszközöket kínálva az interoperabilitási cselekvési tervben foglalt végrehajtható pontok formájában. A 22 cselekvési pont ugyanakkor nem határoz meg célokat, és azok a tagállamok, valamint az Európai Bizottság között megosztott feladatnak tűnnek. Ez nem recept a határozott fellépésre, nagyobb egyértelműségre van szükség. Ugyanez vonatkozik arra, hogy a prioritásokra vonatkozó utalások segíthetnének annak megállapításában, hogy miként használják fel az erőforrásokat, különös tekintettel arra, hogy az erőforrások valószínűleg korlátozottak. |
| --- | --- |

5.1.

Az európai interoperabilitási keret közszolgáltatásokra vonatkozó koncepcionális modellje magában foglalja az integrált közszolgáltatások tervezését, kialakítását, fejlesztését, működtetését és fenntartását a helyitől az uniósig valamennyi kormányzati szinten. Az itt ismertetett elvek iránymutatásként szolgálhatnak az interoperábilis európai közszolgáltatások létrehozásával kapcsolatos döntések során, gyakorlati eszközöket kínálva az interoperabilitási cselekvési tervben foglalt végrehajtható pontok formájában. A 22 cselekvési pont ugyanakkor nem határoz meg célokat, és azok a tagállamok, valamint az Európai Bizottság között megosztott feladatnak tűnnek. Ez nem recept a határozott fellépésre, nagyobb egyértelműségre van szükség. Ugyanez vonatkozik arra, hogy a prioritásokra vonatkozó utalások segíthetnének annak megállapításában, hogy miként használják fel az erőforrásokat, különös tekintettel arra, hogy az erőforrások valószínűleg korlátozottak.

| 5.2. | A közlemény és támogató dokumentumai hangsúlyozzák, hogy szükség van felhasználóközpontú szolgáltatásokra, azonban üdvözölnénk, ha egyértelműbb lenne, hogy ezek miként valósíthatók meg. Javasolják, hogy az ISA2-program foglaljon magában egy olyan fellépést, amely tovább vizsgálja ezt a területet, azaz keretrendszert és iránymutatásokat határoz meg a felhasználó-központúság gyakorlati megvalósításának módjával kapcsolatban. |
| --- | --- |

5.2.

A közlemény és támogató dokumentumai hangsúlyozzák, hogy szükség van felhasználóközpontú szolgáltatásokra, azonban üdvözölnénk, ha egyértelműbb lenne, hogy ezek miként valósíthatók meg. Javasolják, hogy az ISA2-program foglaljon magában egy olyan fellépést, amely tovább vizsgálja ezt a területet, azaz keretrendszert és iránymutatásokat határoz meg a felhasználó-központúság gyakorlati megvalósításának módjával kapcsolatban.

| 5.3. | Az európai interoperabilitási keret meghatározza, hogy mely közszolgáltatások tartoznak az alkalmazási körébe. Ezek szinte bármilyen, határokon átnyúló közszolgáltatások lehetnek, ami nehézséget eredményezhet a NIFO számára az európai interoperabilitási keret végrehajtásának pontos felmérésében és nyomon követésében. Az EGSZB javasolja, hogy az állampolgárok és az Európai Bizottság által elfogadott COM(2017) 256. számú javaslat II. mellékletében szereplő állampolgári és vállalati aktusok és az azokhoz kapcsolódó eljárások élvezzenek elsőbbséget az európai interoperabilitási keret végrehajtási szintjének mérése során. |
| --- | --- |

5.3.

Az európai interoperabilitási keret meghatározza, hogy mely közszolgáltatások tartoznak az alkalmazási körébe. Ezek szinte bármilyen, határokon átnyúló közszolgáltatások lehetnek, ami nehézséget eredményezhet a NIFO számára az európai interoperabilitási keret végrehajtásának pontos felmérésében és nyomon követésében. Az EGSZB javasolja, hogy az állampolgárok és az Európai Bizottság által elfogadott COM(2017) 256. számú javaslat II. mellékletében szereplő állampolgári és vállalati aktusok és az azokhoz kapcsolódó eljárások élvezzenek elsőbbséget az európai interoperabilitási keret végrehajtási szintjének mérése során.

| 5.4. | A szubszidiaritás elvét ez idáig viszonylag hatékonyan alkalmazták ezen a területen. A jelen közlemény az interoperabilitás ösztönzésének egy újabb állomását jelenti, azonban még mindig van tennivaló. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a NIFO aktív munkája szilárd alapot biztosít a jövőbeli ajánlások számára, és két-három éven belül egy esetleges törvényi eszköz alapját fogja képezni, amely megoldást kínálhat a rendezetlen problémákra. |
| --- | --- |

5.4.

A szubszidiaritás elvét ez idáig viszonylag hatékonyan alkalmazták ezen a területen. A jelen közlemény az interoperabilitás ösztönzésének egy újabb állomását jelenti, azonban még mindig van tennivaló. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a NIFO aktív munkája szilárd alapot biztosít a jövőbeli ajánlások számára, és két-három éven belül egy esetleges törvényi eszköz alapját fogja képezni, amely megoldást kínálhat a rendezetlen problémákra.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  A belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU rendelet (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.) olyan, kiszámítható jogszabályi környezetet nyújt, amely lehetőséget biztosít a vállalkozások, polgárok és közigazgatási szervek közötti biztonságos és zökkenőmentes elektronikus kommunikációra.

1

(2)  https://ec.europa.eu/isa2/sites/isa/files/docs/publications/report_2016_rev9_single_pages.pdf

2

(3)  HL C 12., 2015.1.15., 99. o.; HL C 487., 2016.12.28., 92. o.; HL C 487., 2016.12.28., 99. o.; HL C 218., 2009.9.11., 36. o.

3

(4)  i2010 eGovernment cselekvési terv, valamint Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2011–2015..

4

(5)  HL C 12., 2015.1.15., 99. o.

5

(6)  https://joinup.ec.europa.eu/community/nifo/og_page/nifo-factsheets

6

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/181 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/181

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az úthasználatidíj-fizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (átdolgozás)

(COM(2017) 280 final – 2017/0128 (COD))

(2018/C 081/25)

| Előadó: | Vitas MAČIULIS |
| --- | --- |

Előadó:

Vitas MAČIULIS

| Felkérés: | Európai Parlament, 2017.6.15.
  az Európai Unió Tanácsa, 2017.6.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az EUMSZ 91. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.2. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 183/1/1 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2017.6.15.

az Európai Unió Tanácsa, 2017.6.20.

Jogalap:

az EUMSZ 91. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.2.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

183/1/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottságnak az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságára vonatkozó 2017. május 31-i javaslatát, amelynek célja az Európai Parlament és Tanács 2004. április 29-i irányelvében foglalt rendelkezések javítása. E rendelkezések gyakorlati alkalmazása az elmúlt években azt mutatta, hogy közülük számos nem felel meg a korszerű követelményeknek. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottságnak az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságára vonatkozó 2017. május 31-i javaslatát, amelynek célja az Európai Parlament és Tanács 2004. április 29-i irányelvében foglalt rendelkezések javítása. E rendelkezések gyakorlati alkalmazása az elmúlt években azt mutatta, hogy közülük számos nem felel meg a korszerű követelményeknek.

| 1.2. | Az elektronikus útdíjszedési rendszereket már 20 tagállamban vezették be nemzeti, regionális vagy helyi szinten. A rendszerek gyenge nemzetközi szintű átjárhatósága azonban jelentős bevételkiesést okoz a tagállamoknak, a közvetlen úthasználókra pedig többletköltségeket ró. Az EGSZB bátorítja a tagállamokat, hogy a fejlett útdíjszedési mechanizmusok kidolgozásakor folytassanak aktív határokon átnyúló együttműködést. Az együttműködés hiánya azt jelenti, hogy nem áll a tagállamok rendelkezésére olyan eszköz, amellyel azonosíthatnák a szabálysértőket, ha azok gépjárművei külföldön vannak nyilvántartva. |
| --- | --- |

1.2.

Az elektronikus útdíjszedési rendszereket már 20 tagállamban vezették be nemzeti, regionális vagy helyi szinten. A rendszerek gyenge nemzetközi szintű átjárhatósága azonban jelentős bevételkiesést okoz a tagállamoknak, a közvetlen úthasználókra pedig többletköltségeket ró. Az EGSZB bátorítja a tagállamokat, hogy a fejlett útdíjszedési mechanizmusok kidolgozásakor folytassanak aktív határokon átnyúló együttműködést. Az együttműködés hiánya azt jelenti, hogy nem áll a tagállamok rendelkezésére olyan eszköz, amellyel azonosíthatnák a szabálysértőket, ha azok gépjárművei külföldön vannak nyilvántartva.

| 1.3. | Az EGSZB határozott meggyőződése, hogy minden lehetséges erőfeszítést meg kell tenni egy fejlett technológián alapuló egységes elektronikus útdíjszedési rendszer egész Európában történő bevezetése érdekében. Az EGSZB egy olyan egyszerű, rugalmas és alacsony költségű rendszer bevezetését támogatja, amely gyorsan kiterjeszthető felhasználók és úthálózatok széles körére. Egy ilyen rendszer kedvező alapot teremtene az euromatricáról szóló jogszabályban rögzített, megkülönböztetésmentes útdíjszedési gyakorlatok megvalósításához. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB határozott meggyőződése, hogy minden lehetséges erőfeszítést meg kell tenni egy fejlett technológián alapuló egységes elektronikus útdíjszedési rendszer egész Európában történő bevezetése érdekében. Az EGSZB egy olyan egyszerű, rugalmas és alacsony költségű rendszer bevezetését támogatja, amely gyorsan kiterjeszthető felhasználók és úthálózatok széles körére. Egy ilyen rendszer kedvező alapot teremtene az euromatricáról szóló jogszabályban rögzített, megkülönböztetésmentes útdíjszedési gyakorlatok megvalósításához.

| 1.4. | Nem szükséges, hogy a fedélzeti egység (OBU), amely az elektronikus útdíjszedési rendszer kulcsfontosságú eleme, egyetlen fizikai készülék legyen. Lehetne számos fizikailag vagy távkapcsolat formájában összekötött készülék – köztük okostelefonok és táblagépek –, amelyek együttesen látják el az OBU funkcióit. Az EGSZB azt ajánlja, hogy erre a célra ösztönözzék olyan speciális informatikai alkalmazások kifejlesztését, amelyek jelentősen csökkenthetik az úthasználók költségeit. |
| --- | --- |

1.4.

Nem szükséges, hogy a fedélzeti egység (OBU), amely az elektronikus útdíjszedési rendszer kulcsfontosságú eleme, egyetlen fizikai készülék legyen. Lehetne számos fizikailag vagy távkapcsolat formájában összekötött készülék – köztük okostelefonok és táblagépek –, amelyek együttesen látják el az OBU funkcióit. Az EGSZB azt ajánlja, hogy erre a célra ösztönözzék olyan speciális informatikai alkalmazások kifejlesztését, amelyek jelentősen csökkenthetik az úthasználók költségeit.

| 1.5. | Néhány tagállam már most is különféle útdíjszedési technológiákat használ, és nagyon költséges volna számukra egy egységes rendszerre történő átállás. Az EGSZB ezért javasolja, hogy az Európai Bizottság keressen rugalmas pénzügyi, műszaki és jogi eszközöket arra, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy próbálják meg különféle meglévő megoldásaikat egy átjárható rendszerbe integrálni. A fedélzeti egységgel rendelkező rendszerekben használt technológiák listájának az irányelv mellékletébe történő felvétele is elősegítené a technológiai fejlődésre adott gyorsabb válaszadást, és segítené az egységesség elérését. |
| --- | --- |

1.5.

Néhány tagállam már most is különféle útdíjszedési technológiákat használ, és nagyon költséges volna számukra egy egységes rendszerre történő átállás. Az EGSZB ezért javasolja, hogy az Európai Bizottság keressen rugalmas pénzügyi, műszaki és jogi eszközöket arra, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy próbálják meg különféle meglévő megoldásaikat egy átjárható rendszerbe integrálni. A fedélzeti egységgel rendelkező rendszerekben használt technológiák listájának az irányelv mellékletébe történő felvétele is elősegítené a technológiai fejlődésre adott gyorsabb válaszadást, és segítené az egységesség elérését.

| 1.6. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését egy egységes szerződés bevezetésére az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást (EETS) biztosítóval az összes uniós felhasználó számára. Ez segíti majd az átláthatóbb és felhasználóbarátabb gyakorlatok megvalósítását. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését egy egységes szerződés bevezetésére az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást (EETS) biztosítóval az összes uniós felhasználó számára. Ez segíti majd az átláthatóbb és felhasználóbarátabb gyakorlatok megvalósítását.

| 1.7. | Ez lehetővé tenné a be nem fizetett úthasználati díjak könnyebb és hatékonyabb behajtását a tisztességtelen és csalárd úthasználóktól, függetlenül attól, hogy járművük melyik országban van nyilvántartásba véve. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság fontolja meg az európai gépjármű- és vezetőiengedély-információs rendszer (EUCARIS) használatát szabályozó egyezmények kibővítését. A rendszer már most is infrastruktúrát és szoftvert biztosít az országok számára, lehetővé téve számukra, hogy megosszák a gépjárművekre és a vezetői engedélyekre vonatkozó nyilvántartásaikban szereplő információkat, ami segíti a gépkocsilopások és a jogosítványokkal, illetve rendszámokkal való visszaélésekhez kapcsolódó csalások leleplezését. |
| --- | --- |

1.7.

Ez lehetővé tenné a be nem fizetett úthasználati díjak könnyebb és hatékonyabb behajtását a tisztességtelen és csalárd úthasználóktól, függetlenül attól, hogy járművük melyik országban van nyilvántartásba véve. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság fontolja meg az európai gépjármű- és vezetőiengedély-információs rendszer (EUCARIS) használatát szabályozó egyezmények kibővítését. A rendszer már most is infrastruktúrát és szoftvert biztosít az országok számára, lehetővé téve számukra, hogy megosszák a gépjárművekre és a vezetői engedélyekre vonatkozó nyilvántartásaikban szereplő információkat, ami segíti a gépkocsilopások és a jogosítványokkal, illetve rendszámokkal való visszaélésekhez kapcsolódó csalások leleplezését.

| 1.8. | Az Európai Bizottság javaslatának társadalmi szempontjai is döntő fontosságúak. A közúti árufuvarozási ágazatban az egész EU-ban a kkv-k és mikrovállalkozások vannak túlsúlyban. A magángépjárművekre irányuló elektronikus útdíjszedés nagyon kényes kérdés, ezért az erre vonatkozó megoldásokat igen gondosan kell mérlegelni. |
| --- | --- |

1.8.

Az Európai Bizottság javaslatának társadalmi szempontjai is döntő fontosságúak. A közúti árufuvarozási ágazatban az egész EU-ban a kkv-k és mikrovállalkozások vannak túlsúlyban. A magángépjárművekre irányuló elektronikus útdíjszedés nagyon kényes kérdés, ezért az erre vonatkozó megoldásokat igen gondosan kell mérlegelni.

2.   A meglévő útdíjszedési rendszerek háttere és áttekintése

| 2.1. | 2012-ben 20 tagállamban vetettek ki úthasználati díjakat a nehéz tehergépjárművekre, míg 12 tagállamban a személygépkocsikra. A díjköteles úthálózat hozzávetőlegesen 72 000 kilométer hosszú volt, amelynek 60 %-án telepítettek elektronikus útdíjszedő (ETC) rendszereket, amelyeket nemzeti vagy helyi szinten már az 1990-es évek elejétől kezdve elkezdtek bevezetni, és amelyekre több mint 20 millió úthasználó regisztrált. Az elektronikus útdíjszedésre leggyakrabban használt megoldást a célorientált rövid távolságú kommunikációs (DSRC) rendszerek jelentik. Új technológiákat, köztük műholdalapú technológiákat is alkalmaztak az elmúlt 10 évben. Ennek eredményeképp az Európai Unión belül számos különböző és a legtöbb esetben nem átjárható technológia létezik egymás mellett. |
| --- | --- |

2.1.

2012-ben 20 tagállamban vetettek ki úthasználati díjakat a nehéz tehergépjárművekre, míg 12 tagállamban a személygépkocsikra. A díjköteles úthálózat hozzávetőlegesen 72 000 kilométer hosszú volt, amelynek 60 %-án telepítettek elektronikus útdíjszedő (ETC) rendszereket, amelyeket nemzeti vagy helyi szinten már az 1990-es évek elejétől kezdve elkezdtek bevezetni, és amelyekre több mint 20 millió úthasználó regisztrált. Az elektronikus útdíjszedésre leggyakrabban használt megoldást a célorientált rövid távolságú kommunikációs (DSRC) rendszerek jelentik. Új technológiákat, köztük műholdalapú technológiákat is alkalmaztak az elmúlt 10 évben. Ennek eredményeképp az Európai Unión belül számos különböző és a legtöbb esetben nem átjárható technológia létezik egymás mellett.

| 2.2. | A 2004/52/EK irányelv a piac e szétaprózódásának egy európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás (EETS) létrehozásával való korrigálása érdekében került elfogadása. A szóban forgó irányelv értelmében az EETS-nek a nehéz tehergépjárművek számára legkésőbb 2012 októberétől kellett volna elérhetőnek lennie, minden egyéb gépjárműtípusra pedig 2014 októberétől kellett volna biztosítani. |
| --- | --- |

2.2.

A 2004/52/EK irányelv a piac e szétaprózódásának egy európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás (EETS) létrehozásával való korrigálása érdekében került elfogadása. A szóban forgó irányelv értelmében az EETS-nek a nehéz tehergépjárművek számára legkésőbb 2012 októberétől kellett volna elérhetőnek lennie, minden egyéb gépjárműtípusra pedig 2014 októberétől kellett volna biztosítani.

| 2.3. | Annak biztosítására, hogy a különböző rendszerek technológiai szempontból egymással kompatibilisek és így egy egységes útdíjszedési szolgáltatásra csatlakoztathatók legyenek, az irányelv három olyan technológiát határozott meg, amelyek használhatók az útdíj elektronikus úton történő beszedésére: mikrohullámú DSRC, műhold (GNSS) és mobilkommunikáció (GSM). |
| --- | --- |

2.3.

Annak biztosítására, hogy a különböző rendszerek technológiai szempontból egymással kompatibilisek és így egy egységes útdíjszedési szolgáltatásra csatlakoztathatók legyenek, az irányelv három olyan technológiát határozott meg, amelyek használhatók az útdíj elektronikus úton történő beszedésére: mikrohullámú DSRC, műhold (GNSS) és mobilkommunikáció (GSM).

| 2.4. | Jelenleg a 2004/52/EK irányelv rendelkezéseit még nem hajtották végre teljeskörűen az európai útdíjszedési piacon. Az útdíjszedési rendszerek még mindig nem egységesek: minden egyes tagállam és útdíjszedő saját jogszabályi háttérrel, a rendszer kialakítására vonatkozó célkitűzésekkel, helyi összefüggésekkel és közlekedési viszonyokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

2.4.

Jelenleg a 2004/52/EK irányelv rendelkezéseit még nem hajtották végre teljeskörűen az európai útdíjszedési piacon. Az útdíjszedési rendszerek még mindig nem egységesek: minden egyes tagállam és útdíjszedő saját jogszabályi háttérrel, a rendszer kialakítására vonatkozó célkitűzésekkel, helyi összefüggésekkel és közlekedési viszonyokkal rendelkezik.

| 2.5. | Az EGSZB már több korábbi véleményében (1) kifejtett ajánlásaiban hangsúlyozta, mennyire fontos tényezőt jelentenek a közös szabványok és a határokon átnyúló interoperabilitás a hatékony határon átmenő forgalom biztosításában és egy eredményes európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás (EETS) kialakításában. |
| --- | --- |

2.5.

Az EGSZB már több korábbi véleményében (1) kifejtett ajánlásaiban hangsúlyozta, mennyire fontos tényezőt jelentenek a közös szabványok és a határokon átnyúló interoperabilitás a hatékony határon átmenő forgalom biztosításában és egy eredményes európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás (EETS) kialakításában.

| 2.6. | A fő díjszabási rendszerek az EU-ban a következők: |
| --- | --- |

2.6.

A fő díjszabási rendszerek az EU-ban a következők:

| 2.6.1. | Távolságalapú díjszabási rendszerek: az útdíj a gépjármű által megtett távolság alapján kerül kiszámításra, majd azt a járműre jellemző egyéb paraméterekkel (össztömeg, tengelyek száma, kibocsátási osztály stb.) korrigálják. Ez a leggyakrabban használt rendszer az EU-ban, és az útinfrastruktúra tényleges használata alapján különféle műszaki eszközök segítségével szabja ki az útdíjat arányosan a járműre. |
| --- | --- |

2.6.1.

Távolságalapú díjszabási rendszerek: az útdíj a gépjármű által megtett távolság alapján kerül kiszámításra, majd azt a járműre jellemző egyéb paraméterekkel (össztömeg, tengelyek száma, kibocsátási osztály stb.) korrigálják. Ez a leggyakrabban használt rendszer az EU-ban, és az útinfrastruktúra tényleges használata alapján különféle műszaki eszközök segítségével szabja ki az útdíjat arányosan a járműre.

| 2.6.2. | Időalapú vagy matricaalapú díjszabási rendszerek: az útdíj kiszámítása egy adott időszak alapján történik, amelyet szintén korrigálnak a jármű előzőekben hivatkozott jellemzőivel. Az ilyen rendszereknél egy meghatározott útszakasz meghatározott időszak (egy nap, egy hónap vagy egy egész év) alatti használatára feljogosító matricát kell vásárolni. A fizetendő díj független az útinfrastruktúra tényleges használatától. |
| --- | --- |

2.6.2.

Időalapú vagy matricaalapú díjszabási rendszerek: az útdíj kiszámítása egy adott időszak alapján történik, amelyet szintén korrigálnak a jármű előzőekben hivatkozott jellemzőivel. Az ilyen rendszereknél egy meghatározott útszakasz meghatározott időszak (egy nap, egy hónap vagy egy egész év) alatti használatára feljogosító matricát kell vásárolni. A fizetendő díj független az útinfrastruktúra tényleges használatától.

| 2.6.3. | Hozzáférés-alapú útdíjszedési rendszerek: az útdíjat elsősorban városi területeken és speciális infrastruktúrára alkalmazzák, ahol a felhasználónak a megfelelő zónában való közlekedésért kell fizetnie. Az ilyen rendszerek lehetővé teszik a forgalom és légszennyezettség csökkentését különösen a belváros érzékeny területein vagy egyéb erősen beépített városi területeken. |
| --- | --- |

2.6.3.

Hozzáférés-alapú útdíjszedési rendszerek: az útdíjat elsősorban városi területeken és speciális infrastruktúrára alkalmazzák, ahol a felhasználónak a megfelelő zónában való közlekedésért kell fizetnie. Az ilyen rendszerek lehetővé teszik a forgalom és légszennyezettség csökkentését különösen a belváros érzékeny területein vagy egyéb erősen beépített városi területeken.

| 2.7. | Az EU-ban a „távolságalapú” rendszerekben két fő technológiát alkalmaznak elektronikus útdíjszedésre: globális műholdas navigációs rendszerű (GNSS) helymeghatározást és célorientált rövid távolságú kommunikációt (DSRC), amely 5,8 GHz-es mikrohullámú technológia, és amelyet az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) elfogadott: |
| --- | --- |

2.7.

Az EU-ban a „távolságalapú” rendszerekben két fő technológiát alkalmaznak elektronikus útdíjszedésre: globális műholdas navigációs rendszerű (GNSS) helymeghatározást és célorientált rövid távolságú kommunikációt (DSRC), amely 5,8 GHz-es mikrohullámú technológia, és amelyet az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) elfogadott:

| 2.7.1. | A GNSS technológia a jármű műholdhálózatról kapott helymeghatározó adatait használja, és az úton megtett távolságot méri a díj meghatározásához. A fedélzeti egység (OBU) azonosítja a helyét, és út menti egységek segítsége nélkül gyűjti össze és dolgozza fel a szükséges információkat. Ez a legkényelmesebb, azonban egyben a legköltségesebb eszköz. |
| --- | --- |

2.7.1.

A GNSS technológia a jármű műholdhálózatról kapott helymeghatározó adatait használja, és az úton megtett távolságot méri a díj meghatározásához. A fedélzeti egység (OBU) azonosítja a helyét, és út menti egységek segítsége nélkül gyűjti össze és dolgozza fel a szükséges információkat. Ez a legkényelmesebb, azonban egyben a legköltségesebb eszköz.

| 2.7.2. | A célorientált rövid távolságú kommunikációs (DSRC) technológia a fix út menti egység (RSU) és a járműbe telepített mobil egység (OBU) közötti kétirányú rádiókommunikáción alapul. Ennek a kommunikációnak a segítségével az úthasználót (és járművét) az út menti infrastruktúra azonosítja a fizetés elindításához. |
| --- | --- |

2.7.2.

A célorientált rövid távolságú kommunikációs (DSRC) technológia a fix út menti egység (RSU) és a járműbe telepített mobil egység (OBU) közötti kétirányú rádiókommunikáción alapul. Ennek a kommunikációnak a segítségével az úthasználót (és járművét) az út menti infrastruktúra azonosítja a fizetés elindításához.

| 2.8. | Az automatikus rendszámfelismerő (ANPR) rendszert a hozzáférés-alapú útdíjszedő rendszereknél alkalmazzák. Ez a technológia videokamerákat használ a jármű rendszámának leolvasásához. Nem igényel fedélzeti egységet, és kevésbé költséges út menti berendezésre van hozzá szükség. |
| --- | --- |

2.8.

Az automatikus rendszámfelismerő (ANPR) rendszert a hozzáférés-alapú útdíjszedő rendszereknél alkalmazzák. Ez a technológia videokamerákat használ a jármű rendszámának leolvasásához. Nem igényel fedélzeti egységet, és kevésbé költséges út menti berendezésre van hozzá szükség.

| 2.9. | Az alábbi táblázatok áttekintést nyújtanak a különböző uniós országokban használt különféle útdíjszedési rendszerekről: |
| --- | --- |

2.9.

Az alábbi táblázatok áttekintést nyújtanak a különböző uniós országokban használt különféle útdíjszedési rendszerekről:

| 2.9.1. | Távolságalapú útdíjszedési rendszerek nehézgépjárművekre:








  Útdíjszedési rendszerek | Alkalmazott technológia | Ország |
| --- | --- | --- | --- |
| Szabadáramlású | GNSS ANPR-rel és/vagy DSRC-vel | Magyarország, Szlovákia, Belgium |
| Szabadáramlású | GNSS infravörös fénnyel és/vagy DSRC-vel | Németország |
| Szabadáramlású | DSRC | Ausztria, Cseh Köztársaság, Lengyelország, Portugália, Egyesült Királyság (Dartford Crossing) |
| Szabadáramlású | ANPR | Egyesült Királyság (Dartford Crossing) |
| Szabadáramlású | ANPR és DSRC OBU | Portugália (A22, ..., A25) |
| Hálózat útdíjszedő állomásokkal | DSRC | Horvátország, Franciaország, Görögország, Írország, Olaszország, Lengyelország, Portugália, Spanyolország, Egyesült Királyság |

2.9.1.

Távolságalapú útdíjszedési rendszerek nehézgépjárművekre:

Útdíjszedési rendszerek

Alkalmazott technológia

Ország

Szabadáramlású

GNSS ANPR-rel és/vagy DSRC-vel

Magyarország, Szlovákia, Belgium

Szabadáramlású

GNSS infravörös fénnyel és/vagy DSRC-vel

Németország

Szabadáramlású

DSRC

Ausztria, Cseh Köztársaság, Lengyelország, Portugália, Egyesült Királyság (Dartford Crossing)

Szabadáramlású

ANPR

Egyesült Királyság (Dartford Crossing)

Szabadáramlású

ANPR és DSRC OBU

Portugália (A22, ..., A25)

Hálózat útdíjszedő állomásokkal

DSRC

Horvátország, Franciaország, Görögország, Írország, Olaszország, Lengyelország, Portugália, Spanyolország, Egyesült Királyság

| 2.9.2. | Távolságalapú útdíjszedési rendszerek könnyűgépjárművekre:








  Útdíjszedési rendszerek | Alkalmazott technológia | Ország |
| --- | --- | --- | --- |
| Szabadáramlású | DSCR/ANPR | Portugália |
| Bizonyos útszakaszok útdíjszedő állomásokkal | DSCR/ANPR | Ausztria (A9, A10 Tauern, A11 Karavankák, A13, Brenner és S16 Arlberg) |
| Hálózat útdíjszedő állomásokkal | DSCR | Horvátország, Dánia, Franciaország, Görögország, Írország, Olaszország, Lengyelország, Spanyolország, Portugália |

2.9.2.

Távolságalapú útdíjszedési rendszerek könnyűgépjárművekre:

Útdíjszedési rendszerek

Alkalmazott technológia

Ország

Szabadáramlású

DSCR/ANPR

Portugália

Bizonyos útszakaszok útdíjszedő állomásokkal

DSCR/ANPR

Ausztria (A9, A10 Tauern, A11 Karavankák, A13, Brenner és S16 Arlberg)

Hálózat útdíjszedő állomásokkal

DSCR

Horvátország, Dánia, Franciaország, Görögország, Írország, Olaszország, Lengyelország, Spanyolország, Portugália

| 2.9.3. | Időalapú útdíjszedési rendszerek nehézgépjárművekre:








  Útdíjszedési rendszerek | Alkalmazott technológia | Ország |
| --- | --- | --- | --- |
| Matrica | e-Euromatrica | Dánia, Luxemburg, Hollandia, Svédország |
| Matrica | Elektronikus matrica | Egyesült Királyság, Lettország |
| Matrica | Matrica | Bulgária, Litvánia, Románia. |

2.9.3.

Időalapú útdíjszedési rendszerek nehézgépjárművekre:

Útdíjszedési rendszerek

Alkalmazott technológia

Ország

Matrica

e-Euromatrica

Dánia, Luxemburg, Hollandia, Svédország

Matrica

Elektronikus matrica

Egyesült Királyság, Lettország

Matrica

Matrica

Bulgária, Litvánia, Románia.

| 2.9.4. | Időalapú útdíjszedési rendszerek könnyűgépjárművekre:








  Útdíjszedési rendszerek | Alkalmazott technológia | Ország |
| --- | --- | --- | --- |
| Matrica | Matrica | Ausztria, Bulgária, Cseh Köztársaság, Magyarország (e-matrica), Románia (papíralapú matrica), Szlovénia, Szlovákia |
| Útdíj fizikai korláttal vagy szabadáramlású | DSRC, ANPR – rendszerenként eltérő | Egyesült Királyság |

2.9.4.

Időalapú útdíjszedési rendszerek könnyűgépjárművekre:

Útdíjszedési rendszerek

Alkalmazott technológia

Ország

Matrica

Matrica

Ausztria, Bulgária, Cseh Köztársaság, Magyarország (e-matrica), Románia (papíralapú matrica), Szlovénia, Szlovákia

Útdíj fizikai korláttal vagy szabadáramlású

DSRC, ANPR – rendszerenként eltérő

Egyesült Királyság

| 2.9.5. | Hozzáférés-alapú útdíjszedési rendszerek minden gépjárműre (2):








  Útdíjszedési rendszerek | Alkalmazott technológia | Ország |
| --- | --- | --- | --- |
| Pályahasználati díj (kordon-díj) | ANPR | Svédország (Stockholm) |
| Pályahasználati díj (matrica) | ANPR | Egyesült Királyság (londoni dugódíj), Milánó („C” terület behajtási díj) |

2.9.5.

Hozzáférés-alapú útdíjszedési rendszerek minden gépjárműre (2):

Útdíjszedési rendszerek

Alkalmazott technológia

Ország

Pályahasználati díj (kordon-díj)

ANPR

Svédország (Stockholm)

Pályahasználati díj (matrica)

ANPR

Egyesült Királyság (londoni dugódíj), Milánó („C” terület behajtási díj)

3.   A fő problémák ismertetése

| 3.1. | Az Európai Bizottság az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás végrehajtásáról szóló (COM(2012) 474 final) 2012. augusztusi közleményében egyértelműen leszögezte, hogy „az EETS végrehajtásának elmulasztását, illetve a tervezett határidő be nem tartását nem lehet műszaki jellegű nehézségekre visszavezetni”, viszont a végrehajtást „még mindig hátráltatja az érdekelt felek különböző csoportjai közötti együttműködés hiánya” és a tagállamok megrekedt erőfeszítései. Az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatással és a könnyű személygépjárművekre vonatkozó matricás rendszerrel kapcsolatos stratégiáról (A7-0142/2013) szóló 2013 áprilisi jelentésében az Európai Parlament azonos álláspontra helyezkedett, és „egyetértett a Bizottsággal abban, hogy már létezik technológia a kölcsönösen átjárható rendszerek számára”. |
| --- | --- |

3.1.

Az Európai Bizottság az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás végrehajtásáról szóló (COM(2012) 474 final) 2012. augusztusi közleményében egyértelműen leszögezte, hogy „az EETS végrehajtásának elmulasztását, illetve a tervezett határidő be nem tartását nem lehet műszaki jellegű nehézségekre visszavezetni”, viszont a végrehajtást „még mindig hátráltatja az érdekelt felek különböző csoportjai közötti együttműködés hiánya” és a tagállamok megrekedt erőfeszítései. Az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatással és a könnyű személygépjárművekre vonatkozó matricás rendszerrel kapcsolatos stratégiáról (A7-0142/2013) szóló 2013 áprilisi jelentésében az Európai Parlament azonos álláspontra helyezkedett, és „egyetértett a Bizottsággal abban, hogy már létezik technológia a kölcsönösen átjárható rendszerek számára”.

| 3.2. | Az útdíjszedési rendszerek többsége előírja az úthasználóknak, hogy járművűkbe fedélzeti egységet telepítsenek. Néhány ilyen rendszer határokon átnyúló viszonylatban is kölcsönös átjárhatóságot biztosít, de ez inkább kivétel, mint szabály. Ez költségeket és terheket ró az úthasználókra, akik kénytelenek járműveiket több fedélzeti egységgel is felszerelni ahhoz, hogy a különböző országokban akadálytalanul haladhassanak. A költségek a becslések szerint jelenleg évi 334 millió EUR-t tesznek ki, és 2025-re várhatóan valamivel évi 300 millió EUR alá csökkennek. |
| --- | --- |

3.2.

Az útdíjszedési rendszerek többsége előírja az úthasználóknak, hogy járművűkbe fedélzeti egységet telepítsenek. Néhány ilyen rendszer határokon átnyúló viszonylatban is kölcsönös átjárhatóságot biztosít, de ez inkább kivétel, mint szabály. Ez költségeket és terheket ró az úthasználókra, akik kénytelenek járműveiket több fedélzeti egységgel is felszerelni ahhoz, hogy a különböző országokban akadálytalanul haladhassanak. A költségek a becslések szerint jelenleg évi 334 millió EUR-t tesznek ki, és 2025-re várhatóan valamivel évi 300 millió EUR alá csökkennek.

| 3.3. | Bizonyos fokú átjárhatóságot sikerült elérni országok közötti viszonylatban, de Horvátországban, a Cseh Köztársaságban, Németországban, Görögországban, Magyarországon, Írországban, Olaszországban, Lengyelországban, Szlovákiában, Szlovéniában és az Egyesült Királyságban még mindig csak a nemzeti fedélzeti egységek használhatók díjfizetésre. Az EETS-jogszabály egyik célja az volt, hogy lehetővé tegye a fedélzeti egységek járműben lévő egyéb eszközökbe, különösen a digitális menetíró készülékbe történő integrálását. A menetíró készülékbe történő integrálás nem bizonyult ígéretesnek. |
| --- | --- |

3.3.

Bizonyos fokú átjárhatóságot sikerült elérni országok közötti viszonylatban, de Horvátországban, a Cseh Köztársaságban, Németországban, Görögországban, Magyarországon, Írországban, Olaszországban, Lengyelországban, Szlovákiában, Szlovéniában és az Egyesült Királyságban még mindig csak a nemzeti fedélzeti egységek használhatók díjfizetésre. Az EETS-jogszabály egyik célja az volt, hogy lehetővé tegye a fedélzeti egységek járműben lévő egyéb eszközökbe, különösen a digitális menetíró készülékbe történő integrálását. A menetíró készülékbe történő integrálás nem bizonyult ígéretesnek.

| 3.4. | Az, hogy a különböző tagállamokban használt rendszerek nem átjárhatók, a hatóságok számára is költséges, hiszen felesleges fedélzeti egységeket kell beszerezniük és szervizelniük, amelyek csak nemzeti szinten működnek, de külföldön már nem használhatók. A fedélzeti egységek egyszeri beszerzési költsége egyetlen olyan tagállami rendszerre kiszámítva, amelyben a járművek helyének megállapítására műholdas helymeghatározást használnak, 120 millió EUR-ra, a szervizelés pedig évi 14,5 millió EUR-ra rúg (3). |
| --- | --- |

3.4.

Az, hogy a különböző tagállamokban használt rendszerek nem átjárhatók, a hatóságok számára is költséges, hiszen felesleges fedélzeti egységeket kell beszerezniük és szervizelniük, amelyek csak nemzeti szinten működnek, de külföldön már nem használhatók. A fedélzeti egységek egyszeri beszerzési költsége egyetlen olyan tagállami rendszerre kiszámítva, amelyben a járművek helyének megállapítására műholdas helymeghatározást használnak, 120 millió EUR-ra, a szervizelés pedig évi 14,5 millió EUR-ra rúg (3).

| 3.5. | Még mindig nincs teljeskörű EETS, és rendkívül csekély előrelépés történt az átjárhatóság felé. A szolgáltatók komoly belépési akadályokba ütköznek, például a hatóságok hátrányosan megkülönböztető bánásmódot alkalmaznak, a jóváhagyási eljárások hosszadalmasak és folyton változnak, és a helyi rendszerek az érvényes szabványoknak nem megfelelő műszaki sajátosságokkal rendelkeznek. Csak néhány olyan korlátozott megállapodást kötöttek, amelyben egynél több uniós ország is részt vesz. Ennek legfőbb okai a következők: |
| --- | --- |

3.5.

Még mindig nincs teljeskörű EETS, és rendkívül csekély előrelépés történt az átjárhatóság felé. A szolgáltatók komoly belépési akadályokba ütköznek, például a hatóságok hátrányosan megkülönböztető bánásmódot alkalmaznak, a jóváhagyási eljárások hosszadalmasak és folyton változnak, és a helyi rendszerek az érvényes szabványoknak nem megfelelő műszaki sajátosságokkal rendelkeznek. Csak néhány olyan korlátozott megállapodást kötöttek, amelyben egynél több uniós ország is részt vesz. Ennek legfőbb okai a következők:

| 3.5.1. | Egyes nemzeti piacokon az útdíjrendszer jelenlegi üzemeltetője kiváltságos helyzetben van. Ez akadályozza a harmonizált és megkülönböztetésmentes útdíjszedési gyakorlatok megvalósítását az EU-ban. |
| --- | --- |

3.5.1.

Egyes nemzeti piacokon az útdíjrendszer jelenlegi üzemeltetője kiváltságos helyzetben van. Ez akadályozza a harmonizált és megkülönböztetésmentes útdíjszedési gyakorlatok megvalósítását az EU-ban.

| 3.5.2. | Az EETS-jogszabály akadályokat állít, különösen azzal az előírással, hogy az EETS-szolgáltatóknak 24 hónapon belül képesnek kell lenniük az egész EU-ra kiterjedő szolgáltatást nyújtani. |
| --- | --- |

3.5.2.

Az EETS-jogszabály akadályokat állít, különösen azzal az előírással, hogy az EETS-szolgáltatóknak 24 hónapon belül képesnek kell lenniük az egész EU-ra kiterjedő szolgáltatást nyújtani.

| 3.5.3. | A nemzeti útdíjszedési rendszerek az EETS-jogszabály értelmében megengedett három technológiát jelentősen eltérő módokon alkalmazzák, ami nehézkessé és költségessé teszi a határokon átnyúló átjárhatóság elérését. |
| --- | --- |

3.5.3.

A nemzeti útdíjszedési rendszerek az EETS-jogszabály értelmében megengedett három technológiát jelentősen eltérő módokon alkalmazzák, ami nehézkessé és költségessé teszi a határokon átnyúló átjárhatóság elérését.

| 3.6. | Az EETS-jogszabály nem tartalmaz hatékony rendelkezéseket másik uniós országban nyilvántartásba vett járművek úthasználati díjainak beszedésére. Néhány helyen a nemzetközi forgalom az útdíjrendszerből származó összes árbevétel jelentős hányadát teszi ki, így az útdíjfizetés külföldi használók általi elkerülésének korlátozása komoly kihívást jelent. A jogosulatlan úthasználatot automatikus ellenőrző készülékekkel észlelő tagállamok nem tudják azonosítani a jogsértőt a rendszám alapján, amennyiben a járművet külföldön vették nyilvántartásba. Uniós szinten hiányzik a jogalap ahhoz, hogy az úthasználati díjak beszedése céljából a tagállamok megosszák egymás között a gépjármű-nyilvántartási adatokat. A nemzeti, regionális és helyi útdíjszedési rendszerek emiatt évente mintegy 300 millió EUR bevételtől esnek el (4). |
| --- | --- |

3.6.

Az EETS-jogszabály nem tartalmaz hatékony rendelkezéseket másik uniós országban nyilvántartásba vett járművek úthasználati díjainak beszedésére. Néhány helyen a nemzetközi forgalom az útdíjrendszerből származó összes árbevétel jelentős hányadát teszi ki, így az útdíjfizetés külföldi használók általi elkerülésének korlátozása komoly kihívást jelent. A jogosulatlan úthasználatot automatikus ellenőrző készülékekkel észlelő tagállamok nem tudják azonosítani a jogsértőt a rendszám alapján, amennyiben a járművet külföldön vették nyilvántartásba. Uniós szinten hiányzik a jogalap ahhoz, hogy az úthasználati díjak beszedése céljából a tagállamok megosszák egymás között a gépjármű-nyilvántartási adatokat. A nemzeti, regionális és helyi útdíjszedési rendszerek emiatt évente mintegy 300 millió EUR bevételtől esnek el (4).

| 3.7. | Hatalmas igény van az útdíjfizetés elkerülésére vonatkozó információk uniós szintű cseréjére, és arra, hogy a különféle útdíjszedő hatóságokat nagyobb hatáskörrel ruházzák fel a szabálysértők azonosítása és végrehajtási eljárás indítása érdekében. A végrehajtás szempontjából a tagállamok felelőssége igazolni, hogy az úthasználókat azonos bánásmódban részesítik, és hogy garantálják a büntetések megfelelő alkalmazását. |
| --- | --- |

3.7.

Hatalmas igény van az útdíjfizetés elkerülésére vonatkozó információk uniós szintű cseréjére, és arra, hogy a különféle útdíjszedő hatóságokat nagyobb hatáskörrel ruházzák fel a szabálysértők azonosítása és végrehajtási eljárás indítása érdekében. A végrehajtás szempontjából a tagállamok felelőssége igazolni, hogy az úthasználókat azonos bánásmódban részesítik, és hogy garantálják a büntetések megfelelő alkalmazását.

| 3.8. | Az az összes EETS-szolgáltató számára kötelező előírás, hogy szolgáltatásuk kiterjedjen az összes gépjárműtípusra és minden útdíjköteles európai közúthálózatra, túlzottnak minősíthető. Hatékonyabb lenne, ha az EETS-szolgáltatók szabadon reagálhatnának ügyfeleik szükségleteire, ahelyett, hogy mindenre kiterjedő, de költséges szolgáltatást lennének kénytelenek rájuk erőltetni. |
| --- | --- |

3.8.

Az az összes EETS-szolgáltató számára kötelező előírás, hogy szolgáltatásuk kiterjedjen az összes gépjárműtípusra és minden útdíjköteles európai közúthálózatra, túlzottnak minősíthető. Hatékonyabb lenne, ha az EETS-szolgáltatók szabadon reagálhatnának ügyfeleik szükségleteire, ahelyett, hogy mindenre kiterjedő, de költséges szolgáltatást lennének kénytelenek rájuk erőltetni.

| 3.9. | A kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv módosításai és az Európai Bizottság által javasolt EETS-határozat az úthasználók számára 370 millió EUR (nettó jelenérték – NPV, 2016–2025) megtakarítást fog eredményezni. E megtakarítás jelentős részéből a teherszállítási ágazat fog profitálni, amely elsősorban kkv-kből áll. Az úthálózat-kezelők annak hasznát élvezik majd, hogy nem kell felesleges fedélzeti egységeket beszerezniük (48 millió EUR NPV), és a határokon átnyúló útdíjbehajtásra vonatkozó jobb szabályok eredményeképp az úthasználati díjból többletbevételük (évi 150 millió EUR) keletkezik. Az EETS-szolgáltatók tapasztalják majd a nemzeti piacokra lépéshez kapcsolódó szabályozásból eredő terhek csökkenését (10 millió eurós NPV, várhatóan 12 EETS-szolgáltatóból álló csoportnál). Ezenkívül piacuk éves szinten további 700 millió EUR-s bővülését tapasztalják majd (5). |
| --- | --- |

3.9.

A kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv módosításai és az Európai Bizottság által javasolt EETS-határozat az úthasználók számára 370 millió EUR (nettó jelenérték – NPV, 2016–2025) megtakarítást fog eredményezni. E megtakarítás jelentős részéből a teherszállítási ágazat fog profitálni, amely elsősorban kkv-kből áll. Az úthálózat-kezelők annak hasznát élvezik majd, hogy nem kell felesleges fedélzeti egységeket beszerezniük (48 millió EUR NPV), és a határokon átnyúló útdíjbehajtásra vonatkozó jobb szabályok eredményeképp az úthasználati díjból többletbevételük (évi 150 millió EUR) keletkezik. Az EETS-szolgáltatók tapasztalják majd a nemzeti piacokra lépéshez kapcsolódó szabályozásból eredő terhek csökkenését (10 millió eurós NPV, várhatóan 12 EETS-szolgáltatóból álló csoportnál). Ezenkívül piacuk éves szinten további 700 millió EUR-s bővülését tapasztalják majd (5).

4.   A 2004/52/EK irányelv átdolgozására irányuló európai bizottsági javaslat fő elemei

| 4.1. | A megfelelő határokon átnyúló végrehajtást a következő módon lehetne megvalósítani: |
| --- | --- |

4.1.

A megfelelő határokon átnyúló végrehajtást a következő módon lehetne megvalósítani:

| 4.1.1. | A tagállamok közötti információcserét szolgáló egyszerű automatikus mechanizmust kell bevezetni. A meg nem fizetett útdíjak külföldről történő behajtása jelentette probléma megoldására új mechanizmusokat és jogi megállapodásokat léptetnek majd életbe. Ez az információ lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy lépéseket tegyenek azokban az esetekben, ahol a nem helyi gépjárművezetők nem fizetnek úthasználati díjat; |
| --- | --- |

4.1.1.

A tagállamok közötti információcserét szolgáló egyszerű automatikus mechanizmust kell bevezetni. A meg nem fizetett útdíjak külföldről történő behajtása jelentette probléma megoldására új mechanizmusokat és jogi megállapodásokat léptetnek majd életbe. Ez az információ lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy lépéseket tegyenek azokban az esetekben, ahol a nem helyi gépjárművezetők nem fizetnek úthasználati díjat;

| 4.1.2. | A rendszer kiterjedne minden gépjárműtípusra és miden elektronikus útdíjszedési rendszerre, beleértve a videóalapú útdíjszedést is. |
| --- | --- |

4.1.2.

A rendszer kiterjedne minden gépjárműtípusra és miden elektronikus útdíjszedési rendszerre, beleértve a videóalapú útdíjszedést is.

| 4.2. | Az alkalmazott technológia és a könnyűgépjárművekre vonatkozó bánásmód szempontjából a legfontosabb javaslatok a következők: |
| --- | --- |

4.2.

Az alkalmazott technológia és a könnyűgépjárművekre vonatkozó bánásmód szempontjából a legfontosabb javaslatok a következők:

| 4.2.1. | A technológiák listája az irányelv mellékletébe került át. Ez lehetővé teszi azt, hogy gyorsabban és hatékonyabban lehessen reagálni a technológiai haladásra; |
| --- | --- |

4.2.1.

A technológiák listája az irányelv mellékletébe került át. Ez lehetővé teszi azt, hogy gyorsabban és hatékonyabban lehessen reagálni a technológiai haladásra;

| 4.2.2. | A technológiák listája változatlan maradna, és a jövőben csak alapos tesztelés és szabványosítás stb. után lehetne módosítani; |
| --- | --- |

4.2.2.

A technológiák listája változatlan maradna, és a jövőben csak alapos tesztelés és szabványosítás stb. után lehetne módosítani;

| 4.2.3. | Az Európai Bizottság javasolja, hogy válasszák külön a nehézgépjárművekre és a könnyűgépjárművekre alkalmazott EETS-t, hogy az egyik szolgáltatást a másiktól függetlenül is nyújtani lehessen; |
| --- | --- |

4.2.3.

Az Európai Bizottság javasolja, hogy válasszák külön a nehézgépjárművekre és a könnyűgépjárművekre alkalmazott EETS-t, hogy az egyik szolgáltatást a másiktól függetlenül is nyújtani lehessen;

| 4.2.4. | Egy kivétel lesz majd, amely lehetővé teszi a könnyűgépjárművek EETS-szolgáltatói számára, hogy az ügyfeleket DSRC fedélzeti egységgel lássák el. |
| --- | --- |

4.2.4.

Egy kivétel lesz majd, amely lehetővé teszi a könnyűgépjárművek EETS-szolgáltatói számára, hogy az ügyfeleket DSRC fedélzeti egységgel lássák el.

| 4.3. | Az EETS meghatározásait egységesítik, és bizonyos pontosításokat javasolnak: |
| --- | --- |

4.3.

Az EETS meghatározásait egységesítik, és bizonyos pontosításokat javasolnak:

| 4.3.1. | Pontosítják, hogy az EETS-t EETS-szolgáltatóknak kell nyújtaniuk, nem útdíjszedőknek. Az EETS-szolgáltatók számára a nemzeti útdíjszedési szolgáltatókéval egyenlő piaci hozzáférést garantálnak. Így az igénybevevőknek több lehetőségük nyílik az útdíjszedési szolgáltatók kiválasztása terén. A tagállamok nem kötelesek biztosítani az EETS telepítését egy meghatározott időn belül; |
| --- | --- |

4.3.1.

Pontosítják, hogy az EETS-t EETS-szolgáltatóknak kell nyújtaniuk, nem útdíjszedőknek. Az EETS-szolgáltatók számára a nemzeti útdíjszedési szolgáltatókéval egyenlő piaci hozzáférést garantálnak. Így az igénybevevőknek több lehetőségük nyílik az útdíjszedési szolgáltatók kiválasztása terén. A tagállamok nem kötelesek biztosítani az EETS telepítését egy meghatározott időn belül;

| 4.3.2. | Nem szükséges, hogy a fedélzeti egység egyetlen fizikai készülék legyen, és állhat több fizikai vagy távösszeköttetésű szerkezetből, beleértve a gépjárműbe már beépített berendezéseket, mint például fedélzeti egység funkciókat támogató navigációs rendszerek. Minden útdíjszedési rendszerre érvényesnek kell lennie ugyanannak a fedélzeti egységnek, és hordozható készülékek, például okostelefonok is használhatók a fix fedélzeti egységekkel párhuzamosan. |
| --- | --- |

4.3.2.

Nem szükséges, hogy a fedélzeti egység egyetlen fizikai készülék legyen, és állhat több fizikai vagy távösszeköttetésű szerkezetből, beleértve a gépjárműbe már beépített berendezéseket, mint például fedélzeti egység funkciókat támogató navigációs rendszerek. Minden útdíjszedési rendszerre érvényesnek kell lennie ugyanannak a fedélzeti egységnek, és hordozható készülékek, például okostelefonok is használhatók a fix fedélzeti egységekkel párhuzamosan.

5.   Az Európai Bizottság javaslata végrehajtásának lehetséges akadályai

| 5.1. | A határokon átnyúló átjárhatóság elérése az egyes nemzeti útdíjszedési rendszereknek az eltérő technológiák alkalmazásából eredő jelentős jogi, műszaki és működésbeli különbségei miatt jelentős adminisztratív erőfeszítéseket igényelhet, és komoly költségeket vonhat maga után. |
| --- | --- |

5.1.

A határokon átnyúló átjárhatóság elérése az egyes nemzeti útdíjszedési rendszereknek az eltérő technológiák alkalmazásából eredő jelentős jogi, műszaki és működésbeli különbségei miatt jelentős adminisztratív erőfeszítéseket igényelhet, és komoly költségeket vonhat maga után.

| 5.2. | Az Európai Bizottság mérlegelje egy ezeknek a nehézségeknek a leküzdését szolgáló pénzügyi mechanizmus létrehozásának lehetőségét. A szükséges források kiosztása ösztönözné a tagállamokat arra, hogy nemzeti rendszereiket uniós szinten átjárhatóvá tegyék. |
| --- | --- |

5.2.

Az Európai Bizottság mérlegelje egy ezeknek a nehézségeknek a leküzdését szolgáló pénzügyi mechanizmus létrehozásának lehetőségét. A szükséges források kiosztása ösztönözné a tagállamokat arra, hogy nemzeti rendszereiket uniós szinten átjárhatóvá tegyék.

| 5.3. | Ehhez fontos, hogy az EETS-szolgáltatásokat a nemzeti rendszerekkel párhuzamossal lehessen kifejleszteni, de lehetséges, hogy az EETS-szolgáltatók a helyi hatóságok részéről valamilyenfajta hátrányosan megkülönböztető bánásmóddal szembesülnek majd a tagállamokban. |
| --- | --- |

5.3.

Ehhez fontos, hogy az EETS-szolgáltatásokat a nemzeti rendszerekkel párhuzamossal lehessen kifejleszteni, de lehetséges, hogy az EETS-szolgáltatók a helyi hatóságok részéről valamilyenfajta hátrányosan megkülönböztető bánásmóddal szembesülnek majd a tagállamokban.

| 5.4. | A javaslat társadalmi szempontjai is döntő fontosságúak. A közúti árufuvarozási ágazatban az egész EU-ban a kkv-k és mikrovállalkozások vannak túlsúlyban, és a rájuk gyakorolt hatás várhatóan pozitív. Az alkalmazás oly módon történő kiterjesztését, hogy az úthálózat nagyobb hányadán a személygépkocsik is az elektronikus útdíjszedés alá tartozzanak, valószínűleg nem fogja jól fogadni a lakosság, és ezért ebben az esetben nagyon körültekintően kell mérlegelni a megoldásokat. |
| --- | --- |

5.4.

A javaslat társadalmi szempontjai is döntő fontosságúak. A közúti árufuvarozási ágazatban az egész EU-ban a kkv-k és mikrovállalkozások vannak túlsúlyban, és a rájuk gyakorolt hatás várhatóan pozitív. Az alkalmazás oly módon történő kiterjesztését, hogy az úthálózat nagyobb hányadán a személygépkocsik is az elektronikus útdíjszedés alá tartozzanak, valószínűleg nem fogja jól fogadni a lakosság, és ezért ebben az esetben nagyon körültekintően kell mérlegelni a megoldásokat.

| 5.5. | A felhasználók költségei csökkenthetők az elektronikus útdíjszedési rendszerek műszaki és informatikai megoldásaira irányuló kutatás és fejlesztés erősítésével. Az innováció támogatása e területen olyan kulcsfontosságú tényező, amelyre az Európai Bizottságnak nagy hangsúlyt kell fektetnie. |
| --- | --- |

5.5.

A felhasználók költségei csökkenthetők az elektronikus útdíjszedési rendszerek műszaki és informatikai megoldásaira irányuló kutatás és fejlesztés erősítésével. Az innováció támogatása e területen olyan kulcsfontosságú tényező, amelyre az Európai Bizottságnak nagy hangsúlyt kell fektetnie.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 32., 2004.2.5., 36. o.

1

HL C 277., 2009.11.17., 85. o.

HL C 291., 2015.9.4., 14. o.

HL C 173., 2017.5.31., 55. o.

HL C 288., 2017.8.31., 85. o.

(2)  Tanulmány a „Korszerű elektronikus útdíjszedésről”, MOVE/D3/2014-259.

2

(3)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az úthasználatidíj-fizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (átdolgozás) COM(2017) 280 final.

3

(4)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az úthasználatidíj-fizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (átdolgozás) COM(2017) 280 final.

4

(5)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum: Hatásvizsgálat vezetői összefoglalója, (SWD(2017) 191 final).

5

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/188 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/188

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról

(COM(2017) 275 final – 2017/0114 (COD))

és

Javaslat tanácsi irányelvre a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelvnek a gépjárműadóztatásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról

(COM(2017) 276 final – 2017/0115 (CNS))

(2018/C 081/26)

| Előadó: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Előadó:

Alberto MAZZOLA

| Felkérés: | Európai Tanács, 2017.6.12. és 2017.6.23.
  Európai Parlament, 2017.6.15. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. és 113. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.2. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 121/2/6 |

Felkérés:

Európai Tanács, 2017.6.12. és 2017.6.23.

Európai Parlament, 2017.6.15.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. és 113. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.2.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

121/2/6

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy egy olyan tisztességes, átlátható, megkülönböztetéstől és bürokráciától mentes úthasználatidíj-fizetési rendszer uniós szintű bevezetése, amely arányban áll a kamionok, autóbuszok és személygépjárművek úthasználatával és az általuk előidézett külső költségekkel, nem sérti a díjfizetési rendszerek egységességét, valamint összhangban van „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elvvel, kedvezően hatna a közúti infrastruktúra romlása, a forgalmi torlódások és a szennyezés elleni küzdelemre. Az alább felsorolt feltételek mellett ez a rendszer fokozatosan alkalmazható lenne a nehézgépjárművekre és a könnyűgépjárművekre a teljes transzeurópai közlekedési hálózaton, a kiemelt hálózattal kezdve. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy egy olyan tisztességes, átlátható, megkülönböztetéstől és bürokráciától mentes úthasználatidíj-fizetési rendszer uniós szintű bevezetése, amely arányban áll a kamionok, autóbuszok és személygépjárművek úthasználatával és az általuk előidézett külső költségekkel, nem sérti a díjfizetési rendszerek egységességét, valamint összhangban van „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elvvel, kedvezően hatna a közúti infrastruktúra romlása, a forgalmi torlódások és a szennyezés elleni küzdelemre. Az alább felsorolt feltételek mellett ez a rendszer fokozatosan alkalmazható lenne a nehézgépjárművekre és a könnyűgépjárművekre a teljes transzeurópai közlekedési hálózaton, a kiemelt hálózattal kezdve.

| 1.2. | Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy naprakésszé tegyék a közös jogszabályi keretet annak érdekében, hogy minden úthasználó tekintetében egységes hatályt biztosítsanak, különös tekintettel az uniós jelentőségű közúti infrastruktúra – úgymint a TEN-T közúthálózat, az autópályák és a jelentős nemzetközi forgalmat bonyolító nemzeti közutak – távolságalapú használatához kapcsolódó uniós szintű díjfizetési rendszerre. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy naprakésszé tegyék a közös jogszabályi keretet annak érdekében, hogy minden úthasználó tekintetében egységes hatályt biztosítsanak, különös tekintettel az uniós jelentőségű közúti infrastruktúra – úgymint a TEN-T közúthálózat, az autópályák és a jelentős nemzetközi forgalmat bonyolító nemzeti közutak – távolságalapú használatához kapcsolódó uniós szintű díjfizetési rendszerre.

| 1.3. | A közlekedési ágazat alapvető szerepet játszik az Unió mobilitásának és társadalmi-gazdasági fejlődésének biztosításában, és az EGSZB szerint ahhoz, hogy válaszolni lehessen a növekedés és a fenntarthatóság kihívásaira, optimalizálni kell a közlekedési infrastruktúrahálózatot: az infrastrukturális beruházások elengedhetetlenek a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, mivel az infrastruktúrára fordított kiadások 1 %-os növekedése ugyanabban az évben 0,4 %-os növekedést, négy év elteltével pedig 1,5 %-os növekedést eredményez (1). |
| --- | --- |

1.3.

A közlekedési ágazat alapvető szerepet játszik az Unió mobilitásának és társadalmi-gazdasági fejlődésének biztosításában, és az EGSZB szerint ahhoz, hogy válaszolni lehessen a növekedés és a fenntarthatóság kihívásaira, optimalizálni kell a közlekedési infrastruktúrahálózatot: az infrastrukturális beruházások elengedhetetlenek a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, mivel az infrastruktúrára fordított kiadások 1 %-os növekedése ugyanabban az évben 0,4 %-os növekedést, négy év elteltével pedig 1,5 %-os növekedést eredményez (1).

| 1.4. | Az EGSZB aggályosnak tartja, hogy „bár a becslések szerint a közlekedési infrastruktúra igényei európai szinten mintegy évi 130 milliárd EUR-t tesznek ki, az EU-ban az átlagos beruházási szint a válság kezdete óta jóval 100 milliárd EUR alatt van” (2). A transzeurópai közlekedési hálózat 2013-ban létrehozott új uniós fejlesztési kerete (3) és az uniós strukturális alapokból támogatott beavatkozások (4) ellenére csökkentek az Unióban a közúti infrastruktúra karbantartására fordított kiadások. A 2021–2027-es többéves pénzügyi keret aligha növeli a szükséges forrásokat. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB aggályosnak tartja, hogy „bár a becslések szerint a közlekedési infrastruktúra igényei európai szinten mintegy évi 130 milliárd EUR-t tesznek ki, az EU-ban az átlagos beruházási szint a válság kezdete óta jóval 100 milliárd EUR alatt van” (2). A transzeurópai közlekedési hálózat 2013-ban létrehozott új uniós fejlesztési kerete (3) és az uniós strukturális alapokból támogatott beavatkozások (4) ellenére csökkentek az Unióban a közúti infrastruktúra karbantartására fordított kiadások. A 2021–2027-es többéves pénzügyi keret aligha növeli a szükséges forrásokat.

| 1.5. | Az EGSZB szerint elengedhetetlen, hogy a közúti infrastruktúra használatából származó bevételeket a következő célokra fordítsák: az infrastruktúra használatával kapcsolatos bevételeket a közúti infrastruktúra építési, fejlesztési, üzemeltetési és karbantartási költségeinek fedezésére, a külső költségekhez kapcsolódó bevételeket pedig a közúti közlekedés kedvezőtlen hatásainak mérséklésére és a szolgáltatások alternatív infrastruktúrák, innovatív forgalomirányítási rendszerek, automatizált vezetés, villamosítás, különösen gyors töltőállomások és alternatív energiarendszerek útján történő javítására kell fordítani. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB szerint elengedhetetlen, hogy a közúti infrastruktúra használatából származó bevételeket a következő célokra fordítsák: az infrastruktúra használatával kapcsolatos bevételeket a közúti infrastruktúra építési, fejlesztési, üzemeltetési és karbantartási költségeinek fedezésére, a külső költségekhez kapcsolódó bevételeket pedig a közúti közlekedés kedvezőtlen hatásainak mérséklésére és a szolgáltatások alternatív infrastruktúrák, innovatív forgalomirányítási rendszerek, automatizált vezetés, villamosítás, különösen gyors töltőállomások és alternatív energiarendszerek útján történő javítására kell fordítani.

| 1.6. | Az EGSZB szerint az így szerzett többletbevételek – amelyek az Európai Bizottság által választott megoldásban éves szinten elérhetik a 10 milliárd eurót (5), 20 milliárd eurót tehetnek ki az összes nehézgépjárműre történő kötelező alkalmazás esetén, illetve még többet, ha azt kiterjesztik a könnyűgépjárművekre is – jelentős ösztönzést adhatnak a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósításához és működéséhez, ideértve annak technológiai vetületeit is. Az infrastruktúra finanszírozásához nyújtott állami hozzájárulás azonban továbbra is kiemelkedően fontos marad. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB szerint az így szerzett többletbevételek – amelyek az Európai Bizottság által választott megoldásban éves szinten elérhetik a 10 milliárd eurót (5), 20 milliárd eurót tehetnek ki az összes nehézgépjárműre történő kötelező alkalmazás esetén, illetve még többet, ha azt kiterjesztik a könnyűgépjárművekre is – jelentős ösztönzést adhatnak a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósításához és működéséhez, ideértve annak technológiai vetületeit is. Az infrastruktúra finanszírozásához nyújtott állami hozzájárulás azonban továbbra is kiemelkedően fontos marad.

| 1.7. | Az EGSZB szerint az euromatricáról szóló jogszabály felülvizsgálata lehetőséget kínál közös és harmonizált előírások megállapítására és az említett jogszabály megfelelő alkalmazásának nyomon követésére és javítására azáltal, hogy annak keretében létrehoznak egy külön uniós nyilvántartást és a tagállamoktól lényeges információkat gyűjtenek. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB szerint az euromatricáról szóló jogszabály felülvizsgálata lehetőséget kínál közös és harmonizált előírások megállapítására és az említett jogszabály megfelelő alkalmazásának nyomon követésére és javítására azáltal, hogy annak keretében létrehoznak egy külön uniós nyilvántartást és a tagállamoktól lényeges információkat gyűjtenek.

| 1.8. | Az EGSZB alapvetően fontosnak tartja, hogy a közlekedési belső piacon ne alkalmazzanak megkülönböztető gyakorlatokat, és kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az uniós jogszabályi keretnek való teljeskörű megfelelés haladéktalan biztosítása érdekében: kiváltképpen azért, hogy a rendszeres és/vagy nemzeti felhasználókra vonatkozó díjak és a nekik nyújtott kedvezmények ne jelentsenek megkülönböztetést az alkalmi és/vagy nem nemzeti felhasználókkal szemben. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB alapvetően fontosnak tartja, hogy a közlekedési belső piacon ne alkalmazzanak megkülönböztető gyakorlatokat, és kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az uniós jogszabályi keretnek való teljeskörű megfelelés haladéktalan biztosítása érdekében: kiváltképpen azért, hogy a rendszeres és/vagy nemzeti felhasználókra vonatkozó díjak és a nekik nyújtott kedvezmények ne jelentsenek megkülönböztetést az alkalmi és/vagy nem nemzeti felhasználókkal szemben.

| 1.9. | Az EGSZB nagyon aggasztónak találja továbbá az éghajlatváltozás hatásait és a környezetmegőrzés és -védelem mértékét, valamint a közlekedés észszerű kihasználásával kapcsolatban az egészséggel és a szociális jóléttel kapcsolatos valamennyi szempontot: ahogy korábban már hangsúlyoztuk, „A közlekedés tekintetében az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az 1990-es kibocsátási szintekhez képest 60 %-kal való csökkentése továbbra is rendkívül ambiciózus célkitűzés marad, amihez komoly erőfeszítésekre van szükség” (6). |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB nagyon aggasztónak találja továbbá az éghajlatváltozás hatásait és a környezetmegőrzés és -védelem mértékét, valamint a közlekedés észszerű kihasználásával kapcsolatban az egészséggel és a szociális jóléttel kapcsolatos valamennyi szempontot: ahogy korábban már hangsúlyoztuk, „A közlekedés tekintetében az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az 1990-es kibocsátási szintekhez képest 60 %-kal való csökkentése továbbra is rendkívül ambiciózus célkitűzés marad, amihez komoly erőfeszítésekre van szükség” (6).

| 1.10. | Az EGSZB megismétli, hogy „a felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elvét rugalmasan kellene alkalmazni a peremterületeken és a távoli vidéki, hegyvidéki és szigeti területeken, elkerülendő a költségekkel fordítottan arányos hatásokat, valamint biztosítandó, hogy az elv továbbra is sikeresen befolyásolja a közlekedésszervezéssel kapcsolatos döntéseket, megszüntetve ugyanakkor a különféle közlekedési módok közti esetleges tisztességtelen versenyt (TEN/582 – „A COP21 következtetéseinek hatása az európai közlekedéspolitikára”). |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB megismétli, hogy „a felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elvét rugalmasan kellene alkalmazni a peremterületeken és a távoli vidéki, hegyvidéki és szigeti területeken, elkerülendő a költségekkel fordítottan arányos hatásokat, valamint biztosítandó, hogy az elv továbbra is sikeresen befolyásolja a közlekedésszervezéssel kapcsolatos döntéseket, megszüntetve ugyanakkor a különféle közlekedési módok közti esetleges tisztességtelen versenyt (TEN/582 – „A COP21 következtetéseinek hatása az európai közlekedéspolitikára”).

| 1.11. | Az EGSZB elengedhetetlenül fontosnak tartja továbbá, hogy két évvel a hatálybalépést követően megvizsgálják az irányelv hatásait, különösen az új beruházásokból fakadó előnyök és a szállítási költségek szempontjából, hogy elkerülhető legyen az európai iparágak globális versenyképességének romlása. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB elengedhetetlenül fontosnak tartja továbbá, hogy két évvel a hatálybalépést követően megvizsgálják az irányelv hatásait, különösen az új beruházásokból fakadó előnyök és a szállítási költségek szempontjából, hogy elkerülhető legyen az európai iparágak globális versenyképességének romlása.

| 1.12. | Az EGSZB úgy véli, hogy az új díjfizetési keret átláthatósága és egyértelműsége tekintetében különös figyelmet kell fordítani arra, hogy az intézkedések elfogadhatók legyenek a felhasználók, a fogyasztók és általában a polgárok számára, biztosítva – többek között az autópályákon elhelyezett többnyelvű táblákkal – a felhasználók azonnali, egyértelmű és objektív tájékoztatását, a beszedett összegek elszámolását, tisztességes elosztását és felhasználását, illetve a túlzott díjak és a kettős díjfizetés elkerülését, továbbá két összegző mutató alkalmazását az útminőség, a zsúfoltság mértéke és az infrastruktúra kilométerenkénti kibocsátásmegtakarítása vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB úgy véli, hogy az új díjfizetési keret átláthatósága és egyértelműsége tekintetében különös figyelmet kell fordítani arra, hogy az intézkedések elfogadhatók legyenek a felhasználók, a fogyasztók és általában a polgárok számára, biztosítva – többek között az autópályákon elhelyezett többnyelvű táblákkal – a felhasználók azonnali, egyértelmű és objektív tájékoztatását, a beszedett összegek elszámolását, tisztességes elosztását és felhasználását, illetve a túlzott díjak és a kettős díjfizetés elkerülését, továbbá két összegző mutató alkalmazását az útminőség, a zsúfoltság mértéke és az infrastruktúra kilométerenkénti kibocsátásmegtakarítása vonatkozásában.

| 1.13. | Az EGSZB szerint az új jogszabályok alkalmazása révén keletkező bevételek közlekedési ágazaton belüli beruházások közötti, fent említettek szerinti elosztása több mint félmillió munkavállaló számára teremthet újabb munkahelyeket. |
| --- | --- |

1.13.

Az EGSZB szerint az új jogszabályok alkalmazása révén keletkező bevételek közlekedési ágazaton belüli beruházások közötti, fent említettek szerinti elosztása több mint félmillió munkavállaló számára teremthet újabb munkahelyeket.

| 1.14. | Az EGSZB véleménye szerint az Európai Bizottságnak nyomon kell követnie és meg kell erősítenie az új jogszabályok megfelelő és egységes alkalmazására szolgáló eszközöket – ideértve a külső költségek mértékének tudományos alapokon történő rendszeres ellenőrzését és az elfogadott díjfizetési rendszerek és a járművek tényleges kibocsátása közötti tényleges megfelelést, mivel ez jelenleg nem a legjobb teljesítményű járművek számára előnyös –, továbbá részletes éves jelentést kell készítenie a módosított irányelv végrehajtása terén elért eredményekről, amelyet továbbítania kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, valamint a Régiók Bizottságának és az EGSZB-nek is. |
| --- | --- |

1.14.

Az EGSZB véleménye szerint az Európai Bizottságnak nyomon kell követnie és meg kell erősítenie az új jogszabályok megfelelő és egységes alkalmazására szolgáló eszközöket – ideértve a külső költségek mértékének tudományos alapokon történő rendszeres ellenőrzését és az elfogadott díjfizetési rendszerek és a járművek tényleges kibocsátása közötti tényleges megfelelést, mivel ez jelenleg nem a legjobb teljesítményű járművek számára előnyös –, továbbá részletes éves jelentést kell készítenie a módosított irányelv végrehajtása terén elért eredményekről, amelyet továbbítania kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, valamint a Régiók Bizottságának és az EGSZB-nek is.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A közlekedés az egységes európai térség alapvető pillére, és lehetővé teszi a polgárok, a munkavállalók, az áruk és a szolgáltatások Unión belüli szabad mozgását: a közlekedési hálózatok hatékonysága és minősége közvetlenül hat a fenntartható fejlődésre, az életszínvonalra, a foglalkoztatás színvonalára és Európa versenyképességére. |
| --- | --- |

2.1.

A közlekedés az egységes európai térség alapvető pillére, és lehetővé teszi a polgárok, a munkavállalók, az áruk és a szolgáltatások Unión belüli szabad mozgását: a közlekedési hálózatok hatékonysága és minősége közvetlenül hat a fenntartható fejlődésre, az életszínvonalra, a foglalkoztatás színvonalára és Európa versenyképességére.

| 2.2. | Az uniós közúti közlekedési ágazat közvetlenül 5 millió személyt foglalkoztat és az uniós GDP csaknem 2 %-át adja, továbbá az ágazatban 344 000 közúti személyszállítási vállalkozás és több mint 560 000 közúti teherszállítási vállalkozás működik (7), vagyis az ágazat jelentősen hozzájárul a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz az EU-ban, következésképpen proaktív szakpolitikákat tesz szükségessé. |
| --- | --- |

2.2.

Az uniós közúti közlekedési ágazat közvetlenül 5 millió személyt foglalkoztat és az uniós GDP csaknem 2 %-át adja, továbbá az ágazatban 344 000 közúti személyszállítási vállalkozás és több mint 560 000 közúti teherszállítási vállalkozás működik (7), vagyis az ágazat jelentősen hozzájárul a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz az EU-ban, következésképpen proaktív szakpolitikákat tesz szükségessé.

| 2.3. | A közlekedés a légszennyezés legfőbb oka, és ma Európa üvegházhatásúgáz-kibocsátásának egynegyede innen származik; a közúti közlekedés okozta kibocsátások kb. egynegyede a tehergépjárművekre és az autóbuszokra vezethető vissza, és ez az arány 2010 és 2030 között várhatóan kb. 10 %-kal növekszik (Uniós tendenciák az energia, a közlekedés és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás terén 2050-ig – 2016-os referencia-forgatókönyv). Az Európai Bizottság első lépésben két javaslatra összpontosított: az egyik az említett járművek szén-dioxid-kibocsátásának és üzemanyag-fogyasztásának tanúsítására irányul, a másik pedig a tanúsítványban szereplő adatok ellenőrzéséről és bejelentéséről szól. |
| --- | --- |

2.3.

A közlekedés a légszennyezés legfőbb oka, és ma Európa üvegházhatásúgáz-kibocsátásának egynegyede innen származik; a közúti közlekedés okozta kibocsátások kb. egynegyede a tehergépjárművekre és az autóbuszokra vezethető vissza, és ez az arány 2010 és 2030 között várhatóan kb. 10 %-kal növekszik (Uniós tendenciák az energia, a közlekedés és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás terén 2050-ig – 2016-os referencia-forgatókönyv). Az Európai Bizottság első lépésben két javaslatra összpontosított: az egyik az említett járművek szén-dioxid-kibocsátásának és üzemanyag-fogyasztásának tanúsítására irányul, a másik pedig a tanúsítványban szereplő adatok ellenőrzéséről és bejelentéséről szól.

| 2.4. | Az elfogadott stratégia – amelyről az EGSZB már véleményt nyilvánított (8) – egy olyan alacsony kibocsátással járó mobilitás ütemtervét tartalmazta, amely ezt az átalakulást az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodásban foglalt célkitűzések fényében is előmozdítja. |
| --- | --- |

2.4.

Az elfogadott stratégia – amelyről az EGSZB már véleményt nyilvánított (8) – egy olyan alacsony kibocsátással járó mobilitás ütemtervét tartalmazta, amely ezt az átalakulást az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodásban foglalt célkitűzések fényében is előmozdítja.

| 2.5. | A stratégia három célkitűzést jelöl meg: hatékonyabb közlekedési rendszer biztosítása, a közlekedési ágazatban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású alternatív energiaforrások előmozdítása, az alacsony/nulla kibocsátású járművek támogatása. |
| --- | --- |

2.5.

A stratégia három célkitűzést jelöl meg: hatékonyabb közlekedési rendszer biztosítása, a közlekedési ágazatban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású alternatív energiaforrások előmozdítása, az alacsony/nulla kibocsátású járművek támogatása.

| 2.6. | Az alkalmazási kör elsősorban a közúti közlekedésre terjed ki, amely a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás több mint 70 %-áért és a légszennyezés jelentős hányadáért felel, bár ehhez a többi közlekedési szektornak is hozzá kell járulnia. |
| --- | --- |

2.6.

Az alkalmazási kör elsősorban a közúti közlekedésre terjed ki, amely a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás több mint 70 %-áért és a légszennyezés jelentős hányadáért felel, bár ehhez a többi közlekedési szektornak is hozzá kell járulnia.

| 2.7. | Az energiaköltségek és a kibocsátás mértéke szempontjából hatékonyabb közlekedés akkor valósulhat meg, ha megfelelőek az árjelzések, és ha figyelembe veszik az externáliákat: e tekintetben az EGSZB a kilométerben számított, ténylegesen megtett távolságon alapuló úthasználatidíj-rendszerek létrehozását támogatja, hogy jobban tükröződjön „a szennyező fizet” és „a felhasználó fizet” elve. |
| --- | --- |

2.7.

Az energiaköltségek és a kibocsátás mértéke szempontjából hatékonyabb közlekedés akkor valósulhat meg, ha megfelelőek az árjelzések, és ha figyelembe veszik az externáliákat: e tekintetben az EGSZB a kilométerben számított, ténylegesen megtett távolságon alapuló úthasználatidíj-rendszerek létrehozását támogatja, hogy jobban tükröződjön „a szennyező fizet” és „a felhasználó fizet” elve.

| 2.8. | „A szennyező fizet” és „a felhasználó fizet” elvének tágabb alkalmazásával négy probléma kezelendő, amelyek megoldása a „tisztességes és hatékony útdíjakban” keresendő:






  — | a közúti közlekedésből származik az uniós CO2-kibocsátás 17 %-a, és az alacsony/nulla kibocsátású járművek használata önmagában nem biztosítja a 2030-ra kitűzött éghajlati és energetikai célok elérését, |
| --- | --- | --- |

2.8.

„A szennyező fizet” és „a felhasználó fizet” elvének tágabb alkalmazásával négy probléma kezelendő, amelyek megoldása a „tisztességes és hatékony útdíjakban” keresendő:

—

a közúti közlekedésből származik az uniós CO2-kibocsátás 17 %-a, és az alacsony/nulla kibocsátású járművek használata önmagában nem biztosítja a 2030-ra kitűzött éghajlati és energetikai célok elérését,

| — | romlik a közösségi közutak minősége, mivel kevesebb az infrastrukturális beruházás, és halogatják a karbantartást, figyelmen kívül hagyva a hosszú távú gazdasági hatásokat, |
| --- | --- |

—

romlik a közösségi közutak minősége, mivel kevesebb az infrastrukturális beruházás, és halogatják a karbantartást, figyelmen kívül hagyva a hosszú távú gazdasági hatásokat,

| — | egyes tagállamok ideiglenes útdíjakat (matrica) vezettek be, amelyek megkülönböztetik az alkalmi külföldi úthasználókat, |
| --- | --- |

—

egyes tagállamok ideiglenes útdíjakat (matrica) vezettek be, amelyek megkülönböztetik az alkalmi külföldi úthasználókat,

| — | a közúti járművek által előidézett légszennyezés és torlódás jelentős költségeket ró a társadalomra. |
| --- | --- |

—

a közúti járművek által előidézett légszennyezés és torlódás jelentős költségeket ró a társadalomra.

| 2.9. | A gazdasági hatásvizsgálatok jelentős eltéréseket mutatnak a közlekedés felhasználóit, illetve a hatóságokat és üzemeltetőket érintő költségnövekedések között, amelyeket a bevételek növekedése, illetve a torlódás okozta költségek és más externáliák csökkenése ellensúlyoz, ugyanakkor azonosítani kell az elosztással kapcsolatos lehetséges kedvezőtlen hatásokat és a magasabb költségek miatt a kkv-kat érintő hatásokat (9). |
| --- | --- |

2.9.

A gazdasági hatásvizsgálatok jelentős eltéréseket mutatnak a közlekedés felhasználóit, illetve a hatóságokat és üzemeltetőket érintő költségnövekedések között, amelyeket a bevételek növekedése, illetve a torlódás okozta költségek és más externáliák csökkenése ellensúlyoz, ugyanakkor azonosítani kell az elosztással kapcsolatos lehetséges kedvezőtlen hatásokat és a magasabb költségek miatt a kkv-kat érintő hatásokat (9).

| 2.10. | A digitális technológiák növelni tudják a közlekedés biztonságát, hatékonyságát és inkluzivitását, mivel lehetővé teszik a háztól házig tartó, zökkenőmentes mobilitást, az integrált logisztikát és a hozzáadott értékkel rendelkező szolgáltatásokat, ugyanakkor a transzeurópai multimodális közlekedési hálózat fejlesztésének szerves részeként valamennyi közlekedési módban elterjedhetnek az intelligens közlekedési rendszerek. |
| --- | --- |

2.10.

A digitális technológiák növelni tudják a közlekedés biztonságát, hatékonyságát és inkluzivitását, mivel lehetővé teszik a háztól házig tartó, zökkenőmentes mobilitást, az integrált logisztikát és a hozzáadott értékkel rendelkező szolgáltatásokat, ugyanakkor a transzeurópai multimodális közlekedési hálózat fejlesztésének szerves részeként valamennyi közlekedési módban elterjedhetnek az intelligens közlekedési rendszerek.

| 2.11. | Az alacsony kibocsátású közlekedésre vonatkozó európai szintű intézkedések mindenképpen erőteljes hatást gyakorolnak a közlekedési infrastruktúrákkal behálózott regionális területekre, ami közvetlen következményekkel jár az energetikai, területi, környezeti és közlekedési tervezésre nézve, továbbá jelentős hatást gyakorol a gazdaságra és a foglalkoztatásra. |
| --- | --- |

2.11.

Az alacsony kibocsátású közlekedésre vonatkozó európai szintű intézkedések mindenképpen erőteljes hatást gyakorolnak a közlekedési infrastruktúrákkal behálózott regionális területekre, ami közvetlen következményekkel jár az energetikai, területi, környezeti és közlekedési tervezésre nézve, továbbá jelentős hatást gyakorol a gazdaságra és a foglalkoztatásra.

| 2.12. | Az ilyen intézkedések felhasználók, fogyasztók és általában a polgárok által történő elfogadása érdekében fokozottabban kell törekedni az átláthatóságra és az egyértelműségre, hogy megteremthető legyen az alacsony kibocsátású és a nulla kibocsátású járművek piaca: tenni kellene annak érdekében, hogy – a személygépjárművek címkézése révén – javuljon a fogyasztói tájékoztatás, és támogatást kellene biztosítani a közbeszerzési szabályok alkalmazása révén. Ezzel párhuzamosan intézkedéseket kell hozni az új díjfizetési keret átláthatósága tekintetében, biztosítva a felhasználók azonnali, egyértelmű és objektív tájékoztatását, a realizált bevételek elszámolását és tisztességes elosztását, továbbá a túlzott díjak és a kettős díjfizetés elkerülését. |
| --- | --- |

2.12.

Az ilyen intézkedések felhasználók, fogyasztók és általában a polgárok által történő elfogadása érdekében fokozottabban kell törekedni az átláthatóságra és az egyértelműségre, hogy megteremthető legyen az alacsony kibocsátású és a nulla kibocsátású járművek piaca: tenni kellene annak érdekében, hogy – a személygépjárművek címkézése révén – javuljon a fogyasztói tájékoztatás, és támogatást kellene biztosítani a közbeszerzési szabályok alkalmazása révén. Ezzel párhuzamosan intézkedéseket kell hozni az új díjfizetési keret átláthatósága tekintetében, biztosítva a felhasználók azonnali, egyértelmű és objektív tájékoztatását, a realizált bevételek elszámolását és tisztességes elosztását, továbbá a túlzott díjak és a kettős díjfizetés elkerülését.

3.   Az európai bizottsági javaslatok összefoglalása

| 3.1. | Az Európai Bizottság javaslataiban a díjfizetés a közúti infrastruktúrára vonatkozik, arányos a megtett távolsággal – kizárva az egyes uniós országokban jelenleg alkalmazott átalányalapú rendszereket –, az összes gépjárműtípusra – nem pusztán az árufuvarozásra szolgáló nehézgépjárművekre, hanem a távolsági buszokra, az autóbuszokra, a kisteherautókra és a személygépjárművekre is –, következésképpen a teher- és a személyszállításra egyaránt kiterjed, az útdíj összege pedig az „esetleges szennyezés” és az infrastruktúra kihasználásának arányában változik. A jogszabályi módosítások konkrétan az alábbiakat érintik:






  — | az útdíjakra és a használati díjakra vonatkozó rendelkezések, amelyek nem csupán a 3,5 tonnát meghaladó tömegű, hanem valamennyi járműre vonatkoznak: az irányelv rendelkezéseinek naprakésszé tétele és hatályának 2020. január 1-jétől valamennyi nehézgépjárműre és – a mentességek eltörlésével – valamennyi könnyűgépjárműre történő kiterjesztése, a külső költségekre kivetett díjak plafonjának megállapítása, továbbá a meghatározásukra vonatkozó követelmények egyszerűsítése, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Az Európai Bizottság javaslataiban a díjfizetés a közúti infrastruktúrára vonatkozik, arányos a megtett távolsággal – kizárva az egyes uniós országokban jelenleg alkalmazott átalányalapú rendszereket –, az összes gépjárműtípusra – nem pusztán az árufuvarozásra szolgáló nehézgépjárművekre, hanem a távolsági buszokra, az autóbuszokra, a kisteherautókra és a személygépjárművekre is –, következésképpen a teher- és a személyszállításra egyaránt kiterjed, az útdíj összege pedig az „esetleges szennyezés” és az infrastruktúra kihasználásának arányában változik. A jogszabályi módosítások konkrétan az alábbiakat érintik:

—

az útdíjakra és a használati díjakra vonatkozó rendelkezések, amelyek nem csupán a 3,5 tonnát meghaladó tömegű, hanem valamennyi járműre vonatkoznak: az irányelv rendelkezéseinek naprakésszé tétele és hatályának 2020. január 1-jétől valamennyi nehézgépjárműre és – a mentességek eltörlésével – valamennyi könnyűgépjárműre történő kiterjesztése, a külső költségekre kivetett díjak plafonjának megállapítása, továbbá a meghatározásukra vonatkozó követelmények egyszerűsítése,

| — | az időalapú díjak – a nehézgépjárművek esetében 2023. december 31-ig, a könnyűgépjárművek esetében pedig 2027. december 31-ig való – fokozatos megszüntetése, valamint egy új, távolság alapú díjfizetési rendszer és egy ehhez kapcsolódó, a díjak megállapításával kapcsolatos költségszámítási és -értékelési módszer bevezetése, |
| --- | --- |

—

az időalapú díjak – a nehézgépjárművek esetében 2023. december 31-ig, a könnyűgépjárművek esetében pedig 2027. december 31-ig való – fokozatos megszüntetése, valamint egy új, távolság alapú díjfizetési rendszer és egy ehhez kapcsolódó, a díjak megállapításával kapcsolatos költségszámítási és -értékelési módszer bevezetése,

| — | a nehézgépjárművek esetében CO2-kibocsátás szerint változó infrastruktúra-használati díjak megállapítása, valamint a jelenleg az Euro kibocsátási osztályok szerint változó díjak 2022. január 1-jétől való fokozatos megszüntetése, |
| --- | --- |

—

a nehézgépjárművek esetében CO2-kibocsátás szerint változó infrastruktúra-használati díjak megállapítása, valamint a jelenleg az Euro kibocsátási osztályok szerint változó díjak 2022. január 1-jétől való fokozatos megszüntetése,

| — | könnyűgépjárművekre vonatkozó kiegészítő intézkedések bevezetése a települések közötti torlódás és az összes járműtípus szennyező anyag- és CO2-kibocsátásának tekintetében, |
| --- | --- |

—

könnyűgépjárművekre vonatkozó kiegészítő intézkedések bevezetése a települések közötti torlódás és az összes járműtípus szennyező anyag- és CO2-kibocsátásának tekintetében,

| — | a nehézgépjárművek esetében a külső költségekre kötelezően kivetendő díjak 2021. január 1-jétől való bevezetése az úthálózatnak legalább egy részén. |
| --- | --- |

—

a nehézgépjárművek esetében a külső költségekre kötelezően kivetendő díjak 2021. január 1-jétől való bevezetése az úthálózatnak legalább egy részén.

| 3.2. | A „szennyező fizet” és a „felhasználó fizet” elvvel összhangban az 1999/62/EK irányelv hatályának kiterjesztése elő fogja segíteni az autóbuszok és távolsági buszok infrasturktúra-használati díjak fizetése alóli jelenlegi mentesítése által okozott versenytorzulás csökkenését. |
| --- | --- |

3.2.

A „szennyező fizet” és a „felhasználó fizet” elvvel összhangban az 1999/62/EK irányelv hatályának kiterjesztése elő fogja segíteni az autóbuszok és távolsági buszok infrasturktúra-használati díjak fizetése alóli jelenlegi mentesítése által okozott versenytorzulás csökkenését.

| 3.3. | Egy további javaslatban foglalt módosítás 5 egymást követő év alatt, 5. szakaszban (amelyek mindegyike a jelenlegi minimumértékek 20 %-át tenné ki) fokozatosan nullára csökkentené a nehézgépjárművekre vonatkozó gépjárműadók minimumértékét. |
| --- | --- |

3.3.

Egy további javaslatban foglalt módosítás 5 egymást követő év alatt, 5. szakaszban (amelyek mindegyike a jelenlegi minimumértékek 20 %-át tenné ki) fokozatosan nullára csökkentené a nehézgépjárművekre vonatkozó gépjárműadók minimumértékét.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy egy olyan tisztességes, átlátható, megkülönböztetéstől és bürokráciától mentes úthasználatidíj-fizetési rendszer uniós szintű bevezetése, amely arányban áll a kamionok, autóbuszok és személygépjárművek úthasználatával és az általuk előidézett, tudományosan mérhető külső költségekkel, a külső költségek plafonjának meghatározása mellett nem sérti a díjfizetési rendszerek egységességét, valamint összhangban van „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elvvel, kedvezően hatna a közúti infrastruktúra romlása, a forgalmi torlódások és a szennyezés elleni küzdelemre. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy egy olyan tisztességes, átlátható, megkülönböztetéstől és bürokráciától mentes úthasználatidíj-fizetési rendszer uniós szintű bevezetése, amely arányban áll a kamionok, autóbuszok és személygépjárművek úthasználatával és az általuk előidézett, tudományosan mérhető külső költségekkel, a külső költségek plafonjának meghatározása mellett nem sérti a díjfizetési rendszerek egységességét, valamint összhangban van „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elvvel, kedvezően hatna a közúti infrastruktúra romlása, a forgalmi torlódások és a szennyezés elleni küzdelemre.

| 4.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy újra kell értékelni, módosítani kell és meg kell erősíteni az uniós szabályok egységes alkalmazását egy olyan közös jogszabályi keret létrehozása érdekében, amely a közúti közlekedési ágazatban valamennyi úthasználó számára egységes feltételeket biztosít: az irányelv egy olyan eszköz, amely jelentős mozgásteret biztosít az eltérő alkalmazási módok számára, és az EGSZB szerint a hároméves alkalmazást követő felülvizsgálat alapján mérlegelni kell, hogy esetleg szükség van-e egy egységes alkalmazást biztosító, kötelezőbb érvényű jogalkotási eszköz alkalmazására. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy újra kell értékelni, módosítani kell és meg kell erősíteni az uniós szabályok egységes alkalmazását egy olyan közös jogszabályi keret létrehozása érdekében, amely a közúti közlekedési ágazatban valamennyi úthasználó számára egységes feltételeket biztosít: az irányelv egy olyan eszköz, amely jelentős mozgásteret biztosít az eltérő alkalmazási módok számára, és az EGSZB szerint a hároméves alkalmazást követő felülvizsgálat alapján mérlegelni kell, hogy esetleg szükség van-e egy egységes alkalmazást biztosító, kötelezőbb érvényű jogalkotási eszköz alkalmazására.

| 4.3. | Az EGSZB határozottan ajánlja, hogy a közös díjrendszer egyértelmű, átlátható, egyszerű, ellenőrizhető és közérthető legyen, és az egyes felhasználók közjóhoz való hozzájárulásának nagyobb társadalmi elfogadottsága érdekében akár az elektronikus vagy papír alapú elismervényen, akár az autópályán elhelyezett táblákon világosan tüntessék fel, hogy mire fordítják majd az így befolyt összegeket. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB határozottan ajánlja, hogy a közös díjrendszer egyértelmű, átlátható, egyszerű, ellenőrizhető és közérthető legyen, és az egyes felhasználók közjóhoz való hozzájárulásának nagyobb társadalmi elfogadottsága érdekében akár az elektronikus vagy papír alapú elismervényen, akár az autópályán elhelyezett táblákon világosan tüntessék fel, hogy mire fordítják majd az így befolyt összegeket.

| 4.4. | A szabályok további összehangolása és az uniós jelentőségű közúti infrastruktúra – úgymint a TEN-T közúthálózat, az autópályák és a jelentős nemzetközi forgalmat bonyolító nemzeti közutak – használatához kapcsolódó úthasználatidíj-fizetési rendszer uniós szintű közös jogi keretének létrehozása elengedhetetlen a közúti közlekedés valódi uniós egységes piacának megkülönböztetéstől és versenytorzulástól mentes megvalósítása szempontjából. |
| --- | --- |

4.4.

A szabályok további összehangolása és az uniós jelentőségű közúti infrastruktúra – úgymint a TEN-T közúthálózat, az autópályák és a jelentős nemzetközi forgalmat bonyolító nemzeti közutak – használatához kapcsolódó úthasználatidíj-fizetési rendszer uniós szintű közös jogi keretének létrehozása elengedhetetlen a közúti közlekedés valódi uniós egységes piacának megkülönböztetéstől és versenytorzulástól mentes megvalósítása szempontjából.

| 4.5. | A díjfizetési rendszerek eltérő hatással vannak a központi és a legkülső régiókra: a nagy forgalmú központi régiókat több kedvezőtlen hatás éri, mint a legkülső régiókat, ugyanakkor az utóbbiak a központi régiókhoz képest jóval kisebb, környezeti hatáshoz kapcsolódó díjkompenzációban és kevesebb infrastrukturális finanszírozásban részesülnek. Az EGSZB úgy véli, hogy a strukturális és a környezetvédelmi alapoknak és az EBB-nek be kell avatkoznia a kiegyensúlyozott fejlődés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

4.5.

A díjfizetési rendszerek eltérő hatással vannak a központi és a legkülső régiókra: a nagy forgalmú központi régiókat több kedvezőtlen hatás éri, mint a legkülső régiókat, ugyanakkor az utóbbiak a központi régiókhoz képest jóval kisebb, környezeti hatáshoz kapcsolódó díjkompenzációban és kevesebb infrastrukturális finanszírozásban részesülnek. Az EGSZB úgy véli, hogy a strukturális és a környezetvédelmi alapoknak és az EBB-nek be kell avatkoznia a kiegyensúlyozott fejlődés biztosítása érdekében.

| 4.6. | Az akár matricát, akár úthasználati díjat alkalmazó díjrendszerek harmonizációjának hiánya összefügg azzal is, hogy különféle, gyakran nem átjárható útdíjfizetési modelleken alapuló, eltérő beszedési technológiákat használnak, ami további adminisztratív terheket és költségeket ró a közlekedési és a logisztikai vállalkozásokra, ugyanakkor növekszik az innovatív közúti közlekedés és az új, intelligens infrastruktúrák fejlesztése iránti igény, ideértve az automatizált vezetést, az új üzemanyagok bevezetését és a forgalomáramlást biztosítani képes meglévő hálózatok megfelelő karbantartását is. |
| --- | --- |

4.6.

Az akár matricát, akár úthasználati díjat alkalmazó díjrendszerek harmonizációjának hiánya összefügg azzal is, hogy különféle, gyakran nem átjárható útdíjfizetési modelleken alapuló, eltérő beszedési technológiákat használnak, ami további adminisztratív terheket és költségeket ró a közlekedési és a logisztikai vállalkozásokra, ugyanakkor növekszik az innovatív közúti közlekedés és az új, intelligens infrastruktúrák fejlesztése iránti igény, ideértve az automatizált vezetést, az új üzemanyagok bevezetését és a forgalomáramlást biztosítani képes meglévő hálózatok megfelelő karbantartását is.

| 4.7. | Az EGSZB szerint a nemzeti közlekedési hálózatok – akár műholdas technológia révén biztosított – jobb funkcionális átjárhatósága érdekében megfelelő beruházásokra van szükség a meglévő és a jövőbeli infrastruktúrákba, és meg kell könnyíteni a teljes egységes piachoz való hozzáférésüket, előmozdítva az intelligens logisztikai (10) és IKT megoldások fokozott alkalmazását annak érdekében, hogy az intelligens közlekedési rendszer szélesebb körű használata révén javítsák a közúti biztonságot és növeljék a rendszer általános hatékonyságát, valamint egész Európában biztosítsák a hatékonyabb, jobban összekapcsolt, korszerű és fenntartható közúti közlekedési hálózatokat. Arra kell törekedni, hogy 2019-től beszereljék a járművekbe az uniós szinten egyedüliként átjárható fedélzeti egységeket – lásd a közlekedés digitalizációjára vonatkozó stratégiát. |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB szerint a nemzeti közlekedési hálózatok – akár műholdas technológia révén biztosított – jobb funkcionális átjárhatósága érdekében megfelelő beruházásokra van szükség a meglévő és a jövőbeli infrastruktúrákba, és meg kell könnyíteni a teljes egységes piachoz való hozzáférésüket, előmozdítva az intelligens logisztikai (10) és IKT megoldások fokozott alkalmazását annak érdekében, hogy az intelligens közlekedési rendszer szélesebb körű használata révén javítsák a közúti biztonságot és növeljék a rendszer általános hatékonyságát, valamint egész Európában biztosítsák a hatékonyabb, jobban összekapcsolt, korszerű és fenntartható közúti közlekedési hálózatokat. Arra kell törekedni, hogy 2019-től beszereljék a járművekbe az uniós szinten egyedüliként átjárható fedélzeti egységeket – lásd a közlekedés digitalizációjára vonatkozó stratégiát.

| 4.8. | Az EGSZB szerint a közúti infrastruktúrát érintő beruházások hiánya és a karbantartás elégtelen szintje miatt a közúti infrastruktúra finanszírozása során elengedhetetlen „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elv alkalmazása, azzal a feltétellel, hogy






  — | az infrastruktúra-használati díjból származó bevételeket az adott közúti infrastruktúrára, míg |
| --- | --- | --- |

4.8.

Az EGSZB szerint a közúti infrastruktúrát érintő beruházások hiánya és a karbantartás elégtelen szintje miatt a közúti infrastruktúra finanszírozása során elengedhetetlen „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elv alkalmazása, azzal a feltétellel, hogy

—

az infrastruktúra-használati díjból származó bevételeket az adott közúti infrastruktúrára, míg

| — | a külső költségekre kivetett díjakból származó bevételeket a közúti közlekedés kedvezőtlen hatásainak enyhítésére fordítják, ideértve az alternatív infrastruktúra megépítését, alternatív üzemanyagok bevezetését, az alternatív vezetési rendszereket, az alternatív közlekedési és energiaellátási módokat, valamint a transzeurópai közlekedési hálózatok támogatását, |
| --- | --- |

—

a külső költségekre kivetett díjakból származó bevételeket a közúti közlekedés kedvezőtlen hatásainak enyhítésére fordítják, ideértve az alternatív infrastruktúra megépítését, alternatív üzemanyagok bevezetését, az alternatív vezetési rendszereket, az alternatív közlekedési és energiaellátási módokat, valamint a transzeurópai közlekedési hálózatok támogatását,

| — | ennek megfelelően módosítják az irányelv 9. cikkét. |
| --- | --- |

—

ennek megfelelően módosítják az irányelv 9. cikkét.

| 4.9. | Az EGSZB szerint a beruházások a közúti közlekedés CO2-kibocsátási szintjének csökkentése szempontjából ugyancsak fontosak (lásd a 2.12. pontot), mivel a kibocsátás jelentős hatással van a környezet minőségére és a GDP 1,8–2,4 %-át kitevő külső költségekre. A CO2-kibocsátások csökkentését illetően integrált megközelítést szorgalmaz: az uniós gépjárműpiacon forgalomba kerülő új nehézgépjárművek kibocsátására vonatkozó határértékek megállapítása a díjfizetéshez képest eredményesebb eszköz a kibocsátás csökkentésére, a kitűzött célok eléréséhez azonban nem elegendő. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB szerint a beruházások a közúti közlekedés CO2-kibocsátási szintjének csökkentése szempontjából ugyancsak fontosak (lásd a 2.12. pontot), mivel a kibocsátás jelentős hatással van a környezet minőségére és a GDP 1,8–2,4 %-át kitevő külső költségekre. A CO2-kibocsátások csökkentését illetően integrált megközelítést szorgalmaz: az uniós gépjárműpiacon forgalomba kerülő új nehézgépjárművek kibocsátására vonatkozó határértékek megállapítása a díjfizetéshez képest eredményesebb eszköz a kibocsátás csökkentésére, a kitűzött célok eléréséhez azonban nem elegendő.

| 4.10. | Tekintettel arra, hogy a forgalmi torlódások a városi térségeken belül és kívül egyaránt folyamatos problémát jelentenek, a felhasználókat eleve terhelő kiegészítő költségek kiküszöbölése érdekében uniós pénzügyi támogatást kell nyújtani a fejlett forgalomirányítási rendszerek és a hatékony műholdas logisztikai folyamatok számára. Az ilyen intézkedések önkéntes elfogadásából származó bevételeket mindenesetre közvetlenül a semleges hatású alternatív megoldások finanszírozására kell fordítani. |
| --- | --- |

4.10.

Tekintettel arra, hogy a forgalmi torlódások a városi térségeken belül és kívül egyaránt folyamatos problémát jelentenek, a felhasználókat eleve terhelő kiegészítő költségek kiküszöbölése érdekében uniós pénzügyi támogatást kell nyújtani a fejlett forgalomirányítási rendszerek és a hatékony műholdas logisztikai folyamatok számára. Az ilyen intézkedések önkéntes elfogadásából származó bevételeket mindenesetre közvetlenül a semleges hatású alternatív megoldások finanszírozására kell fordítani.

| 4.11. | Népszerűsíteni kell a közösségi közlekedést, és útdíjakat kell meghatározni ennek a célnak a tiszteletben tartása és teljesítése érdekében, „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elv tekintetében egyaránt. |
| --- | --- |

4.11.

Népszerűsíteni kell a közösségi közlekedést, és útdíjakat kell meghatározni ennek a célnak a tiszteletben tartása és teljesítése érdekében, „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elv tekintetében egyaránt.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1. | Az EGSZB támogatja az európai útdíjszedési szolgáltatás célkitűzését, mely „egyetlen szerződéshez és számlázáshoz kapcsolt interoperábilis fedélzeti eszközt” szorgalmaz az egész EU-ban, ami egységes piacot teremtene és biztosítaná, hogy a kereskedelmi célú közúti szállítási szolgáltatók egyetlen beszállítóval, egyetlen szerződéssel és egyetlen számlával rendelkezzenek. |
| --- | --- |

5.1.

Az EGSZB támogatja az európai útdíjszedési szolgáltatás célkitűzését, mely „egyetlen szerződéshez és számlázáshoz kapcsolt interoperábilis fedélzeti eszközt” szorgalmaz az egész EU-ban, ami egységes piacot teremtene és biztosítaná, hogy a kereskedelmi célú közúti szállítási szolgáltatók egyetlen beszállítóval, egyetlen szerződéssel és egyetlen számlával rendelkezzenek.

| 5.2. | A Brenner-hágó esetében az alternatív infrastruktúráknak az irányelvben meghatározott elvekkel és korlátozásokkal összhangban történő létrehozása céljából megnövelt díjfizetés hasznos tapasztalatnak bizonyul, és azt a helyi lakosság is elfogadja. Az EGSZB ezért üdvözlendőnek tartaná, ha e lehetőséget más érzékeny területekre is ki lehetne terjeszteni. |
| --- | --- |

5.2.

A Brenner-hágó esetében az alternatív infrastruktúráknak az irányelvben meghatározott elvekkel és korlátozásokkal összhangban történő létrehozása céljából megnövelt díjfizetés hasznos tapasztalatnak bizonyul, és azt a helyi lakosság is elfogadja. Az EGSZB ezért üdvözlendőnek tartaná, ha e lehetőséget más érzékeny területekre is ki lehetne terjeszteni.

| 5.3. | Hosszú vitákat és elemzést követően a nehézgépjárművek tekintetében meghatározott, 7. cikk szerinti kedvezmények az EGSZB szerint tisztességesek és megkülönböztetéstől mentesek, és ezeket hasonlóképpen a könnyűgépjárművekre is ki lehetne terjeszteni, csökkentve az egyes országokban jelenleg fennálló, alkalmi/külföldi felhasználók és rendszeres/nemzeti felhasználók közötti egyenlőtlenségeket. A 7. cikket ezért a fentiek szerint módosítani kell. |
| --- | --- |

5.3.

Hosszú vitákat és elemzést követően a nehézgépjárművek tekintetében meghatározott, 7. cikk szerinti kedvezmények az EGSZB szerint tisztességesek és megkülönböztetéstől mentesek, és ezeket hasonlóképpen a könnyűgépjárművekre is ki lehetne terjeszteni, csökkentve az egyes országokban jelenleg fennálló, alkalmi/külföldi felhasználók és rendszeres/nemzeti felhasználók közötti egyenlőtlenségeket. A 7. cikket ezért a fentiek szerint módosítani kell.

| 5.4. | Az EGSZB az egyes járműkategóriák tekintetében – pl. az Euro V és az Euro VI kategóriájú tehergépjárművek esetében – meghatározott, külső költségekre kivetett díjakat összehasonlítva indokolatlannak tartja a kevésbé szennyező járművek jelentős mértékű szankcionálását. Az EGSZB az irányelv mellékleteiben meghatározott, külső költségekre kivetett díjak felülvizsgálatát szorgalmazza az alacsonyabb kibocsátású járművek javára. A nulla kibocsátású járművek esetében helyénvaló az infrastruktúra-használati díjakat ideiglenesen csökkenteni. |
| --- | --- |

5.4.

Az EGSZB az egyes járműkategóriák tekintetében – pl. az Euro V és az Euro VI kategóriájú tehergépjárművek esetében – meghatározott, külső költségekre kivetett díjakat összehasonlítva indokolatlannak tartja a kevésbé szennyező járművek jelentős mértékű szankcionálását. Az EGSZB az irányelv mellékleteiben meghatározott, külső költségekre kivetett díjak felülvizsgálatát szorgalmazza az alacsonyabb kibocsátású járművek javára. A nulla kibocsátású járművek esetében helyénvaló az infrastruktúra-használati díjakat ideiglenesen csökkenteni.

| 5.5. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy rendszeresen frissítse a díjak tudományos értékelését, a helyi feltételekre is kiterjedő módon, figyelembe véve a helyi sajátosságokat, elkerülve azonban a hiteles tudományos érvekkel nem indokolható megkülönböztetéseket. |
| --- | --- |

5.5.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy rendszeresen frissítse a díjak tudományos értékelését, a helyi feltételekre is kiterjedő módon, figyelembe véve a helyi sajátosságokat, elkerülve azonban a hiteles tudományos érvekkel nem indokolható megkülönböztetéseket.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  IMF, Világgazdasági kilátások, 2014/10.

1

(2)  ITF (2015), ITF Transport Outlook [ITF közlekedési kilátások], 2015, OECD Publishing, Párizs.

2

ITF Transport Outlook

(3)  Az EP és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013.12.11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

3

(4)  2014–15 folyamán az uniós intézmények által a TEN-T központi és általános hálózati infrastruktúráira a saját pénzügyi forrásokból fordított teljes beruházás (vagyis a TEN-T/CEF, az FESR/FC és az EBB finanszírozása) 30,67 milliárd EUR volt a 28 tagállamban.

4

(5)  Impact assessment for the Eurovignette Directive [Az euromatrica-irányelv hatásvizsgálata].

5

(6)  HL C 303., 2016.8.19., 10. o.

6

(7)  EU Transport in figures [Az Európai Unió közlekedése számokban], Európai Bizottság, 2016., Eurostat-adatok alapján.

7

(8)  HL C 383., 2015.11.17., 84. o.

8

(9)  Support Study for the Impact Assessment Accompanying the Revision of the Eurovignette Directive (1999/62/EC) [Alátámasztó tanulmány az 1999/62/EK euromatrica-irányelv felülvizsgálatát kísérő hatásvizsgálathoz] – A tanulmányra vonatkozó szerződés száma: MOVE/A3/119-2013 – 05.2017.

9

Support Study for the Impact Assessment Accompanying the Revision of the Eurovignette Directive (1999/62/EC)

(10)  COM(2016) 766 final.

10

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/195

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európa mozgásban – A mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programja

(COM(2017) 283 final)

(2018/C 081/27)

| Előadó: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Brian CURTIS |

Előadó:

Ulrich SAMM

Társelőadó:

Brian CURTIS

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.7.5. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az EUMSZ 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.2. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 111/0/0 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.7.5.

Jogalap:

az EUMSZ 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.2.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

111/0/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az „Európa mozgásban” című közleményben [COM (2017) 283 final] (a továbbiakban: a közlemény) felvázolt mobilitási menetrend tükrözi Európának azt a törekvését, hogy gyors lépéseket tegyen annak érdekében, hogy 2025-re tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitási rendszert teremtsen meg, amely az összes közlekedési eszközt magában foglalja és kiterjed az egész Unióra. A közlemény fő témáját jelentő európai közúti közlekedés olyan iparágra épül, amely a gyártás és a szolgáltatásnyújtás szempontjából is világelsőnek számít. Az ágazat termeléssel foglalkozó része ad munkát az egész EU-ban a gyártás terén dolgozó összes munkavállaló 11 %-ának, és egyben az uniós GDP 7 %-át adja. |
| --- | --- |

1.1.

Az „Európa mozgásban” című közleményben [COM (2017) 283 final] (a továbbiakban: a közlemény) felvázolt mobilitási menetrend tükrözi Európának azt a törekvését, hogy gyors lépéseket tegyen annak érdekében, hogy 2025-re tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitási rendszert teremtsen meg, amely az összes közlekedési eszközt magában foglalja és kiterjed az egész Unióra. A közlemény fő témáját jelentő európai közúti közlekedés olyan iparágra épül, amely a gyártás és a szolgáltatásnyújtás szempontjából is világelsőnek számít. Az ágazat termeléssel foglalkozó része ad munkát az egész EU-ban a gyártás terén dolgozó összes munkavállaló 11 %-ának, és egyben az uniós GDP 7 %-át adja.

| 1.2. | A közlemény kiemeli, hogy hogyan kapcsolódik ez az ágazat az energiaunió, a digitális egységes piac és az európai beruházási terv átfogó prioritásaihoz. A közlemény célja, hogy megoldást találjon néhány, az egységes piacon belüli közlekedéssel kapcsolatos megoldatlan kérdésre, kiegyensúlyozottan kezelve az emberi és a munkaügyi jogokat, illetve a környezeti szempontokat. |
| --- | --- |

1.2.

A közlemény kiemeli, hogy hogyan kapcsolódik ez az ágazat az energiaunió, a digitális egységes piac és az európai beruházási terv átfogó prioritásaihoz. A közlemény célja, hogy megoldást találjon néhány, az egységes piacon belüli közlekedéssel kapcsolatos megoldatlan kérdésre, kiegyensúlyozottan kezelve az emberi és a munkaügyi jogokat, illetve a környezeti szempontokat.

| 1.3. | Egy jól működő egységes európai közlekedési térséghez megfelelő szabályozási keretre van szükség. Az EGSZB szerint a szakma gyakorlásának lehetőségével, a piaci hozzáféréssel (ideértve a kabotázst is), illetve a munkakörülményekkel, például a vezetési és pihenőidővel, valamint a közúti szállítmányozás terén a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó speciális szabályokkal kapcsolatban javasolt jogszabályi változtatások a legtöbb esetben nem nyújtanak megfelelő megoldást az adott problémára. A fenti témákkal kapcsolatos konkrét javaslatokat az EGSZB külön véleményekben tárgyalja részletesebben. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy mielőbb megfelelő és működőképes megoldásokat kell találni, mivel a jól működő belső piachoz mindenképpen célravezető szabályozási keretre van szükség. Ezzel kapcsolatban az EGSZB kiemeli, hogy a kombinált szállításra vonatkozó, a közeljövőben megjelenő javaslattól azt várja, hogy az foglalkozzon a piaci hozzáféréssel kapcsolatos kérdésekkel is. |
| --- | --- |

1.3.

Egy jól működő egységes európai közlekedési térséghez megfelelő szabályozási keretre van szükség. Az EGSZB szerint a szakma gyakorlásának lehetőségével, a piaci hozzáféréssel (ideértve a kabotázst is), illetve a munkakörülményekkel, például a vezetési és pihenőidővel, valamint a közúti szállítmányozás terén a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó speciális szabályokkal kapcsolatban javasolt jogszabályi változtatások a legtöbb esetben nem nyújtanak megfelelő megoldást az adott problémára. A fenti témákkal kapcsolatos konkrét javaslatokat az EGSZB külön véleményekben tárgyalja részletesebben. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy mielőbb megfelelő és működőképes megoldásokat kell találni, mivel a jól működő belső piachoz mindenképpen célravezető szabályozási keretre van szükség. Ezzel kapcsolatban az EGSZB kiemeli, hogy a kombinált szállításra vonatkozó, a közeljövőben megjelenő javaslattól azt várja, hogy az foglalkozzon a piaci hozzáféréssel kapcsolatos kérdésekkel is.

| 1.4. | A szárazföldi szállítással kapcsolatos technológiát minden bizonnyal forradalmasítani fogja a digitalizáció és az automatizálás. Ezek a technológiák új funkciók széles körét kínálják azon fogyasztók és vállalkozások számára, akik jobb minőségű, kényelmesebb, rugalmasabb, megfizethetőbb és biztonságosabb szolgáltatásokat és berendezéseket szeretnének. Az EGSZB megjegyzi, hogy ez az új technológia képes hatékonyabbá tenni a közlekedési piacot, és egyben elemezhető adatokkal is szolgál, melyek segítségével ellenőrizni lehet, illetve érvényt lehet szerezni a hatályos jogszabályoknak, valamint az emberi és szociális jogok védelmének. |
| --- | --- |

1.4.

A szárazföldi szállítással kapcsolatos technológiát minden bizonnyal forradalmasítani fogja a digitalizáció és az automatizálás. Ezek a technológiák új funkciók széles körét kínálják azon fogyasztók és vállalkozások számára, akik jobb minőségű, kényelmesebb, rugalmasabb, megfizethetőbb és biztonságosabb szolgáltatásokat és berendezéseket szeretnének. Az EGSZB megjegyzi, hogy ez az új technológia képes hatékonyabbá tenni a közlekedési piacot, és egyben elemezhető adatokkal is szolgál, melyek segítségével ellenőrizni lehet, illetve érvényt lehet szerezni a hatályos jogszabályoknak, valamint az emberi és szociális jogok védelmének.

| 1.5. | Az automatizált vezetés mára már képessé vált a piac teljes átformálására, és így – amellett, hogy új szolgáltatásokkal és üzleti lehetőségekkel szolgál – kifejezetten javíthatja a járművek aktív biztonságát és jelentősen csökkentheti a halálos balesetek számát. Az EGSZB bátorítja az Európai Bizottságot, hogy folytassa tovább a „2050-re nulla halálos áldozat” projektet, mivel annak céljai rendkívül fontosak társadalmunk és az összes polgár számára. |
| --- | --- |

1.5.

Az automatizált vezetés mára már képessé vált a piac teljes átformálására, és így – amellett, hogy új szolgáltatásokkal és üzleti lehetőségekkel szolgál – kifejezetten javíthatja a járművek aktív biztonságát és jelentősen csökkentheti a halálos balesetek számát. Az EGSZB bátorítja az Európai Bizottságot, hogy folytassa tovább a „2050-re nulla halálos áldozat” projektet, mivel annak céljai rendkívül fontosak társadalmunk és az összes polgár számára.

| 1.6. | Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottság javaslatát, amely a tagállamokban jelenleg létező elektronikus útdíjszedési rendszerek gyenge átjárhatóságának javítására és egy közös interoperabilitási keret megvalósítására irányul. Emellett az EGSZB szerint egy rugalmas, tisztességes, átlátható, diszkriminációtól mentes, valamint a „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elvnek megfelelő útdíjrendszer alkalmazása kedvező hatással lenne, amennyiben elkülönítenék az ebből származó bevételeket. Az ilyen bevételek teljes elkülönítésével ugyanis több mint 500 000 új munkahelyet lehetne teremteni Európában. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottság javaslatát, amely a tagállamokban jelenleg létező elektronikus útdíjszedési rendszerek gyenge átjárhatóságának javítására és egy közös interoperabilitási keret megvalósítására irányul. Emellett az EGSZB szerint egy rugalmas, tisztességes, átlátható, diszkriminációtól mentes, valamint a „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elvnek megfelelő útdíjrendszer alkalmazása kedvező hatással lenne, amennyiben elkülönítenék az ebből származó bevételeket. Az ilyen bevételek teljes elkülönítésével ugyanis több mint 500 000 új munkahelyet lehetne teremteni Európában.

| 1.7. | Az EGSZB utal arra, hogy eltérés van aközött, hogy mekkora mértékű kibocsátáscsökkentést várnak a közúti közlekedés terén a csomagtól (13 %), illetve hogy mekkorával (18–19 %) kellene az ágazatnak hozzájárulnia a 2030-as éghajlati és energetikai célok teljesüléséhez. A két érték közötti eltérés csak úgy hidalható át, ha a tagállamok komoly erőfeszítéseket tesznek a „tiszta” közúti közlekedést célzó kezdeményezések ösztönzésére. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB utal arra, hogy eltérés van aközött, hogy mekkora mértékű kibocsátáscsökkentést várnak a közúti közlekedés terén a csomagtól (13 %), illetve hogy mekkorával (18–19 %) kellene az ágazatnak hozzájárulnia a 2030-as éghajlati és energetikai célok teljesüléséhez. A két érték közötti eltérés csak úgy hidalható át, ha a tagállamok komoly erőfeszítéseket tesznek a „tiszta” közúti közlekedést célzó kezdeményezések ösztönzésére.

| 1.8. | Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy tiszta elektromos áram termelése nélkül nem lehet sikeresen tömegtermékként a piacra bevezetni az elektromos járműveket. Ez utóbbiak ugyan a konkrét villamosenergia-termelési forrástól függetlenül segíthetnek a légszennyezettség helyi szintű visszaszorításában, de az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos általános uniós célokat csak a tiszta villamosenergia-termelést célzó politikával lehet elérni. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy tiszta elektromos áram termelése nélkül nem lehet sikeresen tömegtermékként a piacra bevezetni az elektromos járműveket. Ez utóbbiak ugyan a konkrét villamosenergia-termelési forrástól függetlenül segíthetnek a légszennyezettség helyi szintű visszaszorításában, de az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos általános uniós célokat csak a tiszta villamosenergia-termelést célzó politikával lehet elérni.

| 1.9. | Az elmúlt időszakban komolyan megingott a fogyasztók bizalma a gépjárműiparban és a szabályozási rendszerben. Realisztikus kibocsátási normákkal és megfelelő tesztelési eljárásokkal kell helyreállítani ezt a bizalmat, ezért az EGSZB fájlalja, hogy egyes tagállamok ellenállása miatt 2017-ben elvetették azt az európai bizottsági javaslatot, hogy hozzanak létre egy független uniós felügyeleti hatóságot a gépjárművek kibocsátásának ellenőrzésére. |
| --- | --- |

1.9.

Az elmúlt időszakban komolyan megingott a fogyasztók bizalma a gépjárműiparban és a szabályozási rendszerben. Realisztikus kibocsátási normákkal és megfelelő tesztelési eljárásokkal kell helyreállítani ezt a bizalmat, ezért az EGSZB fájlalja, hogy egyes tagállamok ellenállása miatt 2017-ben elvetették azt az európai bizottsági javaslatot, hogy hozzanak létre egy független uniós felügyeleti hatóságot a gépjárművek kibocsátásának ellenőrzésére.

| 1.10. | Világos és ambiciózus célokat kell kitűzni Európában a tiszta energiával működő európai járművekre vonatkozóan, hogy ezzel is ösztönözzük az iparban a kutatást, a piaci bevezetést és a megfelelő gyártást. Csak olyan átfogó (a következő keretprogramba ágyazódó) kutatási programmal lehet az alternatív meghajtási rendszerek gyorsabb bevezetését még mindig gátoló műszaki korlátokat felszámolni, amely az alapkutatástól kezdve az innováción át a termékek piaci bevezetésére is kiterjed. |
| --- | --- |

1.10.

Világos és ambiciózus célokat kell kitűzni Európában a tiszta energiával működő európai járművekre vonatkozóan, hogy ezzel is ösztönözzük az iparban a kutatást, a piaci bevezetést és a megfelelő gyártást. Csak olyan átfogó (a következő keretprogramba ágyazódó) kutatási programmal lehet az alternatív meghajtási rendszerek gyorsabb bevezetését még mindig gátoló műszaki korlátokat felszámolni, amely az alapkutatástól kezdve az innováción át a termékek piaci bevezetésére is kiterjed.

| 1.11. | Az EGSZB szeretné, ha jobban elismernék a modális váltás fontosságát, és jelentősebb ösztönzőkkel támogatnák a tömegközlekedést, valamint a teherszállítás közútról a vasútra való áthelyezését. Az átfogó stratégia segíthet a közúti közlekedés dekarbonizációjában, de nem feltétlenül oldja meg a forgalmi torlódások és a környezetszennyezés problémáját, különösen mivel a közúti közlekedés iránti igény várhatóan tovább fog nőni. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB szeretné, ha jobban elismernék a modális váltás fontosságát, és jelentősebb ösztönzőkkel támogatnák a tömegközlekedést, valamint a teherszállítás közútról a vasútra való áthelyezését. Az átfogó stratégia segíthet a közúti közlekedés dekarbonizációjában, de nem feltétlenül oldja meg a forgalmi torlódások és a környezetszennyezés problémáját, különösen mivel a közúti közlekedés iránti igény várhatóan tovább fog nőni.

2.   Bevezető

| 2.1. | A közlemény a mobilitási csomag első döntő szakaszának tekinthető; az év folyamán további javaslatok várhatóak még. A közlemény politikai kontextusba helyezi a konkrét, külön EGSZB-véleményekben tárgyalt javaslatokat; támogató jellegű intézkedéseket fogalmaz meg olyan területeken, mint az útdíj (beleértve a szükséges infrastruktúrát), az alternatív üzemanyagok és az összekapcsolódás, a fogyasztók tájékoztatásának javítása, a belső piac megerősítése és a közúti árufuvarozási szektorra jellemző munkakörülmények javítása, és olyan lépéseket javasol, amelyek „előkészítik a terepet” az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás számára. A gyakorlatban az európai bizottsági javaslat alapvetően a közúti közlekedésre terjed ki. |
| --- | --- |

2.1.

A közlemény a mobilitási csomag első döntő szakaszának tekinthető; az év folyamán további javaslatok várhatóak még. A közlemény politikai kontextusba helyezi a konkrét, külön EGSZB-véleményekben tárgyalt javaslatokat; támogató jellegű intézkedéseket fogalmaz meg olyan területeken, mint az útdíj (beleértve a szükséges infrastruktúrát), az alternatív üzemanyagok és az összekapcsolódás, a fogyasztók tájékoztatásának javítása, a belső piac megerősítése és a közúti árufuvarozási szektorra jellemző munkakörülmények javítása, és olyan lépéseket javasol, amelyek „előkészítik a terepet” az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás számára. A gyakorlatban az európai bizottsági javaslat alapvetően a közúti közlekedésre terjed ki.

| 2.2. | A közlemény emellett felhívja a figyelmet az olyan átfogó prioritásokkal való kapcsolatra, mint az energiaunió (a szállítási ágazat energiahatékonysága és szén-dioxid-mentesítése, beleértve az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó üzemanyagok használatát és az elektromobilitás előmozdítását), a digitális egységes piac, a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a beruházásra irányuló program és az annak megvalósítását szolgáló európai beruházási terv, valamint a méltányosság javításának és a szociális dimenzió erősítésének a szociális jogok európai pillérében rögzített céljai. A közlemény célja, hogy megoldást találjon néhány, az egységes piacon belüli közlekedéssel kapcsolatos megoldatlan kérdésre, kiegyensúlyozottan kezelve az emberi és a munkaügyi jogokat, illetve a környezeti szempontokat – bár némi ellentét továbbra is megmarad ezek között. |
| --- | --- |

2.2.

A közlemény emellett felhívja a figyelmet az olyan átfogó prioritásokkal való kapcsolatra, mint az energiaunió (a szállítási ágazat energiahatékonysága és szén-dioxid-mentesítése, beleértve az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó üzemanyagok használatát és az elektromobilitás előmozdítását), a digitális egységes piac, a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a beruházásra irányuló program és az annak megvalósítását szolgáló európai beruházási terv, valamint a méltányosság javításának és a szociális dimenzió erősítésének a szociális jogok európai pillérében rögzített céljai. A közlemény célja, hogy megoldást találjon néhány, az egységes piacon belüli közlekedéssel kapcsolatos megoldatlan kérdésre, kiegyensúlyozottan kezelve az emberi és a munkaügyi jogokat, illetve a környezeti szempontokat – bár némi ellentét továbbra is megmarad ezek között.

| 2.3. | A mobilitási menetrend tükrözi Európának azt a törekvését, hogy gyors haladást érjen el, és 2025-re tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitási rendszert teremtsen meg, amely az összes közlekedési eszközt magában foglalja, kiterjed az egész Unióra, és összekapcsolja az Uniót szomszédjaival és a világgal. Ennek a rendkívül ambiciózus célnak az elérése két tényezőtől függ: egy olyan ipartól, amely világelső a gépgyártás és a szolgáltatások terén, illetve határozott és tényleges politikai akarat meglététől a tagállamok részéről. |
| --- | --- |

2.3.

A mobilitási menetrend tükrözi Európának azt a törekvését, hogy gyors haladást érjen el, és 2025-re tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitási rendszert teremtsen meg, amely az összes közlekedési eszközt magában foglalja, kiterjed az egész Unióra, és összekapcsolja az Uniót szomszédjaival és a világgal. Ennek a rendkívül ambiciózus célnak az elérése két tényezőtől függ: egy olyan ipartól, amely világelső a gépgyártás és a szolgáltatások terén, illetve határozott és tényleges politikai akarat meglététől a tagállamok részéről.

| 2.4. | Nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy az uniós országok több mint 500 milliárd eurós adóbevételre tesznek szert a gépjármű-közlekedési ágazatnak köszönhetően. Az ágazat termeléssel foglalkozó része ad munkát az egész EU-ban a gyártás terén dolgozó összes munkavállaló 11 %-ának és egyben az uniós GDP 7 %-át adja. Emellett 90 milliárd eurós kereskedelmi többletet is eredményez. Olyan jelentős ágazatról van szó, hogy az uniós szintű szabályozás számos területén pont azért lassult le az előrehaladás és a fejlődés mértéke, mert több tagállam számára is nemzeti stratégiai jelentőséggel bír ez a szektor. Hosszú időre van szükség az olyan változtatások elfogadásához és a gyakorlatba történő átültetéséhez, amelyekről úgy tartják, hogy hatással vannak a nemzeti rendszerekre és prioritásokra; ilyen például a piac megnyitása és az útdíj kérdése. |
| --- | --- |

2.4.

Nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy az uniós országok több mint 500 milliárd eurós adóbevételre tesznek szert a gépjármű-közlekedési ágazatnak köszönhetően. Az ágazat termeléssel foglalkozó része ad munkát az egész EU-ban a gyártás terén dolgozó összes munkavállaló 11 %-ának és egyben az uniós GDP 7 %-át adja. Emellett 90 milliárd eurós kereskedelmi többletet is eredményez. Olyan jelentős ágazatról van szó, hogy az uniós szintű szabályozás számos területén pont azért lassult le az előrehaladás és a fejlődés mértéke, mert több tagállam számára is nemzeti stratégiai jelentőséggel bír ez a szektor. Hosszú időre van szükség az olyan változtatások elfogadásához és a gyakorlatba történő átültetéséhez, amelyekről úgy tartják, hogy hatással vannak a nemzeti rendszerekre és prioritásokra; ilyen például a piac megnyitása és az útdíj kérdése.

| 2.5. | Az Uniónak nem kell a nulláról kezdenie. A belső piaci és fenntarthatósági célok megvalósítása komoly eredményeket hozott. Az EGSZB már több alkalommal kifejtette nézeteit számos véleményben, ideértve a szabad belső piac alapjának tekintett egységes európai közlekedési térség megvalósításáról szóló véleményt (1), a multimodális utazásról szóló véleményt (2), valamint a nemzetközi közúti árufuvarozás belső piacáról szóló véleményt (3). Az uniós közlekedéspolitika fenntartható fejlesztése (4) komoly szerepet játszik, különösen a közlekedés szén-dioxid-mentesítése (5) és a COP21 következtetéseinek az európai közlekedési politikára gyakorolt hatása (6) terén. Az uniós közlekedéspolitikában egyre fontosabb szempont lesz az, hogy a közlekedés digitalizációja és automatizációja milyen következményekkel jár majd az uniós politikai döntéshozatalra (7), illetve hogy milyenek a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek kilátásai (8). Ezzel az EGSZB is foglalkozott már. |
| --- | --- |

2.5.

Az Uniónak nem kell a nulláról kezdenie. A belső piaci és fenntarthatósági célok megvalósítása komoly eredményeket hozott. Az EGSZB már több alkalommal kifejtette nézeteit számos véleményben, ideértve a szabad belső piac alapjának tekintett egységes európai közlekedési térség megvalósításáról szóló véleményt (1), a multimodális utazásról szóló véleményt (2), valamint a nemzetközi közúti árufuvarozás belső piacáról szóló véleményt (3). Az uniós közlekedéspolitika fenntartható fejlesztése (4) komoly szerepet játszik, különösen a közlekedés szén-dioxid-mentesítése (5) és a COP21 következtetéseinek az európai közlekedési politikára gyakorolt hatása (6) terén. Az uniós közlekedéspolitikában egyre fontosabb szempont lesz az, hogy a közlekedés digitalizációja és automatizációja milyen következményekkel jár majd az uniós politikai döntéshozatalra (7), illetve hogy milyenek a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek kilátásai (8). Ezzel az EGSZB is foglalkozott már.

| 2.6. | Mindazonáltal még sok a tennivaló. A mobilitási menetrendnek elő kell készítenie a terepet egy olyan európai közlekedési rendszer számára, amely képes megbirkózni a digitalizációból és a környezeti hatásból fakadó fő kihívásokkal. |
| --- | --- |

2.6.

Mindazonáltal még sok a tennivaló. A mobilitási menetrendnek elő kell készítenie a terepet egy olyan európai közlekedési rendszer számára, amely képes megbirkózni a digitalizációból és a környezeti hatásból fakadó fő kihívásokkal.

3.   Digitalizáció

| 3.1. | A gyors és megbízható interneten alapuló digitalizáció és automatizáció új funkciók széles körét kínálja azon fogyasztók és vállalkozások számára, akik jobb minőségű, kényelmesebb, rugalmasabb, megfizethetőbb és biztonságosabb szolgáltatásokat és berendezéseket szeretnének. Emellett hatékony új technikákat is biztosít a hatályos jogszabályok elemzéséhez, ellenőrzéséhez és érvényesítéséhez, valamint az emberi és szociális jogok védelméhez. Különösen a szárazföldi szállítás technológiája területén fog a digitalizáció nagy valószínűséggel forradalmi változásokat hozni. Az egyik általános célnak a rendszerek harmonizálására, illetve olyan technikai megoldások megtalálására kell irányulnia, amelyek lehetővé teszik a rendszerek határokon átnyúló működését, ugyanis ez létfontosságú a belső piac zökkenőmentes működéséhez. Jó példa erre az intelligens menetíró készülékek azonnali bevezetése, bár 15 éves időkeret van a meglévő járművek esetében javasolt utólagos átalakításra. Jelentősen le kellene rövidíteni ezt az időhatárt. |
| --- | --- |

3.1.

A gyors és megbízható interneten alapuló digitalizáció és automatizáció új funkciók széles körét kínálja azon fogyasztók és vállalkozások számára, akik jobb minőségű, kényelmesebb, rugalmasabb, megfizethetőbb és biztonságosabb szolgáltatásokat és berendezéseket szeretnének. Emellett hatékony új technikákat is biztosít a hatályos jogszabályok elemzéséhez, ellenőrzéséhez és érvényesítéséhez, valamint az emberi és szociális jogok védelméhez. Különösen a szárazföldi szállítás technológiája területén fog a digitalizáció nagy valószínűséggel forradalmi változásokat hozni. Az egyik általános célnak a rendszerek harmonizálására, illetve olyan technikai megoldások megtalálására kell irányulnia, amelyek lehetővé teszik a rendszerek határokon átnyúló működését, ugyanis ez létfontosságú a belső piac zökkenőmentes működéséhez. Jó példa erre az intelligens menetíró készülékek azonnali bevezetése, bár 15 éves időkeret van a meglévő járművek esetében javasolt utólagos átalakításra. Jelentősen le kellene rövidíteni ezt az időhatárt.

| 3.2. | Az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitással (C-ITS) kapcsolatos uniós stratégia és annak végrehajtása leírja az első lépéseket az automatizált vezetés felé (lásd még: TEN/621). A járművek közötti, valamint a járművek és a helyhez kötött infrastruktúra közötti összeköttetés kulcsfontosságú funkció, amely nélkülözhetetlen a digitális technológia teljeskörű kihasználásához. Ennek okán az EGSZB üdvözli azokat a stratégiai célokat, amelyeket 2025-re tűznek ki a nemrégiben közzétett „A gigabitalapú európai társadalom” című közleményben (9). Ebben ütemtervet határoznak meg egy olyan nagy kapacitású európai szélessávú infrastruktúra kiépítéséhez, amely megszakítás nélküli 5G-s lefedettség mellett nagyon nagy kapacitású internetkapcsolatot biztosítana minden nagyobb szárazföldi közlekedési útvonal mentén. |
| --- | --- |

3.2.

Az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitással (C-ITS) kapcsolatos uniós stratégia és annak végrehajtása leírja az első lépéseket az automatizált vezetés felé (lásd még: TEN/621). A járművek közötti, valamint a járművek és a helyhez kötött infrastruktúra közötti összeköttetés kulcsfontosságú funkció, amely nélkülözhetetlen a digitális technológia teljeskörű kihasználásához. Ennek okán az EGSZB üdvözli azokat a stratégiai célokat, amelyeket 2025-re tűznek ki a nemrégiben közzétett „A gigabitalapú európai társadalom” című közleményben (9). Ebben ütemtervet határoznak meg egy olyan nagy kapacitású európai szélessávú infrastruktúra kiépítéséhez, amely megszakítás nélküli 5G-s lefedettség mellett nagyon nagy kapacitású internetkapcsolatot biztosítana minden nagyobb szárazföldi közlekedési útvonal mentén.

| 3.3. | A digitalizáció kulcsfontosságú lesz új piaci modellek fejlődése szempontjából is, beleértve a platformok és a megosztásalapú gazdaság koncepcióinak különböző típusait, amelyek képesek lehetnek az erőforrás-hatékonyság javítására, ugyanakkor több jogi, társadalmi és fogyasztóvédelmi – például az internetes platformok szerepével és státuszával, illetve a munkaerőpiaci változásokkal kapcsolatos – kérdést is felvetnek. |
| --- | --- |

3.3.

A digitalizáció kulcsfontosságú lesz új piaci modellek fejlődése szempontjából is, beleértve a platformok és a megosztásalapú gazdaság koncepcióinak különböző típusait, amelyek képesek lehetnek az erőforrás-hatékonyság javítására, ugyanakkor több jogi, társadalmi és fogyasztóvédelmi – például az internetes platformok szerepével és státuszával, illetve a munkaerőpiaci változásokkal kapcsolatos – kérdést is felvetnek.

| 3.4. | Az automata vezetést, beleértve a vezető nélküli autókat, főleg az új üzleti modellek számára kínálkozó lehetőségnek tekintik. Ugyanakkor fontosak a felelősséggel kapcsolatos kérdések is, melyeket harmonizált módon az egész EU-ban tisztázni kell. Emellett az automata vagy félautomata vezetés a szárazföldi járművek aktív biztonságát is jelentősen javíthatja. A közúti halálos balesetek száma az 1970-es évek óta a negyedére csökkent, köszönhetően elsősorban annak, hogy az autókban bevezették a passzív biztonsági rendszerek használatát. Ennek ellenére 2016-ban még mindig 25 500-an haltak meg az EU közútjain. Most, a korszerű aktív biztonsági funkciók (félautomata vezetés, összekapcsolt autók) fejlesztésével és bevezetésével várhatóan lehetőség nyílik a halálos balesetek számának jelentős csökkentésére, vagy akár teljes kiküszöbölésükre, ahogyan azt a „Nulla halálos áldozat” (Vision Zero) biztonsági projekt is megfogalmazta, amely 1997-ben indult Svédországban, és amelyet később az EU is átvett, de sohasem érte el a célul kitűzött eredményeket. Az automata vezetésben most megvan az a lehetőség, hogy jelentős változást érjen el. Az EGSZB bátorítja az Európai Bizottságot, hogy folytassa tovább a „2050-re nulla halálos áldozat” projektet, mivel annak célja rendkívül fontos társadalmunk és az összes polgár számára. |
| --- | --- |

3.4.

Az automata vezetést, beleértve a vezető nélküli autókat, főleg az új üzleti modellek számára kínálkozó lehetőségnek tekintik. Ugyanakkor fontosak a felelősséggel kapcsolatos kérdések is, melyeket harmonizált módon az egész EU-ban tisztázni kell. Emellett az automata vagy félautomata vezetés a szárazföldi járművek aktív biztonságát is jelentősen javíthatja. A közúti halálos balesetek száma az 1970-es évek óta a negyedére csökkent, köszönhetően elsősorban annak, hogy az autókban bevezették a passzív biztonsági rendszerek használatát. Ennek ellenére 2016-ban még mindig 25 500-an haltak meg az EU közútjain. Most, a korszerű aktív biztonsági funkciók (félautomata vezetés, összekapcsolt autók) fejlesztésével és bevezetésével várhatóan lehetőség nyílik a halálos balesetek számának jelentős csökkentésére, vagy akár teljes kiküszöbölésükre, ahogyan azt a „Nulla halálos áldozat” (Vision Zero) biztonsági projekt is megfogalmazta, amely 1997-ben indult Svédországban, és amelyet később az EU is átvett, de sohasem érte el a célul kitűzött eredményeket. Az automata vezetésben most megvan az a lehetőség, hogy jelentős változást érjen el. Az EGSZB bátorítja az Európai Bizottságot, hogy folytassa tovább a „2050-re nulla halálos áldozat” projektet, mivel annak célja rendkívül fontos társadalmunk és az összes polgár számára.

4.   Az egységes európai közlekedési térség

| 4.1. | Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság kezdeményezően lépett fel a közúti szállítási piac keretszabályozásának egyértelművé tétele, valamint a hatékonyabb végrehajtás biztosítása érdekében, javítva a munkakörülményeket és szembeszállva a szociális dömpinggel, hogy biztosítsa az ágazat belső piacának megfelelő működését. A javasolt változások foglalkoznak a szakma gyakorlásával, a piachoz való hozzáféréssel – ideértve a kabotázst is – és a munkakörülményekkel, köztük a vezetési és pihenőidővel, illetve a dolgozók kiküldetésére vonatkozó speciális szabályokkal a közúti szállítás terén.
  Az EGSZB azonban úgy véli, hogy bár a javasolt jogszabályi módosítások törekvést mutatnak a szabályozások oly módon történő megváltoztatására, hogy könnyebb legyen végrehajtásuk, és hogy biztosítani lehessen az igazságos versenyt, többnyire nem képesek ténylegesen megoldani azokat a problémákat, amelyek kezelésére létrehozták őket, és számos olyan problémát sem, amelyek a jelenlegi keretszabályozás végrehajtása során merültek fel. Az EGSZB megjegyzi, hogy a kezdeményezés kapcsán eltérőek a tagállamok, a szociális partnerek és maguk a fuvarozók nézetei. Az EGSZB ragaszkodik azon véleményéhez, hogy az előrelépés egyedüli fenntartható módja az átlátható és könnyen végrehajtható szabályozás, amely jogbiztonságot nyújt a piaci hozzáférés tekintetében, és megfelelő védelmet biztosít a szociális jogoknak. Az EGSZB azt is hangsúlyozza, hogy a jogszabályok végrehajtásának és jobb érvényesítésének elősegítéséhez modern IT-eszközöket (menetíró készülékeket stb.) kell alkalmazni és hatékony infrastruktúrát (biztonságos parkolókat) kell biztosítani. A közlemény egyik meglepő eleme, hogy a kombinált szállítással nem a piachoz való hozzáférés kérdéseként foglalkozik, hanem csupán a fenntarthatóság optimalizálásaként tekint rá. (Az idevonatkozó javaslatokkal kapcsolatos részletes EGSZB-s álláspontok korábban elfogadott, külön véleményekben olvashatók.) |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság kezdeményezően lépett fel a közúti szállítási piac keretszabályozásának egyértelművé tétele, valamint a hatékonyabb végrehajtás biztosítása érdekében, javítva a munkakörülményeket és szembeszállva a szociális dömpinggel, hogy biztosítsa az ágazat belső piacának megfelelő működését. A javasolt változások foglalkoznak a szakma gyakorlásával, a piachoz való hozzáféréssel – ideértve a kabotázst is – és a munkakörülményekkel, köztük a vezetési és pihenőidővel, illetve a dolgozók kiküldetésére vonatkozó speciális szabályokkal a közúti szállítás terén.

Az EGSZB azonban úgy véli, hogy bár a javasolt jogszabályi módosítások törekvést mutatnak a szabályozások oly módon történő megváltoztatására, hogy könnyebb legyen végrehajtásuk, és hogy biztosítani lehessen az igazságos versenyt, többnyire nem képesek ténylegesen megoldani azokat a problémákat, amelyek kezelésére létrehozták őket, és számos olyan problémát sem, amelyek a jelenlegi keretszabályozás végrehajtása során merültek fel. Az EGSZB megjegyzi, hogy a kezdeményezés kapcsán eltérőek a tagállamok, a szociális partnerek és maguk a fuvarozók nézetei. Az EGSZB ragaszkodik azon véleményéhez, hogy az előrelépés egyedüli fenntartható módja az átlátható és könnyen végrehajtható szabályozás, amely jogbiztonságot nyújt a piaci hozzáférés tekintetében, és megfelelő védelmet biztosít a szociális jogoknak. Az EGSZB azt is hangsúlyozza, hogy a jogszabályok végrehajtásának és jobb érvényesítésének elősegítéséhez modern IT-eszközöket (menetíró készülékeket stb.) kell alkalmazni és hatékony infrastruktúrát (biztonságos parkolókat) kell biztosítani. A közlemény egyik meglepő eleme, hogy a kombinált szállítással nem a piachoz való hozzáférés kérdéseként foglalkozik, hanem csupán a fenntarthatóság optimalizálásaként tekint rá. (Az idevonatkozó javaslatokkal kapcsolatos részletes EGSZB-s álláspontok korábban elfogadott, külön véleményekben olvashatók.)

| 4.2. | Az EGSZB üdvözli a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló irányelv módosítására irányuló szándékot, de szeretné megfogalmazni fenntartásait a lehetséges következményekkel kapcsolatban. Ezek két kategóriába sorolhatók: az első a postafiók-vállalatok potenciális növekedésére vonatkozik, míg a másik arra, hogy egy fuvarozó illegális kabotázst végezhet anélkül, hogy ezt felfedeznék. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB üdvözli a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló irányelv módosítására irányuló szándékot, de szeretné megfogalmazni fenntartásait a lehetséges következményekkel kapcsolatban. Ezek két kategóriába sorolhatók: az első a postafiók-vállalatok potenciális növekedésére vonatkozik, míg a másik arra, hogy egy fuvarozó illegális kabotázst végezhet anélkül, hogy ezt felfedeznék.

| 4.3. | Az EGSZB szerint egy rugalmas, tisztességes, átlátható, diszkriminációtól és bürokráciától mentes, valamint a „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elvnek megfelelő útdíjrendszer alkalmazása kedvező hatással lenne, amennyiben elkülönítenék a közúti infrastruktúra használatából származó bevételeket, és ügyelnének arra, hogy a belső közlekedési piac mentes legyen a diszkriminatív gyakorlatoktól. Az ilyen bevételek teljes elkülönítésével ugyanis több mint 500 000 új munkahelyet lehetne teremteni Európában. Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottság javaslatát, amely a tagállamokban jelenleg létező elektronikus útdíjszedési rendszerek gyenge átjárhatóságának javítására és az egész EU-ra kiterjedő, egységes, korszerű technológián alapuló elektronikus útdíjszedési rendszer bevezetésére irányul. (Az idevonatkozó részletes EGSZB-s álláspontok egyéb korábban ebben a témakörben elfogadott véleményekben olvashatók.) |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB szerint egy rugalmas, tisztességes, átlátható, diszkriminációtól és bürokráciától mentes, valamint a „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elvnek megfelelő útdíjrendszer alkalmazása kedvező hatással lenne, amennyiben elkülönítenék a közúti infrastruktúra használatából származó bevételeket, és ügyelnének arra, hogy a belső közlekedési piac mentes legyen a diszkriminatív gyakorlatoktól. Az ilyen bevételek teljes elkülönítésével ugyanis több mint 500 000 új munkahelyet lehetne teremteni Európában. Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottság javaslatát, amely a tagállamokban jelenleg létező elektronikus útdíjszedési rendszerek gyenge átjárhatóságának javítására és az egész EU-ra kiterjedő, egységes, korszerű technológián alapuló elektronikus útdíjszedési rendszer bevezetésére irányul. (Az idevonatkozó részletes EGSZB-s álláspontok egyéb korábban ebben a témakörben elfogadott véleményekben olvashatók.)

5.   A fenntartható közlekedési rendszer felé

| 5.1. | A közlekedés felel Európa üvegházhatásúgáz-kibocsátásának körülbelül 20 %-áért. Míg a közlekedési tevékenység nő, az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak csökkennie kell, hogy megfeleljen az EU 2030-ig szóló energia- és klímapolitikai célkitűzéseinek. Ezért a 2016 novemberében kiadott, „Tiszta energia minden európainak” című csomag intézkedéseket tartalmazott a kis szén-dioxid-kibocsátással járó üzemanyagok alkalmazásának felgyorsítására, valamint az elektromobilitás támogatására, amit az EGSZB is üdvözölt (10). |
| --- | --- |

5.1.

A közlekedés felel Európa üvegházhatásúgáz-kibocsátásának körülbelül 20 %-áért. Míg a közlekedési tevékenység nő, az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak csökkennie kell, hogy megfeleljen az EU 2030-ig szóló energia- és klímapolitikai célkitűzéseinek. Ezért a 2016 novemberében kiadott, „Tiszta energia minden európainak” című csomag intézkedéseket tartalmazott a kis szén-dioxid-kibocsátással járó üzemanyagok alkalmazásának felgyorsítására, valamint az elektromobilitás támogatására, amit az EGSZB is üdvözölt (10).

| 5.2. | Összességében a közlekedéssel összefüggő teljes kibocsátás csökkenő tendenciája a jelenlegi trendek és az alkalmazott politikák alapján várhatóan folytatódni fog, ami 2030-ra 2005-höz képest 13 %-kal kisebb kibocsátáshoz vezet (2050-re pedig 15 %-os csökkenéshez). Ez azonban nincs összhangban azzal a 18–19 %-os, költséghatékony kibocsátáscsökkentéssel, amellyel a közlekedési ágazatnak hozzá kellene járulnia a 2030-as energia- és klímapolitikai célkitűzések eléréséhez. Az EGSZB egyetért azzal, hogy az új járművek kibocsátására vonatkozó határértékek megállapítása hatékony kibocsátáscsökkentési eszköz, de nem elegendő a kitűzött célok eléréséhez. Ezért ki kellene azokat egészíteni egyrészt az útdíjjal, másrészt pedig olyan intézkedésekkel, amelyek tovább javítják az energiahatékonyságot, illetve az alternatív üzemanyagok és meghajtó rendszerek használatát ösztönzik – például a cseppfolyósított földgázra (LNG), a fedélzeti eszközök által termelt villamos energiára vagy a közutak villamosítására épülő rendszert. |
| --- | --- |

5.2.

Összességében a közlekedéssel összefüggő teljes kibocsátás csökkenő tendenciája a jelenlegi trendek és az alkalmazott politikák alapján várhatóan folytatódni fog, ami 2030-ra 2005-höz képest 13 %-kal kisebb kibocsátáshoz vezet (2050-re pedig 15 %-os csökkenéshez). Ez azonban nincs összhangban azzal a 18–19 %-os, költséghatékony kibocsátáscsökkentéssel, amellyel a közlekedési ágazatnak hozzá kellene járulnia a 2030-as energia- és klímapolitikai célkitűzések eléréséhez. Az EGSZB egyetért azzal, hogy az új járművek kibocsátására vonatkozó határértékek megállapítása hatékony kibocsátáscsökkentési eszköz, de nem elegendő a kitűzött célok eléréséhez. Ezért ki kellene azokat egészíteni egyrészt az útdíjjal, másrészt pedig olyan intézkedésekkel, amelyek tovább javítják az energiahatékonyságot, illetve az alternatív üzemanyagok és meghajtó rendszerek használatát ösztönzik – például a cseppfolyósított földgázra (LNG), a fedélzeti eszközök által termelt villamos energiára vagy a közutak villamosítására épülő rendszert.

| 5.3. | Az elektromos járművekkel kapcsolatos elvárások magasak, amit többek között az is mutat, hogy egyes tagállamok bejelentették, hogy követni fogják Norvégia (2025), Franciaország és az Egyesült Királyság (2040) példáját, amely országok be fogják tiltani az összes új belső égésű (benzines és dízel) motorral működő autót. Az elektromos járművek piaci részesedése világszerte gyorsan nő. A közúti forgalomban közlekedő elektromos autók száma 2016-ban világviszonylatban elérte a 2 milliót, de még így is csak 0,2 %-át teszik ki az összes személyautónak (IEA 2017). A legerőteljesebb abszolút növekedés Kínában tapasztalható, aminek hátterében főként a légszennyezési problémák és a kibocsátáscsökkentési célkitűzések állnak. Európában világos és ambiciózus célokat kell kitűzni a tiszta energiával működő járművekre vonatkozóan, hogy ezzel is ösztönözzük az iparban a kutatást és a megfelelő gyártást. |
| --- | --- |

5.3.

Az elektromos járművekkel kapcsolatos elvárások magasak, amit többek között az is mutat, hogy egyes tagállamok bejelentették, hogy követni fogják Norvégia (2025), Franciaország és az Egyesült Királyság (2040) példáját, amely országok be fogják tiltani az összes új belső égésű (benzines és dízel) motorral működő autót. Az elektromos járművek piaci részesedése világszerte gyorsan nő. A közúti forgalomban közlekedő elektromos autók száma 2016-ban világviszonylatban elérte a 2 milliót, de még így is csak 0,2 %-át teszik ki az összes személyautónak (IEA 2017). A legerőteljesebb abszolút növekedés Kínában tapasztalható, aminek hátterében főként a légszennyezési problémák és a kibocsátáscsökkentési célkitűzések állnak. Európában világos és ambiciózus célokat kell kitűzni a tiszta energiával működő járművekre vonatkozóan, hogy ezzel is ösztönözzük az iparban a kutatást és a megfelelő gyártást.

| 5.4. | Az elektromos járművek gyorsabb bevezetését az akkumulátorok teljesítményével kapcsolatos technikai korlátok gátolják. Míg az akkumulátorok költsége a vártnál gyorsabban csökken, továbbra is vannak problémák azokkal a (bizonyos esetekben egymásnak ellentmondó) paraméterekkel kapcsolatban, amelyek korlátozzák az elektromos járművek teljesítményét: a súly, a töltési kapacitás (hatótávolság), a töltési sebesség és az élettartammal/amortizációval kapcsolatos kérdések. Ugyanakkor egyre inkább úgy tekintenek az elektromos autókra mint a gépjárművek és könnyű haszongépjárművek piacának a jövőben legdinamikusabban növekvő szegmensére. |
| --- | --- |

5.4.

Az elektromos járművek gyorsabb bevezetését az akkumulátorok teljesítményével kapcsolatos technikai korlátok gátolják. Míg az akkumulátorok költsége a vártnál gyorsabban csökken, továbbra is vannak problémák azokkal a (bizonyos esetekben egymásnak ellentmondó) paraméterekkel kapcsolatban, amelyek korlátozzák az elektromos járművek teljesítményét: a súly, a töltési kapacitás (hatótávolság), a töltési sebesség és az élettartammal/amortizációval kapcsolatos kérdések. Ugyanakkor egyre inkább úgy tekintenek az elektromos autókra mint a gépjárművek és könnyű haszongépjárművek piacának a jövőben legdinamikusabban növekvő szegmensére.

| 5.5. | Csak olyan átfogó kutatási programmal lehet a műszaki korlátokat felszámolni, amely az alapkutatástól az innovációig minden szakaszra kiterjed. Jól célzottak az európai kutatási programok, főként a Horizont 2020, és aktív kutatás folyik különböző alternatív területeken is, mint amilyen az akkumulátorok új típusai vagy üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia. Maguk a célok ígéretesek is, de a vonatkozó kutatás nagy része még kezdeti szakaszban van. Ugyanakkor vannak már bizonyos előzetes eredmények, ahogy azt például az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (www.fch.europa.eu) is mutatja. |
| --- | --- |

5.5.

Csak olyan átfogó kutatási programmal lehet a műszaki korlátokat felszámolni, amely az alapkutatástól az innovációig minden szakaszra kiterjed. Jól célzottak az európai kutatási programok, főként a Horizont 2020, és aktív kutatás folyik különböző alternatív területeken is, mint amilyen az akkumulátorok új típusai vagy üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia. Maguk a célok ígéretesek is, de a vonatkozó kutatás nagy része még kezdeti szakaszban van. Ugyanakkor vannak már bizonyos előzetes eredmények, ahogy azt például az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (www.fch.europa.eu) is mutatja.

| 5.6. | Ahhoz, hogy felülkerekedjünk a gépjárműmeghajtási rendszerek jövőjével kapcsolatos bizonytalanságokon, az Európai Uniónak továbbra is külön a közlekedéssel kapcsolatos kutatási prioritásokat kell meghatároznia a következő keretprogramban. Ehhez pedig jó alapot jelentenek az európai közlekedési kutatási és innovációs stratégiák, amint arra az Európai Bizottság és az olyan európai technológiai platformok is rávilágítottak, mint az Európai Repüléskutatási és Innovációs Tanácsadó Testület (ACARE). Emellett a piaci bevezetés leghatékonyabb módja az alapkutatástól a felhasználásig minden szakaszt magában foglaló, a technológiai készültségi szintek teljes skálájára kiterjedő együttműködés. |
| --- | --- |

5.6.

Ahhoz, hogy felülkerekedjünk a gépjárműmeghajtási rendszerek jövőjével kapcsolatos bizonytalanságokon, az Európai Uniónak továbbra is külön a közlekedéssel kapcsolatos kutatási prioritásokat kell meghatároznia a következő keretprogramban. Ehhez pedig jó alapot jelentenek az európai közlekedési kutatási és innovációs stratégiák, amint arra az Európai Bizottság és az olyan európai technológiai platformok is rávilágítottak, mint az Európai Repüléskutatási és Innovációs Tanácsadó Testület (ACARE). Emellett a piaci bevezetés leghatékonyabb módja az alapkutatástól a felhasználásig minden szakaszt magában foglaló, a technológiai készültségi szintek teljes skálájára kiterjedő együttműködés.

| 5.7. | Az EGSZB szeretné ismételten felhívni a figyelmet (11) a nemzeti és az uniós kutatásfinanszírozás közötti harmonizáció hiányára. Például egy német finanszírozási program (12) erőteljesen támogatja a Power-to-X koncepciót – a gőznek és a szén-dioxidnak megújuló módon előállított villamos energia segítségével történő elektrokémiai átalakítását szintetikus üzemanyag gyártása érdekében –, de ezt a programot semmilyen uniós program nem egészíti ki. |
| --- | --- |

5.7.

Az EGSZB szeretné ismételten felhívni a figyelmet (11) a nemzeti és az uniós kutatásfinanszírozás közötti harmonizáció hiányára. Például egy német finanszírozási program (12) erőteljesen támogatja a Power-to-X koncepciót – a gőznek és a szén-dioxidnak megújuló módon előállított villamos energia segítségével történő elektrokémiai átalakítását szintetikus üzemanyag gyártása érdekében –, de ezt a programot semmilyen uniós program nem egészíti ki.

| 5.8. | A meglévő technológiának köszönhetően jelenleg erőteljesen növekszik Európában az akkumulátorok iránti kereslet. A globális cellagyártási kapacitás túlnyomó része továbbra is Ázsiában és az Egyesült Államokban található. Az EGSZB osztja az Európai Bizottság azon aggodalmát, hogy a gépjárműipar nagymértékben fog függeni az akkumulátorcellák importjától, ami a beszerzést különböző kockázatoknak teszi ki. Az európai autógyártók érdeke, hogy legyen egy helyi, európai akkumulátoripar, amely képes kiszolgálni az igényeket. |
| --- | --- |

5.8.

A meglévő technológiának köszönhetően jelenleg erőteljesen növekszik Európában az akkumulátorok iránti kereslet. A globális cellagyártási kapacitás túlnyomó része továbbra is Ázsiában és az Egyesült Államokban található. Az EGSZB osztja az Európai Bizottság azon aggodalmát, hogy a gépjárműipar nagymértékben fog függeni az akkumulátorcellák importjától, ami a beszerzést különböző kockázatoknak teszi ki. Az európai autógyártók érdeke, hogy legyen egy helyi, európai akkumulátoripar, amely képes kiszolgálni az igényeket.

| 5.9. | Az elektromobilitás támogatása nem korlátozódik az akkumulátorok fejlesztésére. Különösen a nehéz tehergépjárművek esetében szerepel az alternatív megoldások között a közutak villamosítása, felsővezetékeken vagy az útburkolatban lévő síneken keresztül történő elektromos meghajtással (e-autópálya stb.). Az alternatív meghajtási rendszerekkel kapcsolatban fontos kérdés a közös szabványok kidolgozása a határokat átlépő forgalom lehetővé tétele, valamint egy legalább uniós, de lehetőleg világszintű piac megteremtése érdekében. A TEN-T hálózat (különösen a törzshálózati folyosók) jó eszközt jelenthet erre. |
| --- | --- |

5.9.

Az elektromobilitás támogatása nem korlátozódik az akkumulátorok fejlesztésére. Különösen a nehéz tehergépjárművek esetében szerepel az alternatív megoldások között a közutak villamosítása, felsővezetékeken vagy az útburkolatban lévő síneken keresztül történő elektromos meghajtással (e-autópálya stb.). Az alternatív meghajtási rendszerekkel kapcsolatban fontos kérdés a közös szabványok kidolgozása a határokat átlépő forgalom lehetővé tétele, valamint egy legalább uniós, de lehetőleg világszintű piac megteremtése érdekében. A TEN-T hálózat (különösen a törzshálózati folyosók) jó eszközt jelenthet erre.

| 5.10. | A jelenlegi közúti mobilitás gerincét jelentő belső égésű motor ellenzőinek tábora egyre nagyobb. Komolyan megingott a vállalatokba és a járművek kibocsátásával kapcsolatos szabályozási rendszerbe vetett bizalom, különösen azóta, hogy illegális hatástalanító berendezések létezésére derült fény. Ezek a berendezések valós vezetési körülmények között befolyásolják vagy megakadályozzák a kibocsátás ellenőrzését. Köztudott azonban, hogy a hivatalos kibocsátási tesztelésen illegális trükkök alkalmazása nélkül megfelelt járművek is általában jóval magasabb szennyezési szintet produkálnak valós vezetési körülmények között. Napjaink problémáinak fő oka, hogy az utóbbi évtizedek alatt egyre nagyobb lett ez az eltérés. Sürgősen vissza kell állítani a fogyasztóknak a gépjárműiparba és a szabályozási rendszerbe vetett bizalmát, amihez realisztikus kibocsátási normák és megfelelő teszteljárások kellenek. Az EGSZB fájlalja, hogy egyes tagállamok ellenállása miatt 2017-ben elvetették azt az európai bizottsági javaslatot, hogy hozzanak létre egy független uniós felügyeleti hatóságot a gépjárművek kibocsátásának ellenőrzésére. |
| --- | --- |

5.10.

A jelenlegi közúti mobilitás gerincét jelentő belső égésű motor ellenzőinek tábora egyre nagyobb. Komolyan megingott a vállalatokba és a járművek kibocsátásával kapcsolatos szabályozási rendszerbe vetett bizalom, különösen azóta, hogy illegális hatástalanító berendezések létezésére derült fény. Ezek a berendezések valós vezetési körülmények között befolyásolják vagy megakadályozzák a kibocsátás ellenőrzését. Köztudott azonban, hogy a hivatalos kibocsátási tesztelésen illegális trükkök alkalmazása nélkül megfelelt járművek is általában jóval magasabb szennyezési szintet produkálnak valós vezetési körülmények között. Napjaink problémáinak fő oka, hogy az utóbbi évtizedek alatt egyre nagyobb lett ez az eltérés. Sürgősen vissza kell állítani a fogyasztóknak a gépjárműiparba és a szabályozási rendszerbe vetett bizalmát, amihez realisztikus kibocsátási normák és megfelelő teszteljárások kellenek. Az EGSZB fájlalja, hogy egyes tagállamok ellenállása miatt 2017-ben elvetették azt az európai bizottsági javaslatot, hogy hozzanak létre egy független uniós felügyeleti hatóságot a gépjárművek kibocsátásának ellenőrzésére.

| 5.11. | A belső égésű motorok kontra elektromos hajtás témában folytatott vitának mindazonáltal a kibocsátási normáknál többről kell szólnia. Mindenekelőtt különbséget kell tennünk a globális felmelegedésre, illetve a helyi levegőszennyezésre kifejtett hatások között. A helyi légszennyezés minimalizálására a legjobb lehetőséget a nulla helyi kibocsátással járó elektromos járművek jelentik. Globális szinten nézve azonban az elektromos járművek sem mentesek a kibocsátásoktól. A kibocsátás szintje függ az akkumulátorok töltésére szolgáló áram előállításának módjától, valamint az akkumulátorok gyártási eljárásaitól. Mivel a szén-dioxid-mentes áramtermelés aránya nagy eltéréseket mutat az egyes tagállamokban, egyértelmű, hogy az, hogy az elektromos járművek mennyire segítenek az EU klímavédelmi céljainak elérésében, attól függ, hogy melyik országban használják az illető elektromos járművet. Az elektromobilitás uniós támogatásánál figyelembe kell venni, hogy ez a kérdés szorosan összekapcsolódik az áramtermelés területével, ahogyan az az európai energiaunió összefüggésében megvitatásra került. |
| --- | --- |

5.11.

A belső égésű motorok kontra elektromos hajtás témában folytatott vitának mindazonáltal a kibocsátási normáknál többről kell szólnia. Mindenekelőtt különbséget kell tennünk a globális felmelegedésre, illetve a helyi levegőszennyezésre kifejtett hatások között. A helyi légszennyezés minimalizálására a legjobb lehetőséget a nulla helyi kibocsátással járó elektromos járművek jelentik. Globális szinten nézve azonban az elektromos járművek sem mentesek a kibocsátásoktól. A kibocsátás szintje függ az akkumulátorok töltésére szolgáló áram előállításának módjától, valamint az akkumulátorok gyártási eljárásaitól. Mivel a szén-dioxid-mentes áramtermelés aránya nagy eltéréseket mutat az egyes tagállamokban, egyértelmű, hogy az, hogy az elektromos járművek mennyire segítenek az EU klímavédelmi céljainak elérésében, attól függ, hogy melyik országban használják az illető elektromos járművet. Az elektromobilitás uniós támogatásánál figyelembe kell venni, hogy ez a kérdés szorosan összekapcsolódik az áramtermelés területével, ahogyan az az európai energiaunió összefüggésében megvitatásra került.

| 5.12. | A belső égésű motorok jelenleg jobb teljesítményt nyújtanak a közúti közlekedésben, ha nagy távolságokról vagy nehéz munkáról van szó. Tekintettel arra, hogy az elektromos meghajtás milyen gyorsan tud felzárkózni, hosszú átmeneti időre kell felkészülnünk, amely során a kétféle meghajtási rendszer párhuzamosan létezik. Például a hibrid autók, amelyek képesek váltani a nagy távolságokhoz ideális belső égésű működés és a városon belüli vezetésre szolgáló elektromos meghajtás között, olyan megoldást nyújthatnak, amelyre az európai autóipar megfelelően fel van készülve. Egyes felhasználási módok esetében (például a távolsági szállítmányozásnál) az akkumulátorral működő elektromos járművek nem jöhetnek szóba. Számos olyan alternatív technológia létezik, melyet alkalmazni lehet – ilyenek például a hidrogén üzemanyagcellák és a villamosított autópályák. Európának pénzt kell áldoznia ezeknek a fejlesztésére, ha vezető ipari szerepet akar elérni a zöld közlekedés terén. |
| --- | --- |

5.12.

A belső égésű motorok jelenleg jobb teljesítményt nyújtanak a közúti közlekedésben, ha nagy távolságokról vagy nehéz munkáról van szó. Tekintettel arra, hogy az elektromos meghajtás milyen gyorsan tud felzárkózni, hosszú átmeneti időre kell felkészülnünk, amely során a kétféle meghajtási rendszer párhuzamosan létezik. Például a hibrid autók, amelyek képesek váltani a nagy távolságokhoz ideális belső égésű működés és a városon belüli vezetésre szolgáló elektromos meghajtás között, olyan megoldást nyújthatnak, amelyre az európai autóipar megfelelően fel van készülve. Egyes felhasználási módok esetében (például a távolsági szállítmányozásnál) az akkumulátorral működő elektromos járművek nem jöhetnek szóba. Számos olyan alternatív technológia létezik, melyet alkalmazni lehet – ilyenek például a hidrogén üzemanyagcellák és a villamosított autópályák. Európának pénzt kell áldoznia ezeknek a fejlesztésére, ha vezető ipari szerepet akar elérni a zöld közlekedés terén.

| 5.13. | Az EGSZB támogatja, hogy minden tagállamra kiterjedően logisztikai szakképzési programokat dolgozzanak ki, hogy biztosítva legyenek az ebben a csomagban szereplő kezdeményezések támogatásához szükséges új készségek. |
| --- | --- |

5.13.

Az EGSZB támogatja, hogy minden tagállamra kiterjedően logisztikai szakképzési programokat dolgozzanak ki, hogy biztosítva legyenek az ebben a csomagban szereplő kezdeményezések támogatásához szükséges új készségek.

| 5.14. | Megemlítendő, hogy nagyobb városok EU-szerte számos önálló kezdeményezést dolgoztak ki a forgalmi dugók és a légszennyezés kezelésére. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy bővítse ki azt a munkát, melyet jelenleg is végez a települési hatóságokkal összefogva a bevált gyakorlatok és az információk terjesztése terén. |
| --- | --- |

5.14.

Megemlítendő, hogy nagyobb városok EU-szerte számos önálló kezdeményezést dolgoztak ki a forgalmi dugók és a légszennyezés kezelésére. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy bővítse ki azt a munkát, melyet jelenleg is végez a települési hatóságokkal összefogva a bevált gyakorlatok és az információk terjesztése terén.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 291., 2015.9.4., 14. o.

1

(2)  HL C 12., 2015.1.15., 81. o.

2

(3)  HL C 13., 2016.1.15., 176. o.

3

(4)  HL C 248., 2011.8.25., 31. o.

4

(5)  HL C 173., 2017.5.31., 55. o.

5

(6)  HL C 303., 2016.8.19., 10. o.

6

(7)  HL C 345., 2017.10.13., 52. o.

7

(8)  HL C 288., 2017.8.31., 85. o.

8

(9)  HL C 125., 2017.4.21., 51. o.

9

(10)  HL C 246., 2017.7.28., 64. o.

10

(11)  HL C 34., 2017.2.2., 66. o.

11

(12)  https://www.kopernikus-projekte.de/projekte/power-to-x.

12

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/201 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/201

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás – a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet

(2018/C 081/28)

| Előadó: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Előadó:

Dumitru FORNEA

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2016.6.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.9.28. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 127/0/2 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2016.6.22.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.9.28.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

127/0/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB támogatja a béke fenntartására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, amelyek többek közt a Koreai-félsziget demilitarizálását és nukleáris leszerelését célzó kezdeményezésekben nyilvánulnak meg. A jelenlegi helyzetben az EGSZB mindenekelőtt szeretné kifejezné a Koreai Köztársasággal való teljes és feltétel nélküli szolidaritását az Észak-Korea felől érkező fenyegetések kapcsán. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB támogatja a béke fenntartására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, amelyek többek közt a Koreai-félsziget demilitarizálását és nukleáris leszerelését célzó kezdeményezésekben nyilvánulnak meg. A jelenlegi helyzetben az EGSZB mindenekelőtt szeretné kifejezné a Koreai Köztársasággal való teljes és feltétel nélküli szolidaritását az Észak-Korea felől érkező fenyegetések kapcsán.

| 1.2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) elismeri, hogy az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás (1) összességében véve felmutatott reményt keltő gazdasági és szociális jellegű eredményeket. |
| --- | --- |

1.2.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) elismeri, hogy az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás (1) összességében véve felmutatott reményt keltő gazdasági és szociális jellegű eredményeket.

| 1.3. | Azonban a szabadkereskedelmi megállapodás fenntartható fejlődéssel, különösen a munkaügyi kérdésekkel összefüggő szempontjainak érvényesítése továbbra sem kielégítő. Az EGSZB megismétli az EU belső tanácsadó csoportjában (2) elfogadott álláspontot, amely szerint az Európai Bizottságnak konzultációt kellene kezdeményeznie a koreai kormánnyal az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyalást érintő kötelezettségvállalásainak végrehajtásáról. |
| --- | --- |

1.3.

Azonban a szabadkereskedelmi megállapodás fenntartható fejlődéssel, különösen a munkaügyi kérdésekkel összefüggő szempontjainak érvényesítése továbbra sem kielégítő. Az EGSZB megismétli az EU belső tanácsadó csoportjában (2) elfogadott álláspontot, amely szerint az Európai Bizottságnak konzultációt kellene kezdeményeznie a koreai kormánnyal az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyalást érintő kötelezettségvállalásainak végrehajtásáról.

| 1.4. | Az elmúlt öt évben folyamatosan megerősítették az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetében szereplő civil társadalmi mechanizmust: jelentősen javult az érdekeltek reprezentativitása és kiegyensúlyozott képviselete, a belső tanácsadó csoportok rendszeresen üléseztek az EU-ban és Koreában is, 2017 februárjában pedig immár ötödik alkalommal rendezték meg az éves EU–Korea civil társadalmi fórumot, amely az EU és Korea belső tanácsadó csoportjait hozza össze. |
| --- | --- |

1.4.

Az elmúlt öt évben folyamatosan megerősítették az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetében szereplő civil társadalmi mechanizmust: jelentősen javult az érdekeltek reprezentativitása és kiegyensúlyozott képviselete, a belső tanácsadó csoportok rendszeresen üléseztek az EU-ban és Koreában is, 2017 februárjában pedig immár ötödik alkalommal rendezték meg az éves EU–Korea civil társadalmi fórumot, amely az EU és Korea belső tanácsadó csoportjait hozza össze.

| 1.5. | A belső tanácsadó csoportok vitái és tevékenységei eddig négy nagyobb témakör köré csoportosultak: alapvető munkaügyi jogok, vállalati társadalmi felelősségvállalás, környezetbarát gazdaság és kereskedelem a fenntartható fejlődés kapcsán, és az éghajlatváltozással kapcsolatos politika, beleértve az uniós és koreai kibocsátáskereskedelmi rendszert is. Az EGSZB azt javasolja, hogy a belső tanácsadó csoportok megbízatását úgy alakítsák ki, hogy a civil társadalom számára és a fenntartható fejlődés szempontjából fontos témákat is megvitathassanak, és bármely olyan kérdésről elmondhassák véleményüket, amely teljes egészében a szabadkereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozik. Ezzel ugyanis tovább lehet erősíteni ezeknek a konzultatív mechanizmusoknak a szerepét, illetve jóval több olyan észrevételre is reagálni lehet, melyet különböző civil szervezetek fogalmaznak meg. |
| --- | --- |

1.5.

A belső tanácsadó csoportok vitái és tevékenységei eddig négy nagyobb témakör köré csoportosultak: alapvető munkaügyi jogok, vállalati társadalmi felelősségvállalás, környezetbarát gazdaság és kereskedelem a fenntartható fejlődés kapcsán, és az éghajlatváltozással kapcsolatos politika, beleértve az uniós és koreai kibocsátáskereskedelmi rendszert is. Az EGSZB azt javasolja, hogy a belső tanácsadó csoportok megbízatását úgy alakítsák ki, hogy a civil társadalom számára és a fenntartható fejlődés szempontjából fontos témákat is megvitathassanak, és bármely olyan kérdésről elmondhassák véleményüket, amely teljes egészében a szabadkereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozik. Ezzel ugyanis tovább lehet erősíteni ezeknek a konzultatív mechanizmusoknak a szerepét, illetve jóval több olyan észrevételre is reagálni lehet, melyet különböző civil szervezetek fogalmaznak meg.

| 1.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy mivel egyre növekvő számban lépnek hatályba uniós kereskedelmi megállapodások, és ennek következtében emelkedik a civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmusok száma, az Európai Bizottságnak most mielőbb biztosítania kell, hogy rendelkezésre álljanak az ilyen mechanizmusok hatékony működéséhez szükséges források. Konkrétan az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán ennek magában kellene foglalnia forrásokat az indokolt tevékenységek számára, ideértve a koreai belső tanácsadó csoporttal való közös éves találkozóhoz kapcsolódó elemző munkát vagy workshopokat is. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB úgy véli, hogy mivel egyre növekvő számban lépnek hatályba uniós kereskedelmi megállapodások, és ennek következtében emelkedik a civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmusok száma, az Európai Bizottságnak most mielőbb biztosítania kell, hogy rendelkezésre álljanak az ilyen mechanizmusok hatékony működéséhez szükséges források. Konkrétan az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán ennek magában kellene foglalnia forrásokat az indokolt tevékenységek számára, ideértve a koreai belső tanácsadó csoporttal való közös éves találkozóhoz kapcsolódó elemző munkát vagy workshopokat is.

| 1.7. | Korábbi tapasztalatok azt mutatják, hogy az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán számottevően javult az EU és Korea közötti konzekvens és minőségi párbeszéd. Ez annak köszönhető, hogy az európai intézmények és az uniós belső tanácsadó csoport tevékenységeit jobban összehangolják, csakúgy, mint az ő munkájukat és más nemzetközi szervezetek, például az ILO és az OECD tevékenységeit. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a következő időszakban használják a fenti intézményközi együttműködés keretében kialakított munkamódszereket. Ennek részeként új partnerségeket is létre lehetne hozni releváns tevékenységekhez és projektekhez. |
| --- | --- |

1.7.

Korábbi tapasztalatok azt mutatják, hogy az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán számottevően javult az EU és Korea közötti konzekvens és minőségi párbeszéd. Ez annak köszönhető, hogy az európai intézmények és az uniós belső tanácsadó csoport tevékenységeit jobban összehangolják, csakúgy, mint az ő munkájukat és más nemzetközi szervezetek, például az ILO és az OECD tevékenységeit. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a következő időszakban használják a fenti intézményközi együttműködés keretében kialakított munkamódszereket. Ennek részeként új partnerségeket is létre lehetne hozni releváns tevékenységekhez és projektekhez.

| 1.8. | Az EGSZB szerint a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet hatékony végrehajtása érdekében a feleknek mindenképpen fontolóra kellene venniük és nyomon kellene követniük a belső tanácsadó csoportok és a civil társadalmi fórum ajánlásait. A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságnak észszerű időhatáron belül kellene választ adnia a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekre és a belső tanácsadó csoportok ajánlásaira |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB szerint a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet hatékony végrehajtása érdekében a feleknek mindenképpen fontolóra kellene venniük és nyomon kellene követniük a belső tanácsadó csoportok és a civil társadalmi fórum ajánlásait. A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságnak észszerű időhatáron belül kellene választ adnia a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekre és a belső tanácsadó csoportok ajánlásaira

| 1.9. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy a koreai partnerekkel folytatott kétoldalú megbeszélések során mozdítsa elő a szellemitulajdon-jogok védelmének érvényesítésére és az iparjogvédelmi jogok megsértése elleni küzdelemre irányuló kezdeményezéseket és szakpolitikai intézkedéseket, és a kulturális sokféleséget kiaknázva ösztönözze az EU, illetve Korea kulturális és kreatív iparágai által előállított áruk és kínált szolgáltatások kiegyensúlyozott kereskedelmét. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy a koreai partnerekkel folytatott kétoldalú megbeszélések során mozdítsa elő a szellemitulajdon-jogok védelmének érvényesítésére és az iparjogvédelmi jogok megsértése elleni küzdelemre irányuló kezdeményezéseket és szakpolitikai intézkedéseket, és a kulturális sokféleséget kiaknázva ösztönözze az EU, illetve Korea kulturális és kreatív iparágai által előállított áruk és kínált szolgáltatások kiegyensúlyozott kereskedelmét.

| 1.10. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy továbbra is fel kell hívni az európai vállalkozásoknak – azokon belül is elsősorban a kkv-knek – a figyelmét arra, hogy milyen lehetőségeket kínál a szabadkereskedelmi megállapodás. Javítani lehetne a vámkedvezmények EU általi kihasználtságának arányán (amely 2016-ban 71 % volt, a 2015. évi 68 % után). Ehhez olyan intézkedések szükségesek, amelyek megkönnyítik a kereskedelmet, továbbá csökkenteni kellene a vámjellegű és nem vámjellegű akadályokat, és több kommunikációs és együttműködési lehetőséget kellene teremteni a releváns európai és koreai partnerek között. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy továbbra is fel kell hívni az európai vállalkozásoknak – azokon belül is elsősorban a kkv-knek – a figyelmét arra, hogy milyen lehetőségeket kínál a szabadkereskedelmi megállapodás. Javítani lehetne a vámkedvezmények EU általi kihasználtságának arányán (amely 2016-ban 71 % volt, a 2015. évi 68 % után). Ehhez olyan intézkedések szükségesek, amelyek megkönnyítik a kereskedelmet, továbbá csökkenteni kellene a vámjellegű és nem vámjellegű akadályokat, és több kommunikációs és együttműködési lehetőséget kellene teremteni a releváns európai és koreai partnerek között.

| 1.11. | Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás nagyon fontos szerepet tölt be az agrár-élelmiszeripari ágazat szempontjából. Az elmúlt években gyors ütemben növekedett az agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelme az EU és Korea között. Az uniós mezőgazdasági termékekre vonatkozó orosz tilalom következtében az uniós mezőgazdasági ágazatot érintő problémák, illetve a koreai exportra bevezetett kínai korlátozások miatt az EU-nak és Koreának is új piacok után kell néznie. Az Európai Bizottságnak többet kellene tennie annak érdekében, hogy az európai mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek könnyebben piacot találjanak maguknak Koreában. |
| --- | --- |

1.11.

Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás nagyon fontos szerepet tölt be az agrár-élelmiszeripari ágazat szempontjából. Az elmúlt években gyors ütemben növekedett az agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelme az EU és Korea között. Az uniós mezőgazdasági termékekre vonatkozó orosz tilalom következtében az uniós mezőgazdasági ágazatot érintő problémák, illetve a koreai exportra bevezetett kínai korlátozások miatt az EU-nak és Koreának is új piacok után kell néznie. Az Európai Bizottságnak többet kellene tennie annak érdekében, hogy az európai mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek könnyebben piacot találjanak maguknak Koreában.

| 1.12. | Az EGSZB hangsúlyozza az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás keretében létrehozott konzultatív mechanizmusok (belső tanácsadó csoport és civil társadalmi fórum) jelentőségét: hatékony és reprezentatív eszközökről van szó, melyek támogatni tudják az uniós intézményeket a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás végrehajtására irányuló fellépéseik során, és megerősítik a fenntartható fejlődéssel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködést. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB hangsúlyozza az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás keretében létrehozott konzultatív mechanizmusok (belső tanácsadó csoport és civil társadalmi fórum) jelentőségét: hatékony és reprezentatív eszközökről van szó, melyek támogatni tudják az uniós intézményeket a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás végrehajtására irányuló fellépéseik során, és megerősítik a fenntartható fejlődéssel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködést.

2.   Háttér

| 2.1. | Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 2011. július 1-jén lépett hatályba. Ez volt az első végrehajtandó „új generációs” uniós kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodás. Értékelése tehát lehetőséget nyújt arra, hogy megvizsgáljuk az előrelépéseket, nemcsak e konkrét megállapodás kapcsán, hanem az azt követők szempontjából is. Mivel azonban ez a szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalási megbízás megelőzte a Lisszaboni Szerződést, nem terjed ki a beruházásokra. |
| --- | --- |

2.1.

Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 2011. július 1-jén lépett hatályba. Ez volt az első végrehajtandó „új generációs” uniós kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodás. Értékelése tehát lehetőséget nyújt arra, hogy megvizsgáljuk az előrelépéseket, nemcsak e konkrét megállapodás kapcsán, hanem az azt követők szempontjából is. Mivel azonban ez a szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalási megbízás megelőzte a Lisszaboni Szerződést, nem terjed ki a beruházásokra.

| 2.2. | Amint arról az Európai Bizottság beszámolt, a megállapodás általában véve kedvező kereskedelmi eredményeket hozott az EU számára. Az Európai Bizottság statisztikái azt mutatják, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás életbelépését követő öt év alatt az EU Koreába irányuló áruexportja 59 %-kal emelkedett, így a 2010-ben (az ideiglenes alkalmazás előtti utolsó évben) elért 28 milliárdról 2016-ra 44,5 milliárd EUR-ra nőtt, s ennek folytán az EU Koreával szembeni, 2010-ben 11,6 milliárd EUR összegű áruforgalmi hiánya 2016-ra 3,1 milliárd EUR értékű áruforgalmi többletté alakult.2010 és 2015 között az EU Koreába irányuló szolgáltatásexportja 49 %-kal, míg a Koreából érkező import 32 %-kal nőtt. 2015-ben az EU a szolgáltatások terén 4,8 milliárd EUR összegű kereskedelmi többletet ért el. Ugyanezen időszak alatt az EU-ba irányuló közvetlen külföldi befektetések állománya 59 %-kal, az EU külföldre irányuló befektetéseié (uniós beruházások Koreában) pedig 33 %-kal nőtt (3). |
| --- | --- |

2.2.

Amint arról az Európai Bizottság beszámolt, a megállapodás általában véve kedvező kereskedelmi eredményeket hozott az EU számára. Az Európai Bizottság statisztikái azt mutatják, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás életbelépését követő öt év alatt az EU Koreába irányuló áruexportja 59 %-kal emelkedett, így a 2010-ben (az ideiglenes alkalmazás előtti utolsó évben) elért 28 milliárdról 2016-ra 44,5 milliárd EUR-ra nőtt, s ennek folytán az EU Koreával szembeni, 2010-ben 11,6 milliárd EUR összegű áruforgalmi hiánya 2016-ra 3,1 milliárd EUR értékű áruforgalmi többletté alakult.2010 és 2015 között az EU Koreába irányuló szolgáltatásexportja 49 %-kal, míg a Koreából érkező import 32 %-kal nőtt. 2015-ben az EU a szolgáltatások terén 4,8 milliárd EUR összegű kereskedelmi többletet ért el. Ugyanezen időszak alatt az EU-ba irányuló közvetlen külföldi befektetések állománya 59 %-kal, az EU külföldre irányuló befektetéseié (uniós beruházások Koreában) pedig 33 %-kal nőtt (3).

| 2.3. | Az Európai Bizottság jelenleg is dolgozik a szabadkereskedelmi megállapodás értékelésén (4). Felkérte az EGSZB-t, hogy működjön közre azzal, hogy saját felmérést készít a szabadkereskedelmi megállapodás, illetve konkrétan a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet végrehajtásáról. E vélemény következtetései többek között az uniós belső tanácsadó csoport dokumentumainak és álláspontjainak, valamint a Szöulban és Brüsszelben tartott releváns workshopokon (5) elhangzottaknak a figyelembevételével fogalmazódtak meg. |
| --- | --- |

2.3.

Az Európai Bizottság jelenleg is dolgozik a szabadkereskedelmi megállapodás értékelésén (4). Felkérte az EGSZB-t, hogy működjön közre azzal, hogy saját felmérést készít a szabadkereskedelmi megállapodás, illetve konkrétan a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet végrehajtásáról. E vélemény következtetései többek között az uniós belső tanácsadó csoport dokumentumainak és álláspontjainak, valamint a Szöulban és Brüsszelben tartott releváns workshopokon (5) elhangzottaknak a figyelembevételével fogalmazódtak meg.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Koreának az elmúlt ötven évben megfigyelhető gazdasági és társadalmi fejlődése egyértelmű sikertörténetként értékelhető. Az ország GDP-je az 1961-es 2,36 milliárd USD-ről 2014-ben 1 411,3 milliárd USD-re emelkedett, és ezzel csúcsot ért el (6). Ebben az időszakban Korea olyan szilárd technológiai és ipari alapot tudott létrehozni, amely a világ bármely más ipari hatalmával felveszi a versenyt. |
| --- | --- |

3.1.

Koreának az elmúlt ötven évben megfigyelhető gazdasági és társadalmi fejlődése egyértelmű sikertörténetként értékelhető. Az ország GDP-je az 1961-es 2,36 milliárd USD-ről 2014-ben 1 411,3 milliárd USD-re emelkedett, és ezzel csúcsot ért el (6). Ebben az időszakban Korea olyan szilárd technológiai és ipari alapot tudott létrehozni, amely a világ bármely más ipari hatalmával felveszi a versenyt.

| 3.2. | Mindezen eredmények ellenére a koreai társadalomban az utóbbi öt évben a polgárok és a szervezett civil társadalom egyre több szociális követelést fogalmazott meg, a gazdasági haszon minden társadalmi osztály közötti egyenlőbb elosztására szólítva fel. A munkavállalói jogok mellett az EU és a koreai érdekeltek aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy az országban hiányzik a valódi polgári és társadalmi párbeszéd. A dolgok ilyen állását megerősítette a 2016 végén és 2017 elején Szöulban tartott tömegtiltakozás is. |
| --- | --- |

3.2.

Mindezen eredmények ellenére a koreai társadalomban az utóbbi öt évben a polgárok és a szervezett civil társadalom egyre több szociális követelést fogalmazott meg, a gazdasági haszon minden társadalmi osztály közötti egyenlőbb elosztására szólítva fel. A munkavállalói jogok mellett az EU és a koreai érdekeltek aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy az országban hiányzik a valódi polgári és társadalmi párbeszéd. A dolgok ilyen állását megerősítette a 2016 végén és 2017 elején Szöulban tartott tömegtiltakozás is.

| 3.3. | A koreai munkavállalók, gazdálkodók, fogyasztók és munkaadók számára Moon Jae-in elnök megválasztása (7) új korszakot jelent, és több civil társadalmi szervezet üdvözölte az újonnan megválasztott elnöknek a társadalmi igazságosság megszilárdítása, azaz a munkavállalói jogok, a tisztességes bérek és a munkahelyek biztonsága iránti elköteleződését, valamint azt a szándékát, hogy megvizsgálja a bebörtönzött szakszervezeti vezetők ügyét (8). |
| --- | --- |

3.3.

A koreai munkavállalók, gazdálkodók, fogyasztók és munkaadók számára Moon Jae-in elnök megválasztása (7) új korszakot jelent, és több civil társadalmi szervezet üdvözölte az újonnan megválasztott elnöknek a társadalmi igazságosság megszilárdítása, azaz a munkavállalói jogok, a tisztességes bérek és a munkahelyek biztonsága iránti elköteleződését, valamint azt a szándékát, hogy megvizsgálja a bebörtönzött szakszervezeti vezetők ügyét (8).

4.   Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezete szerinti civil társadalmi ellenőrzési mechanizmus

| 4.1. | Az új generációs szabadkereskedelmi megállapodások rendelkezései előirányoznak egy civil társadalmi tanácsadói mechanizmust. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás esetében ez két belső tanácsadó csoportot jelent, egyet az uniós oldalon és egyet a koreai oldalon, amelyek felügyelik a megállapodás végrehajtását és javaslatokat tesznek a Felek számára (9). |
| --- | --- |

4.1.

Az új generációs szabadkereskedelmi megállapodások rendelkezései előirányoznak egy civil társadalmi tanácsadói mechanizmust. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás esetében ez két belső tanácsadó csoportot jelent, egyet az uniós oldalon és egyet a koreai oldalon, amelyek felügyelik a megállapodás végrehajtását és javaslatokat tesznek a Felek számára (9).

| 4.2. | Amellett, hogy minden fél belső tanácsadó csoportot állít fel, az EU-Korea szabadkereskedelmi megállapodás arról is rendelkezik, hogy minden évben tartsanak egy civil társadalmi fórumot (10), ahol a két belső tanácsadó csoport találkozik egy együttes ülés alkalmával, és lehetőségük van véleményeket és javaslatokat kidolgozni. |
| --- | --- |

4.2.

Amellett, hogy minden fél belső tanácsadó csoportot állít fel, az EU-Korea szabadkereskedelmi megállapodás arról is rendelkezik, hogy minden évben tartsanak egy civil társadalmi fórumot (10), ahol a két belső tanácsadó csoport találkozik egy együttes ülés alkalmával, és lehetőségük van véleményeket és javaslatokat kidolgozni.

| 4.3. | Az EGSZB határozottan üdvözli azt a tényt, hogy ez más szabadkereskedelmi megállapodásokhoz képest hozzáadott értéket jelent. Ezek a közösen tartott ülések külön szerepelnek a megállapodásban, de az EGSZB sajnálatára még nem váltak bevett gyakorlattá. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB határozottan üdvözli azt a tényt, hogy ez más szabadkereskedelmi megállapodásokhoz képest hozzáadott értéket jelent. Ezek a közösen tartott ülések külön szerepelnek a megállapodásban, de az EGSZB sajnálatára még nem váltak bevett gyakorlattá.

| 4.4. | A 2010-ben megkötött EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás az első olyan uniós szabadkereskedelmi megállapodás, amelyik külön fejezetet tartalmaz a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről, és egyben olyan szabadkereskedelmi megállapodás, amelyben civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmus is szerepel. Ez a „Globális Európa” című, 2006. októberi európai bizottsági közlemény (11) közvetlen következményének tekinthető. Ebben szerepel ugyanis, hogy „ahogyan saját országainkban a társadalmi igazságosságot és kohéziót mozdítjuk elő, úgy nemzetközi viszonylatban is törekednünk kellene értékeink megismertetésére, beleértve a társadalmi és környezetvédelmi előírásokat és a kulturális sokféleséget” (12). |
| --- | --- |

4.4.

A 2010-ben megkötött EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás az első olyan uniós szabadkereskedelmi megállapodás, amelyik külön fejezetet tartalmaz a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről, és egyben olyan szabadkereskedelmi megállapodás, amelyben civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmus is szerepel. Ez a „Globális Európa” című, 2006. októberi európai bizottsági közlemény (11) közvetlen következményének tekinthető. Ebben szerepel ugyanis, hogy „ahogyan saját országainkban a társadalmi igazságosságot és kohéziót mozdítjuk elő, úgy nemzetközi viszonylatban is törekednünk kellene értékeink megismertetésére, beleértve a társadalmi és környezetvédelmi előírásokat és a kulturális sokféleséget” (12).

| 4.5. | Az erről a közleményről írt véleményében az EGSZB külön kérte, hogy minden ezt követő szabadkereskedelmi megállapodásnak legyen része egy, a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet, és hogy biztosítsanak aktív ellenőrző szerepet a civil társadalom számára (13). |
| --- | --- |

4.5.

Az erről a közleményről írt véleményében az EGSZB külön kérte, hogy minden ezt követő szabadkereskedelmi megállapodásnak legyen része egy, a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet, és hogy biztosítsanak aktív ellenőrző szerepet a civil társadalom számára (13).

| 4.6. | Az EU–Korea megállapodás óta hét olyan uniós kereskedelmi megállapodás jött létre, amelyikben szerepel egy kimondottan a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet, és ezenkívül van több még elfogadásra váró megállapodás is – például a Kanadával, Vietnammal, Szingapúrral és Japánnal kötendő megállapodás. Az EGSZB azóta már szorgalmazta, hogy az önálló beruházási megállapodásokba is építsenek be a kereskedelmet és a fenntartható fejlődést tárgyaló fejezeteket (14). Az EGSZB szerint az ilyen mechanizmusok kidolgozása jó példája annak, hogy a gyakorlatba is átültetik az uniós értékeket, bár lassan itt az ideje egy átfogó felülvizsgálatnak (15) az eddigi tapasztalatok alapján. |
| --- | --- |

4.6.

Az EU–Korea megállapodás óta hét olyan uniós kereskedelmi megállapodás jött létre, amelyikben szerepel egy kimondottan a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet, és ezenkívül van több még elfogadásra váró megállapodás is – például a Kanadával, Vietnammal, Szingapúrral és Japánnal kötendő megállapodás. Az EGSZB azóta már szorgalmazta, hogy az önálló beruházási megállapodásokba is építsenek be a kereskedelmet és a fenntartható fejlődést tárgyaló fejezeteket (14). Az EGSZB szerint az ilyen mechanizmusok kidolgozása jó példája annak, hogy a gyakorlatba is átültetik az uniós értékeket, bár lassan itt az ideje egy átfogó felülvizsgálatnak (15) az eddigi tapasztalatok alapján.

| 4.7. | Gyakran ezeknek a nyomonkövetési mechanizmusoknak köszönhetően tudják a helyi civil társadalmak kialakítani első közvetlen kapcsolataikat az EU-val, ami sokszor korábban elképzelhetetlen szerepvállalást tesz számukra lehetővé. A legtöbb esetben azonban – és Korea is ide tartozik – olyan jelentős szociális és kulturális különbségek állnak fenn, melyek áthidalásához sok időre és erőfeszítésre van szükség. Ugyanez igaz a kölcsönös bizalom kiépítésére és elmélyítésére is. Sok időre van tehát szükség, amíg ezek a mechanizmusok teljesen kiépülnek és működőképesek lesznek, és bizonyos esetekben speciális kapacitásbővítő intézkedésekre is szükség van. |
| --- | --- |

4.7.

Gyakran ezeknek a nyomonkövetési mechanizmusoknak köszönhetően tudják a helyi civil társadalmak kialakítani első közvetlen kapcsolataikat az EU-val, ami sokszor korábban elképzelhetetlen szerepvállalást tesz számukra lehetővé. A legtöbb esetben azonban – és Korea is ide tartozik – olyan jelentős szociális és kulturális különbségek állnak fenn, melyek áthidalásához sok időre és erőfeszítésre van szükség. Ugyanez igaz a kölcsönös bizalom kiépítésére és elmélyítésére is. Sok időre van tehát szükség, amíg ezek a mechanizmusok teljesen kiépülnek és működőképesek lesznek, és bizonyos esetekben speciális kapacitásbővítő intézkedésekre is szükség van.

| 4.8. | Az EGSZB üdvözli, hogy mind a tagok szintjén, mind pedig a titkárságán keresztül maga is fontos szerepet játszott és aktívan részt vett ezeknek a mechanizmusoknak a kidolgozásában. Alapvető szerep hárul tehát rá az EU nemzetközi kapcsolatainak ezen a területén. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB üdvözli, hogy mind a tagok szintjén, mind pedig a titkárságán keresztül maga is fontos szerepet játszott és aktívan részt vett ezeknek a mechanizmusoknak a kidolgozásában. Alapvető szerep hárul tehát rá az EU nemzetközi kapcsolatainak ezen a területén.

| 4.9. | Az EU belső tanácsadó csoportjában – a csoport első megbízatásának végén, 2015-ben – folytatott megbeszélések során megállapították, hogy a mechanizmus további csatornát biztosított a civil társadalmi partnerekkel folytatott párbeszédre és együttműködésre a kereskedelmi kapcsolatokkal és a fenntartható fejlődéssel összefüggő kérdésekben. Emellett fontos forrást jelentett az Európai Bizottság és a partnerország kormányzati képviselői közötti párbeszéd számára, de nem zárta ki és nem korlátozta a más meglévő csatornákon keresztül zajló információcserét sem. Mindazonáltal a mechanizmusnak azon képességét, hogy kézzelfogható eredményeket érjen el, még bizonyítania kell. |
| --- | --- |

4.9.

Az EU belső tanácsadó csoportjában – a csoport első megbízatásának végén, 2015-ben – folytatott megbeszélések során megállapították, hogy a mechanizmus további csatornát biztosított a civil társadalmi partnerekkel folytatott párbeszédre és együttműködésre a kereskedelmi kapcsolatokkal és a fenntartható fejlődéssel összefüggő kérdésekben. Emellett fontos forrást jelentett az Európai Bizottság és a partnerország kormányzati képviselői közötti párbeszéd számára, de nem zárta ki és nem korlátozta a más meglévő csatornákon keresztül zajló információcserét sem. Mindazonáltal a mechanizmusnak azon képességét, hogy kézzelfogható eredményeket érjen el, még bizonyítania kell.

| 4.10. | Az EGSZB ismét hangsúlyozni szeretné, hogy a mechanizmus teljeskörű működőképessé tétele időt és erőfeszítést igényelt. A kezdeti munka a belső tanácsadó csoportok, a civil társadalmi fórum és a bevont intézmények felállítására és a kapacitásépítésre összpontosított. A belső tanácsadó csoportok tagjai csak ezután voltak képesek mindkét oldalon megegyezni a mechanizmus megbízatásáról, a civil társadalmi szervezetek reprezentativitásáról és a belső tanácsadó csoportok összetételéről, a kormányközi testületekkel fenntartott kapcsolatokról (pl. a belső tanácsadó csoportok elnökeinek részvétele a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság ülésein), a megvitatandó témákról stb. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB ismét hangsúlyozni szeretné, hogy a mechanizmus teljeskörű működőképessé tétele időt és erőfeszítést igényelt. A kezdeti munka a belső tanácsadó csoportok, a civil társadalmi fórum és a bevont intézmények felállítására és a kapacitásépítésre összpontosított. A belső tanácsadó csoportok tagjai csak ezután voltak képesek mindkét oldalon megegyezni a mechanizmus megbízatásáról, a civil társadalmi szervezetek reprezentativitásáról és a belső tanácsadó csoportok összetételéről, a kormányközi testületekkel fenntartott kapcsolatokról (pl. a belső tanácsadó csoportok elnökeinek részvétele a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság ülésein), a megvitatandó témákról stb.

| 4.11. | A párbeszéd fokozatosan kiterjedt egy sor kérdésre, és új szempontok is beépültek, például egy ILO-képviselő részvétele a munkaügyi előírásokkal kapcsolatos megbeszéléseken. Közös projekteket indítottak közös érdekek mentén (mint pl. egy, az Európai Bizottság által vezetett, az éghajlatváltozáshoz és egy Koreával megvalósítandó kibocsátáskereskedelmi rendszerhez kapcsolódó projekt és egy másik projekt a 111. számú ILO-egyezményről), illetve kísérő rendezvényeket, pl. workshopokat szerveztek az információcsere és a gyakorlatok megosztása érdekében, lehetőséget adva a belső tanácsadó csoportok és a civil társadalom szereplőin kívül egyéb releváns szervezetek és intézmények képviselőinek is. A koreai fél kérésére szerveztek egy workshopot 2017 februárjában, amely a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, illetve az üzleti és emberi jogokra vonatkozó nemzeti cselekvési tervekkel, valamint az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatása alapján kialakított nemzeti kapcsolattartó pontokkal foglalkozott. |
| --- | --- |

4.11.

A párbeszéd fokozatosan kiterjedt egy sor kérdésre, és új szempontok is beépültek, például egy ILO-képviselő részvétele a munkaügyi előírásokkal kapcsolatos megbeszéléseken. Közös projekteket indítottak közös érdekek mentén (mint pl. egy, az Európai Bizottság által vezetett, az éghajlatváltozáshoz és egy Koreával megvalósítandó kibocsátáskereskedelmi rendszerhez kapcsolódó projekt és egy másik projekt a 111. számú ILO-egyezményről), illetve kísérő rendezvényeket, pl. workshopokat szerveztek az információcsere és a gyakorlatok megosztása érdekében, lehetőséget adva a belső tanácsadó csoportok és a civil társadalom szereplőin kívül egyéb releváns szervezetek és intézmények képviselőinek is. A koreai fél kérésére szerveztek egy workshopot 2017 februárjában, amely a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, illetve az üzleti és emberi jogokra vonatkozó nemzeti cselekvési tervekkel, valamint az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatása alapján kialakított nemzeti kapcsolattartó pontokkal foglalkozott.

| 4.12. | Együttműködés és párbeszéd zajlik az uniós belső tanácsadó csoport és az Európai Parlament, valamint egyéb uniós intézmények, nevezetesen az Európai Bizottság és az EKSZ között, amely rendszeresen tájékoztatja az uniós belső tanácsadó csoportot az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetének végrehajtásáról. |
| --- | --- |

4.12.

Együttműködés és párbeszéd zajlik az uniós belső tanácsadó csoport és az Európai Parlament, valamint egyéb uniós intézmények, nevezetesen az Európai Bizottság és az EKSZ között, amely rendszeresen tájékoztatja az uniós belső tanácsadó csoportot az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetének végrehajtásáról.

| 4.13. | Továbbra is ápolják a kapcsolatot az Európai Unió szöuli küldöttségével, és fontos volt, hogy a küldöttség rendelkezzen kapacitással és szakértelemmel, hogy követni tudja a kereskedelmi és a fenntartható fejlődést érintő ügyeket. Az EGSZB ezért határozottan azt ajánlja, hogy a delegáción belül hozzanak létre egy külön posztot a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések kezelésére. |
| --- | --- |

4.13.

Továbbra is ápolják a kapcsolatot az Európai Unió szöuli küldöttségével, és fontos volt, hogy a küldöttség rendelkezzen kapacitással és szakértelemmel, hogy követni tudja a kereskedelmi és a fenntartható fejlődést érintő ügyeket. Az EGSZB ezért határozottan azt ajánlja, hogy a delegáción belül hozzanak létre egy külön posztot a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések kezelésére.

| 4.14. | A teljesítést illetően az EGSZB úgy véli, hogy továbbra is biztosítani kell, hogy a civil társadalmi mechanizmus ajánlásait minden fél komolyan vegye és kövesse. Emellett sürgősen vitát kell folytatni és közös álláspontot kell kialakítani azokról a körülményekről, amelyek kiválthatják az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 13.14. cikkének (1) bekezdésében előirányzott kormányzati konzultációs eljárást (16). |
| --- | --- |

4.14.

A teljesítést illetően az EGSZB úgy véli, hogy továbbra is biztosítani kell, hogy a civil társadalmi mechanizmus ajánlásait minden fél komolyan vegye és kövesse. Emellett sürgősen vitát kell folytatni és közös álláspontot kell kialakítani azokról a körülményekről, amelyek kiválthatják az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 13.14. cikkének (1) bekezdésében előirányzott kormányzati konzultációs eljárást (16).

| 4.15. | A szabadkereskedelmi megállapodás feltételeinek értelmében a belső tanácsadó csoportokban független képviseleti szervek és érdekelt felek vesznek részt, kiegyensúlyozott tagság útján képviselve a fenntartható fejlődés mindhárom dimenzióját. |
| --- | --- |

4.15.

A szabadkereskedelmi megállapodás feltételeinek értelmében a belső tanácsadó csoportokban független képviseleti szervek és érdekelt felek vesznek részt, kiegyensúlyozott tagság útján képviselve a fenntartható fejlődés mindhárom dimenzióját.

| 4.16. | Az uniós belső tanácsadó csoportban uniós szintű ernyőszervezeteknek is helyet kell kapniuk, továbbá olyan szervezeteknek, amelyek kifejezett érdekeltséggel vagy tapasztalattal rendelkeznek az Unió és az adott harmadik fél közötti kereskedelemben, befektetésben vagy együttműködésben, vagy amelyeknek vannak partnerszervezetei, fióktelepei vagy helyi irodái a szóban forgó partnerországban. Jobban ki kellene használni a részt vevő uniós szervezeteknek, illetve azok tagszervezeteinek szakértelmét és információit. |
| --- | --- |

4.16.

Az uniós belső tanácsadó csoportban uniós szintű ernyőszervezeteknek is helyet kell kapniuk, továbbá olyan szervezeteknek, amelyek kifejezett érdekeltséggel vagy tapasztalattal rendelkeznek az Unió és az adott harmadik fél közötti kereskedelemben, befektetésben vagy együttműködésben, vagy amelyeknek vannak partnerszervezetei, fióktelepei vagy helyi irodái a szóban forgó partnerországban. Jobban ki kellene használni a részt vevő uniós szervezeteknek, illetve azok tagszervezeteinek szakértelmét és információit.

| 4.17. | Az EGSZB határozottan ajánlja, hogy minden belső tanácsadó csoport számára tegyék lehetővé a civil társadalom vagy a fenntartható fejlődés szempontjából fontos kérdések (például a gazdasági fejlődéssel, a társadalmi fejlődéssel vagy a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdések, az egészségügyi és növény-egészségügyi követelmények vagy a kkv-kkal kapcsolatos ügyek), illetve a végrehajtási intézkedésekből következő komolyabb hatások megvitatását. |
| --- | --- |

4.17.

Az EGSZB határozottan ajánlja, hogy minden belső tanácsadó csoport számára tegyék lehetővé a civil társadalom vagy a fenntartható fejlődés szempontjából fontos kérdések (például a gazdasági fejlődéssel, a társadalmi fejlődéssel vagy a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdések, az egészségügyi és növény-egészségügyi követelmények vagy a kkv-kkal kapcsolatos ügyek), illetve a végrehajtási intézkedésekből következő komolyabb hatások megvitatását.

| 4.18. | Az EGSZB úgy véli, hogy mivel egyre növekvő számban lépnek hatályba uniós kereskedelmi megállapodások, és ennek következtében emelkedik a civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmusok száma, az Európai Bizottságnak most mielőbb biztosítania kell, hogy rendelkezésre álljanak az ilyen mechanizmusok hatékony működéséhez szükséges források. Konkrétan az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán ennek magában kellene foglalnia forrásokat az indokolt tevékenységek számára, ideértve a koreai belső tanácsadó csoporttal való közös éves találkozóhoz kapcsolódó elemző munkát vagy workshopokat is. |
| --- | --- |

4.18.

Az EGSZB úgy véli, hogy mivel egyre növekvő számban lépnek hatályba uniós kereskedelmi megállapodások, és ennek következtében emelkedik a civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmusok száma, az Európai Bizottságnak most mielőbb biztosítania kell, hogy rendelkezésre álljanak az ilyen mechanizmusok hatékony működéséhez szükséges források. Konkrétan az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán ennek magában kellene foglalnia forrásokat az indokolt tevékenységek számára, ideértve a koreai belső tanácsadó csoporttal való közös éves találkozóhoz kapcsolódó elemző munkát vagy workshopokat is.

| 4.19. | Az EGSZB szerint az is fontos, hogy a civil társadalmi fórumot a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság éves üléséhez kapcsolódva tartsák meg, és hogy ez az eddigi gyakorlat egy minden fél által elfogadott állandó elemmé váljon. Ennek az is része, hogy mindkét belső tanácsadó csoport elnöke részt vegyen az EU-Korea kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság találkozóin |
| --- | --- |

4.19.

Az EGSZB szerint az is fontos, hogy a civil társadalmi fórumot a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság éves üléséhez kapcsolódva tartsák meg, és hogy ez az eddigi gyakorlat egy minden fél által elfogadott állandó elemmé váljon. Ennek az is része, hogy mindkét belső tanácsadó csoport elnöke részt vegyen az EU-Korea kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság találkozóin

| 4.20. | Az EGSZB üdvözli, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság határozottan támogatta az uniós belső tanácsadó csoportot, amikor az a megállapodás rendelkezéseivel összhangban ragaszkodott a koreai belső tanácsadó csoport kiegyensúlyozott tagsági összetételéhez. Ennek köszönhetően a koreai belső tanácsadó csoport 2014-ben változtatott tagsági összetételén, hogy kiegyensúlyozottabban képviselje a három alcsoportot, bár a csoportban továbbra is problémát jelent az elégtelen üzleti tapasztalat és képviselet. |
| --- | --- |

4.20.

Az EGSZB üdvözli, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság határozottan támogatta az uniós belső tanácsadó csoportot, amikor az a megállapodás rendelkezéseivel összhangban ragaszkodott a koreai belső tanácsadó csoport kiegyensúlyozott tagsági összetételéhez. Ennek köszönhetően a koreai belső tanácsadó csoport 2014-ben változtatott tagsági összetételén, hogy kiegyensúlyozottabban képviselje a három alcsoportot, bár a csoportban továbbra is problémát jelent az elégtelen üzleti tapasztalat és képviselet.

| 4.21. | Az EGSZB szerint jobban el kellene gondolkodni a belső tanácsadó csoport tevékenységeinek hatékony kommunikálásán is. Ennek keretében nemcsak a többi civil szervezetet, hanem a többi uniós intézményt (legfőképpen az Európai Parlamentet) is tájékoztatni kellene, már csak azért is, hogy nagyobb legyen az érdeklődés az uniós belső tanácsadó csoport munkája iránt, és hogy abban a jövőben más szervezetek is nagyobb mértékben rész vállaljanak. |
| --- | --- |

4.21.

Az EGSZB szerint jobban el kellene gondolkodni a belső tanácsadó csoport tevékenységeinek hatékony kommunikálásán is. Ennek keretében nemcsak a többi civil szervezetet, hanem a többi uniós intézményt (legfőképpen az Európai Parlamentet) is tájékoztatni kellene, már csak azért is, hogy nagyobb legyen az érdeklődés az uniós belső tanácsadó csoport munkája iránt, és hogy abban a jövőben más szervezetek is nagyobb mértékben rész vállaljanak.

5.   Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás által nyújtott lehetőségek és kihívások a vállalkozások számára

| 5.1. | Az Európai Kereskedelmi Kamara által 2016-ban Koreában a vállalkozói bizalommal kapcsolatosan végzett felmérés azt mutatja, hogy az európai vállalkozások számára Korea nagyon fontos piac és a jövőben is az lesz. Az ágazat azt szeretné, hogy a szabályok és rendeletek felülvizsgálata nyomán nagyobb működési szabadságot engedjenek, és hogy kevésbé legyen bonyolult a vállalkozói tevékenység Koreában. A rendeletek önkényes végrehajtása, továbbá a kiszámíthatatlan jogalkotási környezet azon főbb problémák közé tartoznak, amelyek gátolják az üzleti tevékenység megfelelő folytatását Koreában (17). |
| --- | --- |

5.1.

Az Európai Kereskedelmi Kamara által 2016-ban Koreában a vállalkozói bizalommal kapcsolatosan végzett felmérés azt mutatja, hogy az európai vállalkozások számára Korea nagyon fontos piac és a jövőben is az lesz. Az ágazat azt szeretné, hogy a szabályok és rendeletek felülvizsgálata nyomán nagyobb működési szabadságot engedjenek, és hogy kevésbé legyen bonyolult a vállalkozói tevékenység Koreában. A rendeletek önkényes végrehajtása, továbbá a kiszámíthatatlan jogalkotási környezet azon főbb problémák közé tartoznak, amelyek gátolják az üzleti tevékenység megfelelő folytatását Koreában (17).

| 5.2. | Európai üzleti szervezetek szerint (18) lehetne még javítani a vámkedvezmények alkalmazásának mértékén, ehhez pedig fel kellene hívni a vállalatok (elsősorban a kkv-k) figyelmét arra, hogy milyen lehetőségeket kínál a szabadkereskedelmi megállapodás, illetve






  — | csökkenteni kellene az uniós agrár-élelmiszeripari exportot érintő vám- és nem vámjellegű akadályokat, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Európai üzleti szervezetek szerint (18) lehetne még javítani a vámkedvezmények alkalmazásának mértékén, ehhez pedig fel kellene hívni a vállalatok (elsősorban a kkv-k) figyelmét arra, hogy milyen lehetőségeket kínál a szabadkereskedelmi megállapodás, illetve

—

csökkenteni kellene az uniós agrár-élelmiszeripari exportot érintő vám- és nem vámjellegű akadályokat,

| — | könnyíteni kellene a kereskedelmen, például a vámkezelésen, a versenyen és a közbeszerzésen, |
| --- | --- |

—

könnyíteni kellene a kereskedelmen, például a vámkezelésen, a versenyen és a közbeszerzésen,

| — | teljes lefedettséget és teljeskörű kölcsönösséget kellene biztosítani, garantálva az ipari termékek tényleges piacra jutását, |
| --- | --- |

—

teljes lefedettséget és teljeskörű kölcsönösséget kellene biztosítani, garantálva az ipari termékek tényleges piacra jutását,

| — | több lehetőséget kellene teremteni az érintett európai és koreai partnerek közötti kommunikációhoz és együttműködéshez. |
| --- | --- |

—

több lehetőséget kellene teremteni az érintett európai és koreai partnerek közötti kommunikációhoz és együttműködéshez.

| 5.3. | Az uniós kkv-k (különösen a globális értékláncban részt nem vevők) a kereskedelmi statisztikák újragondolását szorgalmazzák, mivel a jelenlegi adatbázisok nem adnak egyértelmű képet a közvetett exportról, és nem nyújtanak segítséget új üzleti lehetőségek feltárásához és annak értékeléséhez, hogy miként alakul az egyes ágazatok kereskedelme. Azt javasolják, hogy a bruttó kereskedelmi statisztikák felől mozduljanak el a hozzáadottérték-alapú kereskedelmi adatok felé. |
| --- | --- |

5.3.

Az uniós kkv-k (különösen a globális értékláncban részt nem vevők) a kereskedelmi statisztikák újragondolását szorgalmazzák, mivel a jelenlegi adatbázisok nem adnak egyértelmű képet a közvetett exportról, és nem nyújtanak segítséget új üzleti lehetőségek feltárásához és annak értékeléséhez, hogy miként alakul az egyes ágazatok kereskedelme. Azt javasolják, hogy a bruttó kereskedelmi statisztikák felől mozduljanak el a hozzáadottérték-alapú kereskedelmi adatok felé.

| 5.4. | A szellemi tulajdonhoz fűződő jog védelme és az iparjogvédelmi jogok megsértése elleni küzdelem szintén fontos kérdés az EU és Korea számára, különösen a kreatív és kulturális ágazatokban: mozi, divat, videojátékok, okos textilek, zene stb. Ezért kiemelten kell kezelni azt, hogy az idevonatkozó területen jobban érvényt szerezzenek a szabadkereskedelmi megállapodásnak. Egyes európai és nemzetközi szervezetek arról számoltak be, hogy nehézségekbe ütköznek Koreában a szellemitulajdon-jogok hatékony védelme és érvényesítése terén. Konkrétan a divat- és luxuscikkekkel foglalkozó cégek esetében merültek fel problémák a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok biztosítása kapcsán, illetve a zenei producerek, előadók és szerzők esetében a nyilvános előadás teljeskörű joga kapcsán (19). |
| --- | --- |

5.4.

A szellemi tulajdonhoz fűződő jog védelme és az iparjogvédelmi jogok megsértése elleni küzdelem szintén fontos kérdés az EU és Korea számára, különösen a kreatív és kulturális ágazatokban: mozi, divat, videojátékok, okos textilek, zene stb. Ezért kiemelten kell kezelni azt, hogy az idevonatkozó területen jobban érvényt szerezzenek a szabadkereskedelmi megállapodásnak. Egyes európai és nemzetközi szervezetek arról számoltak be, hogy nehézségekbe ütköznek Koreában a szellemitulajdon-jogok hatékony védelme és érvényesítése terén. Konkrétan a divat- és luxuscikkekkel foglalkozó cégek esetében merültek fel problémák a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok biztosítása kapcsán, illetve a zenei producerek, előadók és szerzők esetében a nyilvános előadás teljeskörű joga kapcsán (19).

| 5.5. | Az UNESCO 2005-ös jegyzőkönyve beépül e szabadkereskedelmi megállapodásba, és elegendő garanciát kell biztosítania a kulturális sokféleség hasznosítása tekintetében azzal, hogy hatékony védelmet nyújt a szellemitulajdon-joghoz és ösztönzi az uniós és koreai kulturális és kreatív ágazatok termékeinek és szolgáltatásainak kiegyensúlyozott kereskedelmét. Egyes európai vállalatok szükségesnek tartják az együttműködés és a párbeszéd javítását e területen, hogy elkerülhetők legyenek az egyoldalúan megszabott protekcionista intézkedések egy, a saját tartalom (különösen a média és a mozi) népszerűsítése tekintetében zajló egyre erőteljesebb globális versennyel jellemzett környezetben. |
| --- | --- |

5.5.

Az UNESCO 2005-ös jegyzőkönyve beépül e szabadkereskedelmi megállapodásba, és elegendő garanciát kell biztosítania a kulturális sokféleség hasznosítása tekintetében azzal, hogy hatékony védelmet nyújt a szellemitulajdon-joghoz és ösztönzi az uniós és koreai kulturális és kreatív ágazatok termékeinek és szolgáltatásainak kiegyensúlyozott kereskedelmét. Egyes európai vállalatok szükségesnek tartják az együttműködés és a párbeszéd javítását e területen, hogy elkerülhetők legyenek az egyoldalúan megszabott protekcionista intézkedések egy, a saját tartalom (különösen a média és a mozi) népszerűsítése tekintetében zajló egyre erőteljesebb globális versennyel jellemzett környezetben.

| 5.6. | Az európai mezőgazdaságnak és a feldolgozott élelmiszereknek jó hírnevük van a koreai fogyasztók körében és ezért az EU tekintélyes mennyiségben exportál mezőgazdasági termékeket és élelmiszert a koreai piacra. Az Európai Bizottság erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy népszerűsítse az uniós termékeket Koreában, de ennél sokkal többet lehetne tenni ebben a kiváltságos kereskedelmi kapcsolatban rejlő lehetőségeknek a kiaknázására. |
| --- | --- |

5.6.

Az európai mezőgazdaságnak és a feldolgozott élelmiszereknek jó hírnevük van a koreai fogyasztók körében és ezért az EU tekintélyes mennyiségben exportál mezőgazdasági termékeket és élelmiszert a koreai piacra. Az Európai Bizottság erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy népszerűsítse az uniós termékeket Koreában, de ennél sokkal többet lehetne tenni ebben a kiváltságos kereskedelmi kapcsolatban rejlő lehetőségeknek a kiaknázására.

| 5.7. | Az uniós agrár-élelmiszeripari termékek kivitele Koreába gyorsan növekedett az utóbbi években, és 2016-ban elérte a 2,6 milliárd eurót. Korea a 13. helyen áll az EU legfontosabb agrár-élelmiszeripari kereskedelmi partnerei között (20). Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás majdnem az összes uniós mezőgazdasági termékre kivetett vámot megszüntette. Bizonyos termékek esetében vámkontingenst vezettek be. Az EU és Korea közötti agrár-élelmiszeripari export fellendítéséhez az is fontos, hogy kölcsönösen elismerjenek bizonyos földrajzi jelzéseket. |
| --- | --- |

5.7.

Az uniós agrár-élelmiszeripari termékek kivitele Koreába gyorsan növekedett az utóbbi években, és 2016-ban elérte a 2,6 milliárd eurót. Korea a 13. helyen áll az EU legfontosabb agrár-élelmiszeripari kereskedelmi partnerei között (20). Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás majdnem az összes uniós mezőgazdasági termékre kivetett vámot megszüntette. Bizonyos termékek esetében vámkontingenst vezettek be. Az EU és Korea közötti agrár-élelmiszeripari export fellendítéséhez az is fontos, hogy kölcsönösen elismerjenek bizonyos földrajzi jelzéseket.

| 5.8. | Az orosz tilalom következtében az uniós mezőgazdasági szektorban fellépő problémák, illetve a THAAD védelmi rendszer kiépítése elleni szankcióként Kína által a koreai exporttermékekre kivetett szigorítások miatt az EU-nak és Koreának is szüksége van új piacokra, és ebben a tekintetben az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás máris előnyökkel járt mindkét fél számára. |
| --- | --- |

5.8.

Az orosz tilalom következtében az uniós mezőgazdasági szektorban fellépő problémák, illetve a THAAD védelmi rendszer kiépítése elleni szankcióként Kína által a koreai exporttermékekre kivetett szigorítások miatt az EU-nak és Koreának is szüksége van új piacokra, és ebben a tekintetben az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás máris előnyökkel járt mindkét fél számára.

6.   Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás munkaügyi előírásokra, ipari kapcsolatokra és általában a szociális és civil párbeszéd minőségére gyakorolt hatása

| 6.1. | A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet megismétli, hogy az egyes felek milyen kötelezettségeket vállaltak az ILO-egyezmények kapcsán, és létrehozza a szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának felügyeletére szolgáló civil társadalmi nyomonkövetési és tanácsadási mechanizmust, valamint ajánlásokat fogalmaz meg. Az EU tagállamai már mind a nyolc alapvető ILO-egyezményt ratifikálták. Korea a nyolc alapvető egyezmény közül négyet ratifikált. Globálisan kisebbségben vannak azok az országok, amelyek még nem ratifikálták ezeket az ILO-egyezményeket (21). |
| --- | --- |

6.1.

A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet megismétli, hogy az egyes felek milyen kötelezettségeket vállaltak az ILO-egyezmények kapcsán, és létrehozza a szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának felügyeletére szolgáló civil társadalmi nyomonkövetési és tanácsadási mechanizmust, valamint ajánlásokat fogalmaz meg. Az EU tagállamai már mind a nyolc alapvető ILO-egyezményt ratifikálták. Korea a nyolc alapvető egyezmény közül négyet ratifikált. Globálisan kisebbségben vannak azok az országok, amelyek még nem ratifikálták ezeket az ILO-egyezményeket (21).

| 6.2. | Koreában különböző vámszabad területek (22) és szabadkereskedelmi övezetek (23) vannak. Más ösztönzők mellett az övezetek mentességet nyújtanak különböző nemzeti környezet- és munkavédelmi előírások alól. Például a 300-nál több munkavállalót foglalkoztató cégek mentesülnek az alól a kötelezettség alól, hogy álláshelyeik legalább 2 %-át fogyatékkal élőknek tartsák fenn, illetve hogy fizetett szabadságot (úgynevezett „heti pihenőidőt”) biztosítsanak. |
| --- | --- |

6.2.

Koreában különböző vámszabad területek (22) és szabadkereskedelmi övezetek (23) vannak. Más ösztönzők mellett az övezetek mentességet nyújtanak különböző nemzeti környezet- és munkavédelmi előírások alól. Például a 300-nál több munkavállalót foglalkoztató cégek mentesülnek az alól a kötelezettség alól, hogy álláshelyeik legalább 2 %-át fogyatékkal élőknek tartsák fenn, illetve hogy fizetett szabadságot (úgynevezett „heti pihenőidőt”) biztosítsanak.

| 6.3. | Az EGSZB szerint ezek a mentességek jellegüket és céljukat tekintve sértik az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 13. cikkének (7) bekezdését, mely szerint: „[egyik] Fél sem gyengítheti vagy csökkentheti a jogszabályai által meghatározott környezetvédelmi vagy munkaügyi védelmi szintet annak érdekében, hogy ösztönözze a kereskedelmet vagy a befektetéseket olyan módon, hogy a Felek közötti kereskedelmet vagy befektetéseket érintő módon jogszabályai, rendelkezései vagy szabványai tekintetében jogokról lemond vagy eltérést enged, illetve erre vonatkozó ajánlatot tesz”. |
| --- | --- |

6.3.

Az EGSZB szerint ezek a mentességek jellegüket és céljukat tekintve sértik az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 13. cikkének (7) bekezdését, mely szerint: „[egyik] Fél sem gyengítheti vagy csökkentheti a jogszabályai által meghatározott környezetvédelmi vagy munkaügyi védelmi szintet annak érdekében, hogy ösztönözze a kereskedelmet vagy a befektetéseket olyan módon, hogy a Felek közötti kereskedelmet vagy befektetéseket érintő módon jogszabályai, rendelkezései vagy szabványai tekintetében jogokról lemond vagy eltérést enged, illetve erre vonatkozó ajánlatot tesz”.

| 6.4. | Az uniós belső tanácsadó csoport és a civil társadalmi fórum 2012 és 2017 között több alkalommal is felhívta a figyelmet ezekre a kérdésekre, és már többször is kérte a kulcsfontosságú ILO-egyezmények ratifikálásának felgyorsítását. Az uniós belső tanácsadó csoport kezdeményezésére az EU–Korea civil társadalmi fórum igyekezett figyelemmel kísérni a 13.4. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezés betartását, mely szerint „a Felek további folyamatos erőfeszítéseket tesznek” az alapvető és az időszerűnek minősített ILO-egyezmények ratifikálása érdekében. Az Európai Bizottság felvetette ezt a kérdést a koreai kormánynál. |
| --- | --- |

6.4.

Az uniós belső tanácsadó csoport és a civil társadalmi fórum 2012 és 2017 között több alkalommal is felhívta a figyelmet ezekre a kérdésekre, és már többször is kérte a kulcsfontosságú ILO-egyezmények ratifikálásának felgyorsítását. Az uniós belső tanácsadó csoport kezdeményezésére az EU–Korea civil társadalmi fórum igyekezett figyelemmel kísérni a 13.4. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezés betartását, mely szerint „a Felek további folyamatos erőfeszítéseket tesznek” az alapvető és az időszerűnek minősített ILO-egyezmények ratifikálása érdekében. Az Európai Bizottság felvetette ezt a kérdést a koreai kormánynál.

| 6.5. | 2015 júniusában a koreai kormány azt válaszolta, hogy a nem ratifikált alapvető egyezmények egyes rendelkezései nincsenek összhangban az aktuális hazai törvényekkel és helyzettel, ami megnehezíti azok ratifikálását Korea számára. A kormány válaszában azt is kifejtette, hogy mivel egy ország törvényeinek és rendszereinek, különösen pedig a munkaügyi törvényeknek tükrözniük kell a helyi társadalmi és gazdasági sajátosságokat és háromoldalú megállapodásokon kell alapulniuk, nem könnyű rövid időn belül módosítani azokat. Ez nincs összhangban a 13.4. cikk (3) bekezdésében foglaltakkal, és általában véve a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezettel. |
| --- | --- |

6.5.

2015 júniusában a koreai kormány azt válaszolta, hogy a nem ratifikált alapvető egyezmények egyes rendelkezései nincsenek összhangban az aktuális hazai törvényekkel és helyzettel, ami megnehezíti azok ratifikálását Korea számára. A kormány válaszában azt is kifejtette, hogy mivel egy ország törvényeinek és rendszereinek, különösen pedig a munkaügyi törvényeknek tükrözniük kell a helyi társadalmi és gazdasági sajátosságokat és háromoldalú megállapodásokon kell alapulniuk, nem könnyű rövid időn belül módosítani azokat. Ez nincs összhangban a 13.4. cikk (3) bekezdésében foglaltakkal, és általában véve a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezettel.

| 6.6. | 2015. szeptember 15-én a civil társadalmi fórum nyilatkozatot adott ki, melyben csalódottságának adott hangot amiatt, hogy nem történtek előrelépések és konkrét intézkedések az alapvető ILO-egyezmények ratifikálása és tényleges végrehajtása érdekében, és sürgette a feleket, hogy tegyenek többet az ügy érdekében. |
| --- | --- |

6.6.

2015. szeptember 15-én a civil társadalmi fórum nyilatkozatot adott ki, melyben csalódottságának adott hangot amiatt, hogy nem történtek előrelépések és konkrét intézkedések az alapvető ILO-egyezmények ratifikálása és tényleges végrehajtása érdekében, és sürgette a feleket, hogy tegyenek többet az ügy érdekében.

| 6.7. | Az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy kezdjen formális egyeztetéseket a koreai kormánnyal – ahogy azt az uniós belső tanácsadó csoport levélben már kétszer is kérte a kereskedelmi biztostól (2014-ben Karel De Guchttől, 2016-ban Cecilia Malmströmtől), illetve amint azt 2017. május 18-i állásfoglalásában az Európai Parlament is sürgette (24). Ennek során elsőként azt kellene megvizsgálni, hogy Korea miért nem ratifikálta az ILO-egyezményeket, illetve az azzal kapcsolatos kérdéseket, hogy Korea megszegi a szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetében foglalt munkaügyi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

6.7.

Az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy kezdjen formális egyeztetéseket a koreai kormánnyal – ahogy azt az uniós belső tanácsadó csoport levélben már kétszer is kérte a kereskedelmi biztostól (2014-ben Karel De Guchttől, 2016-ban Cecilia Malmströmtől), illetve amint azt 2017. május 18-i állásfoglalásában az Európai Parlament is sürgette (24). Ennek során elsőként azt kellene megvizsgálni, hogy Korea miért nem ratifikálta az ILO-egyezményeket, illetve az azzal kapcsolatos kérdéseket, hogy Korea megszegi a szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetében foglalt munkaügyi rendelkezéseket.

| 6.8. | A jövőben fontos megerősíteni a Koreai Köztársaság kormánya és a szociális partnerek közötti együttműködést, például több olyan tematikus projekt révén, amelyet az Európai Bizottság, az EGSZB és az ILO közösen finanszíroz és hajt végre. E projektek végrehajtásába közvetlenül be kell vonni a szociális partnerek és más civil társadalmi szervezetek azon koreai és uniós képviselőit, akik mindkét belső tanácsadó csoport munkájában részt vesznek. |
| --- | --- |

6.8.

A jövőben fontos megerősíteni a Koreai Köztársaság kormánya és a szociális partnerek közötti együttműködést, például több olyan tematikus projekt révén, amelyet az Európai Bizottság, az EGSZB és az ILO közösen finanszíroz és hajt végre. E projektek végrehajtásába közvetlenül be kell vonni a szociális partnerek és más civil társadalmi szervezetek azon koreai és uniós képviselőit, akik mindkét belső tanácsadó csoport munkájában részt vesznek.

7.   Környezetvédelem és a fenntartható fejlődés előmozdítása

| 7.1. | A szabadkereskedelmi megállapodás megerősíti, hogy az EU tagállamai elkötelezettek azon többoldalú környezetvédelmi megállapodások mellett, amelyeknek részes felei. Ilyen például az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és a Párizsi Megállapodás, a Biológiai Sokféleség Egyezmény és a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló CITES egyezmény. |
| --- | --- |

7.1.

A szabadkereskedelmi megállapodás megerősíti, hogy az EU tagállamai elkötelezettek azon többoldalú környezetvédelmi megállapodások mellett, amelyeknek részes felei. Ilyen például az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és a Párizsi Megállapodás, a Biológiai Sokféleség Egyezmény és a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló CITES egyezmény.

| 7.2. | 2015 óta Korea saját kibocsátáskereskedelmi rendszerrel rendelkezik (KETS), amely Kelet-Ázsiában az első ilyen típusú, működő program. A KETS az ország mintegy 525 legnagyobb kibocsátójára terjed ki, melyek a koreai üvegházhatásúgáz-kibocsátás körülbelül 68 %-áért felelősek. A KETS a Kiotói Jegyzőkönyvben szereplő hat gáz közvetlen kibocsátására, valamint a villamosenergia-fogyasztásból eredő közvetett kibocsátásokra alkalmazandó. A Koreai Köztársaság a tervek szerint 2030-ig a normál gazdasági tevékenység mellett elérhetőhöz képest további 37 %-kal csökkenti az üvegházhatásúgáz-kibocsátását (az UNFCCC-hez benyújtott tervezett nemzeti vállalás). Ez a 2012-es kibocsátási szinthez képest 22 %-os csökkentést jelent (25). Az EU 2016. július 8-án3,5 millió EUR értékű együttműködési projektet indított a Koreai Köztársasággal a KETS megvalósításának támogatása érdekében. A projekt 2019 januárjáig tart, azt az EU külföldi partnerségi eszközéből, valamint a koreai kormány természetbeni hozzájárulásaiból finanszírozzák, irányítását pedig az EU és a Koreai Stratégiai és Pénzügyminisztérium közösen látja el (26). |
| --- | --- |

7.2.

2015 óta Korea saját kibocsátáskereskedelmi rendszerrel rendelkezik (KETS), amely Kelet-Ázsiában az első ilyen típusú, működő program. A KETS az ország mintegy 525 legnagyobb kibocsátójára terjed ki, melyek a koreai üvegházhatásúgáz-kibocsátás körülbelül 68 %-áért felelősek. A KETS a Kiotói Jegyzőkönyvben szereplő hat gáz közvetlen kibocsátására, valamint a villamosenergia-fogyasztásból eredő közvetett kibocsátásokra alkalmazandó. A Koreai Köztársaság a tervek szerint 2030-ig a normál gazdasági tevékenység mellett elérhetőhöz képest további 37 %-kal csökkenti az üvegházhatásúgáz-kibocsátását (az UNFCCC-hez benyújtott tervezett nemzeti vállalás). Ez a 2012-es kibocsátási szinthez képest 22 %-os csökkentést jelent (25). Az EU 2016. július 8-án3,5 millió EUR értékű együttműködési projektet indított a Koreai Köztársasággal a KETS megvalósításának támogatása érdekében. A projekt 2019 januárjáig tart, azt az EU külföldi partnerségi eszközéből, valamint a koreai kormány természetbeni hozzájárulásaiból finanszírozzák, irányítását pedig az EU és a Koreai Stratégiai és Pénzügyminisztérium közösen látja el (26).

| 7.3. | Egy volt elnök, Lee Myung Baek kormányzati kezdeményezést indított „Zöld növekedés” címmel. 2015. október 27–28-án Szöulban rendezték meg a 19. ökoinnovációs fórumot az EU és Korea közötti környezetvédelmi együttműködés részeként. 2006 óta az európai ökoinnovációs fórumokon a tudományos és műszaki élet, a politika, a pénzügyek, a nem kormányzati szervezetek, valamint a felsőoktatási és a vállalkozói közösség szakértői gyűlnek össze. A fórumon új üzleti lehetőségeket tártak fel az ökoinnováció területén, valamint a körforgásos gazdaság legújabb tendenciáinak megismerésére, külön hangsúlyt fektetve az innovatív anyagokra és termékekre (27). |
| --- | --- |

7.3.

Egy volt elnök, Lee Myung Baek kormányzati kezdeményezést indított „Zöld növekedés” címmel. 2015. október 27–28-án Szöulban rendezték meg a 19. ökoinnovációs fórumot az EU és Korea közötti környezetvédelmi együttműködés részeként. 2006 óta az európai ökoinnovációs fórumokon a tudományos és műszaki élet, a politika, a pénzügyek, a nem kormányzati szervezetek, valamint a felsőoktatási és a vállalkozói közösség szakértői gyűlnek össze. A fórumon új üzleti lehetőségeket tártak fel az ökoinnováció területén, valamint a körforgásos gazdaság legújabb tendenciáinak megismerésére, külön hangsúlyt fektetve az innovatív anyagokra és termékekre (27).

| 7.4. | Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodással létrehozott konzultációs mechanizmus keretében uniós és koreai civil társadalmi képviselők is jelezték, hogy kiemelten foglalkozni kellene a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos kérdésekkel. Az EGSZB szerint a belső tanácsadó csoportok és a civil társadalmi fórum is olyan, hatékony képviseleti eszközt jelentek, amelyek segíthetik az uniós intézményeket a fenntartható fejlődéssel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködés elmélyítésében. |
| --- | --- |

7.4.

Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodással létrehozott konzultációs mechanizmus keretében uniós és koreai civil társadalmi képviselők is jelezték, hogy kiemelten foglalkozni kellene a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos kérdésekkel. Az EGSZB szerint a belső tanácsadó csoportok és a civil társadalmi fórum is olyan, hatékony képviseleti eszközt jelentek, amelyek segíthetik az uniós intézményeket a fenntartható fejlődéssel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködés elmélyítésében.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Szabadkereskedelmi megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között, HL L 127., 2011.5.14., http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=OJ:L:2011:127:FULL&from=HU.

1

(2)  A fenntartható fejlődéssel (környezetvédelemmel és munkaüggyel) foglalkozó belső tanácsadó csoporto(ka)t a 13.12. cikk alapján hozzák létre azzal a feladattal, hogy tanácsadást nyújtsanak a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet végrehajtásával kapcsolatban.

2

(3)  Forrás: Európai Bizottság.

3

(4)  Evaluation of the Implementation of the Free Trade Agreement between the EU and its Member States and the Republic of Korea Interim Technical Report [Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának értékelése – időközi technikai jelentés]; http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/june/tradoc_155673.pdf

4

(5)  Érdekelt felek számára rendezett workshopok Szöulban (2016. november 30.) és Brüsszelben (2017. március 23.), melyet a Korea-EU ILO 111. projekt keretében tartottak, illetve „A kereskedelmi megállapodások munkaügyi rendelkezéseinek értékelése: tervezés, végrehajtás és az érdekeltek bevonása” címmel tartott brüsszeli (2016. december 6.) ILO-szeminárium.

5

(6)  http://www.tradingeconomics.com/south-korea/gdp

6

(7)  A Koreai Köztársaság új elnökét 2017 májusában választották meg Park-Geun-hye addigi elnök helyére, akit 2016 decemberében vesztegetéssel és hatalommal való visszaéléssel vádoltak meg.

7

(8)  https://www.ituc-csi.org/korea-president-moon-and-a-new-era?lang=en

8

(9)  Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás, 13.12. cikk.

9

(10)  Ugyanott, 13.13. cikk.

10

(11)  COM(2006) 567 final.

11

(12)  Ugyanott, 3.1. pont (iii) bekezdés.

12

(13)  HL C 211., 2008.8.19. 82. o.

13

(14)  HL C 268., 2015.8.14., 19. o.

14

(15)  HL C 264., 2016.7.20., 123. o.

15

(16)  „A Fél a másik Fél kapcsolattartó pontjához intézett írásbeli kérés útján konzultációt kérhet a másik Féltől bármely, e fejezet alapján felmerülő, kölcsönös érdeklődésre számot tartó témában, ideértve a 13.12. cikkben említett belföldi tanácsadó csoport(ok) közleményeit is.”

16

(17)  European Business in Korea: Business Confidence Survey 2016 [Európai vállalkozások Koreában: Üzleti bizalmi felmérés 2016], Európai Kamara, https://ecck.eu/wp-content/uploads/2017/01/Business-Confidence-Survey-2016.pdf

17

(18)  Business Europe position on the EU-Korea FTA [A Business Europe álláspontja az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatban]: https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2007-01113-EN.pdf

18

(19)  IFPI Comments on Partial Amendment of Copyright act in South Korea [A Hanglemezkiadók Nemzetközi Szövetségének (IFPI) észrevételei a szerzői jogról szóló dél-koreai törvény részleges módosításáról]: https://opennet.or.kr/wp-content/uploads/2013/04/IFPI-Comments-on-Partial-Amendment-of-Copyright-Act-in-South-Korea-March-20131.pdf

19

(20)  https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/outside-eu/countries/agrifood-south-korea_en.pdf

20

(21)  A Koreai Köztársaság által még nem ratifikált alapvető ILO-egyezmények a következők: az 1930-as 29. számú egyezmény a kényszermunkáról; az 1948-as 87. számú egyezmény az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről; az 1949-es 98. számú egyezmény a szervezkedési jogról és a kollektív tárgyalásokról; valamint az 1957-es 105. számú egyezmény a kényszermunka felszámolásáról.

21

(22)  http://www.fez.go.kr/global/en/index.do

22

(23)  http://english.motie.go.kr/en/tp/alltopiccs/bbs/bbsView.do?bbs_cd_n=3&bbs_seq_n=12

23

(24)  Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról (2015/2059(INI)) (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0225+0+DOC+XML+V0//HU)

24

(25)  A szénnel foglalkozó nemzetközi partnerség (ICAP), 2017. január 9.: A koreai kibocsátáskereskedelmi rendszer.

25

(26)  http://ec.europa.eu/clima/news/articles/news_2016070801_en

26

(27)  http://ec.europa.eu/environment/archives/ecoinnovation2015/2nd_forum/index_en.html

27

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/209 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/209

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A személyes adatok cseréje és védelme a globalizált világban

(COM(2017) 7 final)

(2018/C 081/29)

| Előadó: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Előadó:

Cristian PÎRVULESCU

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2017.5.31. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Közgyűlési határozat: | 2017.5.8. |
| | |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.9.28. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 175/1/3 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2017.5.31.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Közgyűlési határozat:

2017.5.8.

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.9.28.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

175/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Alapvető értékei és alapító dokumentumai alapján az Európai Unió felelősséget visel azért, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartása, valamint a magánélet és a személyes adatok megfelelő védelme előmozdításának globális szereplőjévé váljon. E tekintetben az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy két- és többoldalú kapcsolataiban proaktívan mozdítsa elő a személyes adatok védelmére vonatkozó szigorú előírások elterjedését. |
| --- | --- |

1.1.

Alapvető értékei és alapító dokumentumai alapján az Európai Unió felelősséget visel azért, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartása, valamint a magánélet és a személyes adatok megfelelő védelme előmozdításának globális szereplőjévé váljon. E tekintetben az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy két- és többoldalú kapcsolataiban proaktívan mozdítsa elő a személyes adatok védelmére vonatkozó szigorú előírások elterjedését.

| 1.2. | Az EGSZB kiegyensúlyozottnak és elfogadhatónak tartja azt a négy kulcsfontosságú kritériumot, melyet az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie azon országok értékelésekor, amelyekkel érdemes párbeszédet kezdeményezni a megfelelőségről. Fontos azonban, hogy az említett kritériumokat ezen országok kormányai, parlamentjei és bíróságai tényleges elkötelezettségének fényében kell értelmezni a személyes adatok védelmének azonos és funkcionális szintű biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB kiegyensúlyozottnak és elfogadhatónak tartja azt a négy kulcsfontosságú kritériumot, melyet az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie azon országok értékelésekor, amelyekkel érdemes párbeszédet kezdeményezni a megfelelőségről. Fontos azonban, hogy az említett kritériumokat ezen országok kormányai, parlamentjei és bíróságai tényleges elkötelezettségének fényében kell értelmezni a személyes adatok védelmének azonos és funkcionális szintű biztosítása érdekében.

| 1.3. | Az EGSZB nagyobb átláthatóságot és a megfelelőségi határozatok meghozatalában való részvételt sürget. Be kell vonni az üzleti szféra, különösen a kis- és középvállalkozások képviselőit, valamint a fogyasztóvédelmi csoportokat, a civil csoportokat és más társadalmi szervezeteket, és konzultációt kell folytatni velük. Az EGSZB nyitott a konzultációs folyamat megkönnyítésére. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB nagyobb átláthatóságot és a megfelelőségi határozatok meghozatalában való részvételt sürget. Be kell vonni az üzleti szféra, különösen a kis- és középvállalkozások képviselőit, valamint a fogyasztóvédelmi csoportokat, a civil csoportokat és más társadalmi szervezeteket, és konzultációt kell folytatni velük. Az EGSZB nyitott a konzultációs folyamat megkönnyítésére.

| 1.4. | Az EGSZB üdvözli a párbeszédet, melyet az Európai Bizottság kezdeményez fő kelet- és délkelet-ázsiai kereskedelmi partnereivel, köztük Japánnal és Dél-Koreával, valamint esetlegesen Indiával, továbbá latin-amerikai országokkal és az európai szomszédságpolitika által érintett azon országokkal, amelyek érdeklődnek megfelelőségük megállapítása iránt. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB üdvözli a párbeszédet, melyet az Európai Bizottság kezdeményez fő kelet- és délkelet-ázsiai kereskedelmi partnereivel, köztük Japánnal és Dél-Koreával, valamint esetlegesen Indiával, továbbá latin-amerikai országokkal és az európai szomszédságpolitika által érintett azon országokkal, amelyek érdeklődnek megfelelőségük megállapítása iránt.

| 1.5. | Az EGSZB bízik abban, hogy az Európai Bizottság, a Tanács, a tagállamok nemzeti kormányai és parlamentjei, valamint az USA kormánya és Kongresszusa üdvözölni fogja az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló 2017. április 6-i európai parlamenti állásfoglalásban előterjesztett javaslatokat. Az Európai Parlament komoly aggályokat vet fel állásfoglalásában, amelyek közül számos azt jelzi, hogy a megállapodás és az USA jelenlegi jogszabályi kerete gyakorlatilag nem védi az uniós polgárok jogait. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB bízik abban, hogy az Európai Bizottság, a Tanács, a tagállamok nemzeti kormányai és parlamentjei, valamint az USA kormánya és Kongresszusa üdvözölni fogja az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló 2017. április 6-i európai parlamenti állásfoglalásban előterjesztett javaslatokat. Az Európai Parlament komoly aggályokat vet fel állásfoglalásában, amelyek közül számos azt jelzi, hogy a megállapodás és az USA jelenlegi jogszabályi kerete gyakorlatilag nem védi az uniós polgárok jogait.

| 1.6. | Az ikt-infrastruktúra gyors technológiai fejlődése és folyamatos bővülése szoros kormányzati felügyeletet és nyomon követést tesz szükségessé. Annak ellenére, hogy a megfelelőségi határozatokat négyévente értékelni kell (lásd: az általános adatvédelmi rendelet 45. cikkének (3) bekezdése), az EGSZB folyamatos kapcsolattartást javasol az Európai Bizottság, az adatvédelmi hatóságok és a harmadik országok kormányzati hatóságai között annak érdekében, hogy a nagyon dinamikus technológiai és gazdasági környezetben meghatározzák az új kihívásokat. |
| --- | --- |

1.6.

Az ikt-infrastruktúra gyors technológiai fejlődése és folyamatos bővülése szoros kormányzati felügyeletet és nyomon követést tesz szükségessé. Annak ellenére, hogy a megfelelőségi határozatokat négyévente értékelni kell (lásd: az általános adatvédelmi rendelet 45. cikkének (3) bekezdése), az EGSZB folyamatos kapcsolattartást javasol az Európai Bizottság, az adatvédelmi hatóságok és a harmadik országok kormányzati hatóságai között annak érdekében, hogy a nagyon dinamikus technológiai és gazdasági környezetben meghatározzák az új kihívásokat.

| 1.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy az adatvédelmi előírások elterjedésének többoldalú jogi eszközökön keresztül történő előmozdítását az Európai Bizottságnak kiemelten kell kezelnie, és ezt az elkötelezettséget forrásokkal kell támogatnia annak érdekében, hogy előzetesen az emberi jogok valódi védelme, utólagosan pedig a károk hatékony jogorvoslata biztosítható legyen. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB úgy véli, hogy az adatvédelmi előírások elterjedésének többoldalú jogi eszközökön keresztül történő előmozdítását az Európai Bizottságnak kiemelten kell kezelnie, és ezt az elkötelezettséget forrásokkal kell támogatnia annak érdekében, hogy előzetesen az emberi jogok valódi védelme, utólagosan pedig a károk hatékony jogorvoslata biztosítható legyen.

| 1.8. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság – a büntetőügyek kivételével – nem különbözteti meg a közleményben a személyes adatok különböző típusait és felhasználásait. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság – a büntetőügyek kivételével – nem különbözteti meg a közleményben a személyes adatok különböző típusait és felhasználásait.

| 1.9. | Az Európa Tanács 1981. évi 108. egyezménye és annak 1999. évi kiegészítő jegyzőkönyve az egyetlen kötelező erejű, többoldalú jogi eszköz az adatvédelem terén. Az eszközt tovább kell fejleszteni, és több harmadik országot kell csatlakozásra ösztönözni. |
| --- | --- |

1.9.

Az Európa Tanács 1981. évi 108. egyezménye és annak 1999. évi kiegészítő jegyzőkönyve az egyetlen kötelező erejű, többoldalú jogi eszköz az adatvédelem terén. Az eszközt tovább kell fejleszteni, és több harmadik országot kell csatlakozásra ösztönözni.

| 1.10. | Az OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet), a G20-csoport és az APEC (Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködés) keretében tett többoldalú erőfeszítéseket tovább kell fejleszteni egy valóban globális, többoldalú adatvédelmi rendszer kialakítása érdekében. Az ENSZ magánélet tiszteletben tartásához való joggal foglalkozó különleges előadójával való együttműködésnek szilárdnak és funkcionálisnak kell lennie. |
| --- | --- |

1.10.

Az OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet), a G20-csoport és az APEC (Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködés) keretében tett többoldalú erőfeszítéseket tovább kell fejleszteni egy valóban globális, többoldalú adatvédelmi rendszer kialakítása érdekében. Az ENSZ magánélet tiszteletben tartásához való joggal foglalkozó különleges előadójával való együttműködésnek szilárdnak és funkcionálisnak kell lennie.

| 1.11. | A személyes adatok cseréje tekintetében, amely a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának szerves részét képezi, az EGSZB elkötelezett támogatója az erős adatvédelmi garanciák kialakításának, de nyitott arra is, hogy a bűnüldözés terén is bevezetésre kerüljön a megfelelőség megállapítása. Az adatvédelemnek, valamint a bűncselekmények, köztük a számítástechnikai bűnözés és a terrorizmus megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának szorosan össze kell kapcsolódnia. |
| --- | --- |

1.11.

A személyes adatok cseréje tekintetében, amely a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának szerves részét képezi, az EGSZB elkötelezett támogatója az erős adatvédelmi garanciák kialakításának, de nyitott arra is, hogy a bűnüldözés terén is bevezetésre kerüljön a megfelelőség megállapítása. Az adatvédelemnek, valamint a bűncselekmények, köztük a számítástechnikai bűnözés és a terrorizmus megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának szorosan össze kell kapcsolódnia.

| 1.12. | Az EGSZB emlékeztet a fogyatékossággal élők személyével, egészségével és rehabilitációjával kapcsolatos adatok védelmének jelentőségére, melyet a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezmény 22. cikke határoz meg. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB emlékeztet a fogyatékossággal élők személyével, egészségével és rehabilitációjával kapcsolatos adatok védelmének jelentőségére, melyet a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezmény 22. cikke határoz meg.

2.   Háttér/Bevezetés

| 2.1. | A személyes adatok védelme a közös európai alkotmányos szerkezet részét képezi, alapelveit az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke rögzíti. Az 1995. évi adatvédelmi irányelvtől (a továbbiakban az 1995. évi irányelv) az általános adatvédelmi rendelet és a rendőrségi adatvédelmi irányelv 2016-os elfogadásáig immár több mint húsz éve központi jelentőséggel bír az uniós jogban. |
| --- | --- |

2.1.

A személyes adatok védelme a közös európai alkotmányos szerkezet részét képezi, alapelveit az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke rögzíti. Az 1995. évi adatvédelmi irányelvtől (a továbbiakban az 1995. évi irányelv) az általános adatvédelmi rendelet és a rendőrségi adatvédelmi irányelv 2016-os elfogadásáig immár több mint húsz éve központi jelentőséggel bír az uniós jogban.

| 2.2. | Az uniós adatvédelmi szabályozás 2016 áprilisában elfogadott reformjával olyan rendszer jött létre, amely nagy fokú védelmet biztosít mind az Európai Unión belül, mind pedig a személyes adatok kereskedelmi és bűnüldözési célú nemzetközi cseréjének tekintetében. Az új szabályok 2018 májusában lépnek hatályba. |
| --- | --- |

2.2.

Az uniós adatvédelmi szabályozás 2016 áprilisában elfogadott reformjával olyan rendszer jött létre, amely nagy fokú védelmet biztosít mind az Európai Unión belül, mind pedig a személyes adatok kereskedelmi és bűnüldözési célú nemzetközi cseréjének tekintetében. Az új szabályok 2018 májusában lépnek hatályba.

| 2.3. | Miután befejezte az Európai Unió adatvédelmi szabályait, az Európai Bizottság most egy, a nemzetközi adatvédelmi előírások elterjedésének előmozdítására irányuló stratégiát határoz meg. A közlemény bemutatja a személyes adatok nemzetközi cseréjének különböző eszközeit a megreformált adatvédelmi szabályok alapján, valamint a kiválasztott harmadik országokkal való jövőbeli kapcsolatteremtésre irányuló stratégiát a megfelelőségi határozatok meghozatala és az adatvédelmi előírások elterjedésének többoldalú jogi eszközökön keresztül történő előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

2.3.

Miután befejezte az Európai Unió adatvédelmi szabályait, az Európai Bizottság most egy, a nemzetközi adatvédelmi előírások elterjedésének előmozdítására irányuló stratégiát határoz meg. A közlemény bemutatja a személyes adatok nemzetközi cseréjének különböző eszközeit a megreformált adatvédelmi szabályok alapján, valamint a kiválasztott harmadik országokkal való jövőbeli kapcsolatteremtésre irányuló stratégiát a megfelelőségi határozatok meghozatala és az adatvédelmi előírások elterjedésének többoldalú jogi eszközökön keresztül történő előmozdítása érdekében.

| 2.4. | A 2016. évi általános adatvédelmi rendelet a mechanizmusok eszköztárát kínálja a személyes adatoknak az Európai Unióból harmadik országokba történő továbbításához: megfelelőségi határozatok, általános szerződési feltételek, kötelező erejű vállalati szabályok, tanúsítási mechanizmusok és magatartási kódexek. E mechanizmusok elsősorban azt hivatottak biztosítani, hogy az európai polgárok személyes adatai változatlanul védelemben részesüljenek külföldre továbbításukkor is. A nemzetközi adattovábbítások felépítése hasonló az 1995. évi adatvédelmi irányelv szerinti felépítéshez, ugyanakkor a reform egyszerűsíti és kiterjeszti azok alkalmazását, és új eszközöket vezet be a nemzetközi adattovábbításhoz (például magatartási kódexek és tanúsítási mechanizmusok). |
| --- | --- |

2.4.

A 2016. évi általános adatvédelmi rendelet a mechanizmusok eszköztárát kínálja a személyes adatoknak az Európai Unióból harmadik országokba történő továbbításához: megfelelőségi határozatok, általános szerződési feltételek, kötelező erejű vállalati szabályok, tanúsítási mechanizmusok és magatartási kódexek. E mechanizmusok elsősorban azt hivatottak biztosítani, hogy az európai polgárok személyes adatai változatlanul védelemben részesüljenek külföldre továbbításukkor is. A nemzetközi adattovábbítások felépítése hasonló az 1995. évi adatvédelmi irányelv szerinti felépítéshez, ugyanakkor a reform egyszerűsíti és kiterjeszti azok alkalmazását, és új eszközöket vezet be a nemzetközi adattovábbításhoz (például magatartási kódexek és tanúsítási mechanizmusok).

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Unió azon erőfeszítéseit, hogy megvédje polgárai személyes adatait, ugyanakkor nyitott és integrált maradjon az egyre inkább összekapcsolódó világban. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB üdvözli az Európai Unió azon erőfeszítéseit, hogy megvédje polgárai személyes adatait, ugyanakkor nyitott és integrált maradjon az egyre inkább összekapcsolódó világban.

| 3.2. | Alapvető értékei és alapító dokumentumai alapján az Európai Unió felelősséget visel azért, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartása, valamint a magánélet és a személyes adatok magas szintű védelme előmozdításának globális szereplőjévé váljon. E tekintetben az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy két- és többoldalú kapcsolataiban proaktívan mozdítsa elő a saját polgárai és a harmadik országbeli polgárok személyes adatainak védelmére vonatkozó szigorú előírások elterjedését. |
| --- | --- |

3.2.

Alapvető értékei és alapító dokumentumai alapján az Európai Unió felelősséget visel azért, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartása, valamint a magánélet és a személyes adatok magas szintű védelme előmozdításának globális szereplőjévé váljon. E tekintetben az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy két- és többoldalú kapcsolataiban proaktívan mozdítsa elő a saját polgárai és a harmadik országbeli polgárok személyes adatainak védelmére vonatkozó szigorú előírások elterjedését.

| 3.3. | Az Európai Uniónak támogatnia kell a személyes adatok védelmére irányuló globális programot (Global Personal Data Protection agenda) és annak alapvető fontosságú elveit: az adatok védelme alapvető jog, melynek védelme az e területet szabályozó átfogó jogszabályok elfogadásával, az egyének magánélethez való, érvényesíthető jogának bevezetésével, valamint független felügyeleti hatóságok létrehozásával valósul meg. |
| --- | --- |

3.3.

Az Európai Uniónak támogatnia kell a személyes adatok védelmére irányuló globális programot (Global Personal Data Protection agenda) és annak alapvető fontosságú elveit: az adatok védelme alapvető jog, melynek védelme az e területet szabályozó átfogó jogszabályok elfogadásával, az egyének magánélethez való, érvényesíthető jogának bevezetésével, valamint független felügyeleti hatóságok létrehozásával valósul meg.

| 3.4. | A személyes adatok lehető legmagasabb szintű védelme nemcsak jogi felelősség, hanem nagyszerű lehetőség is. A digitális gazdaság, az áruk és szolgáltatások nemzetközi áramlása, valamint az elektronikus kormányzat számára is előnyös a polgároknak az intézményi és szabályozói védelembe vetett bizalma. Mind az adatvédelem, mind pedig a tisztességes nemzetközi kereskedelem alapvető fontosságú a polgárok számára, és nem tekintendők egymással ütköző értékeknek. |
| --- | --- |

3.4.

A személyes adatok lehető legmagasabb szintű védelme nemcsak jogi felelősség, hanem nagyszerű lehetőség is. A digitális gazdaság, az áruk és szolgáltatások nemzetközi áramlása, valamint az elektronikus kormányzat számára is előnyös a polgároknak az intézményi és szabályozói védelembe vetett bizalma. Mind az adatvédelem, mind pedig a tisztességes nemzetközi kereskedelem alapvető fontosságú a polgárok számára, és nem tekintendők egymással ütköző értékeknek.

| 3.5. | Az EGSZB – a korábbi véleményeiben leírtakkal összhangban – továbbra is támogatja az uniós adatvédelmi politika általános irányát, mindazonáltal ragaszkodik a magasabb szintű védelem szükségességéhez. Az általános adatvédelmi rendeletről megfogalmazott SOC/455. számú véleményében az EGSZB több cikkel kapcsolatban is pontos példákat adott, amelyek támpontot nyújtanak a jogok pontosabb meghatározásához, általában a polgárok és különösen a munkavállalók védelmének megerősítéséhez, a hozzájárulás jellegének tisztázásához, az adatfeldolgozás jogszerűségéhez és különösen az adatvédelmi tisztviselők feladataihoz és a foglalkoztatással összefüggő feldolgozáshoz (1). |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB – a korábbi véleményeiben leírtakkal összhangban – továbbra is támogatja az uniós adatvédelmi politika általános irányát, mindazonáltal ragaszkodik a magasabb szintű védelem szükségességéhez. Az általános adatvédelmi rendeletről megfogalmazott SOC/455. számú véleményében az EGSZB több cikkel kapcsolatban is pontos példákat adott, amelyek támpontot nyújtanak a jogok pontosabb meghatározásához, általában a polgárok és különösen a munkavállalók védelmének megerősítéséhez, a hozzájárulás jellegének tisztázásához, az adatfeldolgozás jogszerűségéhez és különösen az adatvédelmi tisztviselők feladataihoz és a foglalkoztatással összefüggő feldolgozáshoz (1).

| 3.6. | Az EGSZB továbbá hangsúlyozta, hogy a természetes vagy jogi személyeknek joga van ahhoz, hogy adataik tekintetében kifejezésre juttassák hozzájárulásukat. A személyes adatok védelméről megfogalmazott TEN/631. számú véleményében az EGSZB úgy véli, hogy „a felhasználókat tájékoztatni, képezni kell és óvatosnak kell maradniuk, mivel ha egyszer hozzájárultak, a szolgáltató még több tartalmat és metaadatot kezelhet, hogy a lehető legnagyobb hatást és legtöbb nyereséget érje el. (...) A felhasználók jogaik érvényesítéséről való felvilágosításának, az anonimmá tételnek vagy a kódolásnak az e rendelethez (Rendelet az elektronikus hírközlés során a magánélet tiszteletben tartásáról és a személyes adatok védelméről) kapcsolódó prioritások közé kellene tartozniuk” (2). |
| --- | --- |

3.6.

Az EGSZB továbbá hangsúlyozta, hogy a természetes vagy jogi személyeknek joga van ahhoz, hogy adataik tekintetében kifejezésre juttassák hozzájárulásukat. A személyes adatok védelméről megfogalmazott TEN/631. számú véleményében az EGSZB úgy véli, hogy „a felhasználókat tájékoztatni, képezni kell és óvatosnak kell maradniuk, mivel ha egyszer hozzájárultak, a szolgáltató még több tartalmat és metaadatot kezelhet, hogy a lehető legnagyobb hatást és legtöbb nyereséget érje el. (...) A felhasználók jogaik érvényesítéséről való felvilágosításának, az anonimmá tételnek vagy a kódolásnak az e rendelethez (Rendelet az elektronikus hírközlés során a magánélet tiszteletben tartásáról és a személyes adatok védelméről) kapcsolódó prioritások közé kellene tartozniuk” (2).

| 3.7. | Az EGSZB támogatja 2018 májusától egységes, páneurópai szabályok kialakítását a 28 tagállamban hatályos különböző jogszabályok helyett. Az újonnan létrehozott egyablakos ügyintézési mechanizmus keretében egyetlen adatvédelmi hatóság felel majd a vállalkozások által az Európai Unión belül végzett, határon átnyúló adatkezelési tevékenységek felügyeletéért. Ezzel biztosítható az új szabályok egységes értelmezése. Kiemelendő, hogy a több nemzeti adatvédelmi hatóságot érintő, határon átnyúló ügyekben egyetlen határozat születik majd, így közös problémákra közös megoldást lehet találni. Az EGSZB bízik abban, hogy az új eljárások nemcsak az egységes értelmezést biztosítják, hanem az adatok lehető legmagasabb szintű védelmét is. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB támogatja 2018 májusától egységes, páneurópai szabályok kialakítását a 28 tagállamban hatályos különböző jogszabályok helyett. Az újonnan létrehozott egyablakos ügyintézési mechanizmus keretében egyetlen adatvédelmi hatóság felel majd a vállalkozások által az Európai Unión belül végzett, határon átnyúló adatkezelési tevékenységek felügyeletéért. Ezzel biztosítható az új szabályok egységes értelmezése. Kiemelendő, hogy a több nemzeti adatvédelmi hatóságot érintő, határon átnyúló ügyekben egyetlen határozat születik majd, így közös problémákra közös megoldást lehet találni. Az EGSZB bízik abban, hogy az új eljárások nemcsak az egységes értelmezést biztosítják, hanem az adatok lehető legmagasabb szintű védelmét is.

| 3.8. | Az EGSZB tudomásul veszi, hogy a Digital Europe, az európai digitális technológiai ágazatot képviselő szervezet üdvözölte a közleményt és annak kulcsfontosságú javaslatait (3).
  A felhőalapú számítástechnika növekvő elterjedtsége új és összetett kihívásokat jelent, amelyek a gyors ütemű technológiai változás miatt módosulnak. A jogszabályoknak rugalmasnak kell lenniük, hogy összhangba hozhatók legyenek a technológiai és piaci fejlődéssel. |
| --- | --- |

3.8.

Az EGSZB tudomásul veszi, hogy a Digital Europe, az európai digitális technológiai ágazatot képviselő szervezet üdvözölte a közleményt és annak kulcsfontosságú javaslatait (3).

A felhőalapú számítástechnika növekvő elterjedtsége új és összetett kihívásokat jelent, amelyek a gyors ütemű technológiai változás miatt módosulnak. A jogszabályoknak rugalmasnak kell lenniük, hogy összhangba hozhatók legyenek a technológiai és piaci fejlődéssel.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Az Európai Bizottság által hozott megfelelőségi határozatok megfelelő eszközök arra, hogy biztosítsák az uniós polgárok adatainak védelmét más országokkal, valamint magán- és kormányzati szervezetekkel szemben. Hasznos eszközei harmadik országok arra való biztatásának is, hogy saját polgáraik számára hasonló szintű védelemre törekedjenek, továbbá a személyes adatok cseréjének előnyben részesített védelmi eszközei. |
| --- | --- |

4.1.

Az Európai Bizottság által hozott megfelelőségi határozatok megfelelő eszközök arra, hogy biztosítsák az uniós polgárok adatainak védelmét más országokkal, valamint magán- és kormányzati szervezetekkel szemben. Hasznos eszközei harmadik országok arra való biztatásának is, hogy saját polgáraik számára hasonló szintű védelemre törekedjenek, továbbá a személyes adatok cseréjének előnyben részesített védelmi eszközei.

| 4.2. | Az EGSZB kiegyensúlyozottnak és elfogadhatónak tartja azt a négy kulcsfontosságú kritériumot (4), melyet az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie azon országok értékelésekor, amelyekkel érdemes párbeszédet kezdeményezni a megfelelőségről. Fontos azonban, hogy az említett kritériumokat ezen országok kormányai, parlamentjei és bíróságai tényleges elkötelezettségének fényében kell értelmezni a személyes adatok védelmének azonos és funkcionális szintű biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB kiegyensúlyozottnak és elfogadhatónak tartja azt a négy kulcsfontosságú kritériumot (4), melyet az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie azon országok értékelésekor, amelyekkel érdemes párbeszédet kezdeményezni a megfelelőségről. Fontos azonban, hogy az említett kritériumokat ezen országok kormányai, parlamentjei és bíróságai tényleges elkötelezettségének fényében kell értelmezni a személyes adatok védelmének azonos és funkcionális szintű biztosítása érdekében.

| 4.3. | Az EGSZB nagyobb átláthatóságot és a megfelelőségi határozatok meghozatalában való részvételt sürget. Be kell vonni az üzleti szféra, különösen a kis- és középvállalkozások képviselőit, valamint a fogyasztóvédelmi csoportokat és a társadalmi szervezeteket, és konzultációt kell folytatni velük. Az EGSZB nyitott a konzultációs folyamat megkönnyítésére. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB nagyobb átláthatóságot és a megfelelőségi határozatok meghozatalában való részvételt sürget. Be kell vonni az üzleti szféra, különösen a kis- és középvállalkozások képviselőit, valamint a fogyasztóvédelmi csoportokat és a társadalmi szervezeteket, és konzultációt kell folytatni velük. Az EGSZB nyitott a konzultációs folyamat megkönnyítésére.

| 4.4. | Az EGSZB üdvözli a párbeszédet, melyet az Európai Bizottság kezdeményez fő kelet- és délkelet-ázsiai kereskedelmi partnereivel, köztük Japánnal és Dél-Koreával, valamint esetlegesen Indiával, továbbá latin-amerikai országokkal és az európai szomszédságpolitika által érintett azon országokkal, amelyek érdeklődnek megfelelőségük megállapítása iránt. |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB üdvözli a párbeszédet, melyet az Európai Bizottság kezdeményez fő kelet- és délkelet-ázsiai kereskedelmi partnereivel, köztük Japánnal és Dél-Koreával, valamint esetlegesen Indiával, továbbá latin-amerikai országokkal és az európai szomszédságpolitika által érintett azon országokkal, amelyek érdeklődnek megfelelőségük megállapítása iránt.

| 4.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy egyes országok részleges megfelelőségi státusza, amely bizonyos ágazatokra és területekre vonatkozott volna, problémákat vet fel, mivel nem biztosít elégséges és egyértelmű alkotmányos, eljárási és intézményi garanciákat arra, hogy a személyes adatok védettek. A részleges megfelelőség egy hasznos közbenső szakasz lehet, melyben az Európai Unió és az adott országok közös alapot találnak és összehangolják erőfeszítéseiket. A hosszú távú cél az, hogy az érintett országokban meglévő keretek alapján szilárdabb és átfogóbb megállapodás szülessen (5). |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB úgy véli, hogy egyes országok részleges megfelelőségi státusza, amely bizonyos ágazatokra és területekre vonatkozott volna, problémákat vet fel, mivel nem biztosít elégséges és egyértelmű alkotmányos, eljárási és intézményi garanciákat arra, hogy a személyes adatok védettek. A részleges megfelelőség egy hasznos közbenső szakasz lehet, melyben az Európai Unió és az adott országok közös alapot találnak és összehangolják erőfeszítéseiket. A hosszú távú cél az, hogy az érintett országokban meglévő keretek alapján szilárdabb és átfogóbb megállapodás szülessen (5).

| 4.6. | Az EGSZB üdvözli az erőfeszítéseket, amelyek az Amerikai Egyesült Államokkal való szilárd és működő kétoldalú keret létrehozására irányulnak. A közelmúltban az EU–USA adatvédelmi pajzsról elfogadott határozat, amely az EU–USA védett adatkikötő keret helyébe lép, előrelépést jelent. Alkalmazási köre azonban korlátozott, mivel önkéntes csatlakozáson alapul, számos egyesült államokbeli szervezetet figyelmen kívül hagyva. |
| --- | --- |

4.6.

Az EGSZB üdvözli az erőfeszítéseket, amelyek az Amerikai Egyesült Államokkal való szilárd és működő kétoldalú keret létrehozására irányulnak. A közelmúltban az EU–USA adatvédelmi pajzsról elfogadott határozat, amely az EU–USA védett adatkikötő keret helyébe lép, előrelépést jelent. Alkalmazási köre azonban korlátozott, mivel önkéntes csatlakozáson alapul, számos egyesült államokbeli szervezetet figyelmen kívül hagyva.

| 4.7. | Az EGSZB bízik abban, hogy az Európai Bizottság, a Tanács, a tagállamok nemzeti kormányai és parlamentjei, valamint az USA kormánya és Kongresszusa üdvözölni fogja az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló 2017. április 6-i európai parlamenti állásfoglalásban előterjesztett javaslatokat. Az Európai Parlament komoly aggályokat vet fel az állásfoglalásban, amelyek közül számos azt jelzi, hogy a megállapodás és az USA jelenlegi jogszabályi kerete gyakorlatilag nem védi az uniós polgárok jogait (6). |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB bízik abban, hogy az Európai Bizottság, a Tanács, a tagállamok nemzeti kormányai és parlamentjei, valamint az USA kormánya és Kongresszusa üdvözölni fogja az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló 2017. április 6-i európai parlamenti állásfoglalásban előterjesztett javaslatokat. Az Európai Parlament komoly aggályokat vet fel az állásfoglalásban, amelyek közül számos azt jelzi, hogy a megállapodás és az USA jelenlegi jogszabályi kerete gyakorlatilag nem védi az uniós polgárok jogait (6).

| 4.8. | Hasonló aggályainak adott hangot az Európai Unió és az Egyesült Államok számos társadalmi csoportja (7). Az EGSZB arra biztat valamennyi uniós intézményt, hogy vegyék figyelembe ezen aggályokat. |
| --- | --- |

4.8.

Hasonló aggályainak adott hangot az Európai Unió és az Egyesült Államok számos társadalmi csoportja (7). Az EGSZB arra biztat valamennyi uniós intézményt, hogy vegyék figyelembe ezen aggályokat.

| 4.9. | Az EGSZB elismeri az Európai Bizottság azon törekvését, hogy új dinamikát hozzon létre, azonban megjegyzi, hogy az Európai Bizottság javaslatai jogbizonytalanságot tartanak fenn azon személyek tekintetében, akiknek jogait megsértették. Számos szempont járul hozzá ehhez:






  — | Az érintett adatok jellege nem meghatározott: például személyes adatok, metaadatok, szellemi tulajdon. |
| --- | --- | --- |

4.9.

Az EGSZB elismeri az Európai Bizottság azon törekvését, hogy új dinamikát hozzon létre, azonban megjegyzi, hogy az Európai Bizottság javaslatai jogbizonytalanságot tartanak fenn azon személyek tekintetében, akiknek jogait megsértették. Számos szempont járul hozzá ehhez:

—

Az érintett adatok jellege nem meghatározott: például személyes adatok, metaadatok, szellemi tulajdon.

| — | A felhasználás típusai. Milyen személyes adatok kezelhetők kereskedelmi és bűnüldözési céllal? |
| --- | --- |

—

A felhasználás típusai. Milyen személyes adatok kezelhetők kereskedelmi és bűnüldözési céllal?

| — | Az érintett szereplők jellege. Milyen szerepet töltenek be a magánvállalkozások, az állami hatóságok és a bíróságok? |
| --- | --- |

—

Az érintett szereplők jellege. Milyen szerepet töltenek be a magánvállalkozások, az állami hatóságok és a bíróságok?

| — | A személyes adatokkal dolgozó vállalatok jogi státusza és felelőssége nem egyértelmű. Az elszenvedett károkért járó szankciók és jóvátételek. Milyen szerepet töltenek be az uniós tagállamok nemzeti bíróságai, illetve más bíróságok, köztük a harmadik országbeli bíróságok? |
| --- | --- |

—

A személyes adatokkal dolgozó vállalatok jogi státusza és felelőssége nem egyértelmű. Az elszenvedett károkért járó szankciók és jóvátételek. Milyen szerepet töltenek be az uniós tagállamok nemzeti bíróságai, illetve más bíróságok, köztük a harmadik országbeli bíróságok?

| 4.10. | A megfelelőségi határozat elfogadását követő nyomon követés alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy a megállapodások működjenek a gyakorlatban. Az ikt-infrastruktúra gyors technológiai fejlődése és folyamatos bővülése szoros kormányzati felügyeletet és nyomon követést tesz szükségessé. Annak ellenére, hogy a megfelelőségi határozatokat négyévente értékelni kell (lásd: az általános adatvédelmi rendelet 45. cikkének (3) bekezdése), az EGSZB folyamatos kapcsolattartást javasol az Európai Bizottság, az adatvédelmi hatóságok és a harmadik országok kormányzati hatóságai között annak érdekében, hogy a nagyon dinamikus technológiai és gazdasági környezetben meghatározzák az új kihívásokat. |
| --- | --- |

4.10.

A megfelelőségi határozat elfogadását követő nyomon követés alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy a megállapodások működjenek a gyakorlatban. Az ikt-infrastruktúra gyors technológiai fejlődése és folyamatos bővülése szoros kormányzati felügyeletet és nyomon követést tesz szükségessé. Annak ellenére, hogy a megfelelőségi határozatokat négyévente értékelni kell (lásd: az általános adatvédelmi rendelet 45. cikkének (3) bekezdése), az EGSZB folyamatos kapcsolattartást javasol az Európai Bizottság, az adatvédelmi hatóságok és a harmadik országok kormányzati hatóságai között annak érdekében, hogy a nagyon dinamikus technológiai és gazdasági környezetben meghatározzák az új kihívásokat.

| 4.11. | Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy működjön együtt az érdekeltekkel a bizonyos iparágak, üzleti modellek és/vagy piaci szereplők egyedi igényeihez vagy feltételeihez igazodó, a személyes adatok továbbítására szolgáló alternatív mechanizmusok kidolgozásában. |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy működjön együtt az érdekeltekkel a bizonyos iparágak, üzleti modellek és/vagy piaci szereplők egyedi igényeihez vagy feltételeihez igazodó, a személyes adatok továbbítására szolgáló alternatív mechanizmusok kidolgozásában.

| 4.12. | Az EGSZB úgy véli, hogy az adatvédelmi előírások elterjedésének többoldalú jogi eszközökön keresztül történő előmozdítását az Európai Bizottságnak kiemelten kell kezelnie, és ezt az elkötelezettséget forrásokkal kell támogatnia. |
| --- | --- |

4.12.

Az EGSZB úgy véli, hogy az adatvédelmi előírások elterjedésének többoldalú jogi eszközökön keresztül történő előmozdítását az Európai Bizottságnak kiemelten kell kezelnie, és ezt az elkötelezettséget forrásokkal kell támogatnia.

| 4.13. | Az Európa Tanács 108. egyezménye és annak kiegészítő jegyzőkönyve az egyetlen kötelező erejű, többoldalú jogi eszköz az adatvédelem terén. Az eszközt tovább kell fejleszteni, és több harmadik országot kell csatlakozásra ösztönözni. |
| --- | --- |

4.13.

Az Európa Tanács 108. egyezménye és annak kiegészítő jegyzőkönyve az egyetlen kötelező erejű, többoldalú jogi eszköz az adatvédelem terén. Az eszközt tovább kell fejleszteni, és több harmadik országot kell csatlakozásra ösztönözni.

| 4.14. | Az OECD, a G20-csoport és az APEC keretében tett többoldalú erőfeszítéseket tovább kell fejleszteni egy valóban globális, többoldalú adatvédelmi rendszer kialakítása érdekében. Az ENSZ magánélet tiszteletben tartásához való joggal foglalkozó különleges előadójával való együttműködésnek szilárdnak és funkcionálisnak kell lennie. |
| --- | --- |

4.14.

Az OECD, a G20-csoport és az APEC keretében tett többoldalú erőfeszítéseket tovább kell fejleszteni egy valóban globális, többoldalú adatvédelmi rendszer kialakítása érdekében. Az ENSZ magánélet tiszteletben tartásához való joggal foglalkozó különleges előadójával való együttműködésnek szilárdnak és funkcionálisnak kell lennie.

| 4.15. | Prioritásnak kell tekinteni a harmadik országok illetékes adatvédelmi jogérvényesítési és felügyeleti hatóságaival folytatott együttműködés fokozását. Annak ellenére, hogy nem hoz létre jogi kötőerővel bíró kötelezettségeket, az OECD nemzetközi adatvédelmi jogérvényesítési hálózata (Global Privacy Enforcement Network) előmozdíthatja a bűnüldözési együttműködést a határokon átnyúló kihívások kezelésében és a közös jogérvényesítési kezdeményezések támogatásában bevált gyakorlatok megosztása, valamint figyelemfelkeltő kampányok lebonyolítása révén (8). |
| --- | --- |

4.15.

Prioritásnak kell tekinteni a harmadik országok illetékes adatvédelmi jogérvényesítési és felügyeleti hatóságaival folytatott együttműködés fokozását. Annak ellenére, hogy nem hoz létre jogi kötőerővel bíró kötelezettségeket, az OECD nemzetközi adatvédelmi jogérvényesítési hálózata (Global Privacy Enforcement Network) előmozdíthatja a bűnüldözési együttműködést a határokon átnyúló kihívások kezelésében és a közös jogérvényesítési kezdeményezések támogatásában bevált gyakorlatok megosztása, valamint figyelemfelkeltő kampányok lebonyolítása révén (8).

| 4.16. | A személyes adatok cseréje tekintetében, amely a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának szerves részét képezi, az EGSZB elkötelezett támogatója az erős adatvédelmi garanciák kialakításának, de nyitott arra is, hogy a bűnüldözés terén is bevezetésre kerüljön a megfelelőség megállapítása. Az adatvédelemnek, valamint a bűncselekmények, köztük a számítástechnikai bűnözés és a terrorizmus megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának szorosan össze kell kapcsolódnia. |
| --- | --- |

4.16.

A személyes adatok cseréje tekintetében, amely a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának szerves részét képezi, az EGSZB elkötelezett támogatója az erős adatvédelmi garanciák kialakításának, de nyitott arra is, hogy a bűnüldözés terén is bevezetésre kerüljön a megfelelőség megállapítása. Az adatvédelemnek, valamint a bűncselekmények, köztük a számítástechnikai bűnözés és a terrorizmus megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának szorosan össze kell kapcsolódnia.

| 4.17. | A 2016 decemberében kötött EU–USA adatvédelmi keretmegállapodás jó példája annak, hogyan építhetők be az adatvédelmi jogok és kötelezettségek a kétoldalú nemzetközi megállapodásokba az uniós vívmányokkal összhangban. Hasonló eljárások más szakpolitikai területeken, például a versenypolitikában vagy a fogyasztóvédelemben is működhetnek. Az EGSZB ezért arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogyan köthet hasonló keretmegállapodásokat fontos bűnüldözési partnereivel. |
| --- | --- |

4.17.

A 2016 decemberében kötött EU–USA adatvédelmi keretmegállapodás jó példája annak, hogyan építhetők be az adatvédelmi jogok és kötelezettségek a kétoldalú nemzetközi megállapodásokba az uniós vívmányokkal összhangban. Hasonló eljárások más szakpolitikai területeken, például a versenypolitikában vagy a fogyasztóvédelemben is működhetnek. Az EGSZB ezért arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogyan köthet hasonló keretmegállapodásokat fontos bűnüldözési partnereivel.

| 4.18. | Az EGSZB érdeklődéssel várja az EU–USA adatvédelmi pajzs ez évben esedékes, első éves felülvizsgálatának eredményeit, és reméli, hogy a felülvizsgálat alapos és részvételen alapuló lesz. Az EGSZB bízik abban, hogy mind az Európai Unió, mind pedig az Egyesült Államok továbbra is kész az együttműködésre a személyes adatok magasabb szintű védelme érdekében. |
| --- | --- |

4.18.

Az EGSZB érdeklődéssel várja az EU–USA adatvédelmi pajzs ez évben esedékes, első éves felülvizsgálatának eredményeit, és reméli, hogy a felülvizsgálat alapos és részvételen alapuló lesz. Az EGSZB bízik abban, hogy mind az Európai Unió, mind pedig az Egyesült Államok továbbra is kész az együttműködésre a személyes adatok magasabb szintű védelme érdekében.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Általános adatvédelmi rendelet, 2012. május 23., HL C 229., 2012.7.31., 90.o.

1

(2)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A személyes adatok védelme, 2017. július 5., HL C 345., 2017.10.13., 138.o.

2

(3)  Levél az Európai Bizottságnak a nemzetközi adattovábbításról szóló, közelmúltban közzétett közleménye tárgyában, DIGITALEUROPE, 2017. május 12., hozzáférés ideje: augusztus 1.: http://www.digitaleurope.org/Press-Room/Latest-News/News-Story/newsID/623.

3

(4)  A kulcsfontosságú kritériumok az alábbiak: 1. Az adott harmadik országgal (ténylegesen vagy esetlegesen) fennálló uniós kereskedelmi kapcsolatok terjedelme, ideértve szabadkereskedelmi megállapodás meglétét, illetve arra vonatkozóan folyamatban lévő tárgyalásokat. 2. A személyes adatok Európai Unióból kifelé irányuló áramlásának mértéke, tükrözve a földrajzi és/vagy kulturális kapcsolatokat. 3. A harmadik ország által a magánélet és az adatok védelme terén betöltött úttörő szerep, amellyel példát mutathat az adott térség többi országa számára. 4. Az adott harmadik országgal fennálló általános politikai kapcsolat, különös tekintettel a közös értékek és célkitűzések nemzetközi szinten való előmozdítására.

4

(5)  Az Európai Bizottság arra biztatta az Egyesült Államokat, hogy tegyen intézkedéseket olyan, a magánélet és az adatok védelmét biztosító átfogó rendszer kialakítására, amely hosszú távon lehetővé teszi az európai és az amerikai rendszer összhangba hozását. Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Transzatlanti adatáramlás: erős biztosítékok a bizalom helyreállításáért, COM(2016) 117 final, 2016.2.29.

5

(6)  Az Európai Parlament 2017. április 6-i állásfoglalása az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről: az Európai Parlament „[s]ajnálatát fejezi ki amiatt, hogy sem az adatvédelmi pajzs alapelvei, sem az Egyesült Államok kormányzata pontosításokat és biztosítékokat nyújtó levelei nem bizonyítják, hogy léteznének hatékony bírósági jogorvoslati jogok azon uniós polgárok számára, akiknek személyes adatait az adatvédelmi pajzs alapelvei alapján valamely egyesült államokbeli szervezet részére továbbítják, majd azokhoz amerikai hatóságok hozzáférnek és azokat bűnüldözési és közérdekű céllal feldolgozzák, amely jogorvoslati jogokat az Európai Unió Bírósága 2015. október 6-i ítéletében az uniós Charta 47. cikkében megfogalmazott alapvető jog lényegeként emelt ki”, 26. bekezdés.

6

(7)  A Polgári Szabadságjogi Szervezetek Koalíciója (Coalition of Civil Liberties Organisations) arra kéri az Európai Unió jogalkotóit, hogy szorgalmazzák az amerikai felügyeleti reformot a nem amerikai személyek jogait tiszteletben tartó keret biztosítása érdekében, 2017. február 28., hozzáférés ideje: augusztus 1.:

7

https://www.accessnow.org/cms/assets/uploads/2017/02/Section702CoalitionLetter1.pdf

(8)  Lásd továbbá az OECD magánélet védelmére vonatkozó keretrendszerét, OECD, 2013.

8

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/215 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/215

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról

(COM(2017) 385 final – 2017/0163 (COD))

(2018/C 081/30)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2017.9.11.
  Tanács, 2017.9.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.18. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 196/0/3 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2017.9.11.

Tanács, 2017.9.22.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI)

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.18.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott):

196/0/3

Az EGSZB 2012. március 28-án fogadta el korábbi véleményét a Kreatív Európa programról (2014–2020) (1295/2013/EU rendelet) – CCMI/098 – CES828–2012_AC (1).

A korábbi vélemény teljes mértékben támogatta az Európai Bizottság Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló javaslatának tartalmát és a finanszírozásához szükséges költségvetési források növelését is. Az EGSZB felhívta a figyelmet a Kreatív Európa program gazdasági dimenziójának jelentőségére, ugyanakkor azt is megjegyezte, hogy a program túlzottan is a versenyképesség általános céljára összpontosít, míg az európai kulturális és nyelvi sokszínűség és értékek támogatásának célkitűzése kevésbé látható. Úgy vélte továbbá, hogy az előirányzott költségvetési források nem elégségesek a program céljainak eléréséhez az EU teljes költségvetéséhez viszonyítva, illetve azokhoz a forrásokhoz képest, amelyeket egyes tagállamok fordítanak kulturális tevékenységek támogatására.

Új javaslatában az Európai Bizottság egy jogilag szilárd és átlátható megoldást javasol az Európai Unió Ifjúsági Zenekara (EUYO) fenntartható támogatásának biztosítása érdekében, figyelembe véve ennek sajátosságait is, és „alap-jogiaktusban meghatározott szervként” elismerve a zenekart a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló európai bizottsági rendelet 190. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében.

E kezdeményezés teljes mértékben összhangban áll az EGSZB korábbi véleményében kifejtett álláspontjával. Az EUYO ilyen módon történő finanszírozása nem igényel további uniós költségvetési forrásokat.

Az új javaslat csak egyetlen ponttal egészíti ki a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet 13. cikkének (1) bekezdését: „f) az Európai Unió Ifjúsági Zenekara”.

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és a 2012. március 28-án elfogadott, CCMI/098 – CES828-2012_AC számú korábbi véleményében (2) már nyilatkozott róla, 2017. október 18–19-én tartott, 529. plenáris ülésén (az október 18-i ülésnapon) 196 szavazattal, ellenszavazat nélkül, 3 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javasolt szöveggel kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki, amelyben az említett dokumentumban kifejtett álláspontjára hivatkozik.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  EGSZB-vélemény a következő tárgyban: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Kreatív Európa program (2014–2018) létrehozásáról, HL C 181., 2012.6.21., 35. o .

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

---

| 2.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/216 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/216

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az euroövezet gazdaságpolitikája (2017)

(kiegészítő vélemény)

(2018/C 081/31)

| Előadó: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Javier DOZ ORRIT |

Előadó:

Petr ZAHRADNÍK

Társelőadó:

Javier DOZ ORRIT

| Közgyűlési határozat: | 2017.4.27. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat végrehajtási rendelkezései 29. cikkének A. pontja |
| Illetékes szekció: | Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2017.10.5. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2017.10.19. |
| Plenáris ülés száma: | 529. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 158/4/6 |

Közgyűlési határozat:

2017.4.27.

Jogalap:

az eljárási szabályzat végrehajtási rendelkezései 29. cikkének A. pontja

Illetékes szekció:

Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió

Elfogadás a szekcióülésen:

2017.10.5.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2017.10.19.

Plenáris ülés száma:

529.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott)

158/4/6

Preambulum

Ez a vélemény az európai gazdaság jövőjéről készülő négy EGSZB-véleményből (A gazdasági és monetáris unió elmélyítése és az euroövezet gazdaságpolitikája, A tőkepiaci unió és Az EU pénzügyeinek jövője) álló csomag részét képezi
   (1)
  . A csomag az Európai Bizottság által nemrégiben indított, az Európa jövőjéről szóló fehér könyv folyamatának keretébe illeszkedik, és figyelembe veszi Juncker elnök 2017. évi, az Unió helyzetét értékelő beszédét. Az EGSZB Európa jövőjéről szóló állásfoglalásával
   (2)
  és a GMU megvalósításáról szóló korábbi véleményeivel
   (3)
  összhangban ez a véleménycsomag kiemeli, hogy ki kell alakítani a közös cél tudatát az uniós kormányzásban, ami messze meghaladja a technikai jellegű megközelítéseket és intézkedéseket, és ami elsősorban politikai szándék és közös nézőpont kérdése.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Ezeket a következtetéseket és ajánlásokat az ECO/423 jelű vélemény kiegészítésének szánjuk, amellyel ez a vélemény teljes mértékben egyetért, és azon alapul. A következtetések összhangban vannak továbbá a preambulumban említett, Európa gazdaságának jövőjéről szóló három másik véleménnyel is. |
| --- | --- |

1.1.

Ezeket a következtetéseket és ajánlásokat az ECO/423 jelű vélemény kiegészítésének szánjuk, amellyel ez a vélemény teljes mértékben egyetért, és azon alapul. A következtetések összhangban vannak továbbá a preambulumban említett, Európa gazdaságának jövőjéről szóló három másik véleménnyel is.

| 1.2. | Az EGSZB üdvözli az euroövezet gazdaságpolitikájának fejlesztése terén elért haladást, és szorosan figyelemmel kíséri az ezt a fejlődést formáló körülményeket. Ugyanakkor rendkívül fontosnak tartja az euroövezet környezetét a költségvetési szempontokkal összekapcsoló körülményeket, valamint az euroövezet intézményi keretének erősítését. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB üdvözli az euroövezet gazdaságpolitikájának fejlesztése terén elért haladást, és szorosan figyelemmel kíséri az ezt a fejlődést formáló körülményeket. Ugyanakkor rendkívül fontosnak tartja az euroövezet környezetét a költségvetési szempontokkal összekapcsoló körülményeket, valamint az euroövezet intézményi keretének erősítését.

| 1.3. | Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy az euroövezeti gazdaságpolitikai intézkedéseknek egy kiegyensúlyozott kombinációja álljon rendelkezésre, amelynek keretében megfelelően összekapcsolódnak a monetáris, költségvetési és strukturális elemek. Mivel a tervek szerint ezeket a szakpolitikákat a gazdasági fejlődéssel összhangban átcsoportosítják, ez egyre fontosabb tényezővé válik. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy az euroövezeti gazdaságpolitikai intézkedéseknek egy kiegyensúlyozott kombinációja álljon rendelkezésre, amelynek keretében megfelelően összekapcsolódnak a monetáris, költségvetési és strukturális elemek. Mivel a tervek szerint ezeket a szakpolitikákat a gazdasági fejlődéssel összhangban átcsoportosítják, ez egyre fontosabb tényezővé válik.

| 1.4. | Az EGSZB nem ért egyet azzal, hogy az Európai Tanács elutasította a növekedésbarát költségvetési irányvonalat, és arra kéri az Európai Tanácsot, hogy gondolja át újra ezt a következtetést. Különösen az Európai Központi Bank által folytatott mennyiségi lazítási politika várható kivezetése támasztja alá a növekedésbarát költségvetési irányvonal alkalmazása melletti érveket. Ugyanakkor az EGSZB elismeri, hogy a növekedésbarát költségvetési irányvonal hatókörét megfelelően kell megszabni, hogy ne növelje az államadósság még mindig magas szintjét, és az irányvonalnak az egyértelmű hosszú távú előnyöket teremtő területeket kell megcéloznia. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB nem ért egyet azzal, hogy az Európai Tanács elutasította a növekedésbarát költségvetési irányvonalat, és arra kéri az Európai Tanácsot, hogy gondolja át újra ezt a következtetést. Különösen az Európai Központi Bank által folytatott mennyiségi lazítási politika várható kivezetése támasztja alá a növekedésbarát költségvetési irányvonal alkalmazása melletti érveket. Ugyanakkor az EGSZB elismeri, hogy a növekedésbarát költségvetési irányvonal hatókörét megfelelően kell megszabni, hogy ne növelje az államadósság még mindig magas szintjét, és az irányvonalnak az egyértelmű hosszú távú előnyöket teremtő területeket kell megcéloznia.

| 1.5. | Az EGSZB megállapítja, hogy javult a gazdasági helyzet az euroövezetben, és azt ajánlja, hogy ennek fenntartása és támogatása érdekében hozzanak döntő fontosságú intézkedéseket a beruházások ösztönzése és a strukturális reformok végrehajtása céljából, amelyek előmozdítják mind a termelékenység javítását, mind pedig a jó minőségű munkahelyek létrehozását. A strukturális reformok végrehajtását jobban hozzá kell igazítani az európai szemeszter folyamatához. Az EGSZB azt ajánlja továbbá, hogy a strukturális reformok szükségességét az euroövezet, illetve az EU szintjén átfogó módon vizsgálják, és ne csupán a különböző tagállamokban végrehajtott elszigetelt strukturális intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB megállapítja, hogy javult a gazdasági helyzet az euroövezetben, és azt ajánlja, hogy ennek fenntartása és támogatása érdekében hozzanak döntő fontosságú intézkedéseket a beruházások ösztönzése és a strukturális reformok végrehajtása céljából, amelyek előmozdítják mind a termelékenység javítását, mind pedig a jó minőségű munkahelyek létrehozását. A strukturális reformok végrehajtását jobban hozzá kell igazítani az európai szemeszter folyamatához. Az EGSZB azt ajánlja továbbá, hogy a strukturális reformok szükségességét az euroövezet, illetve az EU szintjén átfogó módon vizsgálják, és ne csupán a különböző tagállamokban végrehajtott elszigetelt strukturális intézkedések tekintetében.

| 1.6. | Az EGSZB határozottan támogatja, hogy erősítsék az euroövezet kohézióját egyrészt azáltal, hogy megerősítik a gazdaság- és költségvetési politika koordinációját, és a pénzügyi unió kiteljesítésével javítják a pénzügyi közvetítést, másrészt pedig annak biztosításával, hogy az euroövezet nagyobb befolyást fejtsen ki a globális gazdaságban. Annak érdekében, hogy megfeleljen ezeknek a kihívásoknak, az EGSZB azt javasolja, hogy ennek megfelelően erősítsék meg az euroövezet intézményi keretét. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB határozottan támogatja, hogy erősítsék az euroövezet kohézióját egyrészt azáltal, hogy megerősítik a gazdaság- és költségvetési politika koordinációját, és a pénzügyi unió kiteljesítésével javítják a pénzügyi közvetítést, másrészt pedig annak biztosításával, hogy az euroövezet nagyobb befolyást fejtsen ki a globális gazdaságban. Annak érdekében, hogy megfeleljen ezeknek a kihívásoknak, az EGSZB azt javasolja, hogy ennek megfelelően erősítsék meg az euroövezet intézményi keretét.

| 1.7. | Az EGSZB az eurót az egész EU pénznemének tekinti; támogatja, hogy a gazdasági helyzet javulása az EU-ban tegye ismét lehetővé az euroövezet kibővítését, ami várhatóan az euroövezet mind jelenlegi, mind új tagjai számára pozitív hatással járna. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB az eurót az egész EU pénznemének tekinti; támogatja, hogy a gazdasági helyzet javulása az EU-ban tegye ismét lehetővé az euroövezet kibővítését, ami várhatóan az euroövezet mind jelenlegi, mind új tagjai számára pozitív hatással járna.

| 1.8. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a brexit és az USA jelenlegi adminisztrációjának viszonylagos kiszámíthatatlansága miatt kellő figyelmet kell fordítani a világszinten bekövetkező politikai és gazdasági fejleményekre. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB megjegyzi, hogy a brexit és az USA jelenlegi adminisztrációjának viszonylagos kiszámíthatatlansága miatt kellő figyelmet kell fordítani a világszinten bekövetkező politikai és gazdasági fejleményekre.

| 1.9. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a jelenlegi szabálykészlet keretében (mindenekelőtt a strukturális jellegű intézkedéseket illetően) az euroövezet működési módjának javítása korlátokba ütközik; néhány alapvetőbb fontosságú szempontot illetően (amelyek például az intézményi keretének javítását vagy az új fiskális eszközök alkalmazását érintik) új szabályokat kell elfogadni. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB tudatában van annak, hogy a jelenlegi szabálykészlet keretében (mindenekelőtt a strukturális jellegű intézkedéseket illetően) az euroövezet működési módjának javítása korlátokba ütközik; néhány alapvetőbb fontosságú szempontot illetően (amelyek például az intézményi keretének javítását vagy az új fiskális eszközök alkalmazását érintik) új szabályokat kell elfogadni.

| 1.10. | A nemsokára közzéteendő, a 2018. évre vonatkozó gazdasági és politikai ajánlások kontextusában az EGSZB hangsúlyozza, hogy vitát kell indítani az alábbi témákban:






  — | a költségvetési unió megteremtése, |
| --- | --- | --- |

1.10.

A nemsokára közzéteendő, a 2018. évre vonatkozó gazdasági és politikai ajánlások kontextusában az EGSZB hangsúlyozza, hogy vitát kell indítani az alábbi témákban:

—

a költségvetési unió megteremtése,

| — | a tagállamok euroövezettel szembeni kötelezettségekkel kapcsolatos felelősségének és elkötelezettségének megerősítése, |
| --- | --- |

—

a tagállamok euroövezettel szembeni kötelezettségekkel kapcsolatos felelősségének és elkötelezettségének megerősítése,

| — | a strukturális reformok szükségessége az európai szemeszter platformján belül, |
| --- | --- |

—

a strukturális reformok szükségessége az európai szemeszter platformján belül,

| — | a gazdasági koordináció és kormányzás további erősítése, |
| --- | --- |

—

a gazdasági koordináció és kormányzás további erősítése,

| — | a pénzügyi közvetítési rendszer javítása, ami – az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban – az EBB, az EBA és az ESBA 2.0 szerepének felhasználásával a hosszú távú reálberuházások fokozásához vezet, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi közvetítési rendszer javítása, ami – az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban – az EBB, az EBA és az ESBA 2.0 szerepének felhasználásával a hosszú távú reálberuházások fokozásához vezet,

| — | a világban nagyobb befolyást kifejtő euroövezet. |
| --- | --- |

—

a világban nagyobb befolyást kifejtő euroövezet.

| 1.11. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy nagyon fontos, hogy a fokozott beruházói tevékenység megnyilvánuljon a bérek trendjeiben és a munkanélküliség csökkenésében is. Törekedni kell az ebben a véleményben ismertetett egyensúlyhiányok kezelésére is, amelyek – ha továbbra is fennmaradnak, és nem kezelik őket – alapvető akadályokat gördíthetnek a hosszú távú növekedés elé. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB tudatában van annak, hogy nagyon fontos, hogy a fokozott beruházói tevékenység megnyilvánuljon a bérek trendjeiben és a munkanélküliség csökkenésében is. Törekedni kell az ebben a véleményben ismertetett egyensúlyhiányok kezelésére is, amelyek – ha továbbra is fennmaradnak, és nem kezelik őket – alapvető akadályokat gördíthetnek a hosszú távú növekedés elé.

| 1.12. | Annak érdekében, hogy biztosítsuk az euroövezet újjászervezésének létfontosságú támogatottságát a polgárok körében és garantáljuk az ezzel kapcsolatos strukturális reformok végrehajtását, meg kell erősíteni az említett reformok szociális dimenzióját, továbbá az euroövezeti kormányzás átlátható formáit kell alkalmazni, amelyek célja a gazdasági jólét és a magas életszínvonal biztosítása. |
| --- | --- |

1.12.

Annak érdekében, hogy biztosítsuk az euroövezet újjászervezésének létfontosságú támogatottságát a polgárok körében és garantáljuk az ezzel kapcsolatos strukturális reformok végrehajtását, meg kell erősíteni az említett reformok szociális dimenzióját, továbbá az euroövezeti kormányzás átlátható formáit kell alkalmazni, amelyek célja a gazdasági jólét és a magas életszínvonal biztosítása.

2.   Háttér

| 2.1. | Az európai szemeszter rendszeresen ismétlődő folyamatának részeként az Európai Bizottság 2016 novemberében tanácsi ajánlásra irányuló dokumentumot tett közzé az euroövezet gazdaságpolitikájáról, továbbá egy közleményt adott ki („A növekedésbarát euroövezeti költségvetési irányvonal felé”). Az EGSZB kidolgozta ECO/423 jelű véleményét ezekről a dokumentumokról, amelyet a 2017. februári plenáris ülésén fogadott el. Azóta az EU gazdaságpolitikájának alakulása, valamint néhány tagállam tevékenységei nyomán jelentős fejlemények mentek végbe ebben a kérdésben. Ez a kiegészítő vélemény e fejlemények közül a legfontosabbakkal foglalkozik:






  — | a Tanács ajánlása az euroövezet gazdaságpolitikájáról (2017. március), |
| --- | --- | --- |

2.1.

Az európai szemeszter rendszeresen ismétlődő folyamatának részeként az Európai Bizottság 2016 novemberében tanácsi ajánlásra irányuló dokumentumot tett közzé az euroövezet gazdaságpolitikájáról, továbbá egy közleményt adott ki („A növekedésbarát euroövezeti költségvetési irányvonal felé”). Az EGSZB kidolgozta ECO/423 jelű véleményét ezekről a dokumentumokról, amelyet a 2017. februári plenáris ülésén fogadott el. Azóta az EU gazdaságpolitikájának alakulása, valamint néhány tagállam tevékenységei nyomán jelentős fejlemények mentek végbe ebben a kérdésben. Ez a kiegészítő vélemény e fejlemények közül a legfontosabbakkal foglalkozik:

—

a Tanács ajánlása az euroövezet gazdaságpolitikájáról (2017. március),

| — | tavaszi gazdasági előrejelzés (2017. május), |
| --- | --- |

—

tavaszi gazdasági előrejelzés (2017. május),

| — | a 2017. évi országspecifikus ajánlásokról szóló közlemény (2017. május). |
| --- | --- |

—

a 2017. évi országspecifikus ajánlásokról szóló közlemény (2017. május).

Ezzel párhuzamosan a tárgyalt időszakban tették közzé az Európa jövőjéről szóló fehér könyvet, valamint a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről és az uniós finanszírozás jövőjéről szóló vitaanyagot, amelyeket az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker tovább részletezett a 2017 szeptemberében az Unió helyzetéről tartott beszédében. Emellett látható fejlemények következtek be az euroövezet költségvetési szempontokkal kapcsolatos működési módját illetően. Ez a vélemény így figyelembe veszi a 2018-as gazdasági fejlődést, és tükrözi az EGSZB által az euroövezet 2018-ra vonatkozó gazdaságpolitikájáról szóló ajánlásokkal kapcsolatban megfogalmazott javaslatokat.

| 2.2. | A jelenlegi gazdasági fellendülés a vártnál valamivel gyorsabb; azonban még mindig erőteljesebb beruházásokra van szükség az euroövezetben, amit olyan célzott költségvetési ösztönzővel lehetne támogatni, amely elkerüli, hogy hosszú távon tovább romoljon az államadósság szintje. A válság hatásai és az alkalmazott szakpolitikai intézkedések továbbra is befolyásolják a munkanélküliség, a szegénység és az egyenlőtlenség szintjét, és egyben a tagállamok közötti gazdasági és szociális egyenlőtlenségek egyik okát jelentik. Ezért alapvető fontosságú, hogy a befektetések számára nyújtott nagyobb támogatáson keresztül javítsák a növekedési kilátásokat az euroövezetben, amihez a szegénységet és egyenlőtlenséget csökkentő szociálpolitikának kell társulnia. Az Európai Bizottság tavaszi előrejelzése szerint a gazdasági fellendülés fenntarthatósága szempontjából alapvető fontosságúak a bérek megfelelő fejlődésével és a munkanélküliség további csökkenésével kísért beruházások, amelyek így segítik a belföldi kereslet megszilárdítását. |
| --- | --- |

2.2.

A jelenlegi gazdasági fellendülés a vártnál valamivel gyorsabb; azonban még mindig erőteljesebb beruházásokra van szükség az euroövezetben, amit olyan célzott költségvetési ösztönzővel lehetne támogatni, amely elkerüli, hogy hosszú távon tovább romoljon az államadósság szintje. A válság hatásai és az alkalmazott szakpolitikai intézkedések továbbra is befolyásolják a munkanélküliség, a szegénység és az egyenlőtlenség szintjét, és egyben a tagállamok közötti gazdasági és szociális egyenlőtlenségek egyik okát jelentik. Ezért alapvető fontosságú, hogy a befektetések számára nyújtott nagyobb támogatáson keresztül javítsák a növekedési kilátásokat az euroövezetben, amihez a szegénységet és egyenlőtlenséget csökkentő szociálpolitikának kell társulnia. Az Európai Bizottság tavaszi előrejelzése szerint a gazdasági fellendülés fenntarthatósága szempontjából alapvető fontosságúak a bérek megfelelő fejlődésével és a munkanélküliség további csökkenésével kísért beruházások, amelyek így segítik a belföldi kereslet megszilárdítását.

| 2.3. | Emellett az euroövezetnek nagyobb kohéziós erővel kell bírnia. Ezt a pénzügyi unió kiteljesítésével lehetne elősegíteni, ami várhatóan kedvező hatást gyakorol a beruházásokra, és a jelenlegi szabályok keretében is elvégezhető; emellett meg kell erősíteni az euroövezet közös fiskális rendszere irányába mutató gazdaság- és fiskális politikai koordinációt, és önálló költségvetést kell létrehozni az euroövezet számára; az euroövezet jobb belső és külső képviseletet lehetővé tevő intézményi felépítésének megerősítéséhez, valamint az egyes tagok nagyobb felelősségvállalásához immár új szabályokat kell bevezetni. |
| --- | --- |

2.3.

Emellett az euroövezetnek nagyobb kohéziós erővel kell bírnia. Ezt a pénzügyi unió kiteljesítésével lehetne elősegíteni, ami várhatóan kedvező hatást gyakorol a beruházásokra, és a jelenlegi szabályok keretében is elvégezhető; emellett meg kell erősíteni az euroövezet közös fiskális rendszere irányába mutató gazdaság- és fiskális politikai koordinációt, és önálló költségvetést kell létrehozni az euroövezet számára; az euroövezet jobb belső és külső képviseletet lehetővé tevő intézményi felépítésének megerősítéséhez, valamint az egyes tagok nagyobb felelősségvállalásához immár új szabályokat kell bevezetni.

| 2.4. | Az Európa jövőjéről szóló fehér könyv egyik forgatókönyve a többsebességes Európa lehetőségét vizsgálja, amelyben az euroövezet fontos lehetséges választóvonal. Az EGSZB azonban ez esetben az eurót az EU egésze pénznemének tekinti. Kívánatos lenne tehát ösztönzőket létrehozni az euroövezeten kívüli országok számára annak érdekében, hogy belpolitikai prioritásnak tekintsék a csatlakozást. |
| --- | --- |

2.4.

Az Európa jövőjéről szóló fehér könyv egyik forgatókönyve a többsebességes Európa lehetőségét vizsgálja, amelyben az euroövezet fontos lehetséges választóvonal. Az EGSZB azonban ez esetben az eurót az EU egésze pénznemének tekinti. Kívánatos lenne tehát ösztönzőket létrehozni az euroövezeten kívüli országok számára annak érdekében, hogy belpolitikai prioritásnak tekintsék a csatlakozást.

| 2.5. | Az Európai Bizottság téli és tavaszi előrejelzései a növekedés belső és külső kockázataival kapcsolatos „rendkívül bizonytalan” helyzetre összpontosítanak, amely kockázatok a kereskedelmi, pénzügyi és geopolitikai tényezőkből erednek. Tavaszi előrejelzésében az Európai Bizottság aggodalmának adott hangot az USA-ban és az Egyesült Királyságban (brexit) végbement fejlemények miatt, amelyek hátrányosan érinthetik Európa (mérsékelt) gazdasági fellendülését. A Trump-adminisztráció még annál is kiszámíthatatlanabb, mint ahogy az eredetileg látszott, és Németország és az euroövezet tartósan magas folyófizetésimérleg-többlete problémát jelent számára. Ez arra sarkallhatja az Egyesült Államokat, hogy kedvezőtlen kereskedelempolitikai intézkedéseket hozzon, amelyek romboló hatást fejthetnek ki az EU-ra és az euroövezetre. A brexit is kiszámíthatatlan: a tárgyalások elhúzódó előjátéka nem ad okot a bizakodásra a végleges kimenetelüket illetően, miközben a júniusi választások arra engednek következtetni, hogy bonyodalmak és késedelmek fognak fellépni a tárgyalások menetében. |
| --- | --- |

2.5.

Az Európai Bizottság téli és tavaszi előrejelzései a növekedés belső és külső kockázataival kapcsolatos „rendkívül bizonytalan” helyzetre összpontosítanak, amely kockázatok a kereskedelmi, pénzügyi és geopolitikai tényezőkből erednek. Tavaszi előrejelzésében az Európai Bizottság aggodalmának adott hangot az USA-ban és az Egyesült Királyságban (brexit) végbement fejlemények miatt, amelyek hátrányosan érinthetik Európa (mérsékelt) gazdasági fellendülését. A Trump-adminisztráció még annál is kiszámíthatatlanabb, mint ahogy az eredetileg látszott, és Németország és az euroövezet tartósan magas folyófizetésimérleg-többlete problémát jelent számára. Ez arra sarkallhatja az Egyesült Államokat, hogy kedvezőtlen kereskedelempolitikai intézkedéseket hozzon, amelyek romboló hatást fejthetnek ki az EU-ra és az euroövezetre. A brexit is kiszámíthatatlan: a tárgyalások elhúzódó előjátéka nem ad okot a bizakodásra a végleges kimenetelüket illetően, miközben a júniusi választások arra engednek következtetni, hogy bonyodalmak és késedelmek fognak fellépni a tárgyalások menetében.

| 2.6. | Az Európai Bizottság legutóbbi tavaszi előrejelzése szerint az Európai Bizottság ajánlása és az EGSZB véleménye (ECO/423), amely 2017-re vonatkozóan az euroövezet egészében támogatta a növekedésbarát költségvetési irányvonalat – amit a Tanács 2017. március 10-i ajánlása elutasított –, a helyes irányba tett lépés volt. Az EGSZB nem ért egyet az Európai Tanács döntésével, és úgy véli, hogy az azóta felmerült kockázatok és az Európai Bizottság tavaszi előrejelzése megerősítik, hogy a költségvetési politika növekedésbarát költségvetési irányvonalának fenntartása helyénvaló megközelítés. |
| --- | --- |

2.6.

Az Európai Bizottság legutóbbi tavaszi előrejelzése szerint az Európai Bizottság ajánlása és az EGSZB véleménye (ECO/423), amely 2017-re vonatkozóan az euroövezet egészében támogatta a növekedésbarát költségvetési irányvonalat – amit a Tanács 2017. március 10-i ajánlása elutasított –, a helyes irányba tett lépés volt. Az EGSZB nem ért egyet az Európai Tanács döntésével, és úgy véli, hogy az azóta felmerült kockázatok és az Európai Bizottság tavaszi előrejelzése megerősítik, hogy a költségvetési politika növekedésbarát költségvetési irányvonalának fenntartása helyénvaló megközelítés.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | A gazdasági és monetáris unió (GMU) mint kulcsfontosságú európai integrációs prioritás jelentőségét a Római Szerződések aláírásának 60. évfordulóján tartott megemlékezésen és az EU jövőjéről ezt követően folytatott vitákban is hangsúlyozták. Azt is kinyilvánították, hogy a fennmaradó és még mindig megoldatlan problémák ellenére helytelen lenne egy túlzóan defenzív hangnemet választani az euroövezettel kapcsolatban. Ehelyett jobb lenne ambiciózusabban tekinteni az euroövezet jövőjére, és olyan pozitív intézkedéseken dolgozni, amelyek jobban kiaknázzák a benne rejlő lehetőségeket. Az EGSZB támogatja ezt a hozzáállást. |
| --- | --- |

3.1.

A gazdasági és monetáris unió (GMU) mint kulcsfontosságú európai integrációs prioritás jelentőségét a Római Szerződések aláírásának 60. évfordulóján tartott megemlékezésen és az EU jövőjéről ezt követően folytatott vitákban is hangsúlyozták. Azt is kinyilvánították, hogy a fennmaradó és még mindig megoldatlan problémák ellenére helytelen lenne egy túlzóan defenzív hangnemet választani az euroövezettel kapcsolatban. Ehelyett jobb lenne ambiciózusabban tekinteni az euroövezet jövőjére, és olyan pozitív intézkedéseken dolgozni, amelyek jobban kiaknázzák a benne rejlő lehetőségeket. Az EGSZB támogatja ezt a hozzáállást.

| 3.2. | Az EU gazdaságának fellendítését és a jövedelmek és a javak igazságos újraelosztását illetően az ECO/423 jelű vélemény hangsúlyozza, hogy a gazdaságpolitikai intézkedések kiegyensúlyozott kombinációja szempontjából fontos, hogy az monetáris, költségvetési és strukturális eszközöket, valamint olyan intézkedéseket tartalmazzon, amelyek a pénzügyi piac működőképességének és hatékonyságának javítására összpontosítanak, beleértve a néhány pénzügyi intézmény felelőtlenül kockázatos magatartását megakadályozó megfelelő szabályozást is. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az elmúlt néhány hónap fejleményei még fontosabbá tették ezt. |
| --- | --- |

3.2.

Az EU gazdaságának fellendítését és a jövedelmek és a javak igazságos újraelosztását illetően az ECO/423 jelű vélemény hangsúlyozza, hogy a gazdaságpolitikai intézkedések kiegyensúlyozott kombinációja szempontjából fontos, hogy az monetáris, költségvetési és strukturális eszközöket, valamint olyan intézkedéseket tartalmazzon, amelyek a pénzügyi piac működőképességének és hatékonyságának javítására összpontosítanak, beleértve a néhány pénzügyi intézmény felelőtlenül kockázatos magatartását megakadályozó megfelelő szabályozást is. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az elmúlt néhány hónap fejleményei még fontosabbá tették ezt.

| 3.3. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja a GMU 2025-ig történő kiteljesítését és elmélyítését. Ebben a tekintetben e vélemény összhangban van a preambulumban említett, Európa gazdasági jövőjéről szóló további EGSZB-véleményekből álló csomaggal. Az EGSZB szerint különös figyelmet kell fordítani a következő területekre: |
| --- | --- |

3.3.

Az EGSZB teljes mértékben támogatja a GMU 2025-ig történő kiteljesítését és elmélyítését. Ebben a tekintetben e vélemény összhangban van a preambulumban említett, Európa gazdasági jövőjéről szóló további EGSZB-véleményekből álló csomaggal. Az EGSZB szerint különös figyelmet kell fordítani a következő területekre:

| 3.3.1. | a fiskális, a gazdasági és a strukturális politikák erősítése és további összehangolása azzal a céllal, hogy azok eredményes politikai eszközrendszert alkossanak, és hogy létrejöjjön az euroövezet határozott (külön) költségvetési jogcíme az uniós költségvetésben. A gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről szóló vitaanyagban szerepel a „költségvetési unió” fogalma, és első alkalommal fordul elő, hogy ilyen magas politikai szinten használták ezt a fogalmat. Egy homogén monetáris és gazdasági környezetben és működő belső piacon létrehozott „költségvetési unió” egyfajta közös vagy (mind az adók, mind a kiadások terén) szorosan összehangolt költségvetési politikát is magában foglalna, ami támogatná az igazságos adózást, valamint az adókijátszással és adócsalással szembeni módszeres és hatékony kiállást is; |
| --- | --- |

3.3.1.

a fiskális, a gazdasági és a strukturális politikák erősítése és további összehangolása azzal a céllal, hogy azok eredményes politikai eszközrendszert alkossanak, és hogy létrejöjjön az euroövezet határozott (külön) költségvetési jogcíme az uniós költségvetésben. A gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről szóló vitaanyagban szerepel a „költségvetési unió” fogalma, és első alkalommal fordul elő, hogy ilyen magas politikai szinten használták ezt a fogalmat. Egy homogén monetáris és gazdasági környezetben és működő belső piacon létrehozott „költségvetési unió” egyfajta közös vagy (mind az adók, mind a kiadások terén) szorosan összehangolt költségvetési politikát is magában foglalna, ami támogatná az igazságos adózást, valamint az adókijátszással és adócsalással szembeni módszeres és hatékony kiállást is;

| 3.3.2. | az euroövezet környezetének javításához – az EU gazdasági kormányzását, különösen az európai szemeszter folyamatát átfogóan tekintve – létfontosságú előfeltétel az egyes szereplők felelőssége: minden meglévő gazdaságirányítási mechanizmusban fenn kell tartani, sőt erősíteni kell a tagállamok egyéni felelősségét és kötelezettségeit, beleértve az objektív nyomon követést, az összes megelőző és korrekciós intézkedés alkalmazását és végül szükség esetén a szankciókat is; |
| --- | --- |

3.3.2.

az euroövezet környezetének javításához – az EU gazdasági kormányzását, különösen az európai szemeszter folyamatát átfogóan tekintve – létfontosságú előfeltétel az egyes szereplők felelőssége: minden meglévő gazdaságirányítási mechanizmusban fenn kell tartani, sőt erősíteni kell a tagállamok egyéni felelősségét és kötelezettségeit, beleértve az objektív nyomon követést, az összes megelőző és korrekciós intézkedés alkalmazását és végül szükség esetén a szankciókat is;

| 3.3.3. | megfelelő eszközként ajánljuk az összes érintett szociális partner aktív részvételén alapuló versenyképességi testületeket, amelyek elősegíthetik az olyan strukturális reformok végrehajtását, amelyek azon túl, hogy javítják az egyes tagállamok gazdasági kapacitását, jelentős mértékben hozzájárulnak az egységes piac mint egész működőképességének és homogenitásának növeléséhez azzal, hogy a kialakult szociális és munkavállalói jogok sérelme nélkül megszüntetnek bizonyos szabályozási akadályokat; |
| --- | --- |

3.3.3.

megfelelő eszközként ajánljuk az összes érintett szociális partner aktív részvételén alapuló versenyképességi testületeket, amelyek elősegíthetik az olyan strukturális reformok végrehajtását, amelyek azon túl, hogy javítják az egyes tagállamok gazdasági kapacitását, jelentős mértékben hozzájárulnak az egységes piac mint egész működőképességének és homogenitásának növeléséhez azzal, hogy a kialakult szociális és munkavállalói jogok sérelme nélkül megszüntetnek bizonyos szabályozási akadályokat;

| 3.3.4. | a pénzügyi közvetítés hatékonyságának jelentős javítása a pénzügyi piaci szereplők teljes körének igénybevételével, összhangban a bankunió és a tőkepiaci unió elképzelésével; a pénzügyi közvetítés hatékonyabbá tételének elsődleges irányát annak kell képeznie, hogy a virtuális pénzügyi szektor volumenének növelése helyett a reálbefektetésekre összpontosítanak; |
| --- | --- |

3.3.4.

a pénzügyi közvetítés hatékonyságának jelentős javítása a pénzügyi piaci szereplők teljes körének igénybevételével, összhangban a bankunió és a tőkepiaci unió elképzelésével; a pénzügyi közvetítés hatékonyabbá tételének elsődleges irányát annak kell képeznie, hogy a virtuális pénzügyi szektor volumenének növelése helyett a reálbefektetésekre összpontosítanak;

| 3.3.5. | a globális gazdaságban végbemenő változások fényében egy erős és elismert GMU számára rendkívül fontos a külső képviselet; elengedhetetlen, hogy ne csupán konszenzusos egyetértés legyen az egyes tagállamok között a globális partnerekkel szemben, ahol az EU egységesen lép fel, hanem egy olyan megfelelő intézményi szerkezet kialakítására is törekedjenek, amely megfelel ennek a közös érdeknek a globális kontextusban (4); |
| --- | --- |

3.3.5.

a globális gazdaságban végbemenő változások fényében egy erős és elismert GMU számára rendkívül fontos a külső képviselet; elengedhetetlen, hogy ne csupán konszenzusos egyetértés legyen az egyes tagállamok között a globális partnerekkel szemben, ahol az EU egységesen lép fel, hanem egy olyan megfelelő intézményi szerkezet kialakítására is törekedjenek, amely megfelel ennek a közös érdeknek a globális kontextusban (4);

| 3.3.6. | emellett észszerű esetekben figyelembe kellett volna venni a jelenlegi euroövezet bővítésének lehetőségét; néhány ország – különösen közép- és kelet-európai országok – nagyon pozitív gazdasági teljesítménymutatókkal rendelkeznek, és az európai szemeszter keretében nagyon pozitív értékelést kapnak; úgy tűnik, hogy ezek az országok támogathatnák az euroövezet működését, és növelhetnék az euroövezet súlyát az EU-ban; |
| --- | --- |

3.3.6.

emellett észszerű esetekben figyelembe kellett volna venni a jelenlegi euroövezet bővítésének lehetőségét; néhány ország – különösen közép- és kelet-európai országok – nagyon pozitív gazdasági teljesítménymutatókkal rendelkeznek, és az európai szemeszter keretében nagyon pozitív értékelést kapnak; úgy tűnik, hogy ezek az országok támogathatnák az euroövezet működését, és növelhetnék az euroövezet súlyát az EU-ban;

| 3.3.7. | végezetül pedig ahhoz, hogy a polgárok támogassák az új GMU-projektet, eszközöket kell létrehozni annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági kormányzással kapcsolatos döntések demokratikusak legyenek, és hogy az egységes piacot egy erős szociális pillér egészítse ki. |
| --- | --- |

3.3.7.

végezetül pedig ahhoz, hogy a polgárok támogassák az új GMU-projektet, eszközöket kell létrehozni annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági kormányzással kapcsolatos döntések demokratikusak legyenek, és hogy az egységes piacot egy erős szociális pillér egészítse ki.

| 3.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy az euroövezet működése szempontjából kifejezetten központi jelentőségű a nagyobb mértékű befektetések ösztönzése és a strukturális reformok megvalósítása és végrehajtása, amelyeket az európai szemeszter folyamatában jobban lehetett volna támogatni, különös tekintettel az egységes piac keretrendszerére. Az EBB, az EBA vagy az ESBA által finanszírozott beruházások pozitív eredményeket érnek el, a szükséges regionális projektek terén is. Volumenük azonban még mindig nem elégséges ahhoz, hogy áthidalják a különösen a válság idején elmaradt beruházásokat. Ezeknek az eszközöknek elő kell segíteniük egy olyan, kellően szilárd rendszer létrehozását, amely lehetővé teszi a finanszírozás állami és magán forrásainak megosztását. E célból ki kell használni a Stabilitási és Növekedési Paktumban biztosított irányított rugalmasságot azon aranyszabály alkalmazásának lehetővé tétele érdekében, amely szerint a beruházásokat és az azokhoz kapcsolódó folyó kiadásokat úgy kell végrehajtani, hogy azok a jövőben előnyökkel és eredményekkel járjanak. A strukturális reformok irányultságát módosítani kell: azoknak az egyes tagállamok helyett az egységes piac általános működésére kell összpontosítaniuk. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB úgy véli, hogy az euroövezet működése szempontjából kifejezetten központi jelentőségű a nagyobb mértékű befektetések ösztönzése és a strukturális reformok megvalósítása és végrehajtása, amelyeket az európai szemeszter folyamatában jobban lehetett volna támogatni, különös tekintettel az egységes piac keretrendszerére. Az EBB, az EBA vagy az ESBA által finanszírozott beruházások pozitív eredményeket érnek el, a szükséges regionális projektek terén is. Volumenük azonban még mindig nem elégséges ahhoz, hogy áthidalják a különösen a válság idején elmaradt beruházásokat. Ezeknek az eszközöknek elő kell segíteniük egy olyan, kellően szilárd rendszer létrehozását, amely lehetővé teszi a finanszírozás állami és magán forrásainak megosztását. E célból ki kell használni a Stabilitási és Növekedési Paktumban biztosított irányított rugalmasságot azon aranyszabály alkalmazásának lehetővé tétele érdekében, amely szerint a beruházásokat és az azokhoz kapcsolódó folyó kiadásokat úgy kell végrehajtani, hogy azok a jövőben előnyökkel és eredményekkel járjanak. A strukturális reformok irányultságát módosítani kell: azoknak az egyes tagállamok helyett az egységes piac általános működésére kell összpontosítaniuk.

| 3.4.1. | A strukturális reformok célját mindenekelőtt annak kell képeznie, hogy megszüntessék a jelenlegi egyensúlyhiányokat, és kedvező feltételeket teremtsenek a hosszú távú fejlődés számára, összhangban az ENSZ fenntartható fejlesztési célkitűzéseivel. Ezen egyensúlyhiányok közé tartoznak az EU-n és a tagállamokon belüli növekvő különbségek. A strukturális reformoknak olyan intézkedések elfogadásához kell elvezetniük, amelyek nemcsak a tagállamok részleges igényeit veszik figyelembe, hanem a páneurópai kontextust is. |
| --- | --- |

3.4.1.

A strukturális reformok célját mindenekelőtt annak kell képeznie, hogy megszüntessék a jelenlegi egyensúlyhiányokat, és kedvező feltételeket teremtsenek a hosszú távú fejlődés számára, összhangban az ENSZ fenntartható fejlesztési célkitűzéseivel. Ezen egyensúlyhiányok közé tartoznak az EU-n és a tagállamokon belüli növekvő különbségek. A strukturális reformoknak olyan intézkedések elfogadásához kell elvezetniük, amelyek nemcsak a tagállamok részleges igényeit veszik figyelembe, hanem a páneurópai kontextust is.

| 3.4.2. | Uniós összefüggésben a reformoknak nemcsak a belföldi politikai prioritások kezelésére kell irányulniuk, hanem azokat az EU egészének perspektívájából kell szemlélni, azaz azon stratégiai projektek szemszögéből, amelyek képesek jelentős uniós hozzáadott értéket teremteni. |
| --- | --- |

3.4.2.

Uniós összefüggésben a reformoknak nemcsak a belföldi politikai prioritások kezelésére kell irányulniuk, hanem azokat az EU egészének perspektívájából kell szemlélni, azaz azon stratégiai projektek szemszögéből, amelyek képesek jelentős uniós hozzáadott értéket teremteni.

| 3.4.3. | A strukturális reformoknak együtt kell járniuk a munkahelyek színvonalának emelésével, hangsúlyt helyezve a megfelelő bérekre és a társadalmi igazságosság tiszteletben tartására. |
| --- | --- |

3.4.3.

A strukturális reformoknak együtt kell járniuk a munkahelyek színvonalának emelésével, hangsúlyt helyezve a megfelelő bérekre és a társadalmi igazságosság tiszteletben tartására.

| 3.4.4. | Még mindig számos olyan reformra van szükség, amely alkalmas a vállalkozásfejlesztés támogatására és a polgárok megfelelő védelmének biztosítására szolgáló szabályok javítására. A strukturális reformok területeinek példái közé tartoznak a következők: a vállalkozásindításra vonatkozó szabályok, építési engedélyek, hitelfelvétel, adózás, határokon átnyúló kereskedés, vagyonnyilvántartás és az adópolitika harmonizálása. Ezek támogatják a belső piac megfelelő működését, ezzel egyidejűleg pedig korlátozzák a káros verseny megjelenését. Fontos szerepet játszik az állami/politikai környezet is (azaz a közszféra hatékonysága és integritása, valamint a kiszámíthatóság és a stabilitás a projekt teljes időtartama alatt). Nem utolsósorban e reformok nyilvánosság általi elfogadottsága szempontjából meg kell említeni, hogy mennyire összetettek a reformok végrehajtása mögött meghúzódó folyamatok, és hogy ezek makrogazdasági kimenetele számos bonyolult mikroszintű folyamat működésétől függ. Ezeknek a bonyolult összefüggéseknek az elmagyarázása fontos előfeltétele annak, hogy megszerezzék a nyilvánosság támogatását ezekhez a reformokhoz. E támogatáshoz az szükséges, hogy az euroövezet jövőbeli működésének elősegítésére szolgáló eszközökről legitim, demokratikus módon döntsenek, megteremtve a megfelelő egyensúlyt a gazdasági és a szociális pillérek között. |
| --- | --- |

3.4.4.

Még mindig számos olyan reformra van szükség, amely alkalmas a vállalkozásfejlesztés támogatására és a polgárok megfelelő védelmének biztosítására szolgáló szabályok javítására. A strukturális reformok területeinek példái közé tartoznak a következők: a vállalkozásindításra vonatkozó szabályok, építési engedélyek, hitelfelvétel, adózás, határokon átnyúló kereskedés, vagyonnyilvántartás és az adópolitika harmonizálása. Ezek támogatják a belső piac megfelelő működését, ezzel egyidejűleg pedig korlátozzák a káros verseny megjelenését. Fontos szerepet játszik az állami/politikai környezet is (azaz a közszféra hatékonysága és integritása, valamint a kiszámíthatóság és a stabilitás a projekt teljes időtartama alatt). Nem utolsósorban e reformok nyilvánosság általi elfogadottsága szempontjából meg kell említeni, hogy mennyire összetettek a reformok végrehajtása mögött meghúzódó folyamatok, és hogy ezek makrogazdasági kimenetele számos bonyolult mikroszintű folyamat működésétől függ. Ezeknek a bonyolult összefüggéseknek az elmagyarázása fontos előfeltétele annak, hogy megszerezzék a nyilvánosság támogatását ezekhez a reformokhoz. E támogatáshoz az szükséges, hogy az euroövezet jövőbeli működésének elősegítésére szolgáló eszközökről legitim, demokratikus módon döntsenek, megteremtve a megfelelő egyensúlyt a gazdasági és a szociális pillérek között.

| 3.4.5. | Szorosabbra lehetne fűzni a kapcsolatot a strukturális reformok szükségessége, az európai szemeszter, az európai strukturális és beruházási alapok többéves végrehajtási kerete (vagy általánosabban az uniós költségvetés), valamint a fejlettebb és hatékonyabb euroövezet között. A strukturális reformok és a konvergenciát közép- és hosszú távon előmozdítani igyekvő uniós költségvetés közötti kapcsolat megerősítése szorosan kapcsolódik az EKB által folytatott mennyiségi lazítási politika várható megszüntetéséhez, amelynek esetén a szigorúbb monetáris politika nagyobb teret hagy az adóbevételek felhasználásának. |
| --- | --- |

3.4.5.

Szorosabbra lehetne fűzni a kapcsolatot a strukturális reformok szükségessége, az európai szemeszter, az európai strukturális és beruházási alapok többéves végrehajtási kerete (vagy általánosabban az uniós költségvetés), valamint a fejlettebb és hatékonyabb euroövezet között. A strukturális reformok és a konvergenciát közép- és hosszú távon előmozdítani igyekvő uniós költségvetés közötti kapcsolat megerősítése szorosan kapcsolódik az EKB által folytatott mennyiségi lazítási politika várható megszüntetéséhez, amelynek esetén a szigorúbb monetáris politika nagyobb teret hagy az adóbevételek felhasználásának.

| 3.5. | Ugyanakkor új erőfeszítéseket kell tennünk az életszínvonal és a szociális normák, valamint a bérek tagállamokon belüli és tagállamok közötti felzárkózása érdekében, ami az egyik minimális feltétele az EU-ba vetett bizalom növelésének és Európa jövője biztosításának. A szociális jogok európai pillérének támogatnia kell a konvergenciát. |
| --- | --- |

3.5.

Ugyanakkor új erőfeszítéseket kell tennünk az életszínvonal és a szociális normák, valamint a bérek tagállamokon belüli és tagállamok közötti felzárkózása érdekében, ami az egyik minimális feltétele az EU-ba vetett bizalom növelésének és Európa jövője biztosításának. A szociális jogok európai pillérének támogatnia kell a konvergenciát.

| 3.5.1. | Ezek az összefüggések arra mutatnak rá, hogy olyan politikákat kell bevezetnünk, amelyek erősítik a belföldi keresletet általában az EU-ban és az euroövezetben és különösen a magas folyófizetésimérleg-/kereskedelmi többlettel rendelkező országokban, hogy helyreállítsuk az egyensúlyt az euroövezetben és a világ többi részével. |
| --- | --- |

3.5.1.

Ezek az összefüggések arra mutatnak rá, hogy olyan politikákat kell bevezetnünk, amelyek erősítik a belföldi keresletet általában az EU-ban és az euroövezetben és különösen a magas folyófizetésimérleg-/kereskedelmi többlettel rendelkező országokban, hogy helyreállítsuk az egyensúlyt az euroövezetben és a világ többi részével.

| 3.5.2. | Az uniós tagállamoknak nem szabadna versenyképességi stratégiáikat arra a feltételezésre alapozniuk, hogy a bérszintek alacsonyak maradnak. Az eredményes gazdaságpolitikai eszköztárnak az infrastruktúrába irányuló beruházások újraindításához kell vezetnie, az oktatásra, kutatásra, képzésre és készségfejlesztésre fordított kiadások növekedésének pedig a termelékenység javulásában és a bér és a jövedelmek határozottabb emelkedésében kellene tükröződnie, ami egyszersmind megfelelne az életciklus, a szakmai előmenetel és a változó megélhetési költségek alakulásának is. Az EGSZB ugyanakkor tiszteletben tartja, hogy az egyes tagállamok helyzete eltér, és hogy elsődleges felelősségük az, hogy ezt kollektív tárgyalási módszerek révén kezeljék. |
| --- | --- |

3.5.2.

Az uniós tagállamoknak nem szabadna versenyképességi stratégiáikat arra a feltételezésre alapozniuk, hogy a bérszintek alacsonyak maradnak. Az eredményes gazdaságpolitikai eszköztárnak az infrastruktúrába irányuló beruházások újraindításához kell vezetnie, az oktatásra, kutatásra, képzésre és készségfejlesztésre fordított kiadások növekedésének pedig a termelékenység javulásában és a bér és a jövedelmek határozottabb emelkedésében kellene tükröződnie, ami egyszersmind megfelelne az életciklus, a szakmai előmenetel és a változó megélhetési költségek alakulásának is. Az EGSZB ugyanakkor tiszteletben tartja, hogy az egyes tagállamok helyzete eltér, és hogy elsődleges felelősségük az, hogy ezt kollektív tárgyalási módszerek révén kezeljék.

| 3.5.3. | A számos euroövezeti országban tapasztalható munkaerőpiaci helyzet azt jelzi, hogy az ezen a területen küszöbön álló strukturális reformoknak elsősorban arra kellene irányulniuk, hogy csökkentsék az ideiglenes, kényszerből vállalt részmunkaidős munkavégzés jelenlegi magas arányát, kezeljék az alacsony bérek problémáját és segítsék színvonalas munkahelyek felajánlását egy magasabban képzett, jobb készségekkel rendelkező munkaerő-állomány számára. Az újfajta munkaügyi reformnak a szociális partnerek autonómiáján alapuló szilárd szociális párbeszédre és kollektív tárgyalásra kell támaszkodnia. Ez nemcsak a társadalmi igazságosságot javítja, de a gazdaság termelékenységét is növeli. |
| --- | --- |

3.5.3.

A számos euroövezeti országban tapasztalható munkaerőpiaci helyzet azt jelzi, hogy az ezen a területen küszöbön álló strukturális reformoknak elsősorban arra kellene irányulniuk, hogy csökkentsék az ideiglenes, kényszerből vállalt részmunkaidős munkavégzés jelenlegi magas arányát, kezeljék az alacsony bérek problémáját és segítsék színvonalas munkahelyek felajánlását egy magasabban képzett, jobb készségekkel rendelkező munkaerő-állomány számára. Az újfajta munkaügyi reformnak a szociális partnerek autonómiáján alapuló szilárd szociális párbeszédre és kollektív tárgyalásra kell támaszkodnia. Ez nemcsak a társadalmi igazságosságot javítja, de a gazdaság termelékenységét is növeli.

| 3.6. | Elsősorban a strukturális reformok végrehajtásával és a gazdasági és költségvetési politika szorosabb összehangolásával kapcsolatos intézkedéseket végre lehet hajtani a jelenlegi szabályrendszer alapján; ezeket a 2020 utáni következő többéves pénzügyi kerettel tovább lehet erősíteni. Másrészről az euroövezetnek egy közös költségvetési politika útján történő további konszolidálása, illetve az euroövezet erőteljesebb globális jelenléte teljesen új szabályok megalkotását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

3.6.

Elsősorban a strukturális reformok végrehajtásával és a gazdasági és költségvetési politika szorosabb összehangolásával kapcsolatos intézkedéseket végre lehet hajtani a jelenlegi szabályrendszer alapján; ezeket a 2020 utáni következő többéves pénzügyi kerettel tovább lehet erősíteni. Másrészről az euroövezetnek egy közös költségvetési politika útján történő további konszolidálása, illetve az euroövezet erőteljesebb globális jelenléte teljesen új szabályok megalkotását teszi szükségessé.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Az ebben a véleményben említett okokból az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2018-ra vonatkozó ajánlásokba építsenek be megfelelő növekedésbarát költségvetési irányvonalat. Ez a javaslat különösen fontos annak fényében, hogy megfelelő és fenntartható gazdasági növekedésre van szükség, és biztosítani kell a gazdasági és monetáris politika működőképes kombinációját, amelyek expanzív jellegét nem lehet a végtelenségig elnyújtani. |
| --- | --- |

4.1.

Az ebben a véleményben említett okokból az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2018-ra vonatkozó ajánlásokba építsenek be megfelelő növekedésbarát költségvetési irányvonalat. Ez a javaslat különösen fontos annak fényében, hogy megfelelő és fenntartható gazdasági növekedésre van szükség, és biztosítani kell a gazdasági és monetáris politika működőképes kombinációját, amelyek expanzív jellegét nem lehet a végtelenségig elnyújtani.

| 4.2. | Úgy véljük, hogy az általunk is támogatott európai beruházási terv végrehajtása során elsőbbséget kell adni azoknak a projekteknek, amelyek tiszteletben tartják a fenntartható fejlesztési célokat, és figyelembe veszik a társadalmi és környezeti felelősségvállalást. |
| --- | --- |

4.2.

Úgy véljük, hogy az általunk is támogatott európai beruházási terv végrehajtása során elsőbbséget kell adni azoknak a projekteknek, amelyek tiszteletben tartják a fenntartható fejlesztési célokat, és figyelembe veszik a társadalmi és környezeti felelősségvállalást.

| 4.3. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az uniós gazdaságpolitikai paradigmában az elmúlt néhány hónapban bekövetkezett legújabb fejlemények világossá teszik, hogy növekszik a politikai támogatottsága annak a megközelítésnek, amely az euroövezet alapzatán nyugvó költségvetési unió felé mutat; az EGSZB azt javasolja, hogy ezt nagyon gondosan kísérjék figyelemmel, és teljeskörűen fel van készülve arra, hogy csatlakozzon a költségvetési szempontot erősítő folyamathoz, ami előfeltétele az euroövezet homogénebb környezete megteremtésének; fontos annak megfigyelése is, hogy ez a fejlődés hogyan tükröződik az intézményi szerkezet és a rendszerek lehetséges változásaiban. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az uniós gazdaságpolitikai paradigmában az elmúlt néhány hónapban bekövetkezett legújabb fejlemények világossá teszik, hogy növekszik a politikai támogatottsága annak a megközelítésnek, amely az euroövezet alapzatán nyugvó költségvetési unió felé mutat; az EGSZB azt javasolja, hogy ezt nagyon gondosan kísérjék figyelemmel, és teljeskörűen fel van készülve arra, hogy csatlakozzon a költségvetési szempontot erősítő folyamathoz, ami előfeltétele az euroövezet homogénebb környezete megteremtésének; fontos annak megfigyelése is, hogy ez a fejlődés hogyan tükröződik az intézményi szerkezet és a rendszerek lehetséges változásaiban.

| 4.4. | Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy egy olyan időszakban, amikor újra kiemelt prioritás a GMU elmélyítése, nem szabad alábecsülni a hatékonyabb és jobban működő egységes piachoz kapcsolódó folyamatok jelentőségét. A hatékony és működőképes egységes piac olyan alapkövetelmény, amelyet mindenképpen teljesíteni kell, mielőtt akár csak elgondolkodnánk a GMU elmélyítéséről. A GMU csak akkor tud eleget tenni az általa nyújtott előnyökkel kapcsolatos várakozásoknak, ha a jövőben is folytatódik az egységes piac megnyitása és liberalizációja, a homogenitása nő, és ha felszámolják a látható és rejtett nemzeti protekcionista akadályokat. |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy egy olyan időszakban, amikor újra kiemelt prioritás a GMU elmélyítése, nem szabad alábecsülni a hatékonyabb és jobban működő egységes piachoz kapcsolódó folyamatok jelentőségét. A hatékony és működőképes egységes piac olyan alapkövetelmény, amelyet mindenképpen teljesíteni kell, mielőtt akár csak elgondolkodnánk a GMU elmélyítéséről. A GMU csak akkor tud eleget tenni az általa nyújtott előnyökkel kapcsolatos várakozásoknak, ha a jövőben is folytatódik az egységes piac megnyitása és liberalizációja, a homogenitása nő, és ha felszámolják a látható és rejtett nemzeti protekcionista akadályokat.

| 4.5. | Az EGSZB támogatja azt a véleményt, hogy az elmélyített GMU környezetének összhangban kell lennie a pénzügyi közvetítés folyamatával. A pénzügyi unió sarkalatos pontjai közé tartozik a bankunió és a tőkepiaci unió. A bankunió elsődlegesen a bankszektor stabil és kiszámítható magatartását érinti. Megfelelő pénzügyi erőforrásokkal kell megtámogatni a bankuniót, hogy kezelni tudja az esetleges bankcsődöket. Eközben a tőkepiaci unió célja a pénzügyi források elhelyezési lehetőségeinek bővítése, azonban még mindig a fejlődése korai szakaszában jár. A pénzügyi közvetítés jobb működésének pedig sokkal nyilvánvalóbbnak kell lennie a reálbefektetési tevékenységek területén. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB támogatja azt a véleményt, hogy az elmélyített GMU környezetének összhangban kell lennie a pénzügyi közvetítés folyamatával. A pénzügyi unió sarkalatos pontjai közé tartozik a bankunió és a tőkepiaci unió. A bankunió elsődlegesen a bankszektor stabil és kiszámítható magatartását érinti. Megfelelő pénzügyi erőforrásokkal kell megtámogatni a bankuniót, hogy kezelni tudja az esetleges bankcsődöket. Eközben a tőkepiaci unió célja a pénzügyi források elhelyezési lehetőségeinek bővítése, azonban még mindig a fejlődése korai szakaszában jár. A pénzügyi közvetítés jobb működésének pedig sokkal nyilvánvalóbbnak kell lennie a reálbefektetési tevékenységek területén.

| 4.6. | Az EU jövője azon áll, hogy sikerül-e megerősítenie a belső integrációt és megszilárdítania helyzetét a globális színtéren. Ez – különösen napjainkban – az egyike annak a néhány kiemelt prioritásnak és témának, amely valamennyi uniós tagállam közös érdeke. Ennek a célnak az eléréséhez hasznos lehet az EU képviseletének megerősítése a globális színtéren, amint az is, ha ugyanezen a szinten népszerűsítik és tiszteletben tartják az olyan közös értékeket, elveket és politikákat, mint amilyen a politikai és gazdasági szabadság és egyenlőség, továbbá a társadalmi igazságosság, a szabad vállalkozás értéke a kereskedelemben és a beruházásokban, a tisztességes és nyílt versenykörnyezet feltételeinek megteremtése, valamint a jogellenes és bűncselekménynek minősülő üzleti gyakorlatok, például az adórendszerekkel és közbeszerzési eljárásokkal való visszaélések felszámolása; emellett mindenképpen létfontosságú a szociális és polgári jogok és a környezetvédelmi normákra vonatkozó alapvető követelmények tiszteletben tartása. |
| --- | --- |

4.6.

Az EU jövője azon áll, hogy sikerül-e megerősítenie a belső integrációt és megszilárdítania helyzetét a globális színtéren. Ez – különösen napjainkban – az egyike annak a néhány kiemelt prioritásnak és témának, amely valamennyi uniós tagállam közös érdeke. Ennek a célnak az eléréséhez hasznos lehet az EU képviseletének megerősítése a globális színtéren, amint az is, ha ugyanezen a szinten népszerűsítik és tiszteletben tartják az olyan közös értékeket, elveket és politikákat, mint amilyen a politikai és gazdasági szabadság és egyenlőség, továbbá a társadalmi igazságosság, a szabad vállalkozás értéke a kereskedelemben és a beruházásokban, a tisztességes és nyílt versenykörnyezet feltételeinek megteremtése, valamint a jogellenes és bűncselekménynek minősülő üzleti gyakorlatok, például az adórendszerekkel és közbeszerzési eljárásokkal való visszaélések felszámolása; emellett mindenképpen létfontosságú a szociális és polgári jogok és a környezetvédelmi normákra vonatkozó alapvető követelmények tiszteletben tartása.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  A csomagot az alábbi EGSZB-vélemények alkotják: Az euroövezet gazdaságpolitikája (2017) (kiegészítő vélemény), A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata (lásd e Hivatalos Lap 117. oldalát), A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig (lásd e Hivatalos Lap 124. oldalát) és Az EU pénzügyei 2025-ig (lásd e Hivatalos Lap 131. oldalát).

1

A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata

A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig

Az EU pénzügyei 2025-ig

(2)  Az EGSZB állásfoglalása: HL C 345., 2017.10.13., 11. o.

2

(3)  HL C 451., 2014.12.16., 10. o. és HL C 332., 2015.10.8., 8. o.

3

(4)  Részletesebben lásd pl. HL C 177., 2016.5.18., 16. o.

4

---