# Euroopa Liidu L 110/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 110 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide12. aprill 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 110

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide12. aprill 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/189/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 28. detsember 2012, mis käsitleb riigiabi SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N); SA.30521 (MC 2/10); SA.26653 (C9/09); SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA. 34927 (12/N-2, 12/C, 12/N); SA. 34928 (12/N-2, 12/C, 12/N), mida Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg on andnud ettevõtjatele Dexia, DBB/Belfius ja DMA
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9962 all)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2014/189/EL

*

Komisjoni otsus, 28. detsember 2012, mis käsitleb riigiabi SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N); SA.30521 (MC 2/10); SA.26653 (C9/09); SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA. 34927 (12/N-2, 12/C, 12/N); SA. 34928 (12/N-2, 12/C, 12/N), mida Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg on andnud ettevõtjatele Dexia, DBB/Belfius ja DMA
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9962 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9962 all)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 12.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/1

---

KOMISJONI OTSUS,

28. detsember 2012,

mis käsitleb riigiabi SA.33760 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33763 (12/N-2, 11/C, 11/N); SA.33764 (12 N-2, 11/C, 11/N); SA.30521 (MC 2/10); SA.26653 (C9/09); SA.34925 (12 N-2, 12/C, 12/N); SA. 34927 (12/N-2, 12/C, 12/N); SA. 34928 (12/N-2, 12/C, 12/N), mida Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg on andnud ettevõtjatele Dexia, DBB/Belfius ja DMA

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9962 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/189/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt nimetatud artiklitele (2) kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   TINGIMUSLIKULE OTSUSELE EELNENUD MENETLUS

| (1) | 19. novembri 2008. aasta otsusega (3) otsustas komisjon jätta erakorralise likviidsusabi suhtes ja teatavatele Dexia kohustustele antud tagatise suhtes (4) vastuväited esitamata. Komisjon leidis, et kõnealused meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivad abina raskustes oleva äriühingu päästmiseks, ning andis loa jätkata nende kohaldamist kuue kuu jooksul alates 3. oktoobrist 2008, täpsustades, et pärast selle ajavahemiku lõppemist peab komisjon hakkama abi hindama struktuurse meetmena. |
| --- | --- |

(1)

19. novembri 2008. aasta otsusega (3) otsustas komisjon jätta erakorralise likviidsusabi suhtes ja teatavatele Dexia kohustustele antud tagatise suhtes (4) vastuväited esitamata. Komisjon leidis, et kõnealused meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivad abina raskustes oleva äriühingu päästmiseks, ning andis loa jätkata nende kohaldamist kuue kuu jooksul alates 3. oktoobrist 2008, täpsustades, et pärast selle ajavahemiku lõppemist peab komisjon hakkama abi hindama struktuurse meetmena.

| (2) | 16., 17. ja 18. veebruaril 2009 teatasid vastavalt Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”) komisjonile Dexia esimesest ümberkorralduskavast. |
| --- | --- |

(2)

16., 17. ja 18. veebruaril 2009 teatasid vastavalt Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”) komisjonile Dexia esimesest ümberkorralduskavast.

| (3) | 13. märtsi 2009. aasta kirjas otsustas komisjon algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse kogu Dexiale antud abi suhtes (5). |
| --- | --- |

(3)

13. märtsi 2009. aasta kirjas otsustas komisjon algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse kogu Dexiale antud abi suhtes (5).

| (4) | 30. oktoobri 2009. aasta otsusega (6) andis komisjon loa tagatise pikendamiseks 28. veebruarini 2010 või kuni komisjoni otsuseni Dexia abimeetmete ja ümberkorralduskava kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(4)

30. oktoobri 2009. aasta otsusega (6) andis komisjon loa tagatise pikendamiseks 28. veebruarini 2010 või kuni komisjoni otsuseni Dexia abimeetmete ja ümberkorralduskava kokkusobivuse kohta.

| (5) | 9. veebruaril 2010 edastasid asjaomased liikmesriigid komisjonile teabe kavandatavate lisameetmete kohta Dexia algse ümberkorralduskava täiendamiseks. |
| --- | --- |

(5)

9. veebruaril 2010 edastasid asjaomased liikmesriigid komisjonile teabe kavandatavate lisameetmete kohta Dexia algse ümberkorralduskava täiendamiseks.

1.2.   TINGIMUSLIK OTSUS JA SELLE TÄITMISE JÄRELEVALVE

| (6) | 26. veebruari 2010. aasta otsusega (7) (edaspidi „tingimuslik otsus”) andis komisjon loa Dexia ümberkorralduskava rakendamiseks ja erakorralise abi muutmiseks ümberkorraldusabiks tingimusel, et täidetakse kõiki otsuses ette nähtud kohustusi ja tingimusi. |
| --- | --- |

(6)

26. veebruari 2010. aasta otsusega (7) (edaspidi „tingimuslik otsus”) andis komisjon loa Dexia ümberkorralduskava rakendamiseks ja erakorralise abi muutmiseks ümberkorraldusabiks tingimusel, et täidetakse kõiki otsuses ette nähtud kohustusi ja tingimusi.

| (7) | Dexiale alates 2008. aastast antud abi, millele komisjon oma tingimusliku otsusega heakskiidu andis, koosnes järgmisest:






  1) | kapitali suurendamine kokku summas 6 miljardit eurot, millest 5,2 miljardi euro suurune osa on seostatav Belgia ja Prantsuse riigiga ning kujutab abi (ülejäänud 0,8 miljardit eurot ei kujuta abi, kuna seda ei saanud seostada asjaomaste liikmesriikidega); |
| --- | --- | --- |

(7)

Dexiale alates 2008. aastast antud abi, millele komisjon oma tingimusliku otsusega heakskiidu andis, koosnes järgmisest:

1)

kapitali suurendamine kokku summas 6 miljardit eurot, millest 5,2 miljardi euro suurune osa on seostatav Belgia ja Prantsuse riigiga ning kujutab abi (ülejäänud 0,8 miljardit eurot ei kujuta abi, kuna seda ei saanud seostada asjaomaste liikmesriikidega);

| 2) | Belgia ja Prantsusmaa riigi antud tagatis langenud väärtusega varadele, mille puhul hinnati abi suuruseks 3,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

2)

Belgia ja Prantsusmaa riigi antud tagatis langenud väärtusega varadele, mille puhul hinnati abi suuruseks 3,2 miljardit eurot;

| 3) | Belgia riigi tagatud Belgia keskpanga antud erakorraline likviidsusabi (Emergency Liquidity Assistance), mida kasutati põhiliselt 2008. aasta oktoobris ja novembris, ning |
| --- | --- |

3)

Belgia riigi tagatud Belgia keskpanga antud erakorraline likviidsusabi (Emergency Liquidity Assistance), mida kasutati põhiliselt 2008. aasta oktoobris ja novembris, ning

| 4) | Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi riigi antud tagatis kontserni refinantseerimiseks maksimaalselt 135 miljardi euro ulatuses (8). |
| --- | --- |

4)

Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi riigi antud tagatis kontserni refinantseerimiseks maksimaalselt 135 miljardi euro ulatuses (8).

| (8) | Kõiki vajalikke kontrollitoiminguid tegev komisjoni nimel tegutsev ekspert (edaspidi „volitatud ekspert”) esitab komisjonile iga poolaasta kohta aruande, et veenduda kohustuste ja tingimuste tõrgeteta täitmises. |
| --- | --- |

(8)

Kõiki vajalikke kontrollitoiminguid tegev komisjoni nimel tegutsev ekspert (edaspidi „volitatud ekspert”) esitab komisjonile iga poolaasta kohta aruande, et veenduda kohustuste ja tingimuste tõrgeteta täitmises.

| (9) | 30. novembri 2010. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et täidetud ei ole kolme järgmist kohustust:






  1) | kohustus teavitada komisjoni iga enne 1. veebruari 2010 emiteeritud Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt tehtava kupongimakse eel kupongimakse tegemise kavatsusest vastavalt tingimusliku otsuse artikli 2 lõikes 2 kehtestatud tingimustele; |
| --- | --- | --- |

(9)

30. novembri 2010. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et täidetud ei ole kolme järgmist kohustust:

1)

kohustus teavitada komisjoni iga enne 1. veebruari 2010 emiteeritud Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt tehtava kupongimakse eel kupongimakse tegemise kavatsusest vastavalt tingimusliku otsuse artikli 2 lõikes 2 kehtestatud tingimustele;

| 2) | kohustuste loetelu punktis 3 Dexia suhtes kehtestatud keeld mitte anda oma PWB klientidele (9) laene, mille riskiga korrigeeritud tulusus (risk-adjusted return on capital) on madalam kui 10 % ning |
| --- | --- |

2)

kohustuste loetelu punktis 3 Dexia suhtes kehtestatud keeld mitte anda oma PWB klientidele (9) laene, mille riskiga korrigeeritud tulusus (risk-adjusted return on capital) on madalam kui 10 % ning

| 3) | kohustuste loetelu punkti 13 alapunktis c nimetatud kohustus koostoimes volituslepingu punktiga 8, mille kohaselt peab tütarettevõtja AdInfo ostja olema Dexiast sõltumatu ning pädev korvama konkurentsimoonutused finantssektori elujõulisuse taastamist ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamist käsitleva komisjoni teatise (edaspidi „pankade ümberkorraldamise teatis”) (10) 4. jao tähenduses. |
| --- | --- |

3)

kohustuste loetelu punkti 13 alapunktis c nimetatud kohustus koostoimes volituslepingu punktiga 8, mille kohaselt peab tütarettevõtja AdInfo ostja olema Dexiast sõltumatu ning pädev korvama konkurentsimoonutused finantssektori elujõulisuse taastamist ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamist käsitleva komisjoni teatise (edaspidi „pankade ümberkorraldamise teatis”) (10) 4. jao tähenduses.

| (10) | 29. aprilli 2011. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta aruandes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka järgmised neli kohustust:






  1) | Dexia ei täitnud taas tingimusliku otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimusi, mis hõlmasid kohustust teavitada komisjoni kupongimakse tegemise kavatsusest iga enne 1. veebruari 2010 emiteeritud Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt tehtavat kupongimakset. |
| --- | --- | --- |

(10)

29. aprilli 2011. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta aruandes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka järgmised neli kohustust:

1)

Dexia ei täitnud taas tingimusliku otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimusi, mis hõlmasid kohustust teavitada komisjoni kupongimakse tegemise kavatsusest iga enne 1. veebruari 2010 emiteeritud Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt tehtavat kupongimakset.

| 2) | 2 805 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. juuli 2010 kuni 31. detsember 2010 antud [80–150] (11) laenu koguväärtuses üle [0,5–1,5] miljardi euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 % – seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3; |
| --- | --- |

2)

2 805 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. juuli 2010 kuni 31. detsember 2010 antud [80–150] (11) laenu koguväärtuses üle [0,5–1,5] miljardi euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 % – seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3;

| 3) | seisuga 31. detsember 2010 ei olnud stabiilse rahastamise suhtarv suurem kui 40 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c, ning |
| --- | --- |

3)

seisuga 31. detsember 2010 ei olnud stabiilse rahastamise suhtarv suurem kui 40 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c, ning

| 4) | 31. detsembril 2010 ületas Dexia konsolideeritud bilansimaht korrigeerituna tuletisinstrumentide turuväärtuse muutumise alusel Dexia bilansi aktivas umbes [10–20] miljardi euroga tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punkti 14 alapunktis a ette nähtud [510–550] miljardi euro suurust ülempiiri. Samal kuupäeval ületas Core Divisioni tegevusüksuse bilansimaht ligikaudu [10–20] miljardi euroga tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punktis 14 ette nähtud [390–410] miljardi euro suurust ülempiiri. |
| --- | --- |

4)

31. detsembril 2010 ületas Dexia konsolideeritud bilansimaht korrigeerituna tuletisinstrumentide turuväärtuse muutumise alusel Dexia bilansi aktivas umbes [10–20] miljardi euroga tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punkti 14 alapunktis a ette nähtud [510–550] miljardi euro suurust ülempiiri. Samal kuupäeval ületas Core Divisioni tegevusüksuse bilansimaht ligikaudu [10–20] miljardi euroga tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punktis 14 ette nähtud [390–410] miljardi euro suurust ülempiiri.

| (11) | 26. septembri 2011. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta ning 29. aprilli 2011. aasta aruannetes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka järgmised kaks kohustust:






  1) | 1 455 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. jaanuar 2011 kuni 30. juuni 2011 antud [120–170] laenu koguväärtuses üle [0,5–1,5] miljardi euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 % – seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3; |
| --- | --- | --- |

(11)

26. septembri 2011. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta ning 29. aprilli 2011. aasta aruannetes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka järgmised kaks kohustust:

1)

1 455 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. jaanuar 2011 kuni 30. juuni 2011 antud [120–170] laenu koguväärtuses üle [0,5–1,5] miljardi euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 % – seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3;

| 2) | Dexia Sabadell (12) kasutas 28. veebruaril 2011 kiirendatud tagasimakse võimalust ühe Tier 2 instrumendi suhtes (13) ning rikkus seetõttu kohustuste loetelu punkti 9 alapunkti c. |
| --- | --- |

2)

Dexia Sabadell (12) kasutas 28. veebruaril 2011 kiirendatud tagasimakse võimalust ühe Tier 2 instrumendi suhtes (13) ning rikkus seetõttu kohustuste loetelu punkti 9 alapunkti c.

| (12) | 22. mai 2012. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta, 29. aprilli 2011. aasta ning 26. septembri 2011. aasta aruannetes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka järgmised kolm kohustust:






  1) | 1 468 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. juuli 2011 kuni 31. detsember 2011 antud [50–100] laenu koguväärtuses üle [550–575] miljoni euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 % – seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3; |
| --- | --- | --- |

(12)

22. mai 2012. aasta aruandes leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta, 29. aprilli 2011. aasta ning 26. septembri 2011. aasta aruannetes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka järgmised kolm kohustust:

1)

1 468 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. juuli 2011 kuni 31. detsember 2011 antud [50–100] laenu koguväärtuses üle [550–575] miljoni euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 % – seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3;

| 2) | seisuga 31. detsember 2011 oli stabiilse rahastamise suhtarv [30–< 45] %, seega ei olnud see suurem kui 45 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c; |
| --- | --- |

2)

seisuga 31. detsember 2011 oli stabiilse rahastamise suhtarv [30–< 45] %, seega ei olnud see suurem kui 45 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c;

| 3) | 31. detsembri 2011. aasta seisuga ei olnud toimunud Dexia Bank Denmark A/S (ettevõtte Dexia BIL Taani tütarettevõte) loovutamist, mis tähendab kohustuste loetelu punkti 13 alapunkti g alapunkti ii rikkumist. |
| --- | --- |

3)

31. detsembri 2011. aasta seisuga ei olnud toimunud Dexia Bank Denmark A/S (ettevõtte Dexia BIL Taani tütarettevõte) loovutamist, mis tähendab kohustuste loetelu punkti 13 alapunkti g alapunkti ii rikkumist.

| (13) | 5. oktoobri 2012. aasta aruandes Dexiale pandud kohustuste täitmise kohta (v.a Dexia Banque Belgique, mis on täielikult Dexia SA omandis olev tütarettevõtja, edaspidi „DBB/Belfius”) aruandega hõlmatud perioodil (1. jaanuar 2012 kuni 30. juuni 2012), leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta, 29. aprilli 2011. aasta, 26. septembri 2011. aasta ning 22. mai 2012. aasta aruannetes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka riskiga korrigeeritud tulususega seotud kohustus ja seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3. 218 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. jaanuar 2012 kuni 30. juuni 2012 antud [15–20] laenu koguväärtuses üle [100–125] miljoni euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 %. |
| --- | --- |

(13)

5. oktoobri 2012. aasta aruandes Dexiale pandud kohustuste täitmise kohta (v.a Dexia Banque Belgique, mis on täielikult Dexia SA omandis olev tütarettevõtja, edaspidi „DBB/Belfius”) aruandega hõlmatud perioodil (1. jaanuar 2012 kuni 30. juuni 2012), leidis volitatud ekspert, et lisaks 30. novembri 2010. aasta, 29. aprilli 2011. aasta, 26. septembri 2011. aasta ning 22. mai 2012. aasta aruannetes täheldatud puudustele ei ole täidetud ka riskiga korrigeeritud tulususega seotud kohustus ja seega rikuti kohustuste loetelu punkti 3. 218 laenust koosneva valimi kohta oli ajavahemikus 1. jaanuar 2012 kuni 30. juuni 2012 antud [15–20] laenu koguväärtuses üle [100–125] miljoni euro, mille riskiga korrigeeritud tulusus oli madalam kui 10 %.

| (14) | Tingimusliku otsuse alusel võttis Dexia kohustuse loovutada või viia börsile kontserni 70 % osalus Itaalia tütarettevõtjas Crediop 31. oktoobriks 2012. 5. oktoobri 2012. aasta aruandes juhtis sõltumatu ekspert tähelepanu asjaolule, et Dexia ei ole esitanud teavet asjaomase kohustuse täitmise kohta 2012. aasta esimesel poolaastal. Eelnenud aruannete tarbeks esitatud teabe põhjal on sõltumatu ekspert endiselt veendumusel, et Crediop ei ole [...] ning seega [...] (14). |
| --- | --- |

(14)

Tingimusliku otsuse alusel võttis Dexia kohustuse loovutada või viia börsile kontserni 70 % osalus Itaalia tütarettevõtjas Crediop 31. oktoobriks 2012. 5. oktoobri 2012. aasta aruandes juhtis sõltumatu ekspert tähelepanu asjaolule, et Dexia ei ole esitanud teavet asjaomase kohustuse täitmise kohta 2012. aasta esimesel poolaastal. Eelnenud aruannete tarbeks esitatud teabe põhjal on sõltumatu ekspert endiselt veendumusel, et Crediop ei ole [...] ning seega [...] (14).

1.3.   TINGIMUSLIKULE OTSUSELE JÄRGNENUD MENETLUSED

| (15) | Alates 2011. aasta suvest oli Dexia täiendavate raskuste küüsis. Seepärast võtsid asjaomased liikmesriigid uusi abimeetmeid ja nägid ette uue abi andmist. |
| --- | --- |

(15)

Alates 2011. aasta suvest oli Dexia täiendavate raskuste küüsis. Seepärast võtsid asjaomased liikmesriigid uusi abimeetmeid ja nägid ette uue abi andmist.

1.3.1.   DBB/Belfiuse loovutamine ja ümberkorraldamine

| (16) | 7. oktoobril 2011 teatas Belgia komisjonile Belgia riigi kavatsusest osta DBB/Belfius. 12. oktoobril 2011 teavitas Belgia komisjoni meetmete lisamisest tingimusliku otsusega heaks kiidetud ümberkorralduskavasse, mis seisnesid selles, et Belgia riik ostis DBB/Belfiuse ehk riik omandas 100 % Dexia SA-le kuulunud DBB/Belfiuse aktsiatest 4 miljardi euro eest. |
| --- | --- |

(16)

7. oktoobril 2011 teatas Belgia komisjonile Belgia riigi kavatsusest osta DBB/Belfius. 12. oktoobril 2011 teavitas Belgia komisjoni meetmete lisamisest tingimusliku otsusega heaks kiidetud ümberkorralduskavasse, mis seisnesid selles, et Belgia riik ostis DBB/Belfiuse ehk riik omandas 100 % Dexia SA-le kuulunud DBB/Belfiuse aktsiatest 4 miljardi euro eest.

| (17) | 17. oktoobri 2011. aasta otsusega (edaspidi „DBB/Belfiuse müüki käsitleva menetluse algatamise otsus”) (15) algatas komisjon ametliku uurimismenetluse meetme kohta, mis käsitleb Dexia müügisoovi ja Belgia riigi ostusoovi DBB/Belfiuse suhtes. Meede hõlmab DBB/Belfiuse ja selle tütarettevõtjate, v.a Dexia Asset Management, ostmist Belgia riigi poolt (16). Finantsstabiilsuse säilitamise huvides otsustas komisjon ühtlasi meetme ajutiselt heaks kiita. Meede kiideti heaks kuueks kuuks alates DBB/Belfiuse müüki käsitleva menetluse algatamise otsuse kuupäevast (seega kuni 16. aprillini 2012 k.a) või kui Belgia esitab kuue kuu jooksul alates sama otsuse kuupäevast DBB/Belfiuse ümberkorralduskava, siis kuni komisjoni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni meetme kohta. DBB/Belfiuse müük leidis aset 20. oktoobril 2011. 1. märtsil 2012 teatas siiani Dexia Banque Belgique’i nime all tegutsenud äriühing ametlikult uuest nimest, milleks on Belfius (17). Praegu ei ole Dexia Banque Belgique’il enam kapitaliseoseid Dexiaga. |
| --- | --- |

(17)

17. oktoobri 2011. aasta otsusega (edaspidi „DBB/Belfiuse müüki käsitleva menetluse algatamise otsus”) (15) algatas komisjon ametliku uurimismenetluse meetme kohta, mis käsitleb Dexia müügisoovi ja Belgia riigi ostusoovi DBB/Belfiuse suhtes. Meede hõlmab DBB/Belfiuse ja selle tütarettevõtjate, v.a Dexia Asset Management, ostmist Belgia riigi poolt (16). Finantsstabiilsuse säilitamise huvides otsustas komisjon ühtlasi meetme ajutiselt heaks kiita. Meede kiideti heaks kuueks kuuks alates DBB/Belfiuse müüki käsitleva menetluse algatamise otsuse kuupäevast (seega kuni 16. aprillini 2012 k.a) või kui Belgia esitab kuue kuu jooksul alates sama otsuse kuupäevast DBB/Belfiuse ümberkorralduskava, siis kuni komisjoni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni meetme kohta. DBB/Belfiuse müük leidis aset 20. oktoobril 2011. 1. märtsil 2012 teatas siiani Dexia Banque Belgique’i nime all tegutsenud äriühing ametlikult uuest nimest, milleks on Belfius (17). Praegu ei ole Dexia Banque Belgique’il enam kapitaliseoseid Dexiaga.

| (18) | Komisjonile laekusid kolmandate isikute märkused nimetatud teemal. Need edastati Belgiale, kellele anti võimalus esitada omapoolsed tähelepanekud märkuste kohta, ning tähelepanekud laekusid 19. aprilli 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(18)

Komisjonile laekusid kolmandate isikute märkused nimetatud teemal. Need edastati Belgiale, kellele anti võimalus esitada omapoolsed tähelepanekud märkuste kohta, ning tähelepanekud laekusid 19. aprilli 2012. aasta kirjaga.

| (19) | 17. aprillil 2012 esitas Belgia DBB/Belfiuse ümberkorralduskava. Ajavahemikus 17. aprill 2012 kuni 23. november 2012 toimus arvukaid koosolekuid, telefonikonverentse ja lisateabe esitamisi. |
| --- | --- |

(19)

17. aprillil 2012 esitas Belgia DBB/Belfiuse ümberkorralduskava. Ajavahemikus 17. aprill 2012 kuni 23. november 2012 toimus arvukaid koosolekuid, telefonikonverentse ja lisateabe esitamisi.

| (20) | 26. novembril 2012 saatis Belgia komisjonile teatise DBB/Belfiuse ümberkorralduskava lõppversiooni kohta. |
| --- | --- |

(20)

26. novembril 2012 saatis Belgia komisjonile teatise DBB/Belfiuse ümberkorralduskava lõppversiooni kohta.

| (21) | 21. detsembril 2012 laekus komisjoni teatis selle kohta, et Belgia on koostanud kohustuste loetelu seoses DBB/Belfiusega. |
| --- | --- |

(21)

21. detsembril 2012 laekus komisjoni teatis selle kohta, et Belgia on koostanud kohustuste loetelu seoses DBB/Belfiusega.

1.3.2.   Dexia ümberkorraldamise/saneerimise ja refinantseerimistagatisega seotud menetlus

| (22) | 18. oktoobril 2011 teatasid asjaomased liikmesriigid komisjonile võimalikust uuest meetmepaketist Dexia saneerimiseks või osadeks jagamiseks. 21. oktoobril 2011 teavitas Belgia uue meetmepaketi raames komisjoni Belgia keskpanga antud erakorralisest likviidsusabist DBB/Belfiusele. |
| --- | --- |

(22)

18. oktoobril 2011 teatasid asjaomased liikmesriigid komisjonile võimalikust uuest meetmepaketist Dexia saneerimiseks või osadeks jagamiseks. 21. oktoobril 2011 teavitas Belgia uue meetmepaketi raames komisjoni Belgia keskpanga antud erakorralisest likviidsusabist DBB/Belfiusele.

| (23) | 14. detsembril 2011 teatasid Prantsuse, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused samuti komisjonile uue meetmepaketi raames kavandatavast ajutisest tagatisest Dexia SA ja Dexia Crédit Locali (edaspidi „DCL”) refinantseerimisele. |
| --- | --- |

(23)

14. detsembril 2011 teatasid Prantsuse, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused samuti komisjonile uue meetmepaketi raames kavandatavast ajutisest tagatisest Dexia SA ja Dexia Crédit Locali (edaspidi „DCL”) refinantseerimisele.

| (24) | 21. detsembri 2011. aasta otsusega (edaspidi „ajutise heakskiitmise otsus”) (18) otsustas komisjon kiita ajutise refinantseerimistagatise finantsstabiilsuse säilitamise huvides ajutiselt heaks – kuni 31. maini 2012. Kuna ajutine refinantseerimistagatis, Belgia riigi poolne DBB/Belfiuse ostmine ning tingimuslikus otsuses ette nähtud kohustuste ja tingimuste puudulik täitmine kujutavad Dexia ümberkorraldustingimuste olulist muutumist, algatas komisjon nimetatud otsuses ametliku uurimismenetluse Dexia ümberkorraldamise suhtes pärast tingimusliku otsuse vastuvõtmise kuupäeva võetud uue meetmepaketi kohta (sealhulgas ajutine refinantseerimistagatis). |
| --- | --- |

(24)

21. detsembri 2011. aasta otsusega (edaspidi „ajutise heakskiitmise otsus”) (18) otsustas komisjon kiita ajutise refinantseerimistagatise finantsstabiilsuse säilitamise huvides ajutiselt heaks – kuni 31. maini 2012. Kuna ajutine refinantseerimistagatis, Belgia riigi poolne DBB/Belfiuse ostmine ning tingimuslikus otsuses ette nähtud kohustuste ja tingimuste puudulik täitmine kujutavad Dexia ümberkorraldustingimuste olulist muutumist, algatas komisjon nimetatud otsuses ametliku uurimismenetluse Dexia ümberkorraldamise suhtes pärast tingimusliku otsuse vastuvõtmise kuupäeva võetud uue meetmepaketi kohta (sealhulgas ajutine refinantseerimistagatis).

| (25) | 23. märtsil 2012 teavitas Luksemburg komisjoni Luksemburgis asuva Dexia Banque Internationale’i (edaspidi „Dexia BIL”) müügist. Osa vara siiski ei müüdud. Katari investorite rühm Precision Capital SA pidi omandama 90 % äriühingust Dexia BIL, kusjuures järelejäänud 10 % pidi jääma Luksemburgi riigile. 3. aprilli 2012. aasta otsusega (19) algatas komisjon ametliku uurimismenetluse äriühingu Dexia BIL müügi kohta. 25. juuli 2012. aasta otsusega (20) andis komisjon loa äriühingu Dexia BIL müügiks. |
| --- | --- |

(25)

23. märtsil 2012 teavitas Luksemburg komisjoni Luksemburgis asuva Dexia Banque Internationale’i (edaspidi „Dexia BIL”) müügist. Osa vara siiski ei müüdud. Katari investorite rühm Precision Capital SA pidi omandama 90 % äriühingust Dexia BIL, kusjuures järelejäänud 10 % pidi jääma Luksemburgi riigile. 3. aprilli 2012. aasta otsusega (19) algatas komisjon ametliku uurimismenetluse äriühingu Dexia BIL müügi kohta. 25. juuli 2012. aasta otsusega (20) andis komisjon loa äriühingu Dexia BIL müügiks.

| (26) | 21. ja 22. märtsil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni Dexia esimesest saneerimiskavast (edaspidi „Dexia esimene saneerimiskava”). |
| --- | --- |

(26)

21. ja 22. märtsil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni Dexia esimesest saneerimiskavast (edaspidi „Dexia esimene saneerimiskava”).

| (27) | 25. mail 2012 taotlesid asjaomased liikmesriigid ajutise refinantseerimistagatise pikendamist 30. septembrini 2012. |
| --- | --- |

(27)

25. mail 2012 taotlesid asjaomased liikmesriigid ajutise refinantseerimistagatise pikendamist 30. septembrini 2012.

| (28) | 31. mail 2012 võttis komisjon vastu kaks otsust. |
| --- | --- |

(28)

31. mail 2012 võttis komisjon vastu kaks otsust.

| (29) | Esimese otsusega (edaspidi „menetluse pikendamise otsus”) pikendas komisjon Dexia kontserni ümberkorraldamisega seotud meetmepaketti käsitlevat ametlikku uurimismenetlust, et vaadata läbi saneerimiskava, mille asjaomased liikmesriigid esitasid 21. ja 22. märtsil 2012 (21). Samuti kutsus ta asjaomaseid liikmesriike esitama oma märkusi ning mis tahes teavet Arcofini poolse Dexia kapitali suurendamise kohta, eesmärgiga teha kindlaks, kas tingimuslik otsus tuleks kehtetuks tunnistada (vt põhjendused (41) ja (42)). |
| --- | --- |

(29)

Esimese otsusega (edaspidi „menetluse pikendamise otsus”) pikendas komisjon Dexia kontserni ümberkorraldamisega seotud meetmepaketti käsitlevat ametlikku uurimismenetlust, et vaadata läbi saneerimiskava, mille asjaomased liikmesriigid esitasid 21. ja 22. märtsil 2012 (21). Samuti kutsus ta asjaomaseid liikmesriike esitama oma märkusi ning mis tahes teavet Arcofini poolse Dexia kapitali suurendamise kohta, eesmärgiga teha kindlaks, kas tingimuslik otsus tuleks kehtetuks tunnistada (vt põhjendused (41) ja (42)).

| (30) | Teise otsusega (edaspidi „otsus tagatise esimese pikendamise kohta”) (22) pikendas komisjon esimest korda ajutiselt asjaomaste liikmesriikide poolt ettevõtjate Dexia SA ja DCL SA refinantseerimiseks antud ajutist tagatist kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud saneerimiskava kohta, pikendades ka ajutise heakskiitmise otsusega algatatud ja Dexia ümberkorralduskavaga seotud uut meetmepaketti käsitlevat ametlikku uurimismenetlust. Pikendus kehtib 30. septembrini 2012. |
| --- | --- |

(30)

Teise otsusega (edaspidi „otsus tagatise esimese pikendamise kohta”) (22) pikendas komisjon esimest korda ajutiselt asjaomaste liikmesriikide poolt ettevõtjate Dexia SA ja DCL SA refinantseerimiseks antud ajutist tagatist kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud saneerimiskava kohta, pikendades ka ajutise heakskiitmise otsusega algatatud ja Dexia ümberkorralduskavaga seotud uut meetmepaketti käsitlevat ametlikku uurimismenetlust. Pikendus kehtib 30. septembrini 2012.

| (31) | 5. juunil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni tagatise ülemmäära põhisumma suurendamisest kuni 55 miljardi euroni. 6. juuni 2012. aasta otsusega (edaspidi „otsus ajutise tagatise ülemmäära tõstmise kohta”) (23) andis komisjon ajutise loa tõsta tagatise ülemmäära kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud saneerimiskava kohta, pikendades ka ajutise heakskiitmise otsusega algatatud ja Dexia ümberkorralduskavaga seotud uut meetmepaketti käsitlevat ametlikku uurimismenetlust. |
| --- | --- |

(31)

5. juunil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni tagatise ülemmäära põhisumma suurendamisest kuni 55 miljardi euroni. 6. juuni 2012. aasta otsusega (edaspidi „otsus ajutise tagatise ülemmäära tõstmise kohta”) (23) andis komisjon ajutise loa tõsta tagatise ülemmäära kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud saneerimiskava kohta, pikendades ka ajutise heakskiitmise otsusega algatatud ja Dexia ümberkorralduskavaga seotud uut meetmepaketti käsitlevat ametlikku uurimismenetlust.

| (32) | 7. septembril 2012 taotlesid asjaomased liikmesriigid ajutise refinantseerimistagatise teistkordset pikendamist 31. jaanuarini 2013 (põhisumma ülemmääraga kuni 55 miljardit eurot.). 26. septembri 2012. aasta otsusega (edaspidi „otsus tagatise teistkordse pikendamise kohta”) (24) pikendas komisjon ajutiselt asjaomaste liikmesriikide poolt ettevõtjate Dexia SA ja DCL SA refinantseerimiseks antud ajutist tagatist teist korda kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud saneerimiskava kohta, pikendades ka selle meetmega seotud ametlikku uurimismenetlust. Pikendus kehtis 31. jaanuarini 2013. |
| --- | --- |

(32)

7. septembril 2012 taotlesid asjaomased liikmesriigid ajutise refinantseerimistagatise teistkordset pikendamist 31. jaanuarini 2013 (põhisumma ülemmääraga kuni 55 miljardit eurot.). 26. septembri 2012. aasta otsusega (edaspidi „otsus tagatise teistkordse pikendamise kohta”) (24) pikendas komisjon ajutiselt asjaomaste liikmesriikide poolt ettevõtjate Dexia SA ja DCL SA refinantseerimiseks antud ajutist tagatist teist korda kuni lõpliku otsuse vastuvõtmiseni Dexiaga seotud saneerimiskava kohta, pikendades ka selle meetmega seotud ametlikku uurimismenetlust. Pikendus kehtis 31. jaanuarini 2013.

| (33) | 26. novembril 2012 saatis Belgia komisjonile teatise DBB/Belfiuse ümberkorralduskava lõppversiooni kohta. 17. detsembril 2012 teatas Belgia DBB/Belfiuse ümberkorraldamise suhtes võetud kohustuste loetelust. |
| --- | --- |

(33)

26. novembril 2012 saatis Belgia komisjonile teatise DBB/Belfiuse ümberkorralduskava lõppversiooni kohta. 17. detsembril 2012 teatas Belgia DBB/Belfiuse ümberkorraldamise suhtes võetud kohustuste loetelust.

| (34) | 14. detsembril 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni Dexia uuest saneerimiskavast (edaspidi „Dexia läbivaadatud saneerimiskava”, millega asendati esimene Dexia saneerimiskava. |
| --- | --- |

(34)

14. detsembril 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni Dexia uuest saneerimiskavast (edaspidi „Dexia läbivaadatud saneerimiskava”, millega asendati esimene Dexia saneerimiskava.

| (35) | 14. detsembril 2012 esitasid asjaomased liikmesriigid komisjonile ka teatise pealkirjaga „Prantsusmaa teatis Euroopa Komisjonile. Riik, Caisse des Dépôts et Consignations ja La Banque Postale DMA müügi tehingus” (edaspidi „teatis DMA müügi kohta”). |
| --- | --- |

(35)

14. detsembril 2012 esitasid asjaomased liikmesriigid komisjonile ka teatise pealkirjaga „Prantsusmaa teatis Euroopa Komisjonile. Riik, Caisse des Dépôts et Consignations ja La Banque Postale DMA müügi tehingus” (edaspidi „teatis DMA müügi kohta”).

| (36) | 17. detsembril 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid ühtlasi Dexia läbivaadatud saneerimiskava ning DMA (Dexia Municipal Agency) loovutamise tehingu suhtes võetud kohustuste loeteludest. |
| --- | --- |

(36)

17. detsembril 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid ühtlasi Dexia läbivaadatud saneerimiskava ning DMA (Dexia Municipal Agency) loovutamise tehingu suhtes võetud kohustuste loeteludest.

1.3.3.   Tingimusliku otsuse tagasivõtmisega seotud menetlus

| (37) | Tingimusliku otsuse põhjenduses 104 tõstis komisjon esile, et asjaomaste liikmesriikide arvamusel ei sisalda kontserni teatavate kauaaegsete aktsionäride, nagu Arcofin, otsus osaleda panga kapitali suurendamises ühtegi riigiabi tunnust. Otsuse põhjenduses 130 leidis komisjon, et vahendid, mille andis Dexia käsutusse Arcofin, ei ole riigi vahendid. Seega järeldas komisjon tingimuslikus otsuses, et Arcofini investeering Dexiasse ei kujuta riigiabi, kuna tehingu puhul ei ole täidetud vähemalt üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimus. |
| --- | --- |

(37)

Tingimusliku otsuse põhjenduses 104 tõstis komisjon esile, et asjaomaste liikmesriikide arvamusel ei sisalda kontserni teatavate kauaaegsete aktsionäride, nagu Arcofin, otsus osaleda panga kapitali suurendamises ühtegi riigiabi tunnust. Otsuse põhjenduses 130 leidis komisjon, et vahendid, mille andis Dexia käsutusse Arcofin, ei ole riigi vahendid. Seega järeldas komisjon tingimuslikus otsuses, et Arcofini investeering Dexiasse ei kujuta riigiabi, kuna tehingu puhul ei ole täidetud vähemalt üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimus.

| (38) | 7. novembril 2011 teatas Belgia ühe pangahoiustest ja elukindlustustoodetest (branch 21, nn 21. kategooria) koosneva riigitagatise pikendamisest. Pikendamine võimaldas tunnustatud rahandusühistute füüsilistest isikutest partneritel saada samuti kasu riigitagatisest. |
| --- | --- |

(38)

7. novembril 2011 teatas Belgia ühe pangahoiustest ja elukindlustustoodetest (branch 21, nn 21. kategooria) koosneva riigitagatise pikendamisest. Pikendamine võimaldas tunnustatud rahandusühistute füüsilistest isikutest partneritel saada samuti kasu riigitagatisest.

| (39) | Sellest alates on komisjoni laekunud teavet, mis annab alust arvata, et Arcofini investeeringud Dexiasse võisid olla võimalikud tänu tagatisele (üheaegne Arcofini investeerimisega Dexiasse), mille neile andis Belgia, kaitstes Arcofini partnereid võimaliku kahjumi eest (vt 3.1.2. jao põhjendused (397)–(399) allpool). See võib tähendada, et Arcofini poolne Dexia kapitali suurendamine hõlmas riigiressursse ja võis kujutada riigiabi. |
| --- | --- |

(39)

Sellest alates on komisjoni laekunud teavet, mis annab alust arvata, et Arcofini investeeringud Dexiasse võisid olla võimalikud tänu tagatisele (üheaegne Arcofini investeerimisega Dexiasse), mille neile andis Belgia, kaitstes Arcofini partnereid võimaliku kahjumi eest (vt 3.1.2. jao põhjendused (397)–(399) allpool). See võib tähendada, et Arcofini poolne Dexia kapitali suurendamine hõlmas riigiressursse ja võis kujutada riigiabi.

| (40) | 6. detsembri 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale, et tagatissüsteemi pikendamine võib kujutada ebaseaduslikku riigiabi ning palus Belgial peatada kogu tegevus, millega asjaomast meedet ellu viidi. Sellega seoses nimetas komisjon võimalust võtta nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) artikli 11 alusel vastu otsus, millega liikmesriigilt nõutakse tagatissüsteemi peatamist, st mitte võtta edasisi meetmeid süsteemi elluviimiseks. Samas kirjas kutsus komisjon Belgiat esitama asjaomases küsimuses oma märkused, mida viimane tegi 22. detsembri 2011. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(40)

6. detsembri 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale, et tagatissüsteemi pikendamine võib kujutada ebaseaduslikku riigiabi ning palus Belgial peatada kogu tegevus, millega asjaomast meedet ellu viidi. Sellega seoses nimetas komisjon võimalust võtta nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) artikli 11 alusel vastu otsus, millega liikmesriigilt nõutakse tagatissüsteemi peatamist, st mitte võtta edasisi meetmeid süsteemi elluviimiseks. Samas kirjas kutsus komisjon Belgiat esitama asjaomases küsimuses oma märkused, mida viimane tegi 22. detsembri 2011. aasta kirjaga.

| (41) | 11. aprillil 2012 edastas komisjon asjaomastele liikmesriikidele kirja, milles teatas oma kavatsusest algatada ametlik uurimismenetlus, et võtta tagasi tingimusliku otsuse kõik sätted, milles on käsitletud Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises. Kiri tugines tunnustele, mis andsid alust arvata, et Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises sai tegelikkuses seostada Belgia riigiga, kes andis loaga rahandusühistute, nagu Arcofin, füüsilistest isikutest partneritele kindluse, et nende osakapital on tagatisega kaetud. |
| --- | --- |

(41)

11. aprillil 2012 edastas komisjon asjaomastele liikmesriikidele kirja, milles teatas oma kavatsusest algatada ametlik uurimismenetlus, et võtta tagasi tingimusliku otsuse kõik sätted, milles on käsitletud Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises. Kiri tugines tunnustele, mis andsid alust arvata, et Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises sai tegelikkuses seostada Belgia riigiga, kes andis loaga rahandusühistute, nagu Arcofin, füüsilistest isikutest partneritele kindluse, et nende osakapital on tagatisega kaetud.

| (42) | 16. mail 2012 esitasid asjaomased liikmesriigid vastuse komisjonile saadetud kirjaga, milles nad väitsid, et ametliku uurimismenetluse algatamiseks ja/või tingimusliku otsuse kehtetuks tunnistamiseks puudub igasugune alus (järelduse suhtes, et Arcofini osalemine Dexia kapitali suurendamises ei hõlma riigi vahendeid). Menetluse pikendamise otsuse raames algatas komisjon ametliku uurimismenetluse Arcofini osalemise kohta Dexia kapitali suurendamises, kutsudes huvitatud liikmesriike esitama oma märkusi ja mis tahes kasulikku teavet, mis võimaldab otsustada, kas tingimusliku otsuse Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises käsitlevad sätted tuleks tagasi kutsuda. |
| --- | --- |

(42)

16. mail 2012 esitasid asjaomased liikmesriigid vastuse komisjonile saadetud kirjaga, milles nad väitsid, et ametliku uurimismenetluse algatamiseks ja/või tingimusliku otsuse kehtetuks tunnistamiseks puudub igasugune alus (järelduse suhtes, et Arcofini osalemine Dexia kapitali suurendamises ei hõlma riigi vahendeid). Menetluse pikendamise otsuse raames algatas komisjon ametliku uurimismenetluse Arcofini osalemise kohta Dexia kapitali suurendamises, kutsudes huvitatud liikmesriike esitama oma märkusi ja mis tahes kasulikku teavet, mis võimaldab otsustada, kas tingimusliku otsuse Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises käsitlevad sätted tuleks tagasi kutsuda.

1.3.4.   Tingimusliku otsuse täitmine

| (43) | Komisjon märgib ühtlasi, et tingimuslikku otsust ei ole nõuetekohaselt täidetud. Nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse pikendamise otsuse jaos 1.2.2., juhtis volitatud ekspert mitu korda tähelepanu asjaolule, et Dexia ei ole täitnud teatud ümberkorralduskavas ette nähtud ning selliseid kohustusi, mille täitmine oli eeltingimus Dexiale antud riigiabi tunnistamiseks siseturuga kokkusobivaks. Eeskätt täheldas volitatud ekspert oma 30. novembri 2010. aasta, 29. aprilli 2011. aasta, 26. septembri 2011. aasta ja 22. mai 2012. aasta aruannetes järgmiste kohustuste täitmata jätmist:






  a) | kohustus teavitada komisjoni iga enne 1. veebruari 2010 emiteeritud Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt tehtava kupongimakse eel kupongimakse tegemise kavatsusest vastavalt tingimusliku otsuse artikli 2 lõikes 2 kehtestatud tingimustele; |
| --- | --- | --- |

(43)

Komisjon märgib ühtlasi, et tingimuslikku otsust ei ole nõuetekohaselt täidetud. Nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse pikendamise otsuse jaos 1.2.2., juhtis volitatud ekspert mitu korda tähelepanu asjaolule, et Dexia ei ole täitnud teatud ümberkorralduskavas ette nähtud ning selliseid kohustusi, mille täitmine oli eeltingimus Dexiale antud riigiabi tunnistamiseks siseturuga kokkusobivaks. Eeskätt täheldas volitatud ekspert oma 30. novembri 2010. aasta, 29. aprilli 2011. aasta, 26. septembri 2011. aasta ja 22. mai 2012. aasta aruannetes järgmiste kohustuste täitmata jätmist:

a)

kohustus teavitada komisjoni iga enne 1. veebruari 2010 emiteeritud Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt tehtava kupongimakse eel kupongimakse tegemise kavatsusest vastavalt tingimusliku otsuse artikli 2 lõikes 2 kehtestatud tingimustele;

| b) | kohustuste loetelu punktis 3 Dexia suhtes kehtestatud keeld mitte anda oma PWB klientidele laene, mille riskiga korrigeeritud tulusus on madalam kui 10 %; |
| --- | --- |

b)

kohustuste loetelu punktis 3 Dexia suhtes kehtestatud keeld mitte anda oma PWB klientidele laene, mille riskiga korrigeeritud tulusus on madalam kui 10 %;

| c) | kohustuste loetelu punkti 13 alapunktis c nimetatud kohustus koostoimes volituslepingu punktiga 8, mille kohaselt peab tütarettevõtja AdInfo ostja olema Dexiast sõltumatu ning pädev korvama konkurentsimoonutused ümberkorraldamismeetmete hindamist käsitleva komisjoni teatise 4. jao tähenduses (26); |
| --- | --- |

c)

kohustuste loetelu punkti 13 alapunktis c nimetatud kohustus koostoimes volituslepingu punktiga 8, mille kohaselt peab tütarettevõtja AdInfo ostja olema Dexiast sõltumatu ning pädev korvama konkurentsimoonutused ümberkorraldamismeetmete hindamist käsitleva komisjoni teatise 4. jao tähenduses (26);

| d) | Seisuga 31. detsember 2010 ei olnud stabiilse rahastamise suhtarv suurem kui 40 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c, ning seisuga 31. detsember 2011 oli stabiilse rahastamise suhtarv [30–< 45] %. Seega ei olnud see suurem kui 45 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c; |
| --- | --- |

d)

Seisuga 31. detsember 2010 ei olnud stabiilse rahastamise suhtarv suurem kui 40 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c, ning seisuga 31. detsember 2011 oli stabiilse rahastamise suhtarv [30–< 45] %. Seega ei olnud see suurem kui 45 %, nagu on nõutud kohustuste loetelu punkti 5 alapunktis c;

| e) | 31. detsembril 2010 ületas Dexia konsolideeritud bilansimaht korrigeerituna tuletisinstrumentide turuväärtuse muutumise alusel Dexia bilansi aktivas umbes 14 miljardi euroga tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punkti 14 alapunktis a ette nähtud [510–550] miljardi eurost ülempiiri. Samal kuupäeval ületas Core Divisioni tegevusüksuse bilansimaht ligikaudu [10–20] miljardi euro ulatuses tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punktis 14 ette nähtud 401 miljardi euro suurust ülempiiri; |
| --- | --- |

e)

31. detsembril 2010 ületas Dexia konsolideeritud bilansimaht korrigeerituna tuletisinstrumentide turuväärtuse muutumise alusel Dexia bilansi aktivas umbes 14 miljardi euroga tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punkti 14 alapunktis a ette nähtud [510–550] miljardi eurost ülempiiri. Samal kuupäeval ületas Core Divisioni tegevusüksuse bilansimaht ligikaudu [10–20] miljardi euro ulatuses tingimusliku otsuse II lisa kohustuste loetelu punktis 14 ette nähtud 401 miljardi euro suurust ülempiiri;

| f) | 31. detsembri 2011. aasta seisuga ei olnud toimunud Dexia Bank Denmark A/S (ettevõtte Dexia BIL Taani tütarettevõte) loovutamist, mis tähendab kohustuste loetelu punkti 13 alapunkti g alapunkti ii rikkumist. |
| --- | --- |

f)

31. detsembri 2011. aasta seisuga ei olnud toimunud Dexia Bank Denmark A/S (ettevõtte Dexia BIL Taani tütarettevõte) loovutamist, mis tähendab kohustuste loetelu punkti 13 alapunkti g alapunkti ii rikkumist.

| (46) | Eespool kirjeldatud kohustuste Dexia poolse puuduliku täitmise tõttu algatas komisjon menetluse pikendamise otsuse raames ametliku uurimismenetluse. Otsuses märkis komisjon, et nimetatud tingimuste puuduliku täitmise tõttu on ta sunnitud vaatama läbi tingimuslikus otsuses käsitletud kõikide abimeetmete kokkusobivuse ning kutsus huvitatud liikmesriike esitama oma märkusi ja mis tahes kasulikku teavet, mis võimaldab abimeetmeid hinnata. |
| --- | --- |

(46)

Eespool kirjeldatud kohustuste Dexia poolse puuduliku täitmise tõttu algatas komisjon menetluse pikendamise otsuse raames ametliku uurimismenetluse. Otsuses märkis komisjon, et nimetatud tingimuste puuduliku täitmise tõttu on ta sunnitud vaatama läbi tingimuslikus otsuses käsitletud kõikide abimeetmete kokkusobivuse ning kutsus huvitatud liikmesriike esitama oma märkusi ja mis tahes kasulikku teavet, mis võimaldab abimeetmeid hinnata.

1.3.5.   Lõppmärkused menetluse kohta

| (47) | Käesoleva otsusega suletakse üheaegselt nii DBB/Belfiuse ostu suhtes kui ka tingimusliku otsusega algatatud ametlik uurimismenetlus (mida pikendati menetluse pikendamise otsusega, otsusega tagatise esimese pikendamise kohta, otsusega ajutise tagatise ülemmäära tõstmise kohta, otsusega tagatise teistkordse pikendamise kohta, erakorralise likviidsusabi kohta, refinantseerimistagatise kohta, asjaomaste liikmesriikide tagatud ning Dexia SA ja DCLi väljastatud võlakirjade DBB/Belfiuse poolse märkimise kohta), mis käsitleb Dexia ümberkorraldamist ja läbivaadatud saneerimiskava, sealhulgas DMA müügi tehingut. |
| --- | --- |

(47)

Käesoleva otsusega suletakse üheaegselt nii DBB/Belfiuse ostu suhtes kui ka tingimusliku otsusega algatatud ametlik uurimismenetlus (mida pikendati menetluse pikendamise otsusega, otsusega tagatise esimese pikendamise kohta, otsusega ajutise tagatise ülemmäära tõstmise kohta, otsusega tagatise teistkordse pikendamise kohta, erakorralise likviidsusabi kohta, refinantseerimistagatise kohta, asjaomaste liikmesriikide tagatud ning Dexia SA ja DCLi väljastatud võlakirjade DBB/Belfiuse poolse märkimise kohta), mis käsitleb Dexia ümberkorraldamist ja läbivaadatud saneerimiskava, sealhulgas DMA müügi tehingut.

2.   KIRJELDUS

2.1.   DEXIA KONTSERN JA SELLE RASKUSED

2.1.1.   Üldkirjeldus

| (48) | Dexia kontsern (edaspidi „Dexia”) loodi 1996. aastal Crédit Local de France’i ja Crédit communal de Belgique’i ühinemisel ning see oli spetsialiseerunud laenude andmisele kohalikele omavalitsustele, kuid tal oli ka umbes 5,5 miljonit eraklienti, peamiselt Belgias, Luksemburgis ja Türgis. |
| --- | --- |

(48)

Dexia kontsern (edaspidi „Dexia”) loodi 1996. aastal Crédit Local de France’i ja Crédit communal de Belgique’i ühinemisel ning see oli spetsialiseerunud laenude andmisele kohalikele omavalitsustele, kuid tal oli ka umbes 5,5 miljonit eraklienti, peamiselt Belgias, Luksemburgis ja Türgis.

| (49) | Dexia kontsern oli koondunud emaettevõtjaks oleva valdusettevõtja (Dexia SA) ümber ning selle kolm tegevtütarettevõtjat asusid Prantsusmaal (DCL) (27), Belgias (DBB/Belfius) ja Luksemburgis (Dexia BIL). Samuti kuulus kontserni juurde Crédit communal de Belgique’i tütarettevõtja DMA, mis oli maapank. Lisaks kuulusid sinna veel järgmised tütarettevõtjad: Deniz Bank, Dexia Habitat, DKB Polska, DAM, Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail, Dexia Israël ja Dexia LLD. Dexia üksikasjalikuma kirjelduse leiab menetluse algatamise otsusest (28) ja DBB/Belfiuse müüki käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise otsusest (29).

  Joonis 1


  Kontserni lihtsustatud struktuur 30. septembril 2011 (st enne Dexia juhatuse 9. oktoobri 2011. aasta koosolekul teatatud võõrandamiste teostamist) |
| --- | --- |

(49)

Dexia kontsern oli koondunud emaettevõtjaks oleva valdusettevõtja (Dexia SA) ümber ning selle kolm tegevtütarettevõtjat asusid Prantsusmaal (DCL) (27), Belgias (DBB/Belfius) ja Luksemburgis (Dexia BIL). Samuti kuulus kontserni juurde Crédit communal de Belgique’i tütarettevõtja DMA, mis oli maapank. Lisaks kuulusid sinna veel järgmised tütarettevõtjad: Deniz Bank, Dexia Habitat, DKB Polska, DAM, Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail, Dexia Israël ja Dexia LLD. Dexia üksikasjalikuma kirjelduse leiab menetluse algatamise otsusest (28) ja DBB/Belfiuse müüki käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise otsusest (29).

Joonis 1

Kontserni lihtsustatud struktuur 30. septembril 2011 (st enne Dexia juhatuse 9. oktoobri 2011. aasta koosolekul teatatud võõrandamiste teostamist)

| (50) | Alates 2010. aasta esimesest veerandist koondas Dexia oma Legacy Portfolio Management Divisioni alla likvideeritava võlakirjaportfelli vahendid (edaspidi „legacy väärtpaberiportfell”). 30. juuni 2012. aastal oli Legacy Portfolio Management Divisionil kohustusi, sealhulgas bilansiväliseid kohustusi, 86,3 miljardi euro eest. Bilansis sisalduvad kohustused moodustasid 83,9 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(50)

Alates 2010. aasta esimesest veerandist koondas Dexia oma Legacy Portfolio Management Divisioni alla likvideeritava võlakirjaportfelli vahendid (edaspidi „legacy väärtpaberiportfell”). 30. juuni 2012. aastal oli Legacy Portfolio Management Divisionil kohustusi, sealhulgas bilansiväliseid kohustusi, 86,3 miljardi euro eest. Bilansis sisalduvad kohustused moodustasid 83,9 miljardit eurot.

| (51) | Asjaomased liikmesriigid algatasid Dexia saneerimise. 20. oktoobril 2011 ostis Belgia riik DBB/Belfiuse, 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli Dexia konsolideeritud bilansimaht (võttes arvesse DBB/Belfiuse dekonsolideerimist 1. oktoobril 2011) 413 miljardit eurot. Saneerimiskava raames oli Dexia juba müünud RBC Dexia Investor Services (edaspidi „RBCD”) 27. juulil 2012, Dexia BILi 5. oktoobril 2012 ja Denizbanki 28. septembril 2012. |
| --- | --- |

(51)

Asjaomased liikmesriigid algatasid Dexia saneerimise. 20. oktoobril 2011 ostis Belgia riik DBB/Belfiuse, 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli Dexia konsolideeritud bilansimaht (võttes arvesse DBB/Belfiuse dekonsolideerimist 1. oktoobril 2011) 413 miljardit eurot. Saneerimiskava raames oli Dexia juba müünud RBC Dexia Investor Services (edaspidi „RBCD”) 27. juulil 2012, Dexia BILi 5. oktoobril 2012 ja Denizbanki 28. septembril 2012.

| (52) | 2012. aasta lõpus oli Dexia kontserni esitatud struktuur järgmine:

  Joonis 2


  Dexia kontserni struktuur 24. oktoobril 2012 |
| --- | --- |

(52)

2012. aasta lõpus oli Dexia kontserni esitatud struktuur järgmine:

Joonis 2

Dexia kontserni struktuur 24. oktoobril 2012

| (53) | Dexia kontserni probleeme 2008. aasta sügisel lahvatanud finantskriisi ajal kirjeldatakse tingimuslikus otsuses. Hilisemad raskused võib võtta kokku järgmiselt. |
| --- | --- |

(53)

Dexia kontserni probleeme 2008. aasta sügisel lahvatanud finantskriisi ajal kirjeldatakse tingimuslikus otsuses. Hilisemad raskused võib võtta kokku järgmiselt.

| (54) | Riigivõlakriisi süvenemise tõttu, mis oli paljud Euroopa Liidu pangad raskesse olukorda viinud, muutusid investorid oma partnerpankade suhtes järjest skeptilisemaks ning ei andnud enam neile ligipääsu rahalistele vahenditele rahuldavas mahus ega tingimustel. |
| --- | --- |

(54)

Riigivõlakriisi süvenemise tõttu, mis oli paljud Euroopa Liidu pangad raskesse olukorda viinud, muutusid investorid oma partnerpankade suhtes järjest skeptilisemaks ning ei andnud enam neile ligipääsu rahalistele vahenditele rahuldavas mahus ega tingimustel.

| (55) | Dexia kontsern, millel olid eriti suured riskipositsioonid riikide ja piirkondade laenude suhtes, muutis investorid veelgi ettevaatlikumaks. Nimelt sisaldasid Dexia varad palju selliste riikide ja/või sellistes riikides asuvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste laene ja/või kohustusi, keda turg umbusaldas. |
| --- | --- |

(55)

Dexia kontsern, millel olid eriti suured riskipositsioonid riikide ja piirkondade laenude suhtes, muutis investorid veelgi ettevaatlikumaks. Nimelt sisaldasid Dexia varad palju selliste riikide ja/või sellistes riikides asuvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste laene ja/või kohustusi, keda turg umbusaldas.

| (56) | Lisaks algas riigivõlakriis veel enne, kui Dexia suutis ellu viia oma ümberkorralduskava. Et ümberkorralduskava elluviimine venis, halvenes kontserni likviidsusriski profiil. See muutis Dexia turuhäirete suhtes teistest pankadest haavatavamaks. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks algas riigivõlakriis veel enne, kui Dexia suutis ellu viia oma ümberkorralduskava. Et ümberkorralduskava elluviimine venis, halvenes kontserni likviidsusriski profiil. See muutis Dexia turuhäirete suhtes teistest pankadest haavatavamaks.

| (57) | Dexia rahastamisvajadused kasvasid eelkõige järgmistel põhjustel:






  1) | 2011. aasta suvel oluliselt langenud intressimäärade tulemusel suurenes ettevõtja tagatisvara vajadus vähemalt [5–20] miljardi euro võrra, et tulla toime lisatagatise nõuetega seoses tuletisinstrumentide portfelli turuväärtuse kõikumisega bilansi tagamiseks kasutatud määrade alusel; |
| --- | --- | --- |

(57)

Dexia rahastamisvajadused kasvasid eelkõige järgmistel põhjustel:

1)

2011. aasta suvel oluliselt langenud intressimäärade tulemusel suurenes ettevõtja tagatisvara vajadus vähemalt [5–20] miljardi euro võrra, et tulla toime lisatagatise nõuetega seoses tuletisinstrumentide portfelli turuväärtuse kõikumisega bilansi tagamiseks kasutatud määrade alusel;

| 2) | paljude emiteeritud võlakirjade (eriti asjaomaste riikide tagatud varasemate Dexia emissioonide) kehtivusajad lõppesid hetkel, kui turutingimused nimetatud kohustuste refinantseerimiseks ei olnud enam optimaalsed; |
| --- | --- |

2)

paljude emiteeritud võlakirjade (eriti asjaomaste riikide tagatud varasemate Dexia emissioonide) kehtivusajad lõppesid hetkel, kui turutingimused nimetatud kohustuste refinantseerimiseks ei olnud enam optimaalsed;

| 3) | oluline turuväärtuse ja krediidikvaliteedi langus selliste varade osas, mida Dexia kasutas tagatisena rahaliste vahendite saamiseks; |
| --- | --- |

3)

oluline turuväärtuse ja krediidikvaliteedi langus selliste varade osas, mida Dexia kasutas tagatisena rahaliste vahendite saamiseks;

| 4) | suure osa investorite usalduse kadumine, mis tulenes muu hulgas 2011. aasta teise kvartali kohta teatatud olulisest kahjumist (ligi 4 miljardit eurot) ja teatavate reitinguagentuuride poolsest reitingu langetamisest; |
| --- | --- |

4)

suure osa investorite usalduse kadumine, mis tulenes muu hulgas 2011. aasta teise kvartali kohta teatatud olulisest kahjumist (ligi 4 miljardit eurot) ja teatavate reitinguagentuuride poolsest reitingu langetamisest;

| 5) | Dexia raskuste tõttu langetas reitinguagentuur Moody’s 3. oktoobril 2011 DBB/Belfiuse reitingut. Selle uudise tulemusel võtsid DBB/Belfiuse Belgia ja Luksemburgi kliendid 3.–10. oktoobrini 2011 oma hoiuseid massiliselt pangast välja, kokku võeti välja sadu miljoneid eurosid. |
| --- | --- |

5)

Dexia raskuste tõttu langetas reitinguagentuur Moody’s 3. oktoobril 2011 DBB/Belfiuse reitingut. Selle uudise tulemusel võtsid DBB/Belfiuse Belgia ja Luksemburgi kliendid 3.–10. oktoobrini 2011 oma hoiuseid massiliselt pangast välja, kokku võeti välja sadu miljoneid eurosid.

| (58) | Alates 2011. aasta algusest mõjutasid Dexia raskused eriti DBB/Belfiust kui kontserni keskset varahaldusüksust. |
| --- | --- |

(58)

Alates 2011. aasta algusest mõjutasid Dexia raskused eriti DBB/Belfiust kui kontserni keskset varahaldusüksust.

| (59) | Just kirjeldatud asjaolude tõttu otsustasid asjaomased liikmesriigid võtta esialgu täiendavaid meetmeid Dexia abistamiseks, mis seisnes Belgia ja Prantsuse keskpanga antud uues erakorralises likviidsusabis, ajutises refinantseerimistagatises ning kontserni saneerimiskava väljatöötamises. |
| --- | --- |

(59)

Just kirjeldatud asjaolude tõttu otsustasid asjaomased liikmesriigid võtta esialgu täiendavaid meetmeid Dexia abistamiseks, mis seisnes Belgia ja Prantsuse keskpanga antud uues erakorralises likviidsusabis, ajutises refinantseerimistagatises ning kontserni saneerimiskava väljatöötamises.

| (60) | Asjaomaste liikmesriikide arvates olid kontserni järelejäänud üksused alates 2010. aasta veebruarist võetud meetmetest hoolimata kohese pankroti (30) ohus ning seda ei saanud hoida ära muud moodi kui kontserni saneerimise abil. |
| --- | --- |

(60)

Asjaomaste liikmesriikide arvates olid kontserni järelejäänud üksused alates 2010. aasta veebruarist võetud meetmetest hoolimata kohese pankroti (30) ohus ning seda ei saanud hoida ära muud moodi kui kontserni saneerimise abil.

2.1.2.   Dexia Municipal Agency (DMA)

| (61) | DMA on üks suurimaid Euroopa maapanku. Selle peamine tegevusala on laenude või väärtpaberite refinantseerimine rahvusvahelisel tasandil emiteeritavate hüpoteekvõlakirjadega, mis on üks tagatud võlakirjade (covered bonds) olulisi liike. 22. oktoobri 2010. aasta seaduse kohaselt maapangana tegutsev DMA emiteeris tagatud võlakirju, mida iseloomustas õiguslik privileeg, mis mõjutas eeskätt tema varadest tulenevate summadega seotud intresside maksmist ja summade tagasimaksmist. |
| --- | --- |

(61)

DMA on üks suurimaid Euroopa maapanku. Selle peamine tegevusala on laenude või väärtpaberite refinantseerimine rahvusvahelisel tasandil emiteeritavate hüpoteekvõlakirjadega, mis on üks tagatud võlakirjade (covered bonds) olulisi liike. 22. oktoobri 2010. aasta seaduse kohaselt maapangana tegutsev DMA emiteeris tagatud võlakirju, mida iseloomustas õiguslik privileeg, mis mõjutas eeskätt tema varadest tulenevate summadega seotud intresside maksmist ja summade tagasimaksmist.

| (62) | DMA varad sisaldasid nõudeid üksnes avaliku sektori abikõlblike üksuste suhtes, nagu piirkondlikud omavalitsused või nende liidud või muud riigiasutused, mis asusid Euroopa Majandusühenduses, Šveitsis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Jaapanis. Nõuded väljendusid laenudes või võlakirjades, mis moodustasid võlanõude nimetatud avaliku sektori üksuste suhtes. DMA bilansis kajastusid abikõlblikuna ka eriotstarbelised rahastamisvahendid või varaga tagatud väärtpaberid (asset backed securities). |
| --- | --- |

(62)

DMA varad sisaldasid nõudeid üksnes avaliku sektori abikõlblike üksuste suhtes, nagu piirkondlikud omavalitsused või nende liidud või muud riigiasutused, mis asusid Euroopa Majandusühenduses, Šveitsis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Jaapanis. Nõuded väljendusid laenudes või võlakirjades, mis moodustasid võlanõude nimetatud avaliku sektori üksuste suhtes. DMA bilansis kajastusid abikõlblikuna ka eriotstarbelised rahastamisvahendid või varaga tagatud väärtpaberid (asset backed securities).

| (63) | DMA kohustuste pool koosnes kahest võlaliigist: hüpoteekvõlakirjad ja muud neile allutatud võlad. Vara, mida ei rahastatud pandikirjadest (ülehindamine), rahastati omavahenditest ja DMA ainuaktsionäri DCLi antud laenust. Maapankade ülehindamismäära arvutatakse koguvara (tagatiskogum, cover pool) võrdlemisel kõigi kõrgema nõudeõiguse järguga võlgadega. DMA võttis kohustuse hoida nimetatud määra 105 % tasemel, kusjuures seaduslik miinimum on 102 %. DMA tehinguid haldas täies ulatuses selle ainuaktsionär DCL. |
| --- | --- |

(63)

DMA kohustuste pool koosnes kahest võlaliigist: hüpoteekvõlakirjad ja muud neile allutatud võlad. Vara, mida ei rahastatud pandikirjadest (ülehindamine), rahastati omavahenditest ja DMA ainuaktsionäri DCLi antud laenust. Maapankade ülehindamismäära arvutatakse koguvara (tagatiskogum, cover pool) võrdlemisel kõigi kõrgema nõudeõiguse järguga võlgadega. DMA võttis kohustuse hoida nimetatud määra 105 % tasemel, kusjuures seaduslik miinimum on 102 %. DMA tehinguid haldas täies ulatuses selle ainuaktsionär DCL.

| (64) | DMA aktivatest suurima osa moodustas Dexia kontserni äritegevusest tekkinud vara. 30. juunil 2012 koosnes kliendiportfell ehk tagatiskogum 54,1 miljardi euro väärtuses laenudest ja 17,6 miljardi euro väärtuses väärtpaberitest, kokku seega 71,8 miljardit eurot. Varad jagunesid geograafiliselt järgmiselt: 65 % Prantsusmaa ning 35 % muud, peamiselt Euroopa riigid. Prantsusmaa kohalikele omavalitsustele kuulunud portfell moodustas 37 miljardit eurot, riiklike tervishoiuasutuste oma 6,6 miljardit eurot.

  Tabel 1


  DMA kliendiportfell

  DMA KLIENDIPORTFELL SEISUGA 30. JUUNI 2012 MILJONITES EURODES | Laenud | Võlakirjad | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud/võlakirjad | 54,191 | 17,650 | 71,841 |
| | | | |
| Prantsusmaa | 46,682 | 372 | 47,054 |
| Riik | 218 | | 218 |
| Kohalikud omavalitsused | 36,730 | 358 | 37,088 |
| — | piirkonnad |

(64)

DMA aktivatest suurima osa moodustas Dexia kontserni äritegevusest tekkinud vara. 30. juunil 2012 koosnes kliendiportfell ehk tagatiskogum 54,1 miljardi euro väärtuses laenudest ja 17,6 miljardi euro väärtuses väärtpaberitest, kokku seega 71,8 miljardit eurot. Varad jagunesid geograafiliselt järgmiselt: 65 % Prantsusmaa ning 35 % muud, peamiselt Euroopa riigid. Prantsusmaa kohalikele omavalitsustele kuulunud portfell moodustas 37 miljardit eurot, riiklike tervishoiuasutuste oma 6,6 miljardit eurot.

Tabel 1

DMA kliendiportfell

DMA KLIENDIPORTFELL SEISUGA 30. JUUNI 2012 MILJONITES EURODES

Laenud

Võlakirjad

Kokku

Laenud/võlakirjad

54,191

17,650

71,841

Prantsusmaa

46,682

372

47,054

Riik

218

218

Kohalikud omavalitsused

36,730

358

37,088

—

piirkonnad

2,136

133

2,269

| — | departemangud |
| --- | --- |

—

departemangud

6,331

6,331

| — | vallad |
| --- | --- |

—

vallad

18,044

107

18,151

| — | valdade ühendused |
| --- | --- |

—

valdade ühendused

10,219

118

10,337

Avaliku sektori asutused:

9,734

14

9,748

| — | tervishoiuasutused |
| --- | --- |

—

tervishoiuasutused

6,607

6,607

| — | sotsiaalelamumajandus |
| --- | --- |

—

sotsiaalelamumajandus

2,000

2,000

| — | muu |
| --- | --- |

—

muu

1,127

14

1,141

Belgia

357

6,499

6,856

Itaalia

13

7,411

7,424

Ühendkuningriik

1,850

639

2,489

Šveits

4,087

4,087

Muud OECD riigid

1,202

2,729

3,931

| (65) | DMA portfelli kuuluvaid osa Prantsusmaa laene võib kvalifitseerida struktureeritud laenudeks. 31. augustil 2012 jagunesid DMA Prantsusmaa laenud (laenujääk, lepingud ja klientide arv) laenuliikide lõikes (struktureerimata, struktureeritud, mittetundlikud ning struktureeritud tundlikud laenud) ja Gissleri harta liigituse järgi (31) (vt põhjendus (194), millega mõõdetakse struktuuririske) järgmiselt.

  Tabel 2


  Laenude klassifitseerimine









  DMA bilansis sisalduvate laenude klassifitseerimine (31. august 2012) |
| --- | --- |
| | Laenujääk (miljonid eurod) | Lepingute arv (tuhandetes) | Klientide arv (tuhandetes) |
| Kokku | 45 907 | 58,8 | 19,6 |
| Struktureerimata laenud | 29 730 | 54,9 | 19,3 |
| Mittetundlikud struktureeritud laenud | 6 774 | 2,5 | 1,8 |
| Tundlikud struktureeritud laenud | 9 404 | 1,5 | 0,95 |
| millest harta välised | 4 189 | 0,5 | 0,4 |
| millest 5E | [250–500] | [0–0,75] | [0–0,75] |
| millest 4E | [1 000–1 500] | [0–0,75] | [0–0,75] |
| millest 3E | [3 000–3 500] | [0–0,75] | [0–0,75] |
| millest muid | [500–750] | [0–0,75] | [0–0,75] |

(65)

DMA portfelli kuuluvaid osa Prantsusmaa laene võib kvalifitseerida struktureeritud laenudeks. 31. augustil 2012 jagunesid DMA Prantsusmaa laenud (laenujääk, lepingud ja klientide arv) laenuliikide lõikes (struktureerimata, struktureeritud, mittetundlikud ning struktureeritud tundlikud laenud) ja Gissleri harta liigituse järgi (31) (vt põhjendus (194), millega mõõdetakse struktuuririske) järgmiselt.

Tabel 2

Laenude klassifitseerimine

DMA bilansis sisalduvate laenude klassifitseerimine (31. august 2012)

Laenujääk (miljonid eurod)

Lepingute arv (tuhandetes)

Klientide arv (tuhandetes)

Kokku

45 907

58,8

19,6

Struktureerimata laenud

29 730

54,9

19,3

Mittetundlikud struktureeritud laenud

6 774

2,5

1,8

Tundlikud struktureeritud laenud

9 404

1,5

0,95

millest harta välised

4 189

0,5

0,4

millest 5E

[250–500]

[0–0,75]

[0–0,75]

millest 4E

[1 000–1 500]

[0–0,75]

[0–0,75]

millest 3E

[3 000–3 500]

[0–0,75]

[0–0,75]

millest muid

[500–750]

[0–0,75]

[0–0,75]

| (66) | DMA portfellis oli 1 522 tundlikku laenu nimiväärtusega 9,4 miljardit eurot (31. august 2012). Nimetatud laene iseloomustab suure finantsvõimendusega struktureeritud komponent. Üldjuhul pärast esimest etappi, mille ajal klient tasus fikseeritud intresse, mille määrad jäid enamjaolt alla sama kehtivusega lihtsate (plain vanilla) intressimäärade, algas laenu struktureeritud etapp. Siis oli makstav intressimäär vahetult seotud aluseks oleva indeksiga (intressimäär, vahetuskurss jne) rohkem või vähem keeruka valemi alusel. Paljud laenud indekseeriti seega vahetult euro ja Šveitsi frangi vahetuskursi järgi. Kriisi ja Šveitsi frangi olulise tugevnemise tulemusel viimastel aastatel muutus klientidele kehtiv intressimäär turuhinnast kõvasti suuremaks. |
| --- | --- |

(66)

DMA portfellis oli 1 522 tundlikku laenu nimiväärtusega 9,4 miljardit eurot (31. august 2012). Nimetatud laene iseloomustab suure finantsvõimendusega struktureeritud komponent. Üldjuhul pärast esimest etappi, mille ajal klient tasus fikseeritud intresse, mille määrad jäid enamjaolt alla sama kehtivusega lihtsate (plain vanilla) intressimäärade, algas laenu struktureeritud etapp. Siis oli makstav intressimäär vahetult seotud aluseks oleva indeksiga (intressimäär, vahetuskurss jne) rohkem või vähem keeruka valemi alusel. Paljud laenud indekseeriti seega vahetult euro ja Šveitsi frangi vahetuskursi järgi. Kriisi ja Šveitsi frangi olulise tugevnemise tulemusel viimastel aastatel muutus klientidele kehtiv intressimäär turuhinnast kõvasti suuremaks.

| (67) | Praegu makstavate teatavate intressimäärade taseme tõttu on paljud kliendid otsustanud DMA kohtusse kaevata, tuues välja järgmised põhjused: 1) tegeliku üldintressimäära puudumine või puudulikkus, 2) DCL/DMA suutmatus täita teavitamis- ja nõuandekohustust ja 3) lepingu mittekehtimine seoses tahteavalduse puudumisega. 30. septembri 2012. aasta seisuga oli DCL/DMA vastu kohtusse pöördunud 50 klienti (tagasimaksete nimiväärtus kokku umbkaudu [0–2,5] miljardit eurot). Sama kuupäeva seisuga oli maksmata laenude nimiväärtus kokku 250 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(67)

Praegu makstavate teatavate intressimäärade taseme tõttu on paljud kliendid otsustanud DMA kohtusse kaevata, tuues välja järgmised põhjused: 1) tegeliku üldintressimäära puudumine või puudulikkus, 2) DCL/DMA suutmatus täita teavitamis- ja nõuandekohustust ja 3) lepingu mittekehtimine seoses tahteavalduse puudumisega. 30. septembri 2012. aasta seisuga oli DCL/DMA vastu kohtusse pöördunud 50 klienti (tagasimaksete nimiväärtus kokku umbkaudu [0–2,5] miljardit eurot). Sama kuupäeva seisuga oli maksmata laenude nimiväärtus kokku 250 miljonit eurot.

| (68) | Nagu on märgitud eespool menetluse pikendamise otsust kirjeldavas punktis, nähti komisjonile 2012. aasta aprillis teatatud saneerimiskavas ette järgmise kahe tagatise kasutusele võtmine: i) tagatis, mille Dexia/DCL andis DMA ostjatele tundlike laenude portfelliga seotud kohtuvaidluste vastu (tagatisel oli Prantsuse riigi edasigarantii), ii) kahjumi peatamise (stop-loss) tagatis, eesmärgiga katta kogu DMA portfelli laenuriskid. |
| --- | --- |

(68)

Nagu on märgitud eespool menetluse pikendamise otsust kirjeldavas punktis, nähti komisjonile 2012. aasta aprillis teatatud saneerimiskavas ette järgmise kahe tagatise kasutusele võtmine: i) tagatis, mille Dexia/DCL andis DMA ostjatele tundlike laenude portfelliga seotud kohtuvaidluste vastu (tagatisel oli Prantsuse riigi edasigarantii), ii) kahjumi peatamise (stop-loss) tagatis, eesmärgiga katta kogu DMA portfelli laenuriskid.

| (69) | Et teha otsus nimetatud tagatiste kokkusobivuse kohta riigiabieeskirjadega, nimetas komisjon sõltumatu eksperdi, kes analüüsib tundlike laenude portfelli ja prognoosib selle oodatavat kahjumit. Kahjumianalüüs (laenuriskid ja kohtumenetlustest põhjustatud kahjumiriskid) põhines mitmel hüpoteesil alusindeksite arengu kohta, millest sõltub kliendi makstav intressimäär. Makstava intressimäära ja nn turupõhise intressimäära erinevus võimaldas määrata juba algatatud vaidluste alusel vaidluste esinemise tõenäosuse ning koostada eri kliiringustsenaariumid. |
| --- | --- |

(69)

Et teha otsus nimetatud tagatiste kokkusobivuse kohta riigiabieeskirjadega, nimetas komisjon sõltumatu eksperdi, kes analüüsib tundlike laenude portfelli ja prognoosib selle oodatavat kahjumit. Kahjumianalüüs (laenuriskid ja kohtumenetlustest põhjustatud kahjumiriskid) põhines mitmel hüpoteesil alusindeksite arengu kohta, millest sõltub kliendi makstav intressimäär. Makstava intressimäära ja nn turupõhise intressimäära erinevus võimaldas määrata juba algatatud vaidluste alusel vaidluste esinemise tõenäosuse ning koostada eri kliiringustsenaariumid.

| (70) | Komisjoni tellitud asjaomase analüüsi kohaselt on baasstsenaariumi alusel DMA kogukahjum (tagasi maksmata laenud ja kohtuvaidlused) [1,5–4,5] miljardit eurot ning stressistsenaariumi alusel [3–8] miljardit eurot. Asjaomaste liikmesriikide arvates võimaldaks nimetatud laenude rahastamine vähendada kahjumit 70–80 %. |
| --- | --- |

(70)

Komisjoni tellitud asjaomase analüüsi kohaselt on baasstsenaariumi alusel DMA kogukahjum (tagasi maksmata laenud ja kohtuvaidlused) [1,5–4,5] miljardit eurot ning stressistsenaariumi alusel [3–8] miljardit eurot. Asjaomaste liikmesriikide arvates võimaldaks nimetatud laenude rahastamine vähendada kahjumit 70–80 %.

2.1.3.   Crediop

| (71) | DCLi 70 % osalusega Itaalia tütarettevõtja Crediop tegeleb avaliku sektori ja avaliku sektori osalusega asutustele finantsteenuste pakkumisega (edaspidi: „Public and Wholesale Banking” ehk „PWB”, „kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamine”) Itaalia turul, kusjuures ettevõtja turuosa on ligikaudu 20 %. Samuti rahastatakse eri sektorite eraprojekte. 30. juunil 2012 moodustas ettevõtja laenuportfell 29,3 miljardit eurot. Krediidireitingu alandamise järgselt muutus ettevõtja rahastamine veelgi ebastabiilsemaks, mistõttu rahastas DCL Crediopi tegevust edaspidi 5 miljardi euro eest. |
| --- | --- |

(71)

DCLi 70 % osalusega Itaalia tütarettevõtja Crediop tegeleb avaliku sektori ja avaliku sektori osalusega asutustele finantsteenuste pakkumisega (edaspidi: „Public and Wholesale Banking” ehk „PWB”, „kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamine”) Itaalia turul, kusjuures ettevõtja turuosa on ligikaudu 20 %. Samuti rahastatakse eri sektorite eraprojekte. 30. juunil 2012 moodustas ettevõtja laenuportfell 29,3 miljardit eurot. Krediidireitingu alandamise järgselt muutus ettevõtja rahastamine veelgi ebastabiilsemaks, mistõttu rahastas DCL Crediopi tegevust edaspidi 5 miljardi euro eest.

| (72) | 26. veebruari 2010. aasta tingimuslikus otsuses oli nähtud ette, et 2012. aasta oktoobri lõpuks Dexia loovutab või viib börsile kontserni 70 % osaluse Itaalia tütarettevõtjas Crediop. See osutus teostamatuks, nagu on kinnitanud sõltumatu ekspert (vt põhjendus 55 eespool). |
| --- | --- |

(72)

26. veebruari 2010. aasta tingimuslikus otsuses oli nähtud ette, et 2012. aasta oktoobri lõpuks Dexia loovutab või viib börsile kontserni 70 % osaluse Itaalia tütarettevõtjas Crediop. See osutus teostamatuks, nagu on kinnitanud sõltumatu ekspert (vt põhjendus 55 eespool).

2.1.4.   DBB/Belfius

| (73) | DBB/Belfius pakub peamiselt Belgia turul finantsteenuseid PWB klientidele ja eraklientidele ning kindlustusteenuseid. DBB/Belfiuse turuosa PWB laenuturul Belgias (32) on [10–15] %, eraisikute hoiuseturul 13 %, eraisikute hüpoteeklaenuturul 15 %, elukindlustusturul 9,5 % ja 5 % muude kindlustustoodete turul. DBB/Belfiusel on umbes 3,8 miljonit klienti. DBB/Belfius bilanss oli 2011. aasta lõpus 233 miljardit eurot ning maksevõime määr Basel II järgi esimese taseme omavahenditest 11,8 %. DBB/Belfiuse maksustamisjärgne puhaskahjum oli 2011. aastal 1,37 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(73)

DBB/Belfius pakub peamiselt Belgia turul finantsteenuseid PWB klientidele ja eraklientidele ning kindlustusteenuseid. DBB/Belfiuse turuosa PWB laenuturul Belgias (32) on [10–15] %, eraisikute hoiuseturul 13 %, eraisikute hüpoteeklaenuturul 15 %, elukindlustusturul 9,5 % ja 5 % muude kindlustustoodete turul. DBB/Belfiusel on umbes 3,8 miljonit klienti. DBB/Belfius bilanss oli 2011. aasta lõpus 233 miljardit eurot ning maksevõime määr Basel II järgi esimese taseme omavahenditest 11,8 %. DBB/Belfiuse maksustamisjärgne puhaskahjum oli 2011. aastal 1,37 miljardit eurot.

2.2.   DEXIA SANEERIMISE KAVA

| (74) | Dexia läbivaadatud saneerimiskava sisaldas ka kontserni müüdavate üksuste loovutamist ja kontserni kõigi muude üksuste ja vara likvideerimist. |
| --- | --- |

(74)

Dexia läbivaadatud saneerimiskava sisaldas ka kontserni müüdavate üksuste loovutamist ja kontserni kõigi muude üksuste ja vara likvideerimist.

| (75) | Läbivaadatud saneerimiskavas on nähtud ette, et võlakirja- ja laenuportfellid püsivad kehtivuse lõpuni, et säilitada nende väärtus ja vältida vara kiirmüüki (fire sales). Dexia ja asjaomased liikmesriigid uurivad ühtlasi, millistel tingimustel saaks kontsern võimaluse korral kiirendada finantsvõimenduse vähendamist, kui turutingimused seda lubavad. |
| --- | --- |

(75)

Läbivaadatud saneerimiskavas on nähtud ette, et võlakirja- ja laenuportfellid püsivad kehtivuse lõpuni, et säilitada nende väärtus ja vältida vara kiirmüüki (fire sales). Dexia ja asjaomased liikmesriigid uurivad ühtlasi, millistel tingimustel saaks kontsern võimaluse korral kiirendada finantsvõimenduse vähendamist, kui turutingimused seda lubavad.

| (76) | Esitatud strateegia tipneks Dexia bilansimahu märkimisväärse vähenemisega. 30. juunil 2012 oli see juba 411 miljardit eurot, s.o 37 % väiksem kui 31. detsembril 2008 (651 miljardit eurot), kui anti esimest korda riigiabi. 2013. aasta lõpus peaks kontserni vara moodustama pärast DMA loovutamist (mõju [60–80] miljardit eurot) [200–250] miljardit eurot ning jagunema PWB laenudeks ([80–100] miljardit eurot), legacy varaks (varasemast ajast päritud probleemsed varad) ([60–80] miljardit eurot), sularahatagatiseks ([20–40] miljardit eurot) ja muuks varaks ([40–60] miljardit eurot). Seejärel peaks vara amortiseeruma [10–20] miljardit eurot aastas kuni 2017. aastani. 2020. aastal oleks vara väärtus [100–150] miljardit eurot, millest [50–70] miljardit eurot moodustaksid laenud PWB sektorile (–[30–50] % võrreldes 2013. aasta lõpuga) ja [30–50] miljardit eurot legacy vara (–[30–40] %). Võrreldes 2008. aastaga väheneks 2020. aastal bilanss [70–80] %.

  Joonis 3


  Dexia varaline koosseis

  [...] |
| --- | --- |

(76)

Esitatud strateegia tipneks Dexia bilansimahu märkimisväärse vähenemisega. 30. juunil 2012 oli see juba 411 miljardit eurot, s.o 37 % väiksem kui 31. detsembril 2008 (651 miljardit eurot), kui anti esimest korda riigiabi. 2013. aasta lõpus peaks kontserni vara moodustama pärast DMA loovutamist (mõju [60–80] miljardit eurot) [200–250] miljardit eurot ning jagunema PWB laenudeks ([80–100] miljardit eurot), legacy varaks (varasemast ajast päritud probleemsed varad) ([60–80] miljardit eurot), sularahatagatiseks ([20–40] miljardit eurot) ja muuks varaks ([40–60] miljardit eurot). Seejärel peaks vara amortiseeruma [10–20] miljardit eurot aastas kuni 2017. aastani. 2020. aastal oleks vara väärtus [100–150] miljardit eurot, millest [50–70] miljardit eurot moodustaksid laenud PWB sektorile (–[30–50] % võrreldes 2013. aasta lõpuga) ja [30–50] miljardit eurot legacy vara (–[30–40] %). Võrreldes 2008. aastaga väheneks 2020. aastal bilanss [70–80] %.

Joonis 3

Dexia varaline koosseis

[...]

| (77) | Läbivaadatud saneerimiskava sisaldab ka võrdlust alternatiivvalikuga Dexia pankroti korral (kohese likvideerimise stsenaarium), mille puhul ei anta täiendavat riigiabi, ning selle raames järeldatakse, et see stsenaarium ei ole usaldusväärne valik riskide tõttu, mis tekivad asjaomastele liikmesriikidele seoses varem antud refinantseerimistagatiste kasutamisega, mõjuga finantsstabiilsusele, tagamata võlgade turu stabiilsusega, riigi võlakohustuste tuletisinstrumentide ja turgudega, sotsiaalkulude ja suurte koheste kapitalikahjumitega. |
| --- | --- |

(77)

Läbivaadatud saneerimiskava sisaldab ka võrdlust alternatiivvalikuga Dexia pankroti korral (kohese likvideerimise stsenaarium), mille puhul ei anta täiendavat riigiabi, ning selle raames järeldatakse, et see stsenaarium ei ole usaldusväärne valik riskide tõttu, mis tekivad asjaomastele liikmesriikidele seoses varem antud refinantseerimistagatiste kasutamisega, mõjuga finantsstabiilsusele, tagamata võlgade turu stabiilsusega, riigi võlakohustuste tuletisinstrumentide ja turgudega, sotsiaalkulude ja suurte koheste kapitalikahjumitega.

2.2.1.   Likviidsus ja rahastamine

| (78) | Dexia kasutas asjaomaste liikmesriikide refinantseerimistagatisest 2012. aastal 73 miljardit eurot (vt joonis). Alates 2016. aastast vähendatakse kasutatavat summat [30–50] miljardile eurole ning see väheneb veelgi, kuni [20–40] miljardi euroni 2020. aastal. Stressistsenaariumi puhul võib tagatiste kasutamine tõusta alates 2013. aastast [10–20] miljardi euro võrra ja saavutada [75–85] miljardi euro taseme.

  Joonis 4.


  Tagatiste kasutamise jagunemine

  [...] |
| --- | --- |

(78)

Dexia kasutas asjaomaste liikmesriikide refinantseerimistagatisest 2012. aastal 73 miljardit eurot (vt joonis). Alates 2016. aastast vähendatakse kasutatavat summat [30–50] miljardile eurole ning see väheneb veelgi, kuni [20–40] miljardi euroni 2020. aastal. Stressistsenaariumi puhul võib tagatiste kasutamine tõusta alates 2013. aastast [10–20] miljardi euro võrra ja saavutada [75–85] miljardi euro taseme.

Joonis 4.

Tagatiste kasutamise jagunemine

[...]

| (79) | Rahastamisvajadus peaks vähenema: kui 2012. aastal oli see [250–300] miljardit eurot, siis 2020. aastal peaks olema [100–150] miljardit eurot. 2013. aasta alguseks peaks erakorralise likviidsusabi kasutamine oluliselt vähenema (2012. aasta septembri lõpus oli see rohkem kui [10–20] miljardit eurot) ning jääma nullkasutamise juurde, v.a 2016.aasta ([10–20] miljardit eurot), kui Dexia lõpetab kavakohaselt omaenda tagatud (omakasutus) väärtpaberite kasutamise eurosüsteemi raames. Eurosüsteemi keskpanga rahastamine väheneb oluliselt ja tagatisega kaetud väärtpaberite omakasutus langeb [10–20] miljardile eurole, et jõuda 2016. aastaks nullkasutuseni. Keskpanga tehingute väiksemat kasutamist tasakaalustatakse tagatud rahastamise (repotehingud) suurendamisega ja tagatud väärtpaberite laskmisega turule. Võimalik täiendav rahastamisvajadus täidetakse tähtsuse järjekorras järgmiste vahenditega: repoturg, riigitagatisega uute väätpaberite laskmine turule, uued rahalised vahendid eurosüsteemi keskpangast ja erakorralise likviidsusabi kasutamine.

  Joonis 5.


  Rahastamise jagunemine

  [...] |
| --- | --- |

(79)

Rahastamisvajadus peaks vähenema: kui 2012. aastal oli see [250–300] miljardit eurot, siis 2020. aastal peaks olema [100–150] miljardit eurot. 2013. aasta alguseks peaks erakorralise likviidsusabi kasutamine oluliselt vähenema (2012. aasta septembri lõpus oli see rohkem kui [10–20] miljardit eurot) ning jääma nullkasutamise juurde, v.a 2016.aasta ([10–20] miljardit eurot), kui Dexia lõpetab kavakohaselt omaenda tagatud (omakasutus) väärtpaberite kasutamise eurosüsteemi raames. Eurosüsteemi keskpanga rahastamine väheneb oluliselt ja tagatisega kaetud väärtpaberite omakasutus langeb [10–20] miljardile eurole, et jõuda 2016. aastaks nullkasutuseni. Keskpanga tehingute väiksemat kasutamist tasakaalustatakse tagatud rahastamise (repotehingud) suurendamisega ja tagatud väärtpaberite laskmisega turule. Võimalik täiendav rahastamisvajadus täidetakse tähtsuse järjekorras järgmiste vahenditega: repoturg, riigitagatisega uute väätpaberite laskmine turule, uued rahalised vahendid eurosüsteemi keskpangast ja erakorralise likviidsusabi kasutamine.

Joonis 5.

Rahastamise jagunemine

[...]

| (80) | Saneerimiskava põhineb makromajanduslikul stsenaariumil ning finantshüpoteeside kogumil, mis tulenevad forvardkursi hetketasemest. Seepärast prognoositakse 2014. aastaks Euroopa riikidele krediidireitingu langust kahe punkti võrra, mis aitaks hoida krediidiriski hinnavahet praegusel tasemel ning intressimäärasid kogu kõvera ulatuses madalal. Alates 2014. aastast peaks turutingimuste stabiliseerimine tingima intressimäärade järkjärgulise kasvamise ning krediidiriski hinnavahe liikumise ajaloolise keskmise poole. |
| --- | --- |

(80)

Saneerimiskava põhineb makromajanduslikul stsenaariumil ning finantshüpoteeside kogumil, mis tulenevad forvardkursi hetketasemest. Seepärast prognoositakse 2014. aastaks Euroopa riikidele krediidireitingu langust kahe punkti võrra, mis aitaks hoida krediidiriski hinnavahet praegusel tasemel ning intressimäärasid kogu kõvera ulatuses madalal. Alates 2014. aastast peaks turutingimuste stabiliseerimine tingima intressimäärade järkjärgulise kasvamise ning krediidiriski hinnavahe liikumise ajaloolise keskmise poole.

2.2.2.   Maksejõulisus

| (81) | 2012. aasta lõpus peaks riskiga kaalutud vara (RWA) moodustama 59,6 miljardit eurot. 2013. aastaks ennustatakse selle suurenemist [10–20] miljardi euro võrra. Peamiselt tuleneb see Basel III määruse elluviimisest, kuid ka mitme riigi krediidireitingu alandamisest, mille suhtes on kontsernil riskipositsioon. Seejärel alates 2014. aastast peaks riskiga kaalutud vara kooskõlas bilansi kulumiga järk-järgult kahanema. 2020. aasta lõpuks peaks see moodustama [20–40] miljardit eurot, s.o [40–50] % vähem kui 2012. aastal. |
| --- | --- |

(81)

2012. aasta lõpus peaks riskiga kaalutud vara (RWA) moodustama 59,6 miljardit eurot. 2013. aastaks ennustatakse selle suurenemist [10–20] miljardi euro võrra. Peamiselt tuleneb see Basel III määruse elluviimisest, kuid ka mitme riigi krediidireitingu alandamisest, mille suhtes on kontsernil riskipositsioon. Seejärel alates 2014. aastast peaks riskiga kaalutud vara kooskõlas bilansi kulumiga järk-järgult kahanema. 2020. aasta lõpuks peaks see moodustama [20–40] miljardit eurot, s.o [40–50] % vähem kui 2012. aastal.

| (82) | 2012. aasta kohta peaks Dexia registreerima kahjumi summas 2,8 miljardit eurot, 2013. aastal [0–2] miljardit eurot. Kasumlikkus peaks hakkama taastuma alates 2018. eelarveaastast ([10–20] miljonit eurot). Alates 2013. aastast langevad olulisel määral tegevuskulud (1,23 miljardi euro asemel 547 miljonit eurot). Selle peamine põhjus on DenizBanki (–[400–500] miljonit eurot) ja muude üksuste loovutamine. Alates 2013. aastast hakkavad tegevuskulud järk-järgult langema ning 2020. aastaks peaksid need olema kokku langenud umbes [180–220] miljoni euro võrra. 2013. aastal peaks riskikulu olema [200–250] miljonit eurot, mis peaks järk-järgult vähenema ning jääma alates 2017. aastast stabiilselt [50–100] miljoni euro juurde. |
| --- | --- |

(82)

2012. aasta kohta peaks Dexia registreerima kahjumi summas 2,8 miljardit eurot, 2013. aastal [0–2] miljardit eurot. Kasumlikkus peaks hakkama taastuma alates 2018. eelarveaastast ([10–20] miljonit eurot). Alates 2013. aastast langevad olulisel määral tegevuskulud (1,23 miljardi euro asemel 547 miljonit eurot). Selle peamine põhjus on DenizBanki (–[400–500] miljonit eurot) ja muude üksuste loovutamine. Alates 2013. aastast hakkavad tegevuskulud järk-järgult langema ning 2020. aastaks peaksid need olema kokku langenud umbes [180–220] miljoni euro võrra. 2013. aastal peaks riskikulu olema [200–250] miljonit eurot, mis peaks järk-järgult vähenema ning jääma alates 2017. aastast stabiilselt [50–100] miljoni euro juurde.

2.2.3.   Kontserni elujõuliste üksuste loovutamine

| (83) | Enne saneerimiskava esitamist komisjonile toimusid järgmised loovutamised: Belgia riik ostis DBB/Belfiuse (oktoober 2011) ning müüdi RBCD (juuli 2012), DenizBank (september 2012), BIL (oktoober 2012), Dexia Habitat (juuni 2012) ja DKB Polska (loovutamine allkirjastatud 7. novembril 2012). |
| --- | --- |

(83)

Enne saneerimiskava esitamist komisjonile toimusid järgmised loovutamised: Belgia riik ostis DBB/Belfiuse (oktoober 2011) ning müüdi RBCD (juuli 2012), DenizBank (september 2012), BIL (oktoober 2012), Dexia Habitat (juuni 2012) ja DKB Polska (loovutamine allkirjastatud 7. novembril 2012).

| (84) | Läbivaadatud saneerimiskava hõlmab lisaks järgmist:






  — | DMA loovutamine (jaanuar 2013); |
| --- | --- | --- |

(84)

Läbivaadatud saneerimiskava hõlmab lisaks järgmist:

—

DMA loovutamine (jaanuar 2013);

| — | DAMi ning Dexia osaluse Popular Banca Privadas ja Sofaxises loovutamine hiljemalt 31. detsembriks 2013; |
| --- | --- |

—

DAMi ning Dexia osaluse Popular Banca Privadas ja Sofaxises loovutamine hiljemalt 31. detsembriks 2013;

| — | Dexia Région Bail’, Dexia Bail’, Dexia LLD ja Dexia Flobail’ loovutamine või likvideerimine hiljemalt 31. detsembriks 2013; |
| --- | --- |

—

Dexia Région Bail’, Dexia Bail’, Dexia LLD ja Dexia Flobail’ loovutamine või likvideerimine hiljemalt 31. detsembriks 2013;

| — | Dexia (otsese või kaudse) osaluse loovutamine Dexia Israëlis hiljemalt ühe aasta jooksul alates lõppotsuse kuupäevast, mis ei võimalda Dexia Israëli ja selle aktsionäri DCLi suhtes algatatud eri õiguslike meetmete edasikaebamist; |
| --- | --- |

—

Dexia (otsese või kaudse) osaluse loovutamine Dexia Israëlis hiljemalt ühe aasta jooksul alates lõppotsuse kuupäevast, mis ei võimalda Dexia Israëli ja selle aktsionäri DCLi suhtes algatatud eri õiguslike meetmete edasikaebamist;

| — | Crediopi likvideerimine aasta jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

—

Crediopi likvideerimine aasta jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

| (85) | Dexia on koostanud meetodi kõigist kavandatavatest loovutamistest teavitamiseks ja nende väärtuse määramiseks tähtsuse järjekorras, ning tutvustanud meetodit komisjonile:






  1) | üle 50 miljoni euro suurused loovutamised (1. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning erapooletu arvamus (fairness opinion) tehinguga mitteseotud sõltumatult eksperdilt; |
| --- | --- | --- |

(85)

Dexia on koostanud meetodi kõigist kavandatavatest loovutamistest teavitamiseks ja nende väärtuse määramiseks tähtsuse järjekorras, ning tutvustanud meetodit komisjonile:

1)

üle 50 miljoni euro suurused loovutamised (1. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning erapooletu arvamus (fairness opinion) tehinguga mitteseotud sõltumatult eksperdilt;

| 2) | alla 50 miljoni euro suurused loovutamised ning a) loovutamised väärtusega üle 25 miljoni euro või b) kui loovutatava osaluse väärtuseks hinnatakse üle 25 miljoni euro suurust summat või c) kui ostjal on Dexias üle 2 % aktsiaosalus (2. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning Dexiat tehingu suhtes nõustava panga hinnang tehingu väärtuse kohta; |
| --- | --- |

2)

alla 50 miljoni euro suurused loovutamised ning a) loovutamised väärtusega üle 25 miljoni euro või b) kui loovutatava osaluse väärtuseks hinnatakse üle 25 miljoni euro suurust summat või c) kui ostjal on Dexias üle 2 % aktsiaosalus (2. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning Dexiat tehingu suhtes nõustava panga hinnang tehingu väärtuse kohta;

| 3) | muud loovutamised (sealhulgas kõik rahastamisprojektide, k.a aktsiafondide osaluste loovutamised) (3. kategooria): Dexia sisehinnang tehingu kohta ja komisjonile ühise andmebaasi vahendusel teabe kättesaadavaks tegemine. |
| --- | --- |

3)

muud loovutamised (sealhulgas kõik rahastamisprojektide, k.a aktsiafondide osaluste loovutamised) (3. kategooria): Dexia sisehinnang tehingu kohta ja komisjonile ühise andmebaasi vahendusel teabe kättesaadavaks tegemine.

2.2.4.   Kõigi muude üksuste ja vara likvideerimine

| (86) | Alates läbivaadatud saneerimiskava jõustumisest on ette nähtud kõigi kontserni järgmiste järelejäänud üksuste ja vara likvideerimine (st ilma uute toodete pakkumiseta) (Crediopi suhtes kehtiva erikorraga): Dexia Sabadell, DKD, DKB, DCL America (DCL New York, DRECM, DCL Mexico, Dexia US Securities), DCL Dublin, DLG, Parfipar, DHI (FP, Global Funding), Dexia SA, CLF Banque, DCL Paris, Crediop ühe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(86)

Alates läbivaadatud saneerimiskava jõustumisest on ette nähtud kõigi kontserni järgmiste järelejäänud üksuste ja vara likvideerimine (st ilma uute toodete pakkumiseta) (Crediopi suhtes kehtiva erikorraga): Dexia Sabadell, DKD, DKB, DCL America (DCL New York, DRECM, DCL Mexico, Dexia US Securities), DCL Dublin, DLG, Parfipar, DHI (FP, Global Funding), Dexia SA, CLF Banque, DCL Paris, Crediop ühe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

| (87) | Muu hulgas annab Dexia endast parima, et loovutada oma võlakirjaportfell kiirendatud korras kohe, kui turutingimused on paranenud, ning täita sellega reguleeritud määrad. Loovutamine toimub tingimusel, et see ei avalda olulist halba mõju Dexia maksejõulisusele. |
| --- | --- |

(87)

Muu hulgas annab Dexia endast parima, et loovutada oma võlakirjaportfell kiirendatud korras kohe, kui turutingimused on paranenud, ning täita sellega reguleeritud määrad. Loovutamine toimub tingimusel, et see ei avalda olulist halba mõju Dexia maksejõulisusele.

2.2.5.   Lõplik refinantseerimistagatis

| (88) | Asjaomased liikmesriigid võtsid kohustuse anda Dexiale alates vastava tagatislepingu jõustumisest (hiljemalt 31. jaanuaril 2013) ning pärast DMA loovutamise lepingu allkirjastamist (mille lõplik projekt esitati komisjonile 14. detsembril 2012) lõpliku refinantseerimistagatise allpool kirjeldatud kujul. |
| --- | --- |

(88)

Asjaomased liikmesriigid võtsid kohustuse anda Dexiale alates vastava tagatislepingu jõustumisest (hiljemalt 31. jaanuaril 2013) ning pärast DMA loovutamise lepingu allkirjastamist (mille lõplik projekt esitati komisjonile 14. detsembril 2012) lõpliku refinantseerimistagatise allpool kirjeldatud kujul.

| (89) | Asjaomased liikmesriigid annavad ettevõtjatele Dexia SA ja DCL ühise refinantseerimistagatise, millest 51,41 % katab Belgia, 45,59 % Prantsusmaa ja 3 % Luksemburg. Tagatislepingu kohaselt on tagatise põhisumma maksimaalselt 85 miljardit eurot. Tagatised hõlmavad muu hulgas intresse ja ettenägematuid kulusid. |
| --- | --- |

(89)

Asjaomased liikmesriigid annavad ettevõtjatele Dexia SA ja DCL ühise refinantseerimistagatise, millest 51,41 % katab Belgia, 45,59 % Prantsusmaa ja 3 % Luksemburg. Tagatislepingu kohaselt on tagatise põhisumma maksimaalselt 85 miljardit eurot. Tagatised hõlmavad muu hulgas intresse ja ettenägematuid kulusid.

| (90) | Tagatud obligatsioone võib emiteerida kuni 31. detsembrini 2021 maksimaalselt kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

(90)

Tagatud obligatsioone võib emiteerida kuni 31. detsembrini 2021 maksimaalselt kümneaastaseks perioodiks.

| (91) | Dexia SA ja DCL ei ole kohustatud esitama asjaomastele liikmesriikidele tagatisi, v.a neile võimaldatud allutatud tagatis, mis väljendus erakorralise likviidsusabi raames varale antud tagatises keskpankadele, mis säilib. |
| --- | --- |

(91)

Dexia SA ja DCL ei ole kohustatud esitama asjaomastele liikmesriikidele tagatisi, v.a neile võimaldatud allutatud tagatis, mis väljendus erakorralise likviidsusabi raames varale antud tagatises keskpankadele, mis säilib.

| (92) | DCL pakub DBB/Belfiusele võimaluse osta ära võlakirjad, mida viimane DCLi suhtes oli märkinud ja seda 16. detsembril 2011 sõlmitud ajutise sõltumatu tagatislepingu raames, tingimusel et DBB/Belfius märgib samaaegselt ära uued võlakirjad DCLi jaoks samaväärsete majanduslike tunnustega, mille suhtes kehtib lõplik tagatissüsteem, eeskätt eespool kirjeldatud jagunemise valem. |
| --- | --- |

(92)

DCL pakub DBB/Belfiusele võimaluse osta ära võlakirjad, mida viimane DCLi suhtes oli märkinud ja seda 16. detsembril 2011 sõlmitud ajutise sõltumatu tagatislepingu raames, tingimusel et DBB/Belfius märgib samaaegselt ära uued võlakirjad DCLi jaoks samaväärsete majanduslike tunnustega, mille suhtes kehtib lõplik tagatissüsteem, eeskätt eespool kirjeldatud jagunemise valem.

| (93) | Tagatissüsteemi jõustamise vahendustasu on 0,50 % 85 miljardist eurost, millest lahutatakse ajutise tagatise raames juba makstud vahendustasu (33), ning see jagatakse vaid Prantsusmaa ja Belgia vahel – Belgia katab 53 % ja Prantsusmaa 47 %. |
| --- | --- |

(93)

Tagatissüsteemi jõustamise vahendustasu on 0,50 % 85 miljardist eurost, millest lahutatakse ajutise tagatise raames juba makstud vahendustasu (33), ning see jagatakse vaid Prantsusmaa ja Belgia vahel – Belgia katab 53 % ja Prantsusmaa 47 %.

| (94) | Finantseerimistagatise kuutasud moodustavad aastamääraks 0,05 %, v.a BdF Gestioni laekumata summadelt, mille puhul seni, kuni Euroopa Keskpank nõustub „kõik sisse” põhimõttega, rakendatakse sama vahendustasu määra mis 2011. aasta lepingus (praegu 70 baaspunkti). Vahendustasu jaguneb asjaomaste liikmesriikide vahel järgmiselt: 0,01 % katab Luksemburg, 53 % Belgia ja 47 % Prantsusmaa ning tasumine algab tagatislepingu jõustumise kuupäeval (pärast DMA loovutamist ja hiljemalt 31. jaanuaril 2013). |
| --- | --- |

(94)

Finantseerimistagatise kuutasud moodustavad aastamääraks 0,05 %, v.a BdF Gestioni laekumata summadelt, mille puhul seni, kuni Euroopa Keskpank nõustub „kõik sisse” põhimõttega, rakendatakse sama vahendustasu määra mis 2011. aasta lepingus (praegu 70 baaspunkti). Vahendustasu jaguneb asjaomaste liikmesriikide vahel järgmiselt: 0,01 % katab Luksemburg, 53 % Belgia ja 47 % Prantsusmaa ning tasumine algab tagatislepingu jõustumise kuupäeval (pärast DMA loovutamist ja hiljemalt 31. jaanuaril 2013).

| (95) | Muu hulgas kehtib alates 21. detsembrist 2011 väljastatud ja komisjoni 21. detsembri 2011. aasta, 31. mai 2012. aasta, 6. juuni 2012. aasta ja 26. septembri 2012. aasta otsuste alusel lubatud ajutise tagatisega väärtpaberite tagatiskate kuni nende lõpliku kehtivusaja lõpuni, tingimusel et täidetakse tagatise suhtes sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(95)

Muu hulgas kehtib alates 21. detsembrist 2011 väljastatud ja komisjoni 21. detsembri 2011. aasta, 31. mai 2012. aasta, 6. juuni 2012. aasta ja 26. septembri 2012. aasta otsuste alusel lubatud ajutise tagatisega väärtpaberite tagatiskate kuni nende lõpliku kehtivusaja lõpuni, tingimusel et täidetakse tagatise suhtes sätestatud tingimusi.

2.2.6.   Kapitali suurendamine

| (96) | Dexia läbivaadatud saneerimiskava aluseks olevate uute hüpoteeside põhjal, mille kohaselt mõjutavad rahastamiskulud olulisel määral Dexia kontserni ja DCLi väljavaateid, allkirjastas Dexia SA juhatus 7. novembril 2012 otsuse kogu oma osaluse väärtuse tühiseks muutmise kohta DCLis. Pärast väärtuse kahandamist läksid Dexia kui valdusettevõtja omavahendid miinusesse. |
| --- | --- |

(96)

Dexia läbivaadatud saneerimiskava aluseks olevate uute hüpoteeside põhjal, mille kohaselt mõjutavad rahastamiskulud olulisel määral Dexia kontserni ja DCLi väljavaateid, allkirjastas Dexia SA juhatus 7. novembril 2012 otsuse kogu oma osaluse väärtuse tühiseks muutmise kohta DCLis. Pärast väärtuse kahandamist läksid Dexia kui valdusettevõtja omavahendid miinusesse.

| (97) | Läbivaadatud saneerimiskava teatises on sätestatud, et saneerimiskava rakendamiseks tuleb stabiliseerida kontserni finantsolukord ning seega lahendada negatiivsete omavahendite olukord Dexia SA puhul 30. septembriks 2012 ja DCLi puhul 31. detsembriks 2012. Sel eesmärgil võtsid Belgia ja Prantsuse riik kohustuse suurendada Dexia kapitali hiljemalt 2012. aasta 31. detsembriks 5,5 miljardi euro võrra, korraldades hääleõigusega eelisaktsiate emissiooni. |
| --- | --- |

(97)

Läbivaadatud saneerimiskava teatises on sätestatud, et saneerimiskava rakendamiseks tuleb stabiliseerida kontserni finantsolukord ning seega lahendada negatiivsete omavahendite olukord Dexia SA puhul 30. septembriks 2012 ja DCLi puhul 31. detsembriks 2012. Sel eesmärgil võtsid Belgia ja Prantsuse riik kohustuse suurendada Dexia kapitali hiljemalt 2012. aasta 31. detsembriks 5,5 miljardi euro võrra, korraldades hääleõigusega eelisaktsiate emissiooni.

| (98) | Kapitali suurendamises osaleb Belgia 53 % (ehk 2,915 miljardi euro) ja Prantsusmaa 47 % (ehk 2,585 miljardi euro) ulatuses. |
| --- | --- |

(98)

Kapitali suurendamises osaleb Belgia 53 % (ehk 2,915 miljardi euro) ja Prantsusmaa 47 % (ehk 2,585 miljardi euro) ulatuses.

| (99) | Belgia äriühinguseaduse artikli 598 kohaselt on märkimise hind Dexia SA aktsia keskmine sulgemishind NYSE Euronext Brussels börsil 30 kalendripäeva vältel enne Dexia SA juhatuse otsust (14. november 2012) teha aktsionäridele ettepanek kapitali suurendamiseks, seega 0,19 eurot. |
| --- | --- |

(99)

Belgia äriühinguseaduse artikli 598 kohaselt on märkimise hind Dexia SA aktsia keskmine sulgemishind NYSE Euronext Brussels börsil 30 kalendripäeva vältel enne Dexia SA juhatuse otsust (14. november 2012) teha aktsionäridele ettepanek kapitali suurendamiseks, seega 0,19 eurot.

| (100) | Belgia ja Prantsusmaa poolne kapitali suurendamine toimub järgmiselt: nimetatud riigid omandavad eelisaktsiad, mis annavad neile eelisõiguse 8 %le aktsia nimiväärtusest aastas kõigist Dexia välja võetavatest dividendidest. Dividendipuudujääk kokku võrreldes 8 % määraga aastas moodustab likvideerimistäiendi, mis annab riikidele eelisõiguse likvideerimise korral võimalikule netovarale. Eelisõigusi uute aktsiate suhtes piiratakse ja/või need peatatakse, kui kontsern ei pea kinni teatud usaldatavusmäära künnistest. |
| --- | --- |

(100)

Belgia ja Prantsusmaa poolne kapitali suurendamine toimub järgmiselt: nimetatud riigid omandavad eelisaktsiad, mis annavad neile eelisõiguse 8 %le aktsia nimiväärtusest aastas kõigist Dexia välja võetavatest dividendidest. Dividendipuudujääk kokku võrreldes 8 % määraga aastas moodustab likvideerimistäiendi, mis annab riikidele eelisõiguse likvideerimise korral võimalikule netovarale. Eelisõigusi uute aktsiate suhtes piiratakse ja/või need peatatakse, kui kontsern ei pea kinni teatud usaldatavusmäära künnistest.

| (101) | Seepärast saavad igasugusest Dexia finantsolukorra paranemisest tulevikus kõigepealt ja peamiselt kasu Belgia ja Prantsuse riik võetud riski tõttu. Liikmesriigid märkisid, et välja pakutud lahendus vastab koormuse jagamise nõudele, kuigi selle puhul ei ole täidetud pankade kapitali suurendamise põhimõtted, mis on sätestatud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (edaspidi „2011. aasta pikendamist käsitlev teatis”) (34). Nende põhimõtete kohaselt peab igasugune kapitali suurendamine toimuma märkimisõiguseta teoreetilist hinda arvestava väärtuskäibe alusel. Tehingu tunnused, eeskätt eelisaktsiatega seotud eelisõigused (B kategooria) viivad olemasolevate aktsionäride majandusliku lahjenduseni, sest eelisaktsiatega seotud õiguste elluviimine mõjutab kapitali võimaliku vähenemise puhul kõigepealt lihtaktsiaid, kuivõrd lihtaktsiatega esindatud omakapital väheneb praktiliselt nullini ja lihtaktsiate valdajate võimalused saada kapitalihüvitist muutuvad nullilähedaseks. |
| --- | --- |

(101)

Seepärast saavad igasugusest Dexia finantsolukorra paranemisest tulevikus kõigepealt ja peamiselt kasu Belgia ja Prantsuse riik võetud riski tõttu. Liikmesriigid märkisid, et välja pakutud lahendus vastab koormuse jagamise nõudele, kuigi selle puhul ei ole täidetud pankade kapitali suurendamise põhimõtted, mis on sätestatud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (edaspidi „2011. aasta pikendamist käsitlev teatis”) (34). Nende põhimõtete kohaselt peab igasugune kapitali suurendamine toimuma märkimisõiguseta teoreetilist hinda arvestava väärtuskäibe alusel. Tehingu tunnused, eeskätt eelisaktsiatega seotud eelisõigused (B kategooria) viivad olemasolevate aktsionäride majandusliku lahjenduseni, sest eelisaktsiatega seotud õiguste elluviimine mõjutab kapitali võimaliku vähenemise puhul kõigepealt lihtaktsiaid, kuivõrd lihtaktsiatega esindatud omakapital väheneb praktiliselt nullini ja lihtaktsiate valdajate võimalused saada kapitalihüvitist muutuvad nullilähedaseks.

| (102) | Dexia seob kapitali suurendamise tulemi oma DCLi suhtes kehtivate kohustuste täitmisega ning tulevase kahjumi tarbeks likviidsusreservi moodustamisega, aga ka DCLi kapitali suurendamiseks 2 miljardi euro võrra, et tugevdada selle omakapitali vastavalt Prantsusmaa arvepidamiseeskirjadele ja usaldatavusnormatiividele. Samas tuleb säilitada umbes 700–800 euro suurune varareserv. |
| --- | --- |

(102)

Dexia seob kapitali suurendamise tulemi oma DCLi suhtes kehtivate kohustuste täitmisega ning tulevase kahjumi tarbeks likviidsusreservi moodustamisega, aga ka DCLi kapitali suurendamiseks 2 miljardi euro võrra, et tugevdada selle omakapitali vastavalt Prantsusmaa arvepidamiseeskirjadele ja usaldatavusnormatiividele. Samas tuleb säilitada umbes 700–800 euro suurune varareserv.

2.2.7.   Igasuguste Dexia ja DMA vaheliste sidemete lõpetamine

| (103) | Hiljemalt kuus kuud pärast DMA tegevuse lõpetamist peavad olema likvideeritud kõik sidemed Dexia ja DMA vahel, välja arvatud infosüsteemid, mille puhul toimub sidemete lahutamine 24–30 kuu jooksul alates samast tähtajast. |
| --- | --- |

(103)

Hiljemalt kuus kuud pärast DMA tegevuse lõpetamist peavad olema likvideeritud kõik sidemed Dexia ja DMA vahel, välja arvatud infosüsteemid, mille puhul toimub sidemete lahutamine 24–30 kuu jooksul alates samast tähtajast.

2.2.8.   Tegevuse jätkamise keeld

| (104) | Läbivaadatud saneerimiskavas on sätestatud Dexia lahkumine turgudelt kas oma üksuste loovutamisega kolmandale isikule või järelejäänud üksuste likvideerimisega. Likvideerimine eeldab igasuguse uue tegevuse puudumist, välja arvatud seoses Crediopi ja DCLiga põhjendustes 105–108 osutatud viisil. |
| --- | --- |

(104)

Läbivaadatud saneerimiskavas on sätestatud Dexia lahkumine turgudelt kas oma üksuste loovutamisega kolmandale isikule või järelejäänud üksuste likvideerimisega. Likvideerimine eeldab igasuguse uue tegevuse puudumist, välja arvatud seoses Crediopi ja DCLiga põhjendustes 105–108 osutatud viisil.

| (105) | Crediopi likvideerimist 31. detsembriks 2013 reguleerivate seaduslike kohustuste täitmise eesmärgil võib Crediop taotleda uut rahastamist oma olemasolevatele klientidele maksimaalselt 200 miljoni euro eest, kehtivusajaga üks aasta alates komisjoni lõppotsuse kuupäevast. Nimetatud üheaastase tähtaja möödudes võivad asjaomased liikmesriigid finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil taotleda komisjonilt luba uute rahaliste vahendite eraldamiseks maksimaalselt ühe aasta jooksul. |
| --- | --- |

(105)

Crediopi likvideerimist 31. detsembriks 2013 reguleerivate seaduslike kohustuste täitmise eesmärgil võib Crediop taotleda uut rahastamist oma olemasolevatele klientidele maksimaalselt 200 miljoni euro eest, kehtivusajaga üks aasta alates komisjoni lõppotsuse kuupäevast. Nimetatud üheaastase tähtaja möödudes võivad asjaomased liikmesriigid finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil taotleda komisjonilt luba uute rahaliste vahendite eraldamiseks maksimaalselt ühe aasta jooksul.

| (106) | Ajavahemikus veebruar kuni juuli 2013 või juuni kuni november 2014 võib DCL anda uusi rahalisi vahendeid kokku maksimaalselt 600 miljoni euro eest, eesmärgiga rahastada DCLi tundlike struktureeritud laenude (kohalikele omavalitsustele antud laenud, mis on Gissleri harta järgi ebasoovitatavad, või mis kuuluvad sama harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või mille Cepcori punktiarv (35) on 11 või rohkem) 1,2 miljardi euro suurust laenujääki. Selle eesmärk on tõsta laenujäägi majanduslikku väärtust, mille määratlemisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski vähenemist, mis peaks rahastamisega kaasnema. Rahastamine võimaldab ühelt poolt vähendada rohkem kui poole võrra nimetatud laenudega seotud riske (sh kohtuvaidluste riske) ning teiselt poolt tagatise volatiilsust ja keeruliste tuletisinstrumentide katmise tehinguriske. |
| --- | --- |

(106)

Ajavahemikus veebruar kuni juuli 2013 või juuni kuni november 2014 võib DCL anda uusi rahalisi vahendeid kokku maksimaalselt 600 miljoni euro eest, eesmärgiga rahastada DCLi tundlike struktureeritud laenude (kohalikele omavalitsustele antud laenud, mis on Gissleri harta järgi ebasoovitatavad, või mis kuuluvad sama harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või mille Cepcori punktiarv (35) on 11 või rohkem) 1,2 miljardi euro suurust laenujääki. Selle eesmärk on tõsta laenujäägi majanduslikku väärtust, mille määratlemisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski vähenemist, mis peaks rahastamisega kaasnema. Rahastamine võimaldab ühelt poolt vähendada rohkem kui poole võrra nimetatud laenudega seotud riske (sh kohtuvaidluste riske) ning teiselt poolt tagatise volatiilsust ja keeruliste tuletisinstrumentide katmise tehinguriske.

| (107) | (Pärast DMA loovutamist) DCLi sissenõutavate laenude rahastamise tehingute suhtes kehtivad muu hulgas järgmised tingimused:






  — | uued rahavood on üksnes fikseeritud määraga; |
| --- | --- | --- |

(107)

(Pärast DMA loovutamist) DCLi sissenõutavate laenude rahastamise tehingute suhtes kehtivad muu hulgas järgmised tingimused:

—

uued rahavood on üksnes fikseeritud määraga;

| — | uute rahavoogude kehtivusaeg on maksimaalselt 30 aastat; |
| --- | --- |

—

uute rahavoogude kehtivusaeg on maksimaalselt 30 aastat;

| — | uued rahavood peavad tõstma Gissleri või Cepcori näitajaid; |
| --- | --- |

—

uued rahavood peavad tõstma Gissleri või Cepcori näitajaid;

| — | tundlike laenude esimese rahastamisetapi vältel (veebruar–juuli 2013) on uued rahavood seotud eeskätt kõige halvemate laenudega, s.o DCLi [30–50] põhikliendile antud laenudega, mis moodustavad [40–60] % Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavate laenudega seotud tuletistoodete turuhinnast. |
| --- | --- |

—

tundlike laenude esimese rahastamisetapi vältel (veebruar–juuli 2013) on uued rahavood seotud eeskätt kõige halvemate laenudega, s.o DCLi [30–50] põhikliendile antud laenudega, mis moodustavad [40–60] % Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavate laenudega seotud tuletistoodete turuhinnast.

| (108) | Rahastada on lubatud üksnes järgmisi tehinguid: [...]. Aktiivse ümberkorraldamise (olemuslikult likvideerimine – kohe kui DCLi bilansis kajastuvad tundlikud laenud on ümber korraldatud, läheb DCLi portfell täielikule likvideerimisele) eesmärk on üksnes piirata niipalju kui võimalik olemasoleva portfelli keskmiseid oodatavaid kahjusid likvideerimisstsenaariumi korral. Igal juhul ei võta DCL ette uut tegevust selle kitsas tähenduses (uutele klientidele ei pakuta tooteid). |
| --- | --- |

(108)

Rahastada on lubatud üksnes järgmisi tehinguid: [...]. Aktiivse ümberkorraldamise (olemuslikult likvideerimine – kohe kui DCLi bilansis kajastuvad tundlikud laenud on ümber korraldatud, läheb DCLi portfell täielikule likvideerimisele) eesmärk on üksnes piirata niipalju kui võimalik olemasoleva portfelli keskmiseid oodatavaid kahjusid likvideerimisstsenaariumi korral. Igal juhul ei võta DCL ette uut tegevust selle kitsas tähenduses (uutele klientidele ei pakuta tooteid).

2.2.9.   Läbivaadatud saneerimiskava järelevalve

| (109) | Läbivaadatud saneerimiskava elluviimist jälgib sõltumatu ekspert, kes esitab komisjonile kord poolaastas aruande mutatis mutandis samadel tingimustel, kui on nähtud ette tingimusliku otsuse I lisa punktides 18 ja 19. |
| --- | --- |

(109)

Läbivaadatud saneerimiskava elluviimist jälgib sõltumatu ekspert, kes esitab komisjonile kord poolaastas aruande mutatis mutandis samadel tingimustel, kui on nähtud ette tingimusliku otsuse I lisa punktides 18 ja 19.

| (110) | Eeskätt esitab sõltumatu ekspert komisjonile iga kuue kuu järel aruande läbivaadatud saneerimiskavas võetud kohustuste täitmise kohta. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige järgmise kohta: 1) DCLi tundlike laenude portfelli rahastamise summast ja tingimustest kinni pidamine; 2) Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahaliste vahendite puhul etteantud piirsummast kinni pidamine; 3) kavandatud loovutamise ajagraafikust kinni pidamine ning teave loovutamise kuupäeva, vara raamatupidamisliku väärtuse kohta 31. detsembril 2011, loovutamise väärtuse kohta, saadud kasumi või kahjumi ja meetmete kohta, mis tuleb läbivaadatud saneerimiskava raames veel täita; 4) DAMi ja Dexia Israëli haldamine ja eraldatud vahendid (ring-fencing). |
| --- | --- |

(110)

Eeskätt esitab sõltumatu ekspert komisjonile iga kuue kuu järel aruande läbivaadatud saneerimiskavas võetud kohustuste täitmise kohta. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige järgmise kohta: 1) DCLi tundlike laenude portfelli rahastamise summast ja tingimustest kinni pidamine; 2) Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahaliste vahendite puhul etteantud piirsummast kinni pidamine; 3) kavandatud loovutamise ajagraafikust kinni pidamine ning teave loovutamise kuupäeva, vara raamatupidamisliku väärtuse kohta 31. detsembril 2011, loovutamise väärtuse kohta, saadud kasumi või kahjumi ja meetmete kohta, mis tuleb läbivaadatud saneerimiskava raames veel täita; 4) DAMi ja Dexia Israëli haldamine ja eraldatud vahendid (ring-fencing).

2.2.10.   Kohustused

| (111) | Läbivaadatud saneerimiskava sisaldab kohustusi, mida käsitlev algne tekst on esitatud käesoleva dokumendi I lisas. |
| --- | --- |

(111)

Läbivaadatud saneerimiskava sisaldab kohustusi, mida käsitlev algne tekst on esitatud käesoleva dokumendi I lisas.

| (112) | Kohustuste loetelu sissejuhatuses märgivad asjaomased liikmesriigid, et nad tagavad läbivaadatud saneerimiskava ning võetud kohustuste täieliku täitmise. Kohustused kehtivad kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni. |
| --- | --- |

(112)

Kohustuste loetelu sissejuhatuses märgivad asjaomased liikmesriigid, et nad tagavad läbivaadatud saneerimiskava ning võetud kohustuste täieliku täitmise. Kohustused kehtivad kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni.

a)   Tegevust reguleerivad kohustused

| (113) | Dexia ei omanda komisjoni loata osalusi teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute (36) või kindlustusseltside aktsiakapitalis. Komisjoni luba taotleb Dexia üksnes juhul, kui ta peaks soovima omandada osalust tasuna sissemakstud osaluste või tegevuse eest varade või tegevuse loovutamise raames või liitmise korral (ühinemise või sissemakse teel), tingimusel, et selline osalus ei anna Dexiale ainu- või ühiskontrolli sissemakse saanud või ühinemise tulemusel tekkinud äriühingu üle. Erandina on Dexial lubatud omandada 40 % vähemusosalus ettevõtjas Dexia Sabadell (likvideerimise eesmärgiga) pärast Banco Sabadelli müüki (put option), kui omandamine ei ole kohustuste võtmise kuupäevaks veel aset leidnud. |
| --- | --- |

(113)

Dexia ei omanda komisjoni loata osalusi teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute (36) või kindlustusseltside aktsiakapitalis. Komisjoni luba taotleb Dexia üksnes juhul, kui ta peaks soovima omandada osalust tasuna sissemakstud osaluste või tegevuse eest varade või tegevuse loovutamise raames või liitmise korral (ühinemise või sissemakse teel), tingimusel, et selline osalus ei anna Dexiale ainu- või ühiskontrolli sissemakse saanud või ühinemise tulemusel tekkinud äriühingu üle. Erandina on Dexial lubatud omandada 40 % vähemusosalus ettevõtjas Dexia Sabadell (likvideerimise eesmärgiga) pärast Banco Sabadelli müüki (put option), kui omandamine ei ole kohustuste võtmise kuupäevaks veel aset leidnud.

| (114) | Võttes arvesse kohustusi, mis Dexia on juba võtnud käesoleva otsuse kuupäevaks Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD ja Dexia Flobail suhtes, kohustub Dexia mitte andma uusi kontsernisiseseid rahalisi vahendeid (st käesoleva otsuse ajal olemasolevast kontsernisisesest rahastamisest suuremaid rahalisi vahendeid) üksustele, mis loovutatakse vastavalt allpool toodud põhjendusele (122) (ring-fencing). See ei piira Dexia seaduslikke kohustusi asjaomaste üksuste aktsionärina ega kohustust säilitada Dexia Israëli ja DAMi elujõulisus kooskõlas põhjendusega (129). Asjaomastele üksustele uute rahaliste vahendite eraldamist nõudvate eespool nimetatud kohustuste täitmise korral teavitab Dexia sellest eelnevalt komisjoni. |
| --- | --- |

(114)

Võttes arvesse kohustusi, mis Dexia on juba võtnud käesoleva otsuse kuupäevaks Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD ja Dexia Flobail suhtes, kohustub Dexia mitte andma uusi kontsernisiseseid rahalisi vahendeid (st käesoleva otsuse ajal olemasolevast kontsernisisesest rahastamisest suuremaid rahalisi vahendeid) üksustele, mis loovutatakse vastavalt allpool toodud põhjendusele (122) (ring-fencing). See ei piira Dexia seaduslikke kohustusi asjaomaste üksuste aktsionärina ega kohustust säilitada Dexia Israëli ja DAMi elujõulisus kooskõlas põhjendusega (129). Asjaomastele üksustele uute rahaliste vahendite eraldamist nõudvate eespool nimetatud kohustuste täitmise korral teavitab Dexia sellest eelnevalt komisjoni.

| (115) | Dexia ei kasuta oma staatust riikide tagatist saava pangana kaubandusliku reklaami eesmärgil seoses teatavate kohustustega muude kolmandate isikute puhul kui tagatislepingus määratletud kolmandad abisaajad ning ei kasuta tagatist arbitraažtehinguteks. |
| --- | --- |

(115)

Dexia ei kasuta oma staatust riikide tagatist saava pangana kaubandusliku reklaami eesmärgil seoses teatavate kohustustega muude kolmandate isikute puhul kui tagatislepingus määratletud kolmandad abisaajad ning ei kasuta tagatist arbitraažtehinguteks.

| (116) | Läbivaadatud saneerimiskavas on märgitud järgmist:






  a) | asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiate tunnused muudavad igasuguse dividendide maksmise lihtaktsiate eest võimatuks, sest prognoositav Dexia jaotatav kasum kava kehtivusajal on väiksem kui 8 % eelisdividendide määr, mis tuleb tasuda Belgia ja Prantsuse riigile; |
| --- | --- | --- |

(116)

Läbivaadatud saneerimiskavas on märgitud järgmist:

a)

asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiate tunnused muudavad igasuguse dividendide maksmise lihtaktsiate eest võimatuks, sest prognoositav Dexia jaotatav kasum kava kehtivusajal on väiksem kui 8 % eelisdividendide määr, mis tuleb tasuda Belgia ja Prantsuse riigile;

| b) | asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiad on üksnes Belgia ja Prantsuse riigil ning et dividendide jaotamise piirangud kehtivad üksnes lihtaktsiate, aga mitte eelisaktsiate suhtes, v.a juhul, kui nimetatud riigid jäetakse ilma õigusest nende investeeringust saadavatele dividendidele; |
| --- | --- |

b)

asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiad on üksnes Belgia ja Prantsuse riigil ning et dividendide jaotamise piirangud kehtivad üksnes lihtaktsiate, aga mitte eelisaktsiate suhtes, v.a juhul, kui nimetatud riigid jäetakse ilma õigusest nende investeeringust saadavatele dividendidele;

| c) | nagu on märgitud saneerimiskavas, kaovad kahjumi puhul eelisaktsiate eelisõigused kas täielikult või osaliselt, kui Dexia seaduslikud määrad langevad alla teatud miinimumi. Kuni 2018. aastani loetakse eelisaktsiad algkapitaliks (esimese taseme omavahenditeks), kuna nende suhtes kehtib ajutine õiguslik menetlus (üleminekusätted). Seejärel konverteeritakse need vastavalt saneerimiskavaga hõlmatud kontserni normkapitali vajadustele lihtaktsiateks (37). |
| --- | --- |

c)

nagu on märgitud saneerimiskavas, kaovad kahjumi puhul eelisaktsiate eelisõigused kas täielikult või osaliselt, kui Dexia seaduslikud määrad langevad alla teatud miinimumi. Kuni 2018. aastani loetakse eelisaktsiad algkapitaliks (esimese taseme omavahenditeks), kuna nende suhtes kehtib ajutine õiguslik menetlus (üleminekusätted). Seejärel konverteeritakse need vastavalt saneerimiskavaga hõlmatud kontserni normkapitali vajadustele lihtaktsiateks (37).

| (117) | Ilma et see piiraks tehinguid, mida Dexia on kohustatud tegema seaduse alusel või enne käesoleva otsuse kuupäeva sõlmitud lepingute alusel seoses Tier 1 või Tier 2 hübriidinstrumentidega, ei tohi Dexia:






  a) | teha kupongimakseid Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad ja mille väljamaksmine toimub valikuliselt vastavalt neid instrumente käsitlevatele lepingutingimustele; |
| --- | --- | --- |

(117)

Ilma et see piiraks tehinguid, mida Dexia on kohustatud tegema seaduse alusel või enne käesoleva otsuse kuupäeva sõlmitud lepingute alusel seoses Tier 1 või Tier 2 hübriidinstrumentidega, ei tohi Dexia:

a)

teha kupongimakseid Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad ja mille väljamaksmine toimub valikuliselt vastavalt neid instrumente käsitlevatele lepingutingimustele;

| b) | anda heakskiitu või poolthäält mis tahes vormis dividendide maksmisele tütarettevõtja poolt, mille üle Dexia SA-l on otseselt või kaudselt ainukontroll (sealhulgas äriühingud, mis on tema täisomandis) ning ennekõike juhul, kui see tooks kaasa kupongimakse kohustuse Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

anda heakskiitu või poolthäält mis tahes vormis dividendide maksmisele tütarettevõtja poolt, mille üle Dexia SA-l on otseselt või kaudselt ainukontroll (sealhulgas äriühingud, mis on tema täisomandis) ning ennekõike juhul, kui see tooks kaasa kupongimakse kohustuse Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad;

| c) | kasutada kiirendatud tagasimakse võimalust alapunktis a osutatud Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt; |
| --- | --- |

c)

kasutada kiirendatud tagasimakse võimalust alapunktis a osutatud Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt;

| d) | Siiski võib Dexia komisjoni eelneval teavitamisel ja loal korraldada emiteeritud Tier 1 hübriidinstrumentide või Tier 2 instrumentide tagasiostmiseks avalikke hankeid tingimusel, et boonus ei ületa 10 % turuhinnast ning tagasiostukurss (boonus k.a) ei ületa 90 % instrumentide nimiväärtusest. See ei piira Belgia ja Prantsuse riigi eelisaktsiatega seotud dividendide jagamist. |
| --- | --- |

d)

Siiski võib Dexia komisjoni eelneval teavitamisel ja loal korraldada emiteeritud Tier 1 hübriidinstrumentide või Tier 2 instrumentide tagasiostmiseks avalikke hankeid tingimusel, et boonus ei ületa 10 % turuhinnast ning tagasiostukurss (boonus k.a) ei ületa 90 % instrumentide nimiväärtusest. See ei piira Belgia ja Prantsuse riigi eelisaktsiatega seotud dividendide jagamist.

| (118) | Dexia jätkab G20 ja asjaomaste riiklike organite töö raames välja kujunenud tasustamispõhimõtete rakendamist Dexia SA nõukogu ja tegevjuhtkonna ning Dexia kontserni peamiste tegevusüksuste juhtide tasustamisel. Dexia kaotab muu hulgas Dexia SA ja selle peamiste tütarettevõtjate juhtkonnaliikmete ametitasu muutuvkomponendi ning kehtestab CBFAle 15. märtsil 2011 teatatud Dexia palgapoliitika punktis 2.5.1.1. osutatud Dexia SA ja selle tütarettevõtjate muude partnerite töötasu muutuvkomponendina maksimaalselt 30 % töötasu muutumatust osast (38). |
| --- | --- |

(118)

Dexia jätkab G20 ja asjaomaste riiklike organite töö raames välja kujunenud tasustamispõhimõtete rakendamist Dexia SA nõukogu ja tegevjuhtkonna ning Dexia kontserni peamiste tegevusüksuste juhtide tasustamisel. Dexia kaotab muu hulgas Dexia SA ja selle peamiste tütarettevõtjate juhtkonnaliikmete ametitasu muutuvkomponendi ning kehtestab CBFAle 15. märtsil 2011 teatatud Dexia palgapoliitika punktis 2.5.1.1. osutatud Dexia SA ja selle tütarettevõtjate muude partnerite töötasu muutuvkomponendina maksimaalselt 30 % töötasu muutumatust osast (38).

| (119) | Läbivaadatud saneerimiskava kohaselt ei võta Dexia alates käesolevast otsusest ette mingisugust uut tegevust, v.a juhul, kui asjaomase üksuse suhtes on võetud kooskõlas eespool toodud põhjendusega (122) loovutamiskohustus. Nimetatud kohustuse tähenduses ei loeta uueks tegevuseks järgmist:






  1) | likvideerimismenetluse raames vajalikud tehingud (nt keskpangaga seotud ülekanded või DLG (Dexia Lettre de Gage) ja DKD (Dexia Kommunalbank Deutschland) tagatiskogumid), eesmärgiga pidada kinni seaduslikest või reitinguagentuuride nõuetest või usaldatavusnormatiividest ja parandada oluliselt rahastamiskulusid); |
| --- | --- | --- |

(119)

Läbivaadatud saneerimiskava kohaselt ei võta Dexia alates käesolevast otsusest ette mingisugust uut tegevust, v.a juhul, kui asjaomase üksuse suhtes on võetud kooskõlas eespool toodud põhjendusega (122) loovutamiskohustus. Nimetatud kohustuse tähenduses ei loeta uueks tegevuseks järgmist:

1)

likvideerimismenetluse raames vajalikud tehingud (nt keskpangaga seotud ülekanded või DLG (Dexia Lettre de Gage) ja DKD (Dexia Kommunalbank Deutschland) tagatiskogumid), eesmärgiga pidada kinni seaduslikest või reitinguagentuuride nõuetest või usaldatavusnormatiividest ja parandada oluliselt rahastamiskulusid);

| 2) | olemasolevate laenude tähtaegade pikendamine tingimusel, et sellega tõuseb oluliselt ühele ja samale kliendile antud laenude ajakohastatud puhasväärtus, kusjuures nimetatud väärtuse arvutamisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski; |
| --- | --- |

2)

olemasolevate laenude tähtaegade pikendamine tingimusel, et sellega tõuseb oluliselt ühele ja samale kliendile antud laenude ajakohastatud puhasväärtus, kusjuures nimetatud väärtuse arvutamisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski;

| 3) | tuletistoodete tehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-/vahetuskursi-/krediidimääradega seotud riskide juhtimiseks, tingimusel et tehingute tulemusel väheneb Dexia kontserni üldine riskipositsioon ning võttes arvesse Dexia ja/või usaldatavusnormatiividega tegelevate organite kohaldatavate suuniste alusel määratletud piiranguid ja menetlusi; |
| --- | --- |

3)

tuletistoodete tehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-/vahetuskursi-/krediidimääradega seotud riskide juhtimiseks, tingimusel et tehingute tulemusel väheneb Dexia kontserni üldine riskipositsioon ning võttes arvesse Dexia ja/või usaldatavusnormatiividega tegelevate organite kohaldatavate suuniste alusel määratletud piiranguid ja menetlusi;

| 4) | kogu seaduslikest või muudest õiguslikest põhjustest tingitud tegevus, eelkõige tähtaegade pikendamine või ajakava ümberkorraldamine, mida Dexia on sunnitud tegema teatavate investeerimisprojektide puhul laenusündikaadi liikmena (laenusündikaat võib nõustuda tähtaja ja/või ajakava muutumist sisaldava projekti struktuurimuudatustega) või haldus- või kohtuasutuste otsuste täitmiseks; |
| --- | --- |

4)

kogu seaduslikest või muudest õiguslikest põhjustest tingitud tegevus, eelkõige tähtaegade pikendamine või ajakava ümberkorraldamine, mida Dexia on sunnitud tegema teatavate investeerimisprojektide puhul laenusündikaadi liikmena (laenusündikaat võib nõustuda tähtaja ja/või ajakava muutumist sisaldava projekti struktuurimuudatustega) või haldus- või kohtuasutuste otsuste täitmiseks;

| 5) | käesoleva otsuse kuupäeval kehtivate laenukohustuste maksmine, s.o lepingulised maksetehingud, mis on vajalikud enne 30. septembrit 2012 sõlmitud lepingutes võetud kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

5)

käesoleva otsuse kuupäeval kehtivate laenukohustuste maksmine, s.o lepingulised maksetehingud, mis on vajalikud enne 30. septembrit 2012 sõlmitud lepingutes võetud kohustuste täitmiseks.

| (120) | Erandid






  1) | vältimaks [...] väljastamist Dexia Crediopi poolt ning täitmaks seeläbi likvideerimismenetlust reguleerivaid seaduslikke kohustusi, võib Dexia Crediop taotleda oma klientide uut rahastamist maksimaalselt 200 miljoni euro väärtuses ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Nimetatud üheaastase tähtaja möödudes võivad asjaomased liikmesriigid taotleda komisjonilt luba uute rahaliste vahendite eraldamiseks maksimaalselt ühe aasta jooksul. Kui luba ei saada, algatatakse Dexia Crediopi likvideerimise menetlus sama aasta lõpus. |
| --- | --- | --- |

(120)

Erandid

1)

vältimaks [...] väljastamist Dexia Crediopi poolt ning täitmaks seeläbi likvideerimismenetlust reguleerivaid seaduslikke kohustusi, võib Dexia Crediop taotleda oma klientide uut rahastamist maksimaalselt 200 miljoni euro väärtuses ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Nimetatud üheaastase tähtaja möödudes võivad asjaomased liikmesriigid taotleda komisjonilt luba uute rahaliste vahendite eraldamiseks maksimaalselt ühe aasta jooksul. Kui luba ei saada, algatatakse Dexia Crediopi likvideerimise menetlus sama aasta lõpus.

| 2) | DCL võib anda uusi rahalisi vahendeid (pärast DMA loovutamist) DCLi sissenõutavate tundlike laenude rahastamiseks (39) (kohalikele omavalitsustele antud laenud, mis on Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavad, või mis kuuluvad sama harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või mille Cepcori punktiarv on 11 või rohkem), tingimusel et nii tõuseb laenujäägi majanduslik väärtus, mille määratlemisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski vähenemist, mis peaks rahastamisega kaasnema (40).
  Rahastada on lubatud üksnes järgmisi tehinguid: [...].
  Dexia võtab kohustuse anda uusi rahalisi vahendeid seoses punktis 6 osutatud tehingutega kokku maksimaalselt 600 miljoni euro eest ning tehingud võivad leida aset üksnes ajavahemikus veebruar kuni juuli 2013 ning juuni kuni november 2014. |
| --- | --- |

2)

DCL võib anda uusi rahalisi vahendeid (pärast DMA loovutamist) DCLi sissenõutavate tundlike laenude rahastamiseks (39) (kohalikele omavalitsustele antud laenud, mis on Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavad, või mis kuuluvad sama harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või mille Cepcori punktiarv on 11 või rohkem), tingimusel et nii tõuseb laenujäägi majanduslik väärtus, mille määratlemisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski vähenemist, mis peaks rahastamisega kaasnema (40).

Rahastada on lubatud üksnes järgmisi tehinguid: [...].

Dexia võtab kohustuse anda uusi rahalisi vahendeid seoses punktis 6 osutatud tehingutega kokku maksimaalselt 600 miljoni euro eest ning tehingud võivad leida aset üksnes ajavahemikus veebruar kuni juuli 2013 ning juuni kuni november 2014.

| (121) | Muu hulgas piiratakse punktis 2 nimetatud rahavooge vastavalt käesoleva otsuse põhjenduse 106 tingimustele.
  Hiljemalt 15. jaanuaril 2013 ja 15. mail 2014 edastab Dexia komisjonile korrapärase ülevaate DCLi tundlike laenude amortiseerimise ja rahastamise kavast. |
| --- | --- |

(121)

Muu hulgas piiratakse punktis 2 nimetatud rahavooge vastavalt käesoleva otsuse põhjenduse 106 tingimustele.

Hiljemalt 15. jaanuaril 2013 ja 15. mail 2014 edastab Dexia komisjonile korrapärase ülevaate DCLi tundlike laenude amortiseerimise ja rahastamise kavast.

b)   Loovutamine ja likvideerimine

| (122) | Dexia on viinud juba läbi järgmised loovutamised:






  1) | DBB loovutamine. See toimus 20. oktoobril 2011; |
| --- | --- | --- |

(122)

Dexia on viinud juba läbi järgmised loovutamised:

1)

DBB loovutamine. See toimus 20. oktoobril 2011;

| 2) | RBCD 50 % osaluse loovutamine. See toimus 27. juulil 2012; |
| --- | --- |

2)

RBCD 50 % osaluse loovutamine. See toimus 27. juulil 2012;

| 3) | DenizBanki loovutamine. See toimus 28. septembril 2012; |
| --- | --- |

3)

DenizBanki loovutamine. See toimus 28. septembril 2012;

| 4) | BILi loovutamine. See toimus 5. oktoobril 2012; |
| --- | --- |

4)

BILi loovutamine. See toimus 5. oktoobril 2012;

| 5) | Dexia Habitat’ loovutamine. See toimus 29. juunil 2012; |
| --- | --- |

5)

Dexia Habitat’ loovutamine. See toimus 29. juunil 2012;

| 6) | DKB Polska loovutamine. Loovutamise leping sõlmiti 7. novembril 2012. |
| --- | --- |

6)

DKB Polska loovutamine. Loovutamise leping sõlmiti 7. novembril 2012.

| (123) | Dexia loovutab üksused, mille loetelu ja loovutamise tähtpäev on järgmised:






  1) | DMA, hiljemalt 31. jaanuariks 2013; |
| --- | --- | --- |

(123)

Dexia loovutab üksused, mille loetelu ja loovutamise tähtpäev on järgmised:

1)

DMA, hiljemalt 31. jaanuariks 2013;

| 2) | DAMi ning Dexia osaluse Popular Banca Privadas ja Sofaxises loovutamine hiljemalt 31. detsembriks 2013; |
| --- | --- |

2)

DAMi ning Dexia osaluse Popular Banca Privadas ja Sofaxises loovutamine hiljemalt 31. detsembriks 2013;

| 3) | Dexia Région Bail’, Dexia Bail’, Dexia LLD ja Dexia Flobail’ loovutamine või likvideerimine hiljemalt 31. detsembriks 2013; |
| --- | --- |

3)

Dexia Région Bail’, Dexia Bail’, Dexia LLD ja Dexia Flobail’ loovutamine või likvideerimine hiljemalt 31. detsembriks 2013;

| 4) | Dexia (otsese või kaudse) osaluse loovutamine Dexia Isaelis hiljemalt ühe aasta jooksul alates lõppotsuse kuupäevast, mis ei võimalda Dexia Israëli ja selle aktsionäri DCLi suhtes algatatud eri õiguslike meetmete edasikaebamist. |
| --- | --- |

4)

Dexia (otsese või kaudse) osaluse loovutamine Dexia Isaelis hiljemalt ühe aasta jooksul alates lõppotsuse kuupäevast, mis ei võimalda Dexia Israëli ja selle aktsionäri DCLi suhtes algatatud eri õiguslike meetmete edasikaebamist.

| (124) | Loovutamiskohustused loetakse täidetuks, kui Dexia ja ostja on sõlminud siduva ja lõpliku lepingu (st lepingu, mida Dexia ei saa ühepoolselt lõpetada ilma trahvi maksmata) kogu Dexia osaluse loovutamiseks asjaomases äriühingus või kogu asjaomase vara loovutamise kohta, isegi kui kõik pädevate järelevalveasutuste load või avaldused vastuväidete puudumise kohta ei ole lepingu allakirjutamise ajaks laekunud, tingimusel et sulgemine toimub hiljemalt kuus kuud pärast loovutamise lepingu allkirjastamist. |
| --- | --- |

(124)

Loovutamiskohustused loetakse täidetuks, kui Dexia ja ostja on sõlminud siduva ja lõpliku lepingu (st lepingu, mida Dexia ei saa ühepoolselt lõpetada ilma trahvi maksmata) kogu Dexia osaluse loovutamiseks asjaomases äriühingus või kogu asjaomase vara loovutamise kohta, isegi kui kõik pädevate järelevalveasutuste load või avaldused vastuväidete puudumise kohta ei ole lepingu allakirjutamise ajaks laekunud, tingimusel et sulgemine toimub hiljemalt kuus kuud pärast loovutamise lepingu allkirjastamist.

| (125) | Kui mõnda eespool nimetatud loovutamiskohustust ei täideta, teevad asjaomased liikmesriigid ettepaneku nimetada loovutamise eest vastutava usaldusisiku, kelle ülesanne on teostada kõnealuse üksuse loovutamine lepingulisele tähtpäevale järgneva kuu jooksul allpool põhjenduses (132) toodud tingimustel. |
| --- | --- |

(125)

Kui mõnda eespool nimetatud loovutamiskohustust ei täideta, teevad asjaomased liikmesriigid ettepaneku nimetada loovutamise eest vastutava usaldusisiku, kelle ülesanne on teostada kõnealuse üksuse loovutamine lepingulisele tähtpäevale järgneva kuu jooksul allpool põhjenduses (132) toodud tingimustel.

| (126) | Enne iga eespool ette nähtud ja veel toimumata loovutamist (41) teatab Dexia sõltumatule eksperdile vara ostu suhtes huvi avaldanud isikute nimed ning kogu vajaliku ja nõuetekohaselt kättesaadava teabe võimaliku ostja sõltumatuse tagamiseks. 15 tööpäeva jooksul edastab komisjon asjaomastele liikmesriikidele nende huviosaliste nimed, kelle puhul ei ole komisjoni arvates täidetud pädevuse ja sõltumatuse tingimused ning põhjendab oma otsust. Seejärel lõpetab Dexia nimetatud huviosalistega müügimenetluse. |
| --- | --- |

(126)

Enne iga eespool ette nähtud ja veel toimumata loovutamist (41) teatab Dexia sõltumatule eksperdile vara ostu suhtes huvi avaldanud isikute nimed ning kogu vajaliku ja nõuetekohaselt kättesaadava teabe võimaliku ostja sõltumatuse tagamiseks. 15 tööpäeva jooksul edastab komisjon asjaomastele liikmesriikidele nende huviosaliste nimed, kelle puhul ei ole komisjoni arvates täidetud pädevuse ja sõltumatuse tingimused ning põhjendab oma otsust. Seejärel lõpetab Dexia nimetatud huviosalistega müügimenetluse.

| (127) | Dexia annab endast parima, et loovutada oma võlakirjaportfell kiirendatud korras kohe, kui turutingimused on paranenud, ning täita sellega reguleeritud määrad. Loovutamine toimub tingimusel, et see ei avalda olulist halba mõju Dexia maksejõulisusele. Igal aastal esitab Dexia komisjonile nimetatud võimalusi kajastava ülevaate. |
| --- | --- |

(127)

Dexia annab endast parima, et loovutada oma võlakirjaportfell kiirendatud korras kohe, kui turutingimused on paranenud, ning täita sellega reguleeritud määrad. Loovutamine toimub tingimusel, et see ei avalda olulist halba mõju Dexia maksejõulisusele. Igal aastal esitab Dexia komisjonile nimetatud võimalusi kajastava ülevaate.

| (128) | Alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast algatatakse põhjenduses (122) mitte loetletud üksuste suhtes (s.h Dexia Sabadell pärast seda, kui põhjenduses (113) märgitud omandamine on lõplikult toimunud) likvideerimismenetlus (run-off) ning nad ei tohi võtta ette uut tegevust põhjenduse (119) tähenduses. |
| --- | --- |

(128)

Alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast algatatakse põhjenduses (122) mitte loetletud üksuste suhtes (s.h Dexia Sabadell pärast seda, kui põhjenduses (113) märgitud omandamine on lõplikult toimunud) likvideerimismenetlus (run-off) ning nad ei tohi võtta ette uut tegevust põhjenduse (119) tähenduses.

| (129) | Dexia SA ja Dexia kontserni ühiskondlikes huvides ja kuni äriühingute DAM ja Dexia Israël loovutamiseni (ning alates põhjenduse(122) punktis 10 Dexia Israëli suhtes toimuva selgitamist) toimib Dexia järgmiselt:






  1) | kohustub heade äritavade kohaselt säilitama äriühingute DAM ja Dexia Israël elujõulisuse ja müügiväärtuse tulevase ostja jaoks ning konkurentsivõime; |
| --- | --- | --- |

(129)

Dexia SA ja Dexia kontserni ühiskondlikes huvides ja kuni äriühingute DAM ja Dexia Israël loovutamiseni (ning alates põhjenduse(122) punktis 10 Dexia Israëli suhtes toimuva selgitamist) toimib Dexia järgmiselt:

1)

kohustub heade äritavade kohaselt säilitama äriühingute DAM ja Dexia Israël elujõulisuse ja müügiväärtuse tulevase ostja jaoks ning konkurentsivõime;

| 2) | kohustub piirama kõiki riske seoses äriühingute DAM ja Dexia Israël konkurentsivõimelisusega; |
| --- | --- |

2)

kohustub piirama kõiki riske seoses äriühingute DAM ja Dexia Israël konkurentsivõimelisusega;

| 3) | hoidub igasugusest tegevusest, mis võib avaldada halba mõju äriühingute DAM ja Dexia Israël väärtusele, juhtimisele või konkurentsivõimelisusele või muuta äriühingute olemust, tegevusvaldkonda, tööstus- või äristrateegiat või investeerimispoliitikat; |
| --- | --- |

3)

hoidub igasugusest tegevusest, mis võib avaldada halba mõju äriühingute DAM ja Dexia Israël väärtusele, juhtimisele või konkurentsivõimelisusele või muuta äriühingute olemust, tegevusvaldkonda, tööstus- või äristrateegiat või investeerimispoliitikat;

| 4) | kui põhjenduses (114) osutatud kohustusest DAMi ja Dexia Israëli haldamise ja eraldatud vahendite (ring fencing) kohta ei tulene teisiti, teeb äriühingutele DAM ja Dexia Israël võimaluse piires kättesaadavaks piisavad vahendid nende toimimiseks aluseks olevate äriplaanide ja tulevaste äriplaanide kohaselt; |
| --- | --- |

4)

kui põhjenduses (114) osutatud kohustusest DAMi ja Dexia Israëli haldamise ja eraldatud vahendite (ring fencing) kohta ei tulene teisiti, teeb äriühingutele DAM ja Dexia Israël võimaluse piires kättesaadavaks piisavad vahendid nende toimimiseks aluseks olevate äriplaanide ja tulevaste äriplaanide kohaselt;

| 5) | võtab kõik mõistlikud meetmed, sealhulgas asjakohased (äritavade kohased) motivatsioonimehhanismid selleks, et tõsta äriühingute DAM ja Dexia Israël juhtivtöötajate tööinnukust. |
| --- | --- |

5)

võtab kõik mõistlikud meetmed, sealhulgas asjakohased (äritavade kohased) motivatsioonimehhanismid selleks, et tõsta äriühingute DAM ja Dexia Israël juhtivtöötajate tööinnukust.

| (130) | Kokkuleppe kohaselt toimub Crediopi likvideerimismenetlus Dexia kontserni omast eraldi kuni äriühingu loovutamiseni aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Et tagada käesoleva otsuse kuupäevast kuni loovutamise toimumiseni [aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast või likvideerimismenetluse algusest] Crediopi juhatuse tehtud otsuste kooskõla Crediopi huvidega seoses loovutamise [või likvideerimisega], nimetab Dexia halduri, kelle ülesanne on tagada Crediopi tegevuse eraldatus, ning tagab halduri täieliku sõltumatuse oma tööülesannete ning Crediopi kohustuste täitmisel. Crediopi tegevuse eraldatuse tagamise eest vastutav haldur võib olla Crediopi peadirektor. Haldur juhib Crediopi selle parimates huvides koostöös Dexiaga ning sõltumatu eksperdi järelevalve all põhjenduses (138) osutatud viisil. |
| --- | --- |

(130)

Kokkuleppe kohaselt toimub Crediopi likvideerimismenetlus Dexia kontserni omast eraldi kuni äriühingu loovutamiseni aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Et tagada käesoleva otsuse kuupäevast kuni loovutamise toimumiseni [aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast või likvideerimismenetluse algusest] Crediopi juhatuse tehtud otsuste kooskõla Crediopi huvidega seoses loovutamise [või likvideerimisega], nimetab Dexia halduri, kelle ülesanne on tagada Crediopi tegevuse eraldatus, ning tagab halduri täieliku sõltumatuse oma tööülesannete ning Crediopi kohustuste täitmisel. Crediopi tegevuse eraldatuse tagamise eest vastutav haldur võib olla Crediopi peadirektor. Haldur juhib Crediopi selle parimates huvides koostöös Dexiaga ning sõltumatu eksperdi järelevalve all põhjenduses (138) osutatud viisil.

| (131) | Halduri nimetamine äriühingute Dexia Israël ja DAM tegevuse eraldamiseks ei ole vajalik, kuna nimetatud üksuseid hallatakse käesoleva otsuse kuupäeval juba eraldi saneerimiskavas toodud põhjustel. |
| --- | --- |

(131)

Halduri nimetamine äriühingute Dexia Israël ja DAM tegevuse eraldamiseks ei ole vajalik, kuna nimetatud üksuseid hallatakse käesoleva otsuse kuupäeval juba eraldi saneerimiskavas toodud põhjustel.

c)   Loovutamise eest vastutav usaldusisik

| (132) | Kui mõnda põhjenduse 123 punktides 1–4 kirjeldatud kohustust ei ole eespool osutatud tähtpäevaks täidetud ning komisjon ei ole heaks kiitnud alternatiivset kohustust, esitavad Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused hiljemalt üks kuu pärast loovutamiseks seatud tähtpäeva komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on Dexiaga kooskõlastatult valitud kõnealuste varade loovutamise eest vastutava isiku kandidaadiks. |
| --- | --- |

(132)

Kui mõnda põhjenduse 123 punktides 1–4 kirjeldatud kohustust ei ole eespool osutatud tähtpäevaks täidetud ning komisjon ei ole heaks kiitnud alternatiivset kohustust, esitavad Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused hiljemalt üks kuu pärast loovutamiseks seatud tähtpäeva komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on Dexiaga kooskõlastatult valitud kõnealuste varade loovutamise eest vastutava isiku kandidaadiks.

| (133) | Loovutamise eest vastutav usaldusisik peab olema sõltumatu, tal peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti. |
| --- | --- |

(133)

Loovutamise eest vastutav usaldusisik peab olema sõltumatu, tal peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti.

| (134) | Komisjon võib vastutava isiku kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon loovutamise eest vastutava isiku kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Dexia ning Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teada saamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab ta ise isiku, kes nimetatakse ametisse Dexia osalusel komisjoni heakskiidetud volituse alusel. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon võib vastutava isiku kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon loovutamise eest vastutava isiku kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Dexia ning Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teada saamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab ta ise isiku, kes nimetatakse ametisse Dexia osalusel komisjoni heakskiidetud volituse alusel.

| (135) | Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused kohustuvad tagama, et Dexia annab loovutamise eest vastutavale usaldusisikule vajalikud ja asjakohased esindusõigused:






  1) | punktis a osutatud varade loovutamiseks (sh kõik vajalikud õigused loovutamise korraldamiseks nõutavate dokumentide nõuetekohaseks ettevalmistamiseks) ja |
| --- | --- | --- |

(135)

Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused kohustuvad tagama, et Dexia annab loovutamise eest vastutavale usaldusisikule vajalikud ja asjakohased esindusõigused:

1)

punktis a osutatud varade loovutamiseks (sh kõik vajalikud õigused loovutamise korraldamiseks nõutavate dokumentide nõuetekohaseks ettevalmistamiseks) ja

| 2) | kõigi loovutamiseks vajalike või asjakohaste meetmete võtmiseks ja avalduste tegemiseks, sealhulgas loovutamisprotsessi nõustajate nimetamine. |
| --- | --- |

2)

kõigi loovutamiseks vajalike või asjakohaste meetmete võtmiseks ja avalduste tegemiseks, sealhulgas loovutamisprotsessi nõustajate nimetamine.

| (136) | Loovutamise eest vastutav usaldusisik sõlmib ostu-müügilepingu(d) tavapärastel ja mõistlikel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks selleks, et müük vastutava isiku nimetamisele järgneva aasta jooksul teoks teha. Loovutamise eest vastutav usaldusisik korraldab müügiprotsessi nii, et loovutamine oleks tagatud [...]. Loovutamine või likvideerimine peab jõustuma maksimaalselt aasta jooksul pärast müügitähtpäeva möödumist. |
| --- | --- |

(136)

Loovutamise eest vastutav usaldusisik sõlmib ostu-müügilepingu(d) tavapärastel ja mõistlikel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks selleks, et müük vastutava isiku nimetamisele järgneva aasta jooksul teoks teha. Loovutamise eest vastutav usaldusisik korraldab müügiprotsessi nii, et loovutamine oleks tagatud [...]. Loovutamine või likvideerimine peab jõustuma maksimaalselt aasta jooksul pärast müügitähtpäeva möödumist.

| (137) | Loovutamise eest vastutava usaldusisiku teenuste maksumuse katab Dexia. |
| --- | --- |

(137)

Loovutamise eest vastutava usaldusisiku teenuste maksumuse katab Dexia.

d)   Kohustuste täitmine

| (138) | Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused esitavad hiljemalt üks kuu pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on valitud sõltumatu eksperdi kandidaadiks, kelle ülesandeks on kontrollida üksikasjalikult eespool osutatud kohustuste täitmist viie aasta jooksul, kusjuures komisjoni taotlusel on tähtaeg pikendatav. Sõltumatul eksperdil peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti. Komisjon võib sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab sõltumatu eksperdi komisjon. Sõltumatu eksperdi teenuse kulud katab Dexia, kuid need ei tohi olla suuremad kui tavaliselt sellise teenuse eest küsitav tunnihind. |
| --- | --- |

(138)

Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused esitavad hiljemalt üks kuu pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on valitud sõltumatu eksperdi kandidaadiks, kelle ülesandeks on kontrollida üksikasjalikult eespool osutatud kohustuste täitmist viie aasta jooksul, kusjuures komisjoni taotlusel on tähtaeg pikendatav. Sõltumatul eksperdil peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti. Komisjon võib sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab sõltumatu eksperdi komisjon. Sõltumatu eksperdi teenuse kulud katab Dexia, kuid need ei tohi olla suuremad kui tavaliselt sellise teenuse eest küsitav tunnihind.

| (139) | Komisjonil on kogu läbivaadatud saneerimiskava täitmise ajal alaline piiranguteta juurdepääs teabele, mis on vajalik käesoleva otsuse täitmiseks, millega kiidetakse heaks läbivaadatud saneerimiskava. Komisjon võib selgituste ja täpsustuste saamiseks pöörduda otse Dexia poole. Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused ja Dexia kohustuvad tegema igakülgset koostööd kõigi tõendavate dokumentide edastamisel, mida komisjon või sõltumatu ekspert võivad küsida. |
| --- | --- |

(139)

Komisjonil on kogu läbivaadatud saneerimiskava täitmise ajal alaline piiranguteta juurdepääs teabele, mis on vajalik käesoleva otsuse täitmiseks, millega kiidetakse heaks läbivaadatud saneerimiskava. Komisjon võib selgituste ja täpsustuste saamiseks pöörduda otse Dexia poole. Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused ja Dexia kohustuvad tegema igakülgset koostööd kõigi tõendavate dokumentide edastamisel, mida komisjon või sõltumatu ekspert võivad küsida.

| (140) | Sõltumatu ekspert esitab komisjonile iga kuue kuu järel aruande eespool osutatud kohustuste täitmise kohta. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige: 1) põhjendustes (120) ja (121) käsitletud DCLi tundlike laenude portfelli rahastamise summast ja tingimustest kinni pidamine; 2) põhjenduses (120) käsitletud Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahaliste vahendite puhul etteantud piirsummast kinni pidamine; 3) põhjenduses (122) nimetatud kavandatud loovutamise ajagraafikust kinni pidamine ning teave loovutamise kuupäeva, vara raamatupidamisliku väärtuse kohta 31. detsembril 2011, loovutamise väärtuse kohta, saadud kasumi või kahjumi ja meetmete kohta, mis tuleb läbivaadatud saneerimiskava raames veel täita; 4) loovutatavate üksuste, eeskätt DAMi ja Dexia Israëli haldamine ja eraldatud vahendid (ring fencing) põhjendustes (114) ja (129) ette nähtud viisil. |
| --- | --- |

(140)

Sõltumatu ekspert esitab komisjonile iga kuue kuu järel aruande eespool osutatud kohustuste täitmise kohta. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige: 1) põhjendustes (120) ja (121) käsitletud DCLi tundlike laenude portfelli rahastamise summast ja tingimustest kinni pidamine; 2) põhjenduses (120) käsitletud Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahaliste vahendite puhul etteantud piirsummast kinni pidamine; 3) põhjenduses (122) nimetatud kavandatud loovutamise ajagraafikust kinni pidamine ning teave loovutamise kuupäeva, vara raamatupidamisliku väärtuse kohta 31. detsembril 2011, loovutamise väärtuse kohta, saadud kasumi või kahjumi ja meetmete kohta, mis tuleb läbivaadatud saneerimiskava raames veel täita; 4) loovutatavate üksuste, eeskätt DAMi ja Dexia Israëli haldamine ja eraldatud vahendid (ring fencing) põhjendustes (114) ja (129) ette nähtud viisil.

| (141) | Aruanne esitatakse hiljemalt üks kuu pärast poolaastaaruannete esitamist ja majandusaasta aruannete heakskiitmist ning igal juhul enne iga aasta 1. oktoobrit ja 30. aprilli. |
| --- | --- |

(141)

Aruanne esitatakse hiljemalt üks kuu pärast poolaastaaruannete esitamist ja majandusaasta aruannete heakskiitmist ning igal juhul enne iga aasta 1. oktoobrit ja 30. aprilli.

| (142) | Sõltumatu eksperdi mandaadi lõppedes esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile aastaaruande saneerimiskava täitmise kohta, kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni. |
| --- | --- |

(142)

Sõltumatu eksperdi mandaadi lõppedes esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile aastaaruande saneerimiskava täitmise kohta, kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni.

2.3.   DMA MÜÜGI TEHING JA MÜÜGIJÄRGNE TEGEVUS

2.3.1.   Müügitehing

| (143) | DMA müügi tehing toimub hiljemalt 31. jaanuariks 2013. |
| --- | --- |

(143)

DMA müügi tehing toimub hiljemalt 31. jaanuariks 2013.

| (144) | Luuakse uus krediidiasutus ning DMAst saab selle 100 % tütarettevõtja. Uue krediidiasutuse otsesed omanikud on Prantsuse riik (75 % aktsiakapitalist), CDC (20 % eelisaktsiakapitalist), Banque Postale (5 % aktsiakapitalist). Seega ei ole valdav mõju DMA üle edaspidi mitte Dexial, vaid Prantsuse riigil, CDC-l ja Banque Postale’il. |
| --- | --- |

(144)

Luuakse uus krediidiasutus ning DMAst saab selle 100 % tütarettevõtja. Uue krediidiasutuse otsesed omanikud on Prantsuse riik (75 % aktsiakapitalist), CDC (20 % eelisaktsiakapitalist), Banque Postale (5 % aktsiakapitalist). Seega ei ole valdav mõju DMA üle edaspidi mitte Dexial, vaid Prantsuse riigil, CDC-l ja Banque Postale’il.

| (145) | Ühtlasi asutatakse ühisettevõte, mis on vahendusettevõte CDC (35 %) ja Banque Postale’i (65 %) vahelistes pangatehingutes ning pakub uusi laene üksnes Prantsusmaa kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele, kasutades DMA-d refinantseerimisvahendina. DMA tagab ka laenujääkide refinantseerimise.

  Joonis 6


  DMA-d hõlmava uue arengupanga struktuur |
| --- | --- |

(145)

Ühtlasi asutatakse ühisettevõte, mis on vahendusettevõte CDC (35 %) ja Banque Postale’i (65 %) vahelistes pangatehingutes ning pakub uusi laene üksnes Prantsusmaa kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele, kasutades DMA-d refinantseerimisvahendina. DMA tagab ka laenujääkide refinantseerimise.

Joonis 6

DMA-d hõlmava uue arengupanga struktuur

| (146) | Banque Postale tõstab järk-järgult oma osalust uues krediidiasutuses. Banque Postale maksab eksperdi määratava turuhinna, mida komisjon võib kontrollida. Banque Postale’il on Prantsuse riigi aktsiate progresseeruva ostu õigus (call) selliselt, et tema osalus uues krediidiasutuses pärast ostuprotsessi lõppu tõuseks vastavalt kõigis DMA varades (cover pool) toimuva uue tootmisega seotud jooksva võla osa kasvamisele. Ostuõigust saab kasutada alates hetkest, mil Banque Postale'ist või ühisettevõttest pärit uue tootmise osa ületab [...] % DMA kõigist varadest. Banque Postale võib igal aastal ostuõigust kasutada minimaalse kvoodi piires, mis moodustab [...] % uue krediidiasutuse kapitalist, ilma et 1) Banque Postale osalemine DMAs ületaks Banque Postale’ist või ühisettevõttest pärit uue tootmise osa DMA kõigist varadest ja 2) Banque Postale’ist saaks uue krediidiasutuse esimene aktsionär. |
| --- | --- |

(146)

Banque Postale tõstab järk-järgult oma osalust uues krediidiasutuses. Banque Postale maksab eksperdi määratava turuhinna, mida komisjon võib kontrollida. Banque Postale’il on Prantsuse riigi aktsiate progresseeruva ostu õigus (call) selliselt, et tema osalus uues krediidiasutuses pärast ostuprotsessi lõppu tõuseks vastavalt kõigis DMA varades (cover pool) toimuva uue tootmisega seotud jooksva võla osa kasvamisele. Ostuõigust saab kasutada alates hetkest, mil Banque Postale'ist või ühisettevõttest pärit uue tootmise osa ületab [...] % DMA kõigist varadest. Banque Postale võib igal aastal ostuõigust kasutada minimaalse kvoodi piires, mis moodustab [...] % uue krediidiasutuse kapitalist, ilma et 1) Banque Postale osalemine DMAs ületaks Banque Postale’ist või ühisettevõttest pärit uue tootmise osa DMA kõigist varadest ja 2) Banque Postale’ist saaks uue krediidiasutuse esimene aktsionär.

| (147) | DMA müügi õiguslikud tingimused toimivad järgmiselt: DCL toob uude krediidiasutusse DMA aktsiad ning DMA juhtimiseks vajalikud töövahendid, personali ja vahendid, ning loovutab seejärel 100 % uue krediidiasutuse kapitalist riigile, CDC-le ja Banque Postale’ile. Müügihind on 1 euro. |
| --- | --- |

(147)

DMA müügi õiguslikud tingimused toimivad järgmiselt: DCL toob uude krediidiasutusse DMA aktsiad ning DMA juhtimiseks vajalikud töövahendid, personali ja vahendid, ning loovutab seejärel 100 % uue krediidiasutuse kapitalist riigile, CDC-le ja Banque Postale’ile. Müügihind on 1 euro.

| (148) | Selle hinnaga seoses tõstatab komisjon järgmised aspektid, mille on esile toonud üks audiitorettevõte ja asjaomased liikmesriigid. |
| --- | --- |

(148)

Selle hinnaga seoses tõstatab komisjon järgmised aspektid, mille on esile toonud üks audiitorettevõte ja asjaomased liikmesriigid.

| (149) | Prantsusmaa ametiasutuste ja CDC volitatud finantsanalüüsidega tegeleva ettevõtte 10. oktoobri 2012. aasta erapooletus arvamuses (fairness opinion) tunnistatakse, et „380 miljoni eurone hind 100 % uue krediidiasutuse (kes omakorda omab 100 % DMAst) eest vastab teadliku investeerija jaoks vastuvõetavale hinnale”. Täpsustatud on, et selle hinna hindamisel võetakse arvesse, et „ostjad saavad kasu varade ja kohustuste üldistest ja konkreetsetest tagatistest, sealhulgas eelkõige antud laenude ja nende lepingute kehtivusega seotud tagatisest”, ning see väljendab:






  „— | tegevuseks vajaliku töövahendi ja oskusteabe toomist; |
| --- | --- | --- |

(149)

Prantsusmaa ametiasutuste ja CDC volitatud finantsanalüüsidega tegeleva ettevõtte 10. oktoobri 2012. aasta erapooletus arvamuses (fairness opinion) tunnistatakse, et „380 miljoni eurone hind 100 % uue krediidiasutuse (kes omakorda omab 100 % DMAst) eest vastab teadliku investeerija jaoks vastuvõetavale hinnale”. Täpsustatud on, et selle hinna hindamisel võetakse arvesse, et „ostjad saavad kasu varade ja kohustuste üldistest ja konkreetsetest tagatistest, sealhulgas eelkõige antud laenude ja nende lepingute kehtivusega seotud tagatisest”, ning see väljendab:

„—

tegevuseks vajaliku töövahendi ja oskusteabe toomist;

| — | olemasoleva jooksva võla müüki; |
| --- | --- |

—

olemasoleva jooksva võla müüki;

| — | uute laenude Banque Postale'i ja ühisettevõtte poolset turustamist; |
| --- | --- |

—

uute laenude Banque Postale'i ja ühisettevõtte poolset turustamist;

| — | tundlike laenude neutraliseerimist. |
| --- | --- |

—

tundlike laenude neutraliseerimist.

See väärtuse hindamine kehtib ainult koos üldiste ja konkreetsete tagatiste ning tundlikest laenudest tervikliku loobumise mehhanismidega. [...]” (42).

| (150) | Erapooletus arvamuses osutati samuti, et „uue krediidiasutuse/DMA väärtus määratakse väärtuse kaotamise stsenaariumi järgi kui [...] eurot, võttes arvesse väärtuse korrigeerimise järkjärgulist tasaarveldust”. |
| --- | --- |

(150)

Erapooletus arvamuses osutati samuti, et „uue krediidiasutuse/DMA väärtus määratakse väärtuse kaotamise stsenaariumi järgi kui [...] eurot, võttes arvesse väärtuse korrigeerimise järkjärgulist tasaarveldust”.

| (151) | Asjaomased liikmesriigid osutavad oma DMA müügitehingut käsitlevas teatises (edaspidi: „teatis DMA müügitehingu kohta”), et kõigepealt „lepiti kokku DMA ning DCLi ülekantud töövahendite, töötajate ja vahendite ostuhind 380 miljonit eurot [joonealune märkus:]” ja et „osapooled nägid ette, et [Dexia] ja DCL annavad DMA müügi raames mitmeid müüjatagatisi: tulemustagatis ja tagatised [...] tundlike laenudega seoses tekkivate vaidluste kohta, kahju piiramise (stop-loss) tagatis, juhul kui tasumata laenude keskmine ületab iga-aastase omavastutuse 10 baaspunkti, ning muid üldisi ja konkreetseid tagatisi” (43). |
| --- | --- |

(151)

Asjaomased liikmesriigid osutavad oma DMA müügitehingut käsitlevas teatises (edaspidi: „teatis DMA müügitehingu kohta”), et kõigepealt „lepiti kokku DMA ning DCLi ülekantud töövahendite, töötajate ja vahendite ostuhind 380 miljonit eurot [joonealune märkus:]” ja et „osapooled nägid ette, et [Dexia] ja DCL annavad DMA müügi raames mitmeid müüjatagatisi: tulemustagatis ja tagatised [...] tundlike laenudega seoses tekkivate vaidluste kohta, kahju piiramise (stop-loss) tagatis, juhul kui tasumata laenude keskmine ületab iga-aastase omavastutuse 10 baaspunkti, ning muid üldisi ja konkreetseid tagatisi” (43).

| (152) | Nad osutavad samuti, et seejärel nõustusid nad loobuma kahju piiramise tagatisest (stop-loss) ja viimaks „tundlike laenude terviklikust ülekandest DCLi bilanssi. Seega loobuti ka Prantsusmaa tagatisest, mis pidi katma DCLi sellekohased kohustused” (44). |
| --- | --- |

(152)

Nad osutavad samuti, et seejärel nõustusid nad loobuma kahju piiramise tagatisest (stop-loss) ja viimaks „tundlike laenude terviklikust ülekandest DCLi bilanssi. Seega loobuti ka Prantsusmaa tagatisest, mis pidi katma DCLi sellekohased kohustused” (44).

| (153) | Asjaomaste liikmesriikide sõnul „vähendati müügihinda 1 euroni selleks, et võtta arvesse neid kahte üliolulist muudatust DMA müügiskeemis ja säilitada selle turu iseloom. Selle uue hinnaga (mis ei sõltu enam DMA omakapitalist) võetakse arvesse ka müügihinna kohandamist käsitlevast klauslist loobumist” (45). |
| --- | --- |

(153)

Asjaomaste liikmesriikide sõnul „vähendati müügihinda 1 euroni selleks, et võtta arvesse neid kahte üliolulist muudatust DMA müügiskeemis ja säilitada selle turu iseloom. Selle uue hinnaga (mis ei sõltu enam DMA omakapitalist) võetakse arvesse ka müügihinna kohandamist käsitlevast klauslist loobumist” (45).

| (154) | Asjaomased liikmesriigid meenutavad, et erapooletust arvamusest ilmneb, et algse müügiskeemi järgi on DMA ning selle haldamiseks vajalike töövahendite, töötajate ja vahendite hind 380 miljonit eurot (mis sisaldas tagatisi ja hinna kohandamist käsitlevat klauslit), ning täpsustavad, et „võttes arvesse nimetatud skeemis sätestatud tagatistest ja hinna kohandamist käsitlevast klauslist loobumist ning DMA 2012. aasta kolme esimese kvartali bilansi olukorda, vastab kohandatud hind 1 euro väga hästi turutingimustele” (46). |
| --- | --- |

(154)

Asjaomased liikmesriigid meenutavad, et erapooletust arvamusest ilmneb, et algse müügiskeemi järgi on DMA ning selle haldamiseks vajalike töövahendite, töötajate ja vahendite hind 380 miljonit eurot (mis sisaldas tagatisi ja hinna kohandamist käsitlevat klauslit), ning täpsustavad, et „võttes arvesse nimetatud skeemis sätestatud tagatistest ja hinna kohandamist käsitlevast klauslist loobumist ning DMA 2012. aasta kolme esimese kvartali bilansi olukorda, vastab kohandatud hind 1 euro väga hästi turutingimustele” (46).

| (155) | Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste ja kohalike omavalitsuste rahastamisel esineb turutõrge. Sellest lähtuvalt kavandavad prantsuse ametiasutused ning CDC ja Banque Postale osta DMA (100 % DMAst valdava uue krediidiasutuse ostmise kaudu), eesmärgiga muuta see nn arengupangaks. Sellel arengupangal oleks piiratud tegevusala Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste ja kohalike omavalitsuste rahastamise turutõrke korrigeerimisel, kuna seda tõrget ei saa kõrvaldada praeguse pakkumisega turul. Prantsuse ametiasutused on esitanud järgmised argumendid nimetatud turutõrke ja arengupanga loomise vajaduse tõestamiseks. |
| --- | --- |

(155)

Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste ja kohalike omavalitsuste rahastamisel esineb turutõrge. Sellest lähtuvalt kavandavad prantsuse ametiasutused ning CDC ja Banque Postale osta DMA (100 % DMAst valdava uue krediidiasutuse ostmise kaudu), eesmärgiga muuta see nn arengupangaks. Sellel arengupangal oleks piiratud tegevusala Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste ja kohalike omavalitsuste rahastamise turutõrke korrigeerimisel, kuna seda tõrget ei saa kõrvaldada praeguse pakkumisega turul. Prantsuse ametiasutused on esitanud järgmised argumendid nimetatud turutõrke ja arengupanga loomise vajaduse tõestamiseks.

Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste rahastamine

| (156) | Prantsuse ametiasutuste andmetel ulatusid alates 2000. aastate algusest pidevalt kasvanud haiglatesse tehtavad investeeringud 2010. aastal 6,5 miljardi euroni (mis tähendab 4,5 % langust 2009. aastaga võrreldes). Neid investeeringuid rahastatakse peamiselt omafinantseeringust ja toetustest. 2010. aastal sätestati, et investeeringuid võib keskpikkade laenude kaudu katta 36 % ulatuses. |
| --- | --- |

(156)

Prantsuse ametiasutuste andmetel ulatusid alates 2000. aastate algusest pidevalt kasvanud haiglatesse tehtavad investeeringud 2010. aastal 6,5 miljardi euroni (mis tähendab 4,5 % langust 2009. aastaga võrreldes). Neid investeeringuid rahastatakse peamiselt omafinantseeringust ja toetustest. 2010. aastal sätestati, et investeeringuid võib keskpikkade laenude kaudu katta 36 % ulatuses.

| (157) | Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste iga-aastane keskpikk rahastamise vajadus jääb vastavalt aastale vahemikku 2–4 miljardit eurot. See hõlmab investeeringute rahastamist ja tähtaeguvate laenude tagasimaksmist. |
| --- | --- |

(157)

Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste iga-aastane keskpikk rahastamise vajadus jääb vastavalt aastale vahemikku 2–4 miljardit eurot. See hõlmab investeeringute rahastamist ja tähtaeguvate laenude tagasimaksmist.

| (158) | Lisaks katab see rahastamisvajadus suuremahulisi, eelkõige kinnisvara investeerimisprojekte olukorras, kus kulumisaste (mis viib kumuleeritud kulumi kinnisvara brutoväärtuseni ja mis saavutas ajalooliselt kõrge taseme 2002. aastal) on nõudnud ruumide säilitamiseks väga suuri investeeringuid: aastatel 1997–2002 tõusis kulumisaste 50 %-lt 55 %-le. Vaadates otseinvesteeringute erinevaid koostisosi ning võrreldes neid 2010. aastal ja 2002. aastal, selgub, et nende ülesehitus on kaldu kinnisvara osa kasuks ja nn varustuse osa kahjuks. |
| --- | --- |

(158)

Lisaks katab see rahastamisvajadus suuremahulisi, eelkõige kinnisvara investeerimisprojekte olukorras, kus kulumisaste (mis viib kumuleeritud kulumi kinnisvara brutoväärtuseni ja mis saavutas ajalooliselt kõrge taseme 2002. aastal) on nõudnud ruumide säilitamiseks väga suuri investeeringuid: aastatel 1997–2002 tõusis kulumisaste 50 %-lt 55 %-le. Vaadates otseinvesteeringute erinevaid koostisosi ning võrreldes neid 2010. aastal ja 2002. aastal, selgub, et nende ülesehitus on kaldu kinnisvara osa kasuks ja nn varustuse osa kahjuks.

| (159) | Järgnevate aastate puhul peaks investeerimisvajadus asuma peamiselt kahel tasemel. Esmakorras tuleb tegeleda peamiste julgeolekuga seotud probleemidega (tagada hoonete kindlus seoses maavärina, üleujutuste ja suurtulekahjudega, asbesti eemaldamine). Seejärel viiakse ellu tervishoiuteenuste kvaliteediga seotud investeerimisprojektid. Ka sel juhul on peamiselt tegemist kinnisvaratehingutega (ehitamine, ümberehitamine, restruktureerimine jne), mis tähendab omakorda suuri investeeringuid, mille puhul vähemalt osaliselt laenu kasutamine on vältimatu. |
| --- | --- |

(159)

Järgnevate aastate puhul peaks investeerimisvajadus asuma peamiselt kahel tasemel. Esmakorras tuleb tegeleda peamiste julgeolekuga seotud probleemidega (tagada hoonete kindlus seoses maavärina, üleujutuste ja suurtulekahjudega, asbesti eemaldamine). Seejärel viiakse ellu tervishoiuteenuste kvaliteediga seotud investeerimisprojektid. Ka sel juhul on peamiselt tegemist kinnisvaratehingutega (ehitamine, ümberehitamine, restruktureerimine jne), mis tähendab omakorda suuri investeeringuid, mille puhul vähemalt osaliselt laenu kasutamine on vältimatu.

| (160) | Paralleelselt on riiklikel tervishoiuasutustel seoses suure käibekapitali vajadusega suur nõudlus lühiajaliste investeeringute järele, umbes 3 miljardit eurot aastas (krediidi kasutamisega keskmiselt 50 % ulatuses). Seda vajadust selgitab peamiselt ajaline nihe haigekassast riiklikele tervishoiuasutustele tehtavate maksete ja tervishoiuasutuste kulutuste piiratud ajakava vahel. |
| --- | --- |

(160)

Paralleelselt on riiklikel tervishoiuasutustel seoses suure käibekapitali vajadusega suur nõudlus lühiajaliste investeeringute järele, umbes 3 miljardit eurot aastas (krediidi kasutamisega keskmiselt 50 % ulatuses). Seda vajadust selgitab peamiselt ajaline nihe haigekassast riiklikele tervishoiuasutustele tehtavate maksete ja tervishoiuasutuste kulutuste piiratud ajakava vahel.

| (161) | Pakkumise poolelt ei ole Prantsusmaa pangaasutused võimelised Dexia turuosa üle võtma. Tervishoiuasutuste võla kogumaht küündis 31. detsembril 2012. aastal 22,8 miljardi euroni. Ajalooliselt on see võlg kohalike omavalitsuste puhul suures osas pangasektori kanda. Vahendajateta investeering jääb marginaalseks (ainult 5,7 % võla osast moodustavad võlakirjad), eelkõige seetõttu, et Prantsusmaal on hulganisti väikeseid asutusi: 31. detsembri 2010 seisuga 1 034 riiklikku tervishoiuasutust. Suuremad asutused – ülikoolihaiglad esindavad 99,1 % võlakirjade koguemissioonist. |
| --- | --- |

(161)

Pakkumise poolelt ei ole Prantsusmaa pangaasutused võimelised Dexia turuosa üle võtma. Tervishoiuasutuste võla kogumaht küündis 31. detsembril 2012. aastal 22,8 miljardi euroni. Ajalooliselt on see võlg kohalike omavalitsuste puhul suures osas pangasektori kanda. Vahendajateta investeering jääb marginaalseks (ainult 5,7 % võla osast moodustavad võlakirjad), eelkõige seetõttu, et Prantsusmaal on hulganisti väikeseid asutusi: 31. detsembri 2010 seisuga 1 034 riiklikku tervishoiuasutust. Suuremad asutused – ülikoolihaiglad esindavad 99,1 % võlakirjade koguemissioonist.

| (162) | Dexial oli kaugelt kõige suurem turuosa: viimaste aastate jooksul kattis pank umbes [40–45] % kesk- kuni pikaajalisest rahastamisvajadusest ja pakkus umbes kolmandiku krediidiliinidest. Dexial oli 2010. aastal lõpuks veel [30–35] % tagasimaksmata võla kogusummast (vt joonis allpool). |
| --- | --- |

(162)

Dexial oli kaugelt kõige suurem turuosa: viimaste aastate jooksul kattis pank umbes [40–45] % kesk- kuni pikaajalisest rahastamisvajadusest ja pakkus umbes kolmandiku krediidiliinidest. Dexial oli 2010. aastal lõpuks veel [30–35] % tagasimaksmata võla kogusummast (vt joonis allpool).

| (163) | Prantsuse ametiasutuste sõnul ei ole Prantsusmaa pangaasutused ka võimelised Dexia jäetud turuosa üle võtma mitmel põhjusel:






  a) | seda turgu ei tunta hästi, eelkõige selle väikese mahu tõttu, Dexia tundis aga väga hästi turgu; |
| --- | --- | --- |

(163)

Prantsuse ametiasutuste sõnul ei ole Prantsusmaa pangaasutused ka võimelised Dexia jäetud turuosa üle võtma mitmel põhjusel:

a)

seda turgu ei tunta hästi, eelkõige selle väikese mahu tõttu, Dexia tundis aga väga hästi turgu;

| b) | Basel III uute usaldatavusnormatiivide, eelõige likviidsusnäitajate ja finantsvõimendusnäitaja peatne rakendamine paneb panku loobuma tegelemast pikaajaliste laenude andmisega, eelkõige seetõttu, et nende laenude kompenseerimiseks ei kaasne hoiuste kogumist, mis võimaldaks rahastamisallikaid stabiliseerida. Sarnaselt kohalikele omavalitsustele on riiklikel tervishoiuasutustel kohustus hoida oma olemasolevaid rahalisi vahendeid riigikassas. Sellele lisandub spetsiifiline teema, mis on omane riiklikele tervishoiuasutustele, kes vajavad struktuurilistel põhjustel mitte üksnes kesk- kuni pikaajalisi pangalaene, vaid ka krediidiliine. Kuid Basel III uued eeskirjad seavad krediidiliinid ebasoodsasse olukorda, selle hüvitamiseks peavad pangad moodustama rohkem omavahendeid, aga samuti suure likviidsuspuhvri. Selles kontekstis on Prantsuse pangad võtnud endale kohustuse hoida oma tagasimaksmata laene 2012. aastal (mis tähendab laenude mahu kasvu umbes 9–10 miljardi euro ulatuses) kohalikus riigisektoris (mis hõlmab nii kohalikke omavalitsusi kui ka riiklikke tervishoiuasutusi). See ei võimalda seega Prantsusmaa sõnul Dexia jäetud turuosa üle võtta. Nii mõjutab Prantsusmaa pankade bilansimahu üldeesmärk mitte ainult kohalike omavalitsuste, vaid ka riiklike tervishoiuasutuste rahastamist. |
| --- | --- |

b)

Basel III uute usaldatavusnormatiivide, eelõige likviidsusnäitajate ja finantsvõimendusnäitaja peatne rakendamine paneb panku loobuma tegelemast pikaajaliste laenude andmisega, eelkõige seetõttu, et nende laenude kompenseerimiseks ei kaasne hoiuste kogumist, mis võimaldaks rahastamisallikaid stabiliseerida. Sarnaselt kohalikele omavalitsustele on riiklikel tervishoiuasutustel kohustus hoida oma olemasolevaid rahalisi vahendeid riigikassas. Sellele lisandub spetsiifiline teema, mis on omane riiklikele tervishoiuasutustele, kes vajavad struktuurilistel põhjustel mitte üksnes kesk- kuni pikaajalisi pangalaene, vaid ka krediidiliine. Kuid Basel III uued eeskirjad seavad krediidiliinid ebasoodsasse olukorda, selle hüvitamiseks peavad pangad moodustama rohkem omavahendeid, aga samuti suure likviidsuspuhvri. Selles kontekstis on Prantsuse pangad võtnud endale kohustuse hoida oma tagasimaksmata laene 2012. aastal (mis tähendab laenude mahu kasvu umbes 9–10 miljardi euro ulatuses) kohalikus riigisektoris (mis hõlmab nii kohalikke omavalitsusi kui ka riiklikke tervishoiuasutusi). See ei võimalda seega Prantsusmaa sõnul Dexia jäetud turuosa üle võtta. Nii mõjutab Prantsusmaa pankade bilansimahu üldeesmärk mitte ainult kohalike omavalitsuste, vaid ka riiklike tervishoiuasutuste rahastamist.

| (164) | Neil erinevatel tsüklilistel ja struktuurilistel põhjustel kardavad Prantsusmaa ametiasutused, et marginaalide parandamine ja väikesed mahud ei oleks piisavad selleks, et tekitada erasektori pakkumise spontaanset kasvu selliselt, et asendada Dexiat, ja rahuldada Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste nõudlust. |
| --- | --- |

(164)

Neil erinevatel tsüklilistel ja struktuurilistel põhjustel kardavad Prantsusmaa ametiasutused, et marginaalide parandamine ja väikesed mahud ei oleks piisavad selleks, et tekitada erasektori pakkumise spontaanset kasvu selliselt, et asendada Dexiat, ja rahuldada Prantsusmaa riiklike tervishoiuasutuste nõudlust.

Kohalike omavalitsuste rahastamine

| (165) | Prantsusmaa kohalik riigisektor koosneb peamiselt kohalikest omavalitsustest, st kommuunid ja nende rühmitused, piirkonnad ja departemangud. Nende asutuste majanduslik kaal moodustab iga-aastaste kulude näol umbes 220 miljardit eurot (haldus- ja investeeringukulud). Investeeringukulud moodustasid 2010. aastal 50,4 miljardit eurot ja 2011. aastal 52 miljardit eurot ehk kolmveerandi Prantsusmaa riiklikest investeeringutest. Kohalikud omavalitsused on seega Prantsusmaa infrastruktuuri hooldamisel ja arendamisel peamised osalejad. |
| --- | --- |

(165)

Prantsusmaa kohalik riigisektor koosneb peamiselt kohalikest omavalitsustest, st kommuunid ja nende rühmitused, piirkonnad ja departemangud. Nende asutuste majanduslik kaal moodustab iga-aastaste kulude näol umbes 220 miljardit eurot (haldus- ja investeeringukulud). Investeeringukulud moodustasid 2010. aastal 50,4 miljardit eurot ja 2011. aastal 52 miljardit eurot ehk kolmveerandi Prantsusmaa riiklikest investeeringutest. Kohalikud omavalitsused on seega Prantsusmaa infrastruktuuri hooldamisel ja arendamisel peamised osalejad.

| (166) | Nende kulutuste rahastamiseks on kohalikel omavalitsustel erinevaid allikaid:






  a) | pärast halduskulude ja võlaintresside maksmist alles jäävatest jooksvatest tuludest tekkivad säästud: omafinantseering, mis tuleb esmajärjekorras suunata eelarveaasta jooksul tähtaeguva võla tagasimaksmiseks; |
| --- | --- | --- |

(166)

Nende kulutuste rahastamiseks on kohalikel omavalitsustel erinevaid allikaid:

a)

pärast halduskulude ja võlaintresside maksmist alles jäävatest jooksvatest tuludest tekkivad säästud: omafinantseering, mis tuleb esmajärjekorras suunata eelarveaasta jooksul tähtaeguva võla tagasimaksmiseks;

| b) | investeeringtoetused, mis tulevad peamiselt riigisektori teistelt asutustelt (riik, Euroopa fondid); |
| --- | --- |

b)

investeeringtoetused, mis tulevad peamiselt riigisektori teistelt asutustelt (riik, Euroopa fondid);

| c) | laen (18,6 miljardit eurot 2010. aastal ja 16,7 miljardit eurot 2011. aastal). |
| --- | --- |

c)

laen (18,6 miljardit eurot 2010. aastal ja 16,7 miljardit eurot 2011. aastal).

| (167) | Kuna investeeringute rahastamiseks mõeldud uute laenude summad ületavad tähtaeguvate laenude tagasimaksesummad, siis on kohalikud omavalitsused aegade jooksul kogunud tagasimaksmata laenude summa, mis küündis 2011. aastal 152 miljardi euroni.

  Tabel 3


  Prantsusmaa kohalike omavalitsuste tagasimaksmata võlad 1. jaanuari 2011 seisuga (miljardit eurot)


















  Tagasimaksmata võlad 1. jaanuaril |
| --- | --- |
| Kokku | 103,4 | 102,3 | 102,9 | 105,0 | 108,8 | 114,2 | 120,6 | 128,6 | 138,1 | 145,7 | 151,9 |
| Kommuunid + oma maksusüsteemiga rühmitused *** | 58,9 | 59,4 | 59,4 | 59,9 | 60,9 | 63,2 | 66,1 | 69,6 | 73,1 | 75,2 | 76,5 |
| Departemangud | 17,1 | 16,4 | 16,5 | 17,0 | 17,8 | 18,9 | 20,0 | 21,4 | 24,4 | 27,9 | 29,7 |
| Piirkonnad | 7,8 | 7,5 | 7,6 | 8,2 | 9,5 | 10,2 | 11,1 | 12,7 | 14,2 | 15,7 | 16,8 |

(167)

Kuna investeeringute rahastamiseks mõeldud uute laenude summad ületavad tähtaeguvate laenude tagasimaksesummad, siis on kohalikud omavalitsused aegade jooksul kogunud tagasimaksmata laenude summa, mis küündis 2011. aastal 152 miljardi euroni.

Tabel 3

Prantsusmaa kohalike omavalitsuste tagasimaksmata võlad 1. jaanuari 2011 seisuga (miljardit eurot)

Tagasimaksmata võlad 1. jaanuaril

Kokku

103,4

102,3

102,9

105,0

108,8

114,2

120,6

128,6

138,1

145,7

151,9

Kommuunid + oma maksusüsteemiga rühmitused ***

58,9

59,4

59,4

59,9

60,9

63,2

66,1

69,6

73,1

75,2

76,5

Departemangud

17,1

16,4

16,5

17,0

17,8

18,9

20,0

21,4

24,4

27,9

29,7

Piirkonnad

7,8

7,5

7,6

8,2

9,5

10,2

11,1

12,7

14,2

15,7

16,8

| (168) | Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et uute laenude mahu prognoosides eelseisvate aastate kohta tuleb arvesse võtta mitmeid parameetreid, nagu: i) kohalike omavalitsuste omafinantseeringut määravate haldustulude ja -kulude areng, ii) kohalike omavalitsuste investeerimisvajadused, mis on osaliselt seotud valimistsükliga. Projektide juhiste ja elluviimise tähtajad ning tahe need lõpule viia enne Prantsuse omavalitsuste valimiste lõppu väljendub investeeringute vähenemises mandaadi alguses ja selle kasvamises mandaadi lõpus. |
| --- | --- |

(168)

Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et uute laenude mahu prognoosides eelseisvate aastate kohta tuleb arvesse võtta mitmeid parameetreid, nagu: i) kohalike omavalitsuste omafinantseeringut määravate haldustulude ja -kulude areng, ii) kohalike omavalitsuste investeerimisvajadused, mis on osaliselt seotud valimistsükliga. Projektide juhiste ja elluviimise tähtajad ning tahe need lõpule viia enne Prantsuse omavalitsuste valimiste lõppu väljendub investeeringute vähenemises mandaadi alguses ja selle kasvamises mandaadi lõpus.

| (169) | Lisaks tehti 2011. aasta lõpus kättesaadavate andmete põhjal simulatsioon, eemärgiga ennustada riigisektori laenuvajadust kahe stsenaariumi järgi, mis erinevad kohalike omavalitsuste suutlikkuse poolest saavutada oma tegevussektoris rahavoogu (47). Nende raskuste põhjused võivad olla mitmesugused: madalad maksutulud, piirangud, mis kesksed riigiasutused on sunnitud seadma, või teatud kulutuste suurenemine, nt sotsiaalabi.

  Tabel 4


  Kohalike omavalitsuste suutlikkus saada oma tegevusest rahavoogu








  Stsenaariumid: | Stsenaarium 1-a | Stsenaarium 1-b |
| --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasemed | Piiranguteta – sõltub valimisstsüklist |
| Haldustulud | + 2,6 %, mis tuleneb:






  — | maksubaasist: +3 % |

(169)

Lisaks tehti 2011. aasta lõpus kättesaadavate andmete põhjal simulatsioon, eemärgiga ennustada riigisektori laenuvajadust kahe stsenaariumi järgi, mis erinevad kohalike omavalitsuste suutlikkuse poolest saavutada oma tegevussektoris rahavoogu (47). Nende raskuste põhjused võivad olla mitmesugused: madalad maksutulud, piirangud, mis kesksed riigiasutused on sunnitud seadma, või teatud kulutuste suurenemine, nt sotsiaalabi.

Tabel 4

Kohalike omavalitsuste suutlikkus saada oma tegevusest rahavoogu

Stsenaariumid:

Stsenaarium 1-a

Stsenaarium 1-b

Investeeringutasemed

Piiranguteta – sõltub valimisstsüklist

Haldustulud

- 2,6 %, mis tuleneb:

—

maksubaasist: +3 %

| — | võõrandamismaksude stabiilsusest |
| --- | --- |

—

võõrandamismaksude stabiilsusest

| — | riigitoetuste külmutamisest |
| --- | --- |

—

riigitoetuste külmutamisest

Stsenaarium 1-a järgmiste muudatustega:

| — | madalamad võõrandamismaksud 5 % |
| --- | --- |

—

madalamad võõrandamismaksud 5 %

| — | riigitoetuste vähendamine 1 % võrra aastas |
| --- | --- |

—

riigitoetuste vähendamine 1 % võrra aastas

Halduskulutused

- 3 %, mis tuleneb:

| — | finantskulude kasvust |
| --- | --- |

—

finantskulude kasvust

| — | sotsiaalteenuste kasvust |
| --- | --- |

—

sotsiaalteenuste kasvust

| — | personalikulude kasvust 2,5 % |
| --- | --- |

—

personalikulude kasvust 2,5 %

| (170) | Uute laenude vajadus on stsenaariumi 1-a puhul keskmiselt 19,5 miljardit eurot ja stsenaariumi 1-b puhul 21,5 miljardit eurot. Võlajäägi mõistes küündib see vajadus seega 2016. aasta lõpuks vastavalt 175 miljardi ja 185 miljardi euroni. |
| --- | --- |

(170)

Uute laenude vajadus on stsenaariumi 1-a puhul keskmiselt 19,5 miljardit eurot ja stsenaariumi 1-b puhul 21,5 miljardit eurot. Võlajäägi mõistes küündib see vajadus seega 2016. aasta lõpuks vastavalt 175 miljardi ja 185 miljardi euroni.

| (171) | Tekkida võib ka teistsugune olukord: omavalitsuste piiratud laenuvõtmisvõime olukord, mis tuleneb i) riigivõimude soovist võlgu piirata või ii) ebapiisavast finantspakkumisest. Põhjusest hoolimata aeglustab piiratud laenuvõtmisvõime tõsiselt investeerimist. |
| --- | --- |

(171)

Tekkida võib ka teistsugune olukord: omavalitsuste piiratud laenuvõtmisvõime olukord, mis tuleneb i) riigivõimude soovist võlgu piirata või ii) ebapiisavast finantspakkumisest. Põhjusest hoolimata aeglustab piiratud laenuvõtmisvõime tõsiselt investeerimist.

| (172) | Prantsusmaa sõnul piiraks tagasimaksmata võla väärtuse hoidmine muutumatuna uute laenude summat sel perioodil nii, et see jääks 12–14 miljardi euro piiresse. Investeerimistase oleks seega piiratud. Sellisel juhul langeks 2011. aastal 51,9 miljardi euroni küündinud investeerimistase 2012–2016. aastal 43,2 miljardi euroni, mis oleks aastatega 2004 ja 2005 võrreldav tase ja tähendaks keskmiselt 16 % langust võrreldes kahe eelneva stsenaariumi investeerimistasemetega. |
| --- | --- |

(172)

Prantsusmaa sõnul piiraks tagasimaksmata võla väärtuse hoidmine muutumatuna uute laenude summat sel perioodil nii, et see jääks 12–14 miljardi euro piiresse. Investeerimistase oleks seega piiratud. Sellisel juhul langeks 2011. aastal 51,9 miljardi euroni küündinud investeerimistase 2012–2016. aastal 43,2 miljardi euroni, mis oleks aastatega 2004 ja 2005 võrreldav tase ja tähendaks keskmiselt 16 % langust võrreldes kahe eelneva stsenaariumi investeerimistasemetega.

| (173) | Selline langus mõjutaks negatiivselt avalike teenuste infrastruktuuri (transport, haridus, keskkond, energia) arengut ja hooldust ning samuti ehitussektorit ja riiklike ehitustööde valdkonda (meenutuseks, kohalike investeeringute osakaal moodustab ehitustegevuse puhul ligi 75 %). |
| --- | --- |

(173)

Selline langus mõjutaks negatiivselt avalike teenuste infrastruktuuri (transport, haridus, keskkond, energia) arengut ja hooldust ning samuti ehitussektorit ja riiklike ehitustööde valdkonda (meenutuseks, kohalike investeeringute osakaal moodustab ehitustegevuse puhul ligi 75 %).

| (174) | Kokkuvõttes prognoositakse kohalike omavalitsuste laenuvajadust järgnevateks aastateks muutumatuna või isegi kasvavana. Üksnes välistekkelised piirangud võivad seda pidurdada riigiinvesteeringu olulise languse hinnaga, kuna kohalikel omavalitsustel on vähe alternatiivseid rahastamisallikaid. |
| --- | --- |

(174)

Kokkuvõttes prognoositakse kohalike omavalitsuste laenuvajadust järgnevateks aastateks muutumatuna või isegi kasvavana. Üksnes välistekkelised piirangud võivad seda pidurdada riigiinvesteeringu olulise languse hinnaga, kuna kohalikel omavalitsustel on vähe alternatiivseid rahastamisallikaid.

| (175) | Lisaks võib olla ka teisi riigiasutusi, kellel on laenuvajadus ja keda võivad rahastada hüpoteegikrediidiasutused: i) riiklikud haiglad, kelle tagasimaksmata võlad ulatuvad hinnanguliselt 24 miljardi euroni ja iga-aastane laenuvajadus 3 miljardi euroni; ii) sotsiaalelamutega tegelevad asutused, kelle tagasimaksmata võlad ulatuvad hinnanguliselt 100 miljardi euroni (millest suure osa tagavad kohalikud omavalitsused) ja iga-aastane laenuvajadus umbes 15 miljardi euroni; iii) muud riigiasutused, riigiga seotud isikud ja kohalikud omavalitsused. |
| --- | --- |

(175)

Lisaks võib olla ka teisi riigiasutusi, kellel on laenuvajadus ja keda võivad rahastada hüpoteegikrediidiasutused: i) riiklikud haiglad, kelle tagasimaksmata võlad ulatuvad hinnanguliselt 24 miljardi euroni ja iga-aastane laenuvajadus 3 miljardi euroni; ii) sotsiaalelamutega tegelevad asutused, kelle tagasimaksmata võlad ulatuvad hinnanguliselt 100 miljardi euroni (millest suure osa tagavad kohalikud omavalitsused) ja iga-aastane laenuvajadus umbes 15 miljardi euroni; iii) muud riigiasutused, riigiga seotud isikud ja kohalikud omavalitsused.

| (176) | Koguturgu võib seega kohaliku riigisektori tasemel laiemas mõistes hinnata keskmiselt 40 miljardile eurole aastas. Uus arengupank rahastaks siiski ainult kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi (mitte Prantsusmaa riigisektorit tervikuna). |
| --- | --- |

(176)

Koguturgu võib seega kohaliku riigisektori tasemel laiemas mõistes hinnata keskmiselt 40 miljardile eurole aastas. Uus arengupank rahastaks siiski ainult kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi (mitte Prantsusmaa riigisektorit tervikuna).

Pakkumine: täheldatud konkurents mahus ja hinnas

| (177) | Jätkuva nõudluse kontekstis on riigisektori rahastamise pakkumine tõsiselt vähenenud järgneva tõttu:






  a) | turult kadus number 1, Dexia, kes tagas kuni 2008. aastani 40 % sektori vajadustest; |
| --- | --- | --- |

(177)

Jätkuva nõudluse kontekstis on riigisektori rahastamise pakkumine tõsiselt vähenenud järgneva tõttu:

a)

turult kadus number 1, Dexia, kes tagas kuni 2008. aastani 40 % sektori vajadustest;

| b) | nende Prantsuse pankade mõõdukas isu, kes soovivad oma finantseerimisvõimekust kõigi oma klientide ja eelkõige pangakontoga klientide vahel jagada; |
| --- | --- |

b)

nende Prantsuse pankade mõõdukas isu, kes soovivad oma finantseerimisvõimekust kõigi oma klientide ja eelkõige pangakontoga klientide vahel jagada;

| c) | turult taandusid välismaised pangad, kellel on kriisi tõttu vähenenud finantseerimissuutlikkus. |
| --- | --- |

c)

turult taandusid välismaised pangad, kellel on kriisi tõttu vähenenud finantseerimissuutlikkus.

| (178) | Asjaomased ametiasutused märgivad, et need erinevad aspektid sundisid CDCd uuendama 2012. aastal ja 2011. aastal 5 miljardi eurost hädaabi eelarvet, mis võetakse säästufondidest ja mida pakutakse EURIBORi hinnaga + 3,20 %. |
| --- | --- |

(178)

Asjaomased ametiasutused märgivad, et need erinevad aspektid sundisid CDCd uuendama 2012. aastal ja 2011. aastal 5 miljardi eurost hädaabi eelarvet, mis võetakse säästufondidest ja mida pakutakse EURIBORi hinnaga + 3,20 %.

| (179) | Alltoodud tabelis tuuakse eri pangaasutuste pakkumiste summa hinnang kohalikule riigisektorile laiemas mõistes, st kohalikud omavalitsused, haiglad ja sotsiaalelamutega tegelevad asutused. Katmata vajadus jääb 7–8 miljardi euro piiresse. Kui uue arengupanga tegevus ei hõlma sotsiaalelamutega tegelevaid asutusi, siis on arengupanga ülesanne korrigeerida kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste katmata rahastamisvajadust summaga, mis ulatub kuni 8 miljardi euroni.

  Tabel 5


  Eri pangaasutuste pakkumise summa hinnang kohalikule riigisektorile laiemas mõistes












  Miljardit eurot | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Crédit Agricole (sealhulgas BFT, CA CIB) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| BPCE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dexia Crédit Local | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Société Générale | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muu (välismaised pangad, Euroopa Investeerimispank, CM...) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| CDC (PRCT otse ja säästuhoiuste eelarved) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Katmata | | | | | 7 | 8,5 |
| Kokku | 40,3 | 40,4 | 39 | 38 | 40 | 40 |
| (Dexia koostatud hinnangud)







  (*) | PRCT antud osa intressikõvera jaotus Dexiale, BPCEle, CMle ja Depfale on 1,5 miljardit eurot. |

(179)

Alltoodud tabelis tuuakse eri pangaasutuste pakkumiste summa hinnang kohalikule riigisektorile laiemas mõistes, st kohalikud omavalitsused, haiglad ja sotsiaalelamutega tegelevad asutused. Katmata vajadus jääb 7–8 miljardi euro piiresse. Kui uue arengupanga tegevus ei hõlma sotsiaalelamutega tegelevaid asutusi, siis on arengupanga ülesanne korrigeerida kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste katmata rahastamisvajadust summaga, mis ulatub kuni 8 miljardi euroni.

Tabel 5

Eri pangaasutuste pakkumise summa hinnang kohalikule riigisektorile laiemas mõistes

Miljardit eurot

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Crédit Agricole (sealhulgas BFT, CA CIB)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

BPCE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dexia Crédit Local

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Société Générale

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muu (välismaised pangad, Euroopa Investeerimispank, CM...)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

CDC (PRCT otse ja säästuhoiuste eelarved)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Katmata

7

8,5

Kokku

40,3

40,4

39

38

40

40

(Dexia koostatud hinnangud)

(*)

| (**) | 2012. aastal PRCT antud osa intressikõvera jaotus Dexiale, BPCEle, CASAle, CMle, SGle ja Depfale on 1 miljard eurot. |
| --- | --- |

(**)

| (180) | Selle pakkumise piiranguga käib kaasas hindade struktuurne kasv alates 2008. aasta finantskriisist. Kui hinnad olid 2011. aasta esimesel poolel umbes 100 baaspunkti üle EURIBORi, siis aasta teisel poolel tõusid need üle 200 baaspunkti. |
| --- | --- |

(180)

Selle pakkumise piiranguga käib kaasas hindade struktuurne kasv alates 2008. aasta finantskriisist. Kui hinnad olid 2011. aasta esimesel poolel umbes 100 baaspunkti üle EURIBORi, siis aasta teisel poolel tõusid need üle 200 baaspunkti.

| (181) | CDC eelarve jaoks on nõudlus üle kolme korra suurem tema mahust: EURIBORi hind + 320 baaspunkti on seega madalam hinnast, mis tasakaalustaks pakkumise ja nõudluse turu klassikalise toimimise raames. |
| --- | --- |

(181)

CDC eelarve jaoks on nõudlus üle kolme korra suurem tema mahust: EURIBORi hind + 320 baaspunkti on seega madalam hinnast, mis tasakaalustaks pakkumise ja nõudluse turu klassikalise toimimise raames.

| (182) | Struktuurilisemal viisil muudavad kaks aspekti selle turu vähem atraktiivseks universaalsetele pangaasutustele: i) puuduvad laene täiendavad tulud, mis on tingitud eelkõige kohustusest hoida rahalisi vahendeid riigikassas, ning ii) küsitavate rahastuste väga pikk tähtaeg (15 aastat või enam), koos investeeringute tehnilise amortiseerumisega, mis kohustavad aga rahastajaid selliste kestuste puhul likviidsust tõstma. |
| --- | --- |

(182)

Struktuurilisemal viisil muudavad kaks aspekti selle turu vähem atraktiivseks universaalsetele pangaasutustele: i) puuduvad laene täiendavad tulud, mis on tingitud eelkõige kohustusest hoida rahalisi vahendeid riigikassas, ning ii) küsitavate rahastuste väga pikk tähtaeg (15 aastat või enam), koos investeeringute tehnilise amortiseerumisega, mis kohustavad aga rahastajaid selliste kestuste puhul likviidsust tõstma.

| (183) | Prantsusmaa ametiasutused märgivad samuti, et teistes Euroopa riikides on levinud, et riigiasutused on sellel turul esindatud ja nad tagavad enam kui poole kohalike omavalitsuste vajadusest. Näiteks: Cassa Depositi e Prestiti (CDP) Itaalias, piirkondlikud riigipangad Saksamaal, PWLB (Public Works Loan Board) Ühendkuningriigis ja Põhjamaade riiklikud rahandusasutused (Taani, Norra, Rootsi). |
| --- | --- |

(183)

Prantsusmaa ametiasutused märgivad samuti, et teistes Euroopa riikides on levinud, et riigiasutused on sellel turul esindatud ja nad tagavad enam kui poole kohalike omavalitsuste vajadusest. Näiteks: Cassa Depositi e Prestiti (CDP) Itaalias, piirkondlikud riigipangad Saksamaal, PWLB (Public Works Loan Board) Ühendkuningriigis ja Põhjamaade riiklikud rahandusasutused (Taani, Norra, Rootsi).

| (184) | Ülalnimetatu alusel jõuavad Prantsusmaa ametiasutused järeldusele, et arengupanga loomisega suureneb pakkumine, lisandudes struktuuriliselt ebapiisavate erapankade pakkumisele. Selle uue panga sisenemine turule toob seega endaga kaasa pakkumise viimise kooskõlla nõudlusega, mitte turul juba tegutsejate tõrjumise. |
| --- | --- |

(184)

Ülalnimetatu alusel jõuavad Prantsusmaa ametiasutused järeldusele, et arengupanga loomisega suureneb pakkumine, lisandudes struktuuriliselt ebapiisavate erapankade pakkumisele. Selle uue panga sisenemine turule toob seega endaga kaasa pakkumise viimise kooskõlla nõudlusega, mitte turul juba tegutsejate tõrjumise.

DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte konsolideeritud äriplaan

| (185) | Komisjonile edastatud DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte konsolideeritud äriplaanis osutatakse järgmistele põhiaspektidele:






  a) | uute laenude võtmine peaks 2013. aastal jääma [2–5] miljardi euro piiridesse ja alates 2014. aastast [3–6] miljardi euro piiridesse aastas; |
| --- | --- | --- |

(185)

Komisjonile edastatud DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte konsolideeritud äriplaanis osutatakse järgmistele põhiaspektidele:

a)

uute laenude võtmine peaks 2013. aastal jääma [2–5] miljardi euro piiridesse ja alates 2014. aastast [3–6] miljardi euro piiridesse aastas;

| b) | refinantseerimine hakkab toimuma hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu. Ületagamine rahastatakse turuhinnaga CDCst likviidsuse toomisega uude krediidiasutusse; |
| --- | --- |

b)

refinantseerimine hakkab toimuma hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu. Ületagamine rahastatakse turuhinnaga CDCst likviidsuse toomisega uude krediidiasutusse;

| c) | panga netotulu peab 2013. aastal olema [75–125] miljoni euro piires ja tõusma järk-järgult, jõudes 2017. aastal [175–225] miljoni euroni. Tegevuskulud peavad jääma umbes [75–125] miljoni euro kanti ja riskikulu piiratakse [0–5] miljoni euroga. Tulem peaks kuni 2014. aastani olema negatiivne. Kumulatiivne puhastulem peaks järgneva 5 aasta jooksul olema [100–150] miljonit eurot; |
| --- | --- |

c)

panga netotulu peab 2013. aastal olema [75–125] miljoni euro piires ja tõusma järk-järgult, jõudes 2017. aastal [175–225] miljoni euroni. Tegevuskulud peavad jääma umbes [75–125] miljoni euro kanti ja riskikulu piiratakse [0–5] miljoni euroga. Tulem peaks kuni 2014. aastani olema negatiivne. Kumulatiivne puhastulem peaks järgneva 5 aasta jooksul olema [100–150] miljonit eurot;

| d) | DMA bilanss peaks 2017. aastaks vähenema umbes [5–15] %. Selleks ajaks peaks uus „book” moodustama umbes [25–50] % „cover pool” i varadest ja riskiga kaalutud varad peaksid olema [5–10] miljardit eurot. Esmaste omavahendite määr (Basel III Tier 1 Capital) peaks olema [20–30] %. |
| --- | --- |

d)

DMA bilanss peaks 2017. aastaks vähenema umbes [5–15] %. Selleks ajaks peaks uus „book” moodustama umbes [25–50] % „cover pool” i varadest ja riskiga kaalutud varad peaksid olema [5–10] miljardit eurot. Esmaste omavahendite määr (Basel III Tier 1 Capital) peaks olema [20–30] %.

| (186) | DMA varade jooksev haldus, mida praegu teostab DCL, läheb üle uuele krediidiasutusele. Need haldusülesanded hõlmavad eelkõige järgmist:






  1) | DMA bilansis olevate laenude haldamine ja tagasinõudmine tähtaja saabumisel, samuti DMA antavate uute laenude haldamine ja tagasinõudmine; |
| --- | --- | --- |

(186)

DMA varade jooksev haldus, mida praegu teostab DCL, läheb üle uuele krediidiasutusele. Need haldusülesanded hõlmavad eelkõige järgmist:

1)

DMA bilansis olevate laenude haldamine ja tagasinõudmine tähtaja saabumisel, samuti DMA antavate uute laenude haldamine ja tagasinõudmine;

| 2) | nende DMA tundlike laenudega tegelemine (vt punkt 62), millel puhul on kohtuvaidluse oht. See tegelemine seisneb struktureeritud tundliku laenuga seotud kohtuvaidluse ohu vähendamises kliendi tagasimaksmata laenu ümberkorraldamise kaudu (võimalusel laiendades neid teistele, mittetundlikele laenudele). Tundlike laenudega tegelemise osana korraldab uus äriasutus ümber DMA selliste Prantsuse kohalikest omavalitsustest ja riiklikest tervishoiuasutustest klientide tagasimaksmata võlad, kellel on tundlikke laene. Mõned neist tundlike laenudega tegelemise tehingutest sisaldavad täiendava rahastuse andmist summas, mis ulatub hinnanguliselt 1 miljardi (48) euroni aastas. Nende täiendavate rahastustega seotud tulud kompenseerivad vähemalt uuesti läbiräägitud laenudega seotud halduskulud ja saamata jäänud tulu; |
| --- | --- |

2)

nende DMA tundlike laenudega tegelemine (vt punkt 62), millel puhul on kohtuvaidluse oht. See tegelemine seisneb struktureeritud tundliku laenuga seotud kohtuvaidluse ohu vähendamises kliendi tagasimaksmata laenu ümberkorraldamise kaudu (võimalusel laiendades neid teistele, mittetundlikele laenudele). Tundlike laenudega tegelemise osana korraldab uus äriasutus ümber DMA selliste Prantsuse kohalikest omavalitsustest ja riiklikest tervishoiuasutustest klientide tagasimaksmata võlad, kellel on tundlikke laene. Mõned neist tundlike laenudega tegelemise tehingutest sisaldavad täiendava rahastuse andmist summas, mis ulatub hinnanguliselt 1 miljardi (48) euroni aastas. Nende täiendavate rahastustega seotud tulud kompenseerivad vähemalt uuesti läbiräägitud laenudega seotud halduskulud ja saamata jäänud tulu;

| 3) | väärtpaberiportfelli haldamine; |
| --- | --- |

3)

väärtpaberiportfelli haldamine;

| 4) | rahavoogude juhtimine ja pikaajaliste refinantseerimiste haldamine hüpoteekvõlakirjade kaudu; |
| --- | --- |

4)

rahavoogude juhtimine ja pikaajaliste refinantseerimiste haldamine hüpoteekvõlakirjade kaudu;

| 5) | riskide haldamine ja katmine turutehingute kaudu; |
| --- | --- |

5)

riskide haldamine ja katmine turutehingute kaudu;

| 6) | DMA bilansi haldamine; |
| --- | --- |

6)

DMA bilansi haldamine;

| 7) | sisereitingu vahendite ja meetodite hooldamine. |
| --- | --- |

7)

sisereitingu vahendite ja meetodite hooldamine.

| (187) | Lisaks tagab uus krediidiasutus teatud ühisettevõttele osutatavad teenused, toetamaks justnimelt Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja Prantsuse riiklikele tervishoiuasutustele suunatud laenutegevust. Need teenused hõlmavad eelkõige abiteenuseid laenude turustamiseks ja haldamiseks, mittetundlike laenude aktiivse haldamise abi ning rahanduse ja riskide valdkonna teenuseid. |
| --- | --- |

(187)

Lisaks tagab uus krediidiasutus teatud ühisettevõttele osutatavad teenused, toetamaks justnimelt Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja Prantsuse riiklikele tervishoiuasutustele suunatud laenutegevust. Need teenused hõlmavad eelkõige abiteenuseid laenude turustamiseks ja haldamiseks, mittetundlike laenude aktiivse haldamise abi ning rahanduse ja riskide valdkonna teenuseid.

| (188) | Ühisettevõte turustab laene ainult Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele. Need laenud kantakse Banque Postale bilanssi ning loovutatakse seejärel DMA-le, kes refinantseerib need uute hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu juhul, kui need laenud vastavad DMA cover poolis olemise tingimustele ja DMA kohustuste poliitikale. |
| --- | --- |

(188)

Ühisettevõte turustab laene ainult Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele. Need laenud kantakse Banque Postale bilanssi ning loovutatakse seejärel DMA-le, kes refinantseerib need uute hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu juhul, kui need laenud vastavad DMA cover poolis olemise tingimustele ja DMA kohustuste poliitikale.

| (189) | Prantsuse riik tagab, et ühisettevõte ei pakuks soodsamaid rahastamistingimusi kui teised kommertspangad. Ühisettevõte ei tohi oma kaubanduslikus teadaandes teha turutavadest soodsamat pakkumist. Riiklikele tervishoiuasutustele müüdavate laenude tingimused peavad tagama nende laenude sobivuse siseturuga vastavalt riigiabi suhtes kohaldatavatele sätetele. |
| --- | --- |

(189)

Prantsuse riik tagab, et ühisettevõte ei pakuks soodsamaid rahastamistingimusi kui teised kommertspangad. Ühisettevõte ei tohi oma kaubanduslikus teadaandes teha turutavadest soodsamat pakkumist. Riiklikele tervishoiuasutustele müüdavate laenude tingimused peavad tagama nende laenude sobivuse siseturuga vastavalt riigiabi suhtes kohaldatavatele sätetele.

| (190) | Neist kohustustest lähtub, et ühisettevõtte uute laenude võtmist piiratakse nn plain vanilla tüüpi laenudega. Põhiliselt on ühisettevõtte pakkumine 1) piiratud keskmise kestusega/pikaajaliste krediitidega; 2) lihtne ja läbipaistev; 3) inspireeritud soovitustest (ministeeriumidevaheline 25. juuni 2010. aasta ringkiri, käitumiskoodeks „Gissleri harta”, parlamendikomisjoni (Bartolone) raport). |
| --- | --- |

(190)

Neist kohustustest lähtub, et ühisettevõtte uute laenude võtmist piiratakse nn plain vanilla tüüpi laenudega. Põhiliselt on ühisettevõtte pakkumine 1) piiratud keskmise kestusega/pikaajaliste krediitidega; 2) lihtne ja läbipaistev; 3) inspireeritud soovitustest (ministeeriumidevaheline 25. juuni 2010. aasta ringkiri, käitumiskoodeks „Gissleri harta”, parlamendikomisjoni (Bartolone) raport).

| (191) | Prantsuse ametiasutused toovad esile, et ühisettevõtte laenude piiramine plain vanilla laenude tasemele võimaldaks katta klientide tuvastatud vajadused, milleks on lihtsus, mitmekesisus, kaitse turu ebasoodsate arengute vastu. See pakkumine välistab finantsvõimendusega tooted, muutuva intressimääraga tooted, välisvaluutas tooted, kumulatiivse struktuurimõjuga keerulised struktureeritud tooted ja igasuguse toote, mis seab kliendi kapitali ohtu. |
| --- | --- |

(191)

Prantsuse ametiasutused toovad esile, et ühisettevõtte laenude piiramine plain vanilla laenude tasemele võimaldaks katta klientide tuvastatud vajadused, milleks on lihtsus, mitmekesisus, kaitse turu ebasoodsate arengute vastu. See pakkumine välistab finantsvõimendusega tooted, muutuva intressimääraga tooted, välisvaluutas tooted, kumulatiivse struktuurimõjuga keerulised struktureeritud tooted ja igasuguse toote, mis seab kliendi kapitali ohtu.

| (192) | Igal juhul kohandatakse pakkumist vastavalt kliendi tunnusjoontele ja suurusele ning iga uue toote puhul vahetatakse teavet usaldatavusnõuete järelevaatajaga. |
| --- | --- |

(192)

Igal juhul kohandatakse pakkumist vastavalt kliendi tunnusjoontele ja suurusele ning iga uue toote puhul vahetatakse teavet usaldatavusnõuete järelevaatajaga.

| (193) | Ühisettevõte esitab klientidele selged tooteesitluse dokumendid, mis põhinevad Gissleri hartal. |
| --- | --- |

(193)

Ühisettevõte esitab klientidele selged tooteesitluse dokumendid, mis põhinevad Gissleri hartal.

| (194) | Gissleri harta on analüüsikoordinaadistik, mis koondub kahe kriteeriumi ümber: võrdlusalus ja rakendatud struktuur. Selles koostatakse kohalike omavalitsuste riskide kasvav klassifitseerimine.

  Tabel 6


  Gissleri harta riskide tabel







  Alusindeksid |
| --- | --- |
| 1. | Euroala indeksid |
| 2. | Prantsuse inflatsiooni- või euroala inflatsiooniindeksid või nende kahe indeksi erinevus |
| 3. | Euroala indeksite erinevused |
| 4. | Euroalavälised indeksid.
  Erinevus indeksite vahel, millest üks on euroalaväline. |
| 5. | Euroalaväliste indeksite erinevused |

(194)

Gissleri harta on analüüsikoordinaadistik, mis koondub kahe kriteeriumi ümber: võrdlusalus ja rakendatud struktuur. Selles koostatakse kohalike omavalitsuste riskide kasvav klassifitseerimine.

Tabel 6

Gissleri harta riskide tabel

Alusindeksid

1.

Euroala indeksid

2.

Prantsuse inflatsiooni- või euroala inflatsiooniindeksid või nende kahe indeksi erinevus

3.

Euroala indeksite erinevused

4.

Euroalavälised indeksid.

Erinevus indeksite vahel, millest üks on euroalaväline.

5.

Euroalaväliste indeksite erinevused

| Struktuurid |
| --- |
| A | Fikseeritud intressimäär. Muutuv intressimäär. Fikseeritud intressimäära vahetamine muutuva määra vastu või vastupidi. Struktureeritud määra vahetamine muutuva või fikseeritud intressimäära vastu (vastupidi mitte). Ülemmääraga (cap) või järelevalvega (tunnel) muutuv intressimäär |
| B | Lihttõke. Ilma finantsvõimenduseta |
| C | Vahetamise võimalus (swaption) |
| D | Koefitsient kuni 3;
  Koefitsient kuni 5, ülemmääraga |
| E | Koefitsient kuni 5 |

Struktuurid

A

Fikseeritud intressimäär. Muutuv intressimäär. Fikseeritud intressimäära vahetamine muutuva määra vastu või vastupidi. Struktureeritud määra vahetamine muutuva või fikseeritud intressimäära vastu (vastupidi mitte). Ülemmääraga (cap) või järelevalvega (tunnel) muutuv intressimäär

B

Lihttõke. Ilma finantsvõimenduseta

C

Vahetamise võimalus (swaption)

D

Koefitsient kuni 3;

Koefitsient kuni 5, ülemmääraga

E

Koefitsient kuni 5

| (195) | Ühisettevõte piirab pakkumist järgmiste toodetega:






  1) | kategooria 1 A tooted; |
| --- | --- | --- |

(195)

Ühisettevõte piirab pakkumist järgmiste toodetega:

1)

kategooria 1 A tooted;

| 2) | Prantsuse inflatsiooniindeksiga tooted ja kategooria 2 A säästuarve A ning |
| --- | --- |

2)

Prantsuse inflatsiooniindeksiga tooted ja kategooria 2 A säästuarve A ning

| 3) | kategooria 1C vahetamise võimaluse ostmine. |
| --- | --- |

3)

kategooria 1C vahetamise võimaluse ostmine.

| (196) | Prantsuse ametiasutused rõhutasid, et välistatud on kategoorias 2 euroala inflatsiooniindeksite erinevuste või euroala teiste riikide inflatsiooniindeksite kasutamine. |
| --- | --- |

(196)

Prantsuse ametiasutused rõhutasid, et välistatud on kategoorias 2 euroala inflatsiooniindeksite erinevuste või euroala teiste riikide inflatsiooniindeksite kasutamine.

| (197) | Lisaks ei ole need tooted kõigile klientidele kättesaadavad. Need sõltuvad omavalitsuste suurusest järgmise maatriksi alusel:

  Tabel 7


  Toodete kategooriad, mis on kättesaadavad vastavalt klientide segmendile








  Klientide segment | Arv | Toode |
| --- | --- | --- | --- |
| Kohalikud omavalitsused < 5 000 elanikku Riiklikud haiglad | 47 614 | 1 A |
| Kohalikud omavalitsused > 5 000 ja < 20 000 elanikku | 2 612 | 1 A + inflatsiooniindeks ja säästukonto A |
| Kohalikud omavalitsused > 20 000 elanikku | 1 244 | 1 A, 1C (välja arvatud võlakirja müük) + inflatsiooniindeks ja säästukonto A |

(197)

Lisaks ei ole need tooted kõigile klientidele kättesaadavad. Need sõltuvad omavalitsuste suurusest järgmise maatriksi alusel:

Tabel 7

Toodete kategooriad, mis on kättesaadavad vastavalt klientide segmendile

Klientide segment

Arv

Toode

Kohalikud omavalitsused < 5 000 elanikku Riiklikud haiglad

47 614

1 A

Kohalikud omavalitsused > 5 000 ja < 20 000 elanikku

2 612

1 A + inflatsiooniindeks ja säästukonto A

Kohalikud omavalitsused > 20 000 elanikku

1 244

1 A, 1C (välja arvatud võlakirja müük) + inflatsiooniindeks ja säästukonto A

| (198) | Pakutud laenude kestus ei ületa 15 aastat, välja arvatud juhul, kui on võimalik toetuda pikemaajalisele refinantseerimise allikale, eelkõige vastava tähtajaga hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu. |
| --- | --- |

(198)

Pakutud laenude kestus ei ületa 15 aastat, välja arvatud juhul, kui on võimalik toetuda pikemaajalisele refinantseerimise allikale, eelkõige vastava tähtajaga hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu.

| (199) | Igal juhul peab klientide laenude kestus vastama DMA suutlikkusele end refinantseerida vastavate kestuste jooksul. |
| --- | --- |

(199)

Igal juhul peab klientide laenude kestus vastama DMA suutlikkusele end refinantseerida vastavate kestuste jooksul.

| (200) | Tundlike laenudega tegelemise lihtsustamiseks ei paku ühisettevõte rahastamist klientidele, kellel on käimas kohtuvaidlus või kellel on DMA bilansis olevate tagasimaksmata laenude osas võlgnevusi. Lisaks konsulteeritakse ühisettevõtte ja uue krediidiasutusega enne igasuguse rahastuse andmist tundlike laenudega klientidele. |
| --- | --- |

(200)

Tundlike laenudega tegelemise lihtsustamiseks ei paku ühisettevõte rahastamist klientidele, kellel on käimas kohtuvaidlus või kellel on DMA bilansis olevate tagasimaksmata laenude osas võlgnevusi. Lisaks konsulteeritakse ühisettevõtte ja uue krediidiasutusega enne igasuguse rahastuse andmist tundlike laenudega klientidele.

| (201) | Prantsuse ametiasutused pakuvad välja sõltumatu eksperdi, kelle ülesanne on kontrollida kahe aasta kestel neist tingimustest kinni pidamist. Pärast seda perioodi edastavad Prantsuse ametiasutused komisjonile teabe, mis on kasulik selleks, et tagada neist kohustustest kinnipidamine. Komisjon võib vajaduse korral paluda sõltumatu eksperdi kasutamise pikendamist. |
| --- | --- |

(201)

Prantsuse ametiasutused pakuvad välja sõltumatu eksperdi, kelle ülesanne on kontrollida kahe aasta kestel neist tingimustest kinni pidamist. Pärast seda perioodi edastavad Prantsuse ametiasutused komisjonile teabe, mis on kasulik selleks, et tagada neist kohustustest kinnipidamine. Komisjon võib vajaduse korral paluda sõltumatu eksperdi kasutamise pikendamist.

| (202) | Lõpetatakse lepingulised teenuse osutamise sidemed ühelt poolt Dexia kontserni ja teiselt poolt DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte vahel. See sidemete katkemine toimub põhimõtteliselt pärast ülemineku perioodi, mille jooksul võivad alles jääda lepingulised sidemed, mis on täpselt määratletud ja piiratud sellega, mis on vajalik selleks, et uus krediidiasutus, DMA ja ühisettevõte oleksid suutelised ise asjaomaseid teenuseid osutama. |
| --- | --- |

(202)

Lõpetatakse lepingulised teenuse osutamise sidemed ühelt poolt Dexia kontserni ja teiselt poolt DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte vahel. See sidemete katkemine toimub põhimõtteliselt pärast ülemineku perioodi, mille jooksul võivad alles jääda lepingulised sidemed, mis on täpselt määratletud ja piiratud sellega, mis on vajalik selleks, et uus krediidiasutus, DMA ja ühisettevõte oleksid suutelised ise asjaomaseid teenuseid osutama.

| (203) | Kui infoteenused välja jätta, siis osutab Dexia uuele krediidiasutusele teatud teenuseid (nt võlakirjaportfelli järelevalve (49), välismaiste laenude kaubanduslik järelevalve (50), krediidiriski analüüs (49), sisereitingu süsteem (49), väärtpaberite hindamine (49) ja audit) (50) piiratud üleminekuperioodi ajal, vastavalt asjaomastele teenustele 3 või 6 kuud. Vastutasuks osutab uus krediidiasutus Dexiale teenuseid (nt krediidiriski analüüs ja sisereitingu süsteemiga seotud teenused) vähemalt kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

(203)

Kui infoteenused välja jätta, siis osutab Dexia uuele krediidiasutusele teatud teenuseid (nt võlakirjaportfelli järelevalve (49), välismaiste laenude kaubanduslik järelevalve (50), krediidiriski analüüs (49), sisereitingu süsteem (49), väärtpaberite hindamine (49) ja audit) (50) piiratud üleminekuperioodi ajal, vastavalt asjaomastele teenustele 3 või 6 kuud. Vastutasuks osutab uus krediidiasutus Dexiale teenuseid (nt krediidiriski analüüs ja sisereitingu süsteemiga seotud teenused) vähemalt kuue kuu jooksul.

| (204) | Infosüsteemide puhul on üleminekuperioodi kestuseks 24–30 kuud seoses dubleerimise ning suure hulga eri rakenduste ja nendega seonduvate andmebaaside üleviimise keerukusega. |
| --- | --- |

(204)

Infosüsteemide puhul on üleminekuperioodi kestuseks 24–30 kuud seoses dubleerimise ning suure hulga eri rakenduste ja nendega seonduvate andmebaaside üleviimise keerukusega.

| (205) | Prantsuse ametiasutuste arvates on uue krediidiasutuse ja DMA peamised rahastamisvajadused seotud järgmisega:






  1) | DMA ületagamise rahastamine (51); |
| --- | --- | --- |

(205)

Prantsuse ametiasutuste arvates on uue krediidiasutuse ja DMA peamised rahastamisvajadused seotud järgmisega:

1)

DMA ületagamise rahastamine (51);

| 2) | sularahatagatise vajadused, mis on seotud DMA riskimaandamisinstrumendiga, mille puhul uus krediidiasutus võib sekkuda seoses järgmisega:






  a) | täna ühelt poolt DMA ja teiselt poolt DCLi ja tema harude sõlmitud vahetustehingud (swaps) („sisevahetustehingud”) ja |
| --- | --- | --- |

2)

sularahatagatise vajadused, mis on seotud DMA riskimaandamisinstrumendiga, mille puhul uus krediidiasutus võib sekkuda seoses järgmisega:

a)

täna ühelt poolt DMA ja teiselt poolt DCLi ja tema harude sõlmitud vahetustehingud (swaps) („sisevahetustehingud”) ja

| b) | vajadusel vahetustehingud turu osapooltega („välisvahetustehingud”); |
| --- | --- |

b)

vajadusel vahetustehingud turu osapooltega („välisvahetustehingud”);

| 3) | võimalikud eelrahastamise vajadused ühisettevõtte turustatava uue tootega tegelemise raames. |
| --- | --- |

3)

võimalikud eelrahastamise vajadused ühisettevõtte turustatava uue tootega tegelemise raames.

| (206) | Rahastamisvajadus, mis on seotud DCLi esitatud lisatagatisega sisevahetustehingutele (vahetustehingud DMA ja DCLi vahel) (ja mida DCL ei saa DMA-lt), on täna umbes [2–5] miljardit eurot. Uue krediidiasutuse (seega DMA) ostmise raames leppisid osapooled kokku, et uus krediidiasutus vahendab sulgemise järel ise vahetustehinguid, ehk teisisõnu kannab ta nende vahetustehingutega seotud sularahalise lisatagatise rahastamisvajaduse. Likviidsuse toovad uude krediidiasutusse turuhinnaga (mis määratakse kindlaks meetodiga, mida Prantsuse ametiasutused lubasid koostada) selle aktsionärid. DCL maksab uuele krediidiasutusele selle sekkumise eest kompensatsiooniks 130 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(206)

Rahastamisvajadus, mis on seotud DCLi esitatud lisatagatisega sisevahetustehingutele (vahetustehingud DMA ja DCLi vahel) (ja mida DCL ei saa DMA-lt), on täna umbes [2–5] miljardit eurot. Uue krediidiasutuse (seega DMA) ostmise raames leppisid osapooled kokku, et uus krediidiasutus vahendab sulgemise järel ise vahetustehinguid, ehk teisisõnu kannab ta nende vahetustehingutega seotud sularahalise lisatagatise rahastamisvajaduse. Likviidsuse toovad uude krediidiasutusse turuhinnaga (mis määratakse kindlaks meetodiga, mida Prantsuse ametiasutused lubasid koostada) selle aktsionärid. DCL maksab uuele krediidiasutusele selle sekkumise eest kompensatsiooniks 130 miljonit eurot.

| (207) | Lisaks võtab DCL endale kohustuse teha uue krediidiasutusega koostööd selleks, et viia 2013. aastal ellu väärtpaberistamistegevuse „Dexia Crediop per la cartolarizzazione” („DCC”) tükeldamine, et asendada DMA varade kogumis olevad väärtpaberistamistehingute osakud alusvaraga, mida hallatakse seega otseselt. On vajalik, et see tükeldamine viiks DMA ja Crediopi vaheliste vahetustehingute sisseseadmiseni. Neid vahetustehinguid vahendab seega uus krediidiasutus ning selle vahendamise eest maksab Dexia hüvitist, mida arvutatakse DMA müügiprotsessi lõppemisel kindlaks määratud vahendatud sisevahetustehingute tingimustega võrdsetel tingimustel. |
| --- | --- |

(207)

Lisaks võtab DCL endale kohustuse teha uue krediidiasutusega koostööd selleks, et viia 2013. aastal ellu väärtpaberistamistegevuse „Dexia Crediop per la cartolarizzazione” („DCC”) tükeldamine, et asendada DMA varade kogumis olevad väärtpaberistamistehingute osakud alusvaraga, mida hallatakse seega otseselt. On vajalik, et see tükeldamine viiks DMA ja Crediopi vaheliste vahetustehingute sisseseadmiseni. Neid vahetustehinguid vahendab seega uus krediidiasutus ning selle vahendamise eest maksab Dexia hüvitist, mida arvutatakse DMA müügiprotsessi lõppemisel kindlaks määratud vahendatud sisevahetustehingute tingimustega võrdsetel tingimustel.

| (208) | Vahetustehingute (või teiste neist tulenevate toodete) kasutamisel teostavad neid otse uus krediidiasutus ja/või DMA, ilma DCLi vahenduseta. |
| --- | --- |

(208)

Vahetustehingute (või teiste neist tulenevate toodete) kasutamisel teostavad neid otse uus krediidiasutus ja/või DMA, ilma DCLi vahenduseta.

| (209) | Prantsuse ametiasutused kohustuvad tagama, et DMA lõppaktsionärid hoiavad kapitaliseerimise piisaval tasemel, et leevendada võimalikke kaotusi olemasolevas portfellis, mis on seotud tundlikest laenudest tulenevate kohtuvaidluste realiseerumisega. Igasugune tulevane rekapitaliseerimine tuleb esitada komisjonile eelneva heakskiidu saamiseks. |
| --- | --- |

(209)

Prantsuse ametiasutused kohustuvad tagama, et DMA lõppaktsionärid hoiavad kapitaliseerimise piisaval tasemel, et leevendada võimalikke kaotusi olemasolevas portfellis, mis on seotud tundlikest laenudest tulenevate kohtuvaidluste realiseerumisega. Igasugune tulevane rekapitaliseerimine tuleb esitada komisjonile eelneva heakskiidu saamiseks.

| (210) | DMA lõppaktsionärid annavad järgmiste põhimõtete raames oma panuse uue krediidiasutuse ja DMA rahastamisvajadustele:






  1) | olemasoleva tagasimaksmata võlaga seotud vajadused, nii ületagamise kui ka vahetustehingutega seotud sularahalise lisatagatise osas, tagab tehingu lõpetamisel uue krediidiasutuse vahendusel CDC. Dexia ja DCL, kes kaotavad DMA müügihetkest alates igasuguse otsese või kaudse osalemise DMA kapitalis, lõpetavad sellest kuupäevast alates DMA likviidsete vahenditega varustamise; |
| --- | --- | --- |

(210)

DMA lõppaktsionärid annavad järgmiste põhimõtete raames oma panuse uue krediidiasutuse ja DMA rahastamisvajadustele:

1)

olemasoleva tagasimaksmata võlaga seotud vajadused, nii ületagamise kui ka vahetustehingutega seotud sularahalise lisatagatise osas, tagab tehingu lõpetamisel uue krediidiasutuse vahendusel CDC. Dexia ja DCL, kes kaotavad DMA müügihetkest alates igasuguse otsese või kaudse osalemise DMA kapitalis, lõpetavad sellest kuupäevast alates DMA likviidsete vahenditega varustamise;

| 2) | uue laenude pakkumisega seotud vajadused katavad ühisettevõtte aktsionärid; |
| --- | --- |

2)

uue laenude pakkumisega seotud vajadused katavad ühisettevõtte aktsionärid;

| 3) | CDC panus on kogu vahendi osas piiratud 12,5 miljardi euroga. Selle piirangu sisse on arvatud eelkõige CDC võimalikud panused ühisettevõtte likviidsusvajadustesse; |
| --- | --- |

3)

CDC panus on kogu vahendi osas piiratud 12,5 miljardi euroga. Selle piirangu sisse on arvatud eelkõige CDC võimalikud panused ühisettevõtte likviidsusvajadustesse;

| 4) | Prantsuse ametiasutused rõhutavad, et kõik aktsionäride panused uue krediidiasutuse ja DMA rahastamisvajadustesse tehakse turuhinnaga ja kasutamist arvesse võtvate täheaegadega. DMAsse toodava likviidsuse turuhinda määratleda võimaldavad tingimused peavad kinni järgmistest põhimõtetest:






  a) | iga emissiooni korral määratletakse uude krediidiasutusse tema aktsionäride poolt turuhinnaga toodud pikaajalise rahastamise maksumus nende rahastamiskulude põhjal, mida on täheldatud identsete tähtaegade ja valuutade puhul uue krediidiasutuse ja aktsionäride heakskiidetud krediidiasutuste rühmas; |
| --- | --- | --- |

4)

Prantsuse ametiasutused rõhutavad, et kõik aktsionäride panused uue krediidiasutuse ja DMA rahastamisvajadustesse tehakse turuhinnaga ja kasutamist arvesse võtvate täheaegadega. DMAsse toodava likviidsuse turuhinda määratleda võimaldavad tingimused peavad kinni järgmistest põhimõtetest:

a)

iga emissiooni korral määratletakse uude krediidiasutusse tema aktsionäride poolt turuhinnaga toodud pikaajalise rahastamise maksumus nende rahastamiskulude põhjal, mida on täheldatud identsete tähtaegade ja valuutade puhul uue krediidiasutuse ja aktsionäride heakskiidetud krediidiasutuste rühmas;

| b) | krediidiasutuste rühm määratakse kindlaks EURIBORi määratlemises osalevate Prantsuse pankade loetelu põhjal, millest on välja jäetud asutused, mida uus krediidiasutus ja tema aktsionärid peavad (ühehäälselt) uue krediidiasutuse/DMAga võrreldamatuteks nende pikaajaliste reitingute (ja väljavaadete) ning nende riskiportfelli (tegevusliik, geograafiline asukoht, usaldatavusmäärad jne) alusel. Rühm koostatakse vähemalt kolmest pangast; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuste rühm määratakse kindlaks EURIBORi määratlemises osalevate Prantsuse pankade loetelu põhjal, millest on välja jäetud asutused, mida uus krediidiasutus ja tema aktsionärid peavad (ühehäälselt) uue krediidiasutuse/DMAga võrreldamatuteks nende pikaajaliste reitingute (ja väljavaadete) ning nende riskiportfelli (tegevusliik, geograafiline asukoht, usaldatavusmäärad jne) alusel. Rühm koostatakse vähemalt kolmest pangast;

| c) | uue krediidiasutuse/DMA rahastamiskulu võrdub rühma moodustavate asutuste rahastamiskulude keskmisega; |
| --- | --- |

c)

uue krediidiasutuse/DMA rahastamiskulu võrdub rühma moodustavate asutuste rahastamiskulude keskmisega;

| d) | samamoodi võrduvad uude krediidiasutusse tema aktsionäride poolt turuhinnaga toodud lühiajalised rahastamiskulud rühma moodustavate asutuste rahastamiskulude keskmisega. |
| --- | --- |

d)

samamoodi võrduvad uude krediidiasutusse tema aktsionäride poolt turuhinnaga toodud lühiajalised rahastamiskulud rühma moodustavate asutuste rahastamiskulude keskmisega.

| (211) | Likvideeritakse DMA bilansiosa, mis ei vasta Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste olemasolevatele laenudele ja mis ulatus 30. septembril 2012 hinnanguliselt [20–40] miljardi euroni. |
| --- | --- |

(211)

Likvideeritakse DMA bilansiosa, mis ei vasta Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste olemasolevatele laenudele ja mis ulatus 30. septembril 2012 hinnanguliselt [20–40] miljardi euroni.

| (212) | Eelnevatest põhjendustest järeldub tõepoolest, et uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte tegevus peab piirduma Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega. Samas üks osa DMA bilansis olevast tagasimaksmata võlast sellele rahastamistegevusele ei vasta. See tagasimaksmata võla osa, mis pärast ettevõtte müüki enam DMA tegevustele ei vasta, likvideeritakse, ja ühisettevõte ei saa teistele Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele mingit laenu anda. |
| --- | --- |

(212)

Eelnevatest põhjendustest järeldub tõepoolest, et uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte tegevus peab piirduma Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega. Samas üks osa DMA bilansis olevast tagasimaksmata võlast sellele rahastamistegevusele ei vasta. See tagasimaksmata võla osa, mis pärast ettevõtte müüki enam DMA tegevustele ei vasta, likvideeritakse, ja ühisettevõte ei saa teistele Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele mingit laenu anda.

| (213) | Tuleb märkida, et vastupidiselt sellele, mida Prantsuse ametiasutused oma esialgses DMA müügi eelnõus ette nägid, nii nagu see on esitatud Prantsuse ametiasutuste 2012. aasta aprilli teatises, mida on kirjeldatud tingimusliku heakskiitmisotsuse punktis 2.3.5, DMA müügitehingu osapooled loobusid sellest, et Dexia SA ja DCL annaksid DMA-le „stop loss” tagatise juhuks, kui DMA bilansis olevate laenude keskmise tagasimaksmata võlaga peaks kaasnema kadusid, ja nn tundlike laenude tagatise selliste laenude portfelli jaoks summas umbes 10 miljardit eurot, katmaks nii võimalike kohtuvaidlustega seotud kui ka uuesti läbirääkimisest või restruktureerimisest tulenevad saamata jäänud tulud. |
| --- | --- |

(213)

Tuleb märkida, et vastupidiselt sellele, mida Prantsuse ametiasutused oma esialgses DMA müügi eelnõus ette nägid, nii nagu see on esitatud Prantsuse ametiasutuste 2012. aasta aprilli teatises, mida on kirjeldatud tingimusliku heakskiitmisotsuse punktis 2.3.5, DMA müügitehingu osapooled loobusid sellest, et Dexia SA ja DCL annaksid DMA-le „stop loss” tagatise juhuks, kui DMA bilansis olevate laenude keskmise tagasimaksmata võlaga peaks kaasnema kadusid, ja nn tundlike laenude tagatise selliste laenude portfelli jaoks summas umbes 10 miljardit eurot, katmaks nii võimalike kohtuvaidlustega seotud kui ka uuesti läbirääkimisest või restruktureerimisest tulenevad saamata jäänud tulud.

| (214) | Asjaomased liikmesriigid loobusid samuti algses DMA müügitehingus kavandatud kahest riigitagatisest: Prantsuse riigi tagatised Dexia SA ja DCLi kohustustele seoses tundlike laenudega DMA (52) varade hulgas ning asjaomaste liikmesriikide refinantseerimistagatiste laiendamine DCLi keskmise tähtajaga võlakirjade laenuprogrammidele [...], et vältida varasema tagasimaksmise klausli rakendamist varade olulise müügi korral. |
| --- | --- |

(214)

Asjaomased liikmesriigid loobusid samuti algses DMA müügitehingus kavandatud kahest riigitagatisest: Prantsuse riigi tagatised Dexia SA ja DCLi kohustustele seoses tundlike laenudega DMA (52) varade hulgas ning asjaomaste liikmesriikide refinantseerimistagatiste laiendamine DCLi keskmise tähtajaga võlakirjade laenuprogrammidele [...], et vältida varasema tagasimaksmise klausli rakendamist varade olulise müügi korral.

| (215) | Lisaks on ette nähtud, et uue krediidiasutuse müügi ajal „ei anna DCL ja [Dexia] ühtegi tagatist laenudele, mille on i) sõlminud DCL ja mis on edastatud DMA-le või ii) DMA arvel sõlminud DCL või iii) on sõlminud otse DMA” (53). Nii toetaksid uus krediidiasutus ja DMA põhimõtteliselt nende kolme liiki laenudega seotud kahjumeid, eelkõige neid, mis on seotud nende laenude andmisel esinenud rikkumiste või eeskirjadele mittevastavusega, nende olemasolu või nende kehtivusega. Siiski peab „DCL tagasi maksma kahjutasud, mis on temalt välja mõistetud laenuvõtjale üle kandmiseks seoses laenuga, i) mille puhul laenuvõtja on kandnud kahju, mis oli otseselt põhjustatud DCLi poolsest lepinguliste, õiguslike või regulatiivsete kohustuste rikkumisest ning ii) mis ei ole asjaomase laenu tühistamise, laenu tingimuse või tingimuste muutmise tagajärg või mille eesmärk ei ole panna laenuvõtjat olukorda, mis sarnaneb olukorrale, kus ta oleks siis, kui laen või üks või mitu selle tingimust oleks kohtuotsusega tühistatud või muudetud” (54). |
| --- | --- |

(215)

Lisaks on ette nähtud, et uue krediidiasutuse müügi ajal „ei anna DCL ja [Dexia] ühtegi tagatist laenudele, mille on i) sõlminud DCL ja mis on edastatud DMA-le või ii) DMA arvel sõlminud DCL või iii) on sõlminud otse DMA” (53). Nii toetaksid uus krediidiasutus ja DMA põhimõtteliselt nende kolme liiki laenudega seotud kahjumeid, eelkõige neid, mis on seotud nende laenude andmisel esinenud rikkumiste või eeskirjadele mittevastavusega, nende olemasolu või nende kehtivusega. Siiski peab „DCL tagasi maksma kahjutasud, mis on temalt välja mõistetud laenuvõtjale üle kandmiseks seoses laenuga, i) mille puhul laenuvõtja on kandnud kahju, mis oli otseselt põhjustatud DCLi poolsest lepinguliste, õiguslike või regulatiivsete kohustuste rikkumisest ning ii) mis ei ole asjaomase laenu tühistamise, laenu tingimuse või tingimuste muutmise tagajärg või mille eesmärk ei ole panna laenuvõtjat olukorda, mis sarnaneb olukorrale, kus ta oleks siis, kui laen või üks või mitu selle tingimust oleks kohtuotsusega tühistatud või muudetud” (54).

| (216) | Prantsuse ametiasutuste sõnul „moodustavad DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte – kelle tegevus piirdub Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega – koos nn arengupanga” (55). |
| --- | --- |

(216)

Prantsuse ametiasutuste sõnul „moodustavad DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte – kelle tegevus piirdub Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega – koos nn arengupanga” (55).

| (217) | Prantsuse ametiasutused on osutanud, et arengupank on vajalik selleks, et leevendada Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisel täheldatud turutõrget. Ametiasutused on esitanud ka analüüse, mille kohaselt ulatub nimetatud asutuste iga-aastane rahastamise nõudlus 20–24 miljardi euroni, aga pankade pakkumine piirdub 10 miljardi euroga. |
| --- | --- |

(217)

Prantsuse ametiasutused on osutanud, et arengupank on vajalik selleks, et leevendada Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisel täheldatud turutõrget. Ametiasutused on esitanud ka analüüse, mille kohaselt ulatub nimetatud asutuste iga-aastane rahastamise nõudlus 20–24 miljardi euroni, aga pankade pakkumine piirdub 10 miljardi euroga.

| (218) | See tasakaalustamatus on eelkõige tingitud Dexia taandumisest, kellel oli [40–50 %] turust. |
| --- | --- |

(218)

See tasakaalustamatus on eelkõige tingitud Dexia taandumisest, kellel oli [40–50 %] turust.

2.3.2.   Kohustused

| (219) | DMA müügiprotsessi ja uue arengupanga loomisega seotud kohustused on järgmised (autentne tekst on toodud III lisas). |
| --- | --- |

(219)

DMA müügiprotsessi ja uue arengupanga loomisega seotud kohustused on järgmised (autentne tekst on toodud III lisas).

a)   Osalus

| (220) | Hiljemalt 31. jaanuaril 2013 müüb DCL 100 % uue krediidiasutuse kapitalist Prantsuse riigile, DCD-le ja Banque Postale’ile hinnaga 1 euro, mida asjaomased liikmesriigid on nimetanud „turuhinnaks”, mis vastab DMA ning selle töövahendite ja vahendite ostuhinnale, mille DCL on üle kandnud või uue krediidiasutuse käsutusse andnud hiljemalt DMA müügi kuupäevaks. |
| --- | --- |

(220)

Hiljemalt 31. jaanuaril 2013 müüb DCL 100 % uue krediidiasutuse kapitalist Prantsuse riigile, DCD-le ja Banque Postale’ile hinnaga 1 euro, mida asjaomased liikmesriigid on nimetanud „turuhinnaks”, mis vastab DMA ning selle töövahendite ja vahendite ostuhinnale, mille DCL on üle kandnud või uue krediidiasutuse käsutusse andnud hiljemalt DMA müügi kuupäevaks.

| (221) | Banque Postale võib tõsta uue krediidiasutuse kapitali sõltumatute ekspertide kindlaks määratud turuhinnani ja kasutada võrreldavate juhtumite korral ühiselt kokku lepitud meetodeid, et tema osalus oleks uue krediidiasutuse kapitalis lõpuks võrdne tagasimaksmata võlgade osaga, mis on seotud DMA cover pool’i uute laenudega. |
| --- | --- |

(221)

Banque Postale võib tõsta uue krediidiasutuse kapitali sõltumatute ekspertide kindlaks määratud turuhinnani ja kasutada võrreldavate juhtumite korral ühiselt kokku lepitud meetodeid, et tema osalus oleks uue krediidiasutuse kapitalis lõpuks võrdne tagasimaksmata võlgade osaga, mis on seotud DMA cover pool’i uute laenudega.

b)   Uue arengupanga tegevus

| (222) | Ühisettevõtte tegevus piirdub Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega. Müüdud laenud kirjutatakse esialgu Banque Postale’i bilanssi ning loovutatakse seejärel DMA-le tingimusel, et need vastavad DMA kohustuste poliitikale (56). Käesolevale kohustusele mittevastavaid laene ei saa DMA-le loovutada. |
| --- | --- |

(222)

Ühisettevõtte tegevus piirdub Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega. Müüdud laenud kirjutatakse esialgu Banque Postale’i bilanssi ning loovutatakse seejärel DMA-le tingimusel, et need vastavad DMA kohustuste poliitikale (56). Käesolevale kohustusele mittevastavaid laene ei saa DMA-le loovutada.

| (223) | Ühisettevõtte antavad laenud on lihtsad, need koosnevad lihtsate ja läbipaistvate hinnakujunduse meetoditega nn vanilla laenudest. Need vastavad komisjonile 8. oktoobril 2012 esitatud heakskiidetud teatises (käesolevale otsusele lisatud IVb lisa) kirjeldatud tingimustele. |
| --- | --- |

(223)

Ühisettevõtte antavad laenud on lihtsad, need koosnevad lihtsate ja läbipaistvate hinnakujunduse meetoditega nn vanilla laenudest. Need vastavad komisjonile 8. oktoobril 2012 esitatud heakskiidetud teatises (käesolevale otsusele lisatud IVb lisa) kirjeldatud tingimustele.

| (224) | Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele pakutakse rahastamist turutingimustel, mis ei ole soodsamad teiste kommertspankade pakutavatest laenudest. See väljendub eelkõige selles, et ühisettevõtte ei tohi oma kommertsteadaannetes teha turutavadest soodsamaid pakkumisi. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule antakse ka ülesanne määrata kindlaks tingimused, mis võimaldavad tal sellest kohustusest kinni pidada. |
| --- | --- |

(224)

Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele pakutakse rahastamist turutingimustel, mis ei ole soodsamad teiste kommertspankade pakutavatest laenudest. See väljendub eelkõige selles, et ühisettevõtte ei tohi oma kommertsteadaannetes teha turutavadest soodsamaid pakkumisi. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule antakse ka ülesanne määrata kindlaks tingimused, mis võimaldavad tal sellest kohustusest kinni pidada.

| (225) | Uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte tegevus on lubatud 15 aasta pikkuseks ajavahemikuks ning samuti on täpsustatud, et selle perioodi lõppedes ja seadmata kahtluse alla punktis 227 toodud kohustust: 1) uuendatakse seda heakskiitu piirkondlike omavalitsuste rahastamistegevuse osas samadel tingimustel siis, kui turutõrge on endiselt olemas; 2) Prantsuse riiklike tervishoiuasutuste rahastamistegevuse puhul sõltub heakskiidu uuendamine turutõrke näitamisest. |
| --- | --- |

(225)

Uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte tegevus on lubatud 15 aasta pikkuseks ajavahemikuks ning samuti on täpsustatud, et selle perioodi lõppedes ja seadmata kahtluse alla punktis 227 toodud kohustust: 1) uuendatakse seda heakskiitu piirkondlike omavalitsuste rahastamistegevuse osas samadel tingimustel siis, kui turutõrge on endiselt olemas; 2) Prantsuse riiklike tervishoiuasutuste rahastamistegevuse puhul sõltub heakskiidu uuendamine turutõrke näitamisest.

| (226) | Kolme aasta jooksul pärast lõplikku otsust võivad Prantsuse ametiasutused paluda komisjonil kontrollida, kas uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte üldine äriplaan vastab kommertspanga tasuvusnormidele, eemärgiga muuta need kommertspangaks, kui komisjon selleks loa annab. |
| --- | --- |

(226)

Kolme aasta jooksul pärast lõplikku otsust võivad Prantsuse ametiasutused paluda komisjonil kontrollida, kas uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte üldine äriplaan vastab kommertspanga tasuvusnormidele, eemärgiga muuta need kommertspangaks, kui komisjon selleks loa annab.

| (227) | Lepingulised sidemed seoses teenuste osutamisega ühelt poolt Dexia kontserni ning teiselt poolt DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte vahel piirduvad 8. ja 11. oktoobri 2012. aasta teatistes kirjeldatuga, mis on käesolevale otsusele lisatud (IV lisa punktid c ja d) ja nende maksumus arvutatakse turuhinna alusel. |
| --- | --- |

(227)

Lepingulised sidemed seoses teenuste osutamisega ühelt poolt Dexia kontserni ning teiselt poolt DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte vahel piirduvad 8. ja 11. oktoobri 2012. aasta teatistes kirjeldatuga, mis on käesolevale otsusele lisatud (IV lisa punktid c ja d) ja nende maksumus arvutatakse turuhinna alusel.

| (228) | Viie aasta jooksul alates lõplikust otsusest ei osta DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ühtegi ettevõtet ega osale üheski ettevõttes. See hõlmab nii äriühingu vormis ettevõtteid kui ka varakogumeid, mis moodustavad ettevõtte. |
| --- | --- |

(228)

Viie aasta jooksul alates lõplikust otsusest ei osta DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ühtegi ettevõtet ega osale üheski ettevõttes. See hõlmab nii äriühingu vormis ettevõtteid kui ka varakogumeid, mis moodustavad ettevõtte.

| (229) | Kuni 31. detsembrini 2015 ei jaga uus krediidiasutus, DMA ja ühisettevõte mitte mingis vormis dividende, välja arvatud DMA makstavad dividendid neile kolmele asutusele. DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei tee kupongimakseid, välja arvatud lepingulise kohustuse puhul, mis tuleneb enne 14. detsembrit 2012 võetud kohustusest. |
| --- | --- |

(229)

Kuni 31. detsembrini 2015 ei jaga uus krediidiasutus, DMA ja ühisettevõte mitte mingis vormis dividende, välja arvatud DMA makstavad dividendid neile kolmele asutusele. DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei tee kupongimakseid, välja arvatud lepingulise kohustuse puhul, mis tuleneb enne 14. detsembrit 2012 võetud kohustusest.

| (230) | Riik jälgib, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte vastaksid kehtivatele õigusaktidele palkade ja hüvitiste osas, eelkõige pangaasutustele kohaldatavatele tasu piirmääradele ning piirangutele, mis on otseselt seotud riigi otsese või kaudse kontrolliga DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üle. Riik võtab endale kohustuse jälgida, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte peaksid hoolikalt kinni komisjoni seatud tingimustest riigiabi puudutavate eeskirjade rakendamise raames. |
| --- | --- |

(230)

Riik jälgib, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte vastaksid kehtivatele õigusaktidele palkade ja hüvitiste osas, eelkõige pangaasutustele kohaldatavatele tasu piirmääradele ning piirangutele, mis on otseselt seotud riigi otsese või kaudse kontrolliga DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üle. Riik võtab endale kohustuse jälgida, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte peaksid hoolikalt kinni komisjoni seatud tingimustest riigiabi puudutavate eeskirjade rakendamise raames.

| (231) | Sellega seoses jälgivad Prantsuse ametiasutused, et riigi rahalisi vahendeid kasutataks parimal võimalikul viisil seoses ümberkorralduskavaga hõlmatud pangaasutuste töötajate palkade ja hüvitistega. Eelkõige jälgib riik seda, et komisjonile (57) esitatud äriplaan viidaks rangel viisil ellu. Riik esitab muu hulgas komisjonile ettepanekud DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üld- ja personalikulude vähendamiseks, kui vastava eelarveaasta lõpus: i) jääb puhasmarginaal rohkem kui 20 % alla äriplaanis sätestatud eesmärgi (58); ii) jääb puhaskasum (välja arvatud kattevarad) rohkem kui 25 % alla sätestatud eesmärgi, iii) kasumiaruandes registreeritakse kahjumid või iv) DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei pea enam kinni kehtivatest minimaalsetest regulatiivsetest määradest. See kohustus kehtib alates 2013. aasta konsolideeritud aastaaruannetest. |
| --- | --- |

(231)

Sellega seoses jälgivad Prantsuse ametiasutused, et riigi rahalisi vahendeid kasutataks parimal võimalikul viisil seoses ümberkorralduskavaga hõlmatud pangaasutuste töötajate palkade ja hüvitistega. Eelkõige jälgib riik seda, et komisjonile (57) esitatud äriplaan viidaks rangel viisil ellu. Riik esitab muu hulgas komisjonile ettepanekud DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üld- ja personalikulude vähendamiseks, kui vastava eelarveaasta lõpus: i) jääb puhasmarginaal rohkem kui 20 % alla äriplaanis sätestatud eesmärgi (58); ii) jääb puhaskasum (välja arvatud kattevarad) rohkem kui 25 % alla sätestatud eesmärgi, iii) kasumiaruandes registreeritakse kahjumid või iv) DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei pea enam kinni kehtivatest minimaalsetest regulatiivsetest määradest. See kohustus kehtib alates 2013. aasta konsolideeritud aastaaruannetest.

c)   DMA bilansis olevate tagasimaksmata laenude haldamine

| (232) | Likvideeritakse DMA varades olevad laenud, mis ei ole antud Prantsuse riiklikele tervishoiuasutustele või kohalikele omavalitsustele: ühtegi uut laenu ei anta klientidele, kes ei vasta ülal (punktis 222) määratletud tegevusalale. |
| --- | --- |

(232)

Likvideeritakse DMA varades olevad laenud, mis ei ole antud Prantsuse riiklikele tervishoiuasutustele või kohalikele omavalitsustele: ühtegi uut laenu ei anta klientidele, kes ei vasta ülal (punktis 222) määratletud tegevusalale.

| (233) | Prantsuse kohalikele omavalitsustele või riiklikele tervishoiuasutustele antud laenud, mis jäävad Gissleri hartast välja või mis kuuluvad Gissleri harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või millel on Dexia sisereitingu alusel 11 või enam punkti („tundlikud laenud”), tuleb muuta nn mittetundlikeks laenudeks; selle viib ellu uus krediidiasutus ja rahastab DMA. Eesmärk on vähendada seotud riske ja sellega võib kaasneda uusi laene. |
| --- | --- |

(233)

Prantsuse kohalikele omavalitsustele või riiklikele tervishoiuasutustele antud laenud, mis jäävad Gissleri hartast välja või mis kuuluvad Gissleri harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või millel on Dexia sisereitingu alusel 11 või enam punkti („tundlikud laenud”), tuleb muuta nn mittetundlikeks laenudeks; selle viib ellu uus krediidiasutus ja rahastab DMA. Eesmärk on vähendada seotud riske ja sellega võib kaasneda uusi laene.

| (234) | Ühisettevõte ei müü laene klientidele, kellel on DMA bilansis tundlikke laene ja kellel on tagasimaksmata võlgade osas tasumata makseid või kohtuasju. |
| --- | --- |

(234)

Ühisettevõte ei müü laene klientidele, kellel on DMA bilansis tundlikke laene ja kellel on tagasimaksmata võlgade osas tasumata makseid või kohtuasju.

| (235) | DMA tagab ühisettevõtte antud laenude ja olemasoleva tagasimaksmata võlaga seotud refinantseerimise. Alates DMA müügist hakatakse DMA bilanssi haldama erilisel viisil, mis on seotud esiteks tundlike laenudega, mille üldmaht on hinnanguliselt 9,4 miljardit eurot, ja teiseks nende laenude likvideerimisega, mis ei vasta arengupanga käesolevate kohustuste punktis 222 sätestatud tegevusliikidele ning mille kogumaht oli 30. septembril 2012 hinnanguliselt [20–40] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(235)

DMA tagab ühisettevõtte antud laenude ja olemasoleva tagasimaksmata võlaga seotud refinantseerimise. Alates DMA müügist hakatakse DMA bilanssi haldama erilisel viisil, mis on seotud esiteks tundlike laenudega, mille üldmaht on hinnanguliselt 9,4 miljardit eurot, ja teiseks nende laenude likvideerimisega, mis ei vasta arengupanga käesolevate kohustuste punktis 222 sätestatud tegevusliikidele ning mille kogumaht oli 30. septembril 2012 hinnanguliselt [20–40] miljardit eurot.

d)   Uude krediidiasutusse ja DMAsse likviidsuse toomine

| (236) | Prantsuse riik, CDC ja Banque Postale võtavad endale kohustuse pakkuda uuele krediidiasutusele ja DMA-le vajalikku likviidsust. Likviidsusmeetmed viiakse ellu komisjonile 8. oktoobril 2012 (käesoleva otsuse IV lisa punkt a) esitatud heakskiidetud teatises sätestatud tingimustel. CDC puhul on likviidsusmeetmed piiratud 12,5 miljardi euroga. |
| --- | --- |

(236)

Prantsuse riik, CDC ja Banque Postale võtavad endale kohustuse pakkuda uuele krediidiasutusele ja DMA-le vajalikku likviidsust. Likviidsusmeetmed viiakse ellu komisjonile 8. oktoobril 2012 (käesoleva otsuse IV lisa punkt a) esitatud heakskiidetud teatises sätestatud tingimustel. CDC puhul on likviidsusmeetmed piiratud 12,5 miljardi euroga.

| (237) | DMA müügiprotsessi lõppedes katkestavad Dexia SA ja DCL igasuguse likviidsuse pakkumise DMA-le. |
| --- | --- |

(237)

DMA müügiprotsessi lõppedes katkestavad Dexia SA ja DCL igasuguse likviidsuse pakkumise DMA-le.

e)   Uue krediidiasutuse ja DMA kapitali tase

| (238) | Prantsuse riik, CDC ja Banque Postale võtavad endale kohustuse hoida vajalikku kapitali taset selleks, et tulla toime võimalike kahjudega DMA olemasolevas portfellis. Komisjoni tuleb teavitada igasugusest DMA kapitali kasvust, pidades kinni ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 rakendamisega seotud eeskirjadest. |
| --- | --- |

(238)

Prantsuse riik, CDC ja Banque Postale võtavad endale kohustuse hoida vajalikku kapitali taset selleks, et tulla toime võimalike kahjudega DMA olemasolevas portfellis. Komisjoni tuleb teavitada igasugusest DMA kapitali kasvust, pidades kinni ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 rakendamisega seotud eeskirjadest.

f)   Järelevalve ja elluviimise eest vastutav isik

| (239) | Kohustuste järelevalve eest vastutav isik tegutseb komisjoni nimel ja eest ning ta võib selleks esitada Prantsuse riigile, CDC-le, Banque Postale’ile, DMA-le, uuele krediidiasutusele või ühisettevõttele mis tahes küsimusi ning saada neilt igasuguseid dokumente. See isik nimetatakse ametisse järgmistel tingimustel:






  — | riik esitab komisjonile eelnevaks heakskiiduks ja hiljemalt kuu aega pärast komisjoni lõplikku otsust ühest kuni kolmest inimesest koosneva nimekirja, mis on valitud CDC ja Banque Postale'i nõusolekul nimetamiseks käesolevas jaos 2.3.2 (autentne tekst on III lisas) kirjeldatud kohustuste rakendamise järelevalve eest vastutavaks isikuks; |
| --- | --- | --- |

(239)

Kohustuste järelevalve eest vastutav isik tegutseb komisjoni nimel ja eest ning ta võib selleks esitada Prantsuse riigile, CDC-le, Banque Postale’ile, DMA-le, uuele krediidiasutusele või ühisettevõttele mis tahes küsimusi ning saada neilt igasuguseid dokumente. See isik nimetatakse ametisse järgmistel tingimustel:

—

riik esitab komisjonile eelnevaks heakskiiduks ja hiljemalt kuu aega pärast komisjoni lõplikku otsust ühest kuni kolmest inimesest koosneva nimekirja, mis on valitud CDC ja Banque Postale'i nõusolekul nimetamiseks käesolevas jaos 2.3.2 (autentne tekst on III lisas) kirjeldatud kohustuste rakendamise järelevalve eest vastutavaks isikuks;

| — | järelevalve eest vastutaval isikul peavad olema nõutud pädevused ning ta ei tohi oma ülesannete täitmise ajal olla huvide konflikti olukorras; |
| --- | --- |

—

järelevalve eest vastutaval isikul peavad olema nõutud pädevused ning ta ei tohi oma ülesannete täitmise ajal olla huvide konflikti olukorras;

| — | komisjon võib pakutud kandidaadi(d) heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon kandidaadi(d) tagasi lükkab, siis pakub riik ühe kuu jooksul alates tagasilükkamise teatisest üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama; |
| --- | --- |

—

komisjon võib pakutud kandidaadi(d) heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon kandidaadi(d) tagasi lükkab, siis pakub riik ühe kuu jooksul alates tagasilükkamise teatisest üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama;

| — | kui komisjon lõpuks kõik kandidaadid tagasi lükkab, siis määrab ta ise järelevalve eest vastutava isiku; |
| --- | --- |

—

kui komisjon lõpuks kõik kandidaadid tagasi lükkab, siis määrab ta ise järelevalve eest vastutava isiku;

| — | järelevalve eest vastutava isiku teenuste kulud katavad uus krediidiasutus ja ühisettevõte. |
| --- | --- |

—

järelevalve eest vastutava isiku teenuste kulud katavad uus krediidiasutus ja ühisettevõte.

| (240) | Järelevalve eest vastutava isiku ülesanded on järgmised:






  — | tema tööülesanded kestavad kaks aastat alates lõplikust otsusest, komisjon võib seda perioodi vajadusel pikendada; |
| --- | --- | --- |

(240)

Järelevalve eest vastutava isiku ülesanded on järgmised:

—

tema tööülesanded kestavad kaks aastat alates lõplikust otsusest, komisjon võib seda perioodi vajadusel pikendada;

| — | komisjon võimaldab järelevalve eest vastutavale isikule tema tööülesannete täitmise ajal pideva piiranguteta juurdepääsu teabele, mis on vajalik tema otsuse elluviimiseks. Järelevalve eest vastutav isik võib selgituste või täpsustuste saamiseks pöörduda otse uue krediidiasutuse, ühisettevõtte, Prantsuse riigi, DCD või Banque Postale'i poole. Uus krediidiasutus, ühisettevõte, Prantsuse riik, DCD ja Banque Postale teevad täielikku koostööd mis iganes kontrolli osas, mida komisjon või vajaduse korral järelevalve eest vastutav isik võib nõuda; |
| --- | --- |

—

komisjon võimaldab järelevalve eest vastutavale isikule tema tööülesannete täitmise ajal pideva piiranguteta juurdepääsu teabele, mis on vajalik tema otsuse elluviimiseks. Järelevalve eest vastutav isik võib selgituste või täpsustuste saamiseks pöörduda otse uue krediidiasutuse, ühisettevõtte, Prantsuse riigi, DCD või Banque Postale'i poole. Uus krediidiasutus, ühisettevõte, Prantsuse riik, DCD ja Banque Postale teevad täielikku koostööd mis iganes kontrolli osas, mida komisjon või vajaduse korral järelevalve eest vastutav isik võib nõuda;

| — | seoses punktis 224 kirjeldatud kohustuse järgimisega edastab riik igal poolaastal järelevalve eest vastutavale isikule Prantsuse keskpanga käsutuses olevad andmed selle kohta, millistel tingimustel pakuvad peamised aktiivsed kommertspangad Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele rahastust. Järelevalve eest vastutav isik võib ühisettevõtte antud laenude valimi põhjal kontrollida, kas ühisettevõte ei ole pakkunud keskmiselt ilmselt madalama hinnaga rahastamist kui muud kommertspangad. Kui peaks ilmnema, et ühisettevõte on vastaval poolaastal pakkunud keskmiselt ilmselgelt madalama hinnaga rahastamist kui muud kommertspangad, peab ühisettevõte järgmisel poolaastal muutma oma rahastamistingimusi, et punktis 224 kirjeldatud kohustusest kinni pidada; |
| --- | --- |

—

seoses punktis 224 kirjeldatud kohustuse järgimisega edastab riik igal poolaastal järelevalve eest vastutavale isikule Prantsuse keskpanga käsutuses olevad andmed selle kohta, millistel tingimustel pakuvad peamised aktiivsed kommertspangad Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele rahastust. Järelevalve eest vastutav isik võib ühisettevõtte antud laenude valimi põhjal kontrollida, kas ühisettevõte ei ole pakkunud keskmiselt ilmselt madalama hinnaga rahastamist kui muud kommertspangad. Kui peaks ilmnema, et ühisettevõte on vastaval poolaastal pakkunud keskmiselt ilmselgelt madalama hinnaga rahastamist kui muud kommertspangad, peab ühisettevõte järgmisel poolaastal muutma oma rahastamistingimusi, et punktis 224 kirjeldatud kohustusest kinni pidada;

| — | järelevalve eest vastutav isik esitab komisjonile nimetatud kohustuste elluviimise kohta igal aastal aruande. |
| --- | --- |

—

järelevalve eest vastutav isik esitab komisjonile nimetatud kohustuste elluviimise kohta igal aastal aruande.

| (241) | Arengupanga lubatud tegevuse – mis on määratletud käesolevate kohustuste raames –kogu kestuse vältel edastab riik komisjonile kogu teabe, mida see võib vajada selleks, et kontrollida käesolevatest kohustustest kinnipidamist. Järelevalve eest vastutava isiku ametiaja lõppedes esitab riik muu hulgas komisjonile aastaaruande nimetatud kohustustest kinnipidamise kohta. |
| --- | --- |

(241)

Arengupanga lubatud tegevuse – mis on määratletud käesolevate kohustuste raames –kogu kestuse vältel edastab riik komisjonile kogu teabe, mida see võib vajada selleks, et kontrollida käesolevatest kohustustest kinnipidamist. Järelevalve eest vastutava isiku ametiaja lõppedes esitab riik muu hulgas komisjonile aastaaruande nimetatud kohustustest kinnipidamise kohta.

2.4.   DBB/BELFIUSE MÜÜK BELGIA RIIGILE JA DBB/BELFIUSE ÜMBERKORRALDUSKAVA

2.4.1.   DBB/Belfiuse müüki käsitlev meede

| (242) | 9. oktoobril 2011 pakkus Belgia Société Fédérale de Participations et d’Investissements (SFPI) kaudu Dexia SA-le, et ostab fikseeritud 4 miljardi euro eest 100 % Dexia SA osalusest DBB/Belfiuses ja tema tütarettevõtetes, välja arvatud DMA. Ost hõlmab ka legacy väärtpaberiportfelli vahendeid 18 miljardi euro väärtuses. |
| --- | --- |

(242)

9. oktoobril 2011 pakkus Belgia Société Fédérale de Participations et d’Investissements (SFPI) kaudu Dexia SA-le, et ostab fikseeritud 4 miljardi euro eest 100 % Dexia SA osalusest DBB/Belfiuses ja tema tütarettevõtetes, välja arvatud DMA. Ost hõlmab ka legacy väärtpaberiportfelli vahendeid 18 miljardi euro väärtuses.

| (243) | Dexia SA juhtkond võttis selle pakkumise vastu 10. oktoobril 2011. |
| --- | --- |

(243)

Dexia SA juhtkond võttis selle pakkumise vastu 10. oktoobril 2011.

| (244) | Müügileping sisaldab ka hinna täiendamise mehhanisme Dexia SA kasuks viie aasta jooksul võimaliku kasumiga edasimüümise puhul (nn muutuv osa). Muutuva osa mehhanismi raames saab Dexia SA osa Belgia teenitud üle 10,5 % kasumist, kui DBB/Belfiuse aktsiate ostu kuupäevast alates viie aasta jooksul müüakse need edasi kolmandale osapoolele (väljaspool Belgia föderaalvalitsust, Belgia piirkondi, riigiasutust või nende kontrolli all olevat asutust). See Dexia SA-le makstav osa tulust on 100 % juhul, kui müük toimub 18 esimese kuu jooksul alates ostmise kuupäevast. Edasi vähendatakse Dexia SA-le makstava tulu osa järk-järgult 6,25 % iga 6 kuu kohta. |
| --- | --- |

(244)

Müügileping sisaldab ka hinna täiendamise mehhanisme Dexia SA kasuks viie aasta jooksul võimaliku kasumiga edasimüümise puhul (nn muutuv osa). Muutuva osa mehhanismi raames saab Dexia SA osa Belgia teenitud üle 10,5 % kasumist, kui DBB/Belfiuse aktsiate ostu kuupäevast alates viie aasta jooksul müüakse need edasi kolmandale osapoolele (väljaspool Belgia föderaalvalitsust, Belgia piirkondi, riigiasutust või nende kontrolli all olevat asutust). See Dexia SA-le makstav osa tulust on 100 % juhul, kui müük toimub 18 esimese kuu jooksul alates ostmise kuupäevast. Edasi vähendatakse Dexia SA-le makstava tulu osa järk-järgult 6,25 % iga 6 kuu kohta.

| (245) | Teatises DBB/Belfiuse ostmise kohta oli samuti ette nähtud, et võimalust mööda vähendatakse DBB/Belfiuse DCLile suunatud kontsernisisest rahastamist, mis oleks seega 53 miljardit eurot, millest 33 miljardit on tagamata (59). Seega peaks enne Dexia ja DCLi refinantseerimise ajutise tagatise lepingu allkirjastamist sõlmima lepingu DBB/Belfiuse poolse Dexia kontsernile pakutava rahastuse järkjärgulise vähendamise ajakava kohta. Niipea kui ajutine tagatis kehtestatakse, väljastavad DCL ja Dexia asjaomaste liikmesriikide tagatud vahendid, mida osaliselt kasutatakse DBB/Belfiuse poolse DCLile ja selle tütarettevõtjatele (60) antava kontsernisisese rahastuse tagasimaksmiseks. 16. detsembri 2011. aasta kirjaga kohustus DBB/Belfius märkima ajutise tagatise raames DCLi emiteeritud asjaomaste liikmesriikide tagatud võlakirju summas, mis võrdub Euroopa Keskpanga nõudmistele vastava tagatisega 12 miljardit eurot, samas kui DCL võttis kohustuse kasutada neid vahendeid DBB/Belfiuse tagatiseta rahastuste tagasimaksmiseks nominaalväärtuses 12 miljardi eurot. |
| --- | --- |

(245)

Teatises DBB/Belfiuse ostmise kohta oli samuti ette nähtud, et võimalust mööda vähendatakse DBB/Belfiuse DCLile suunatud kontsernisisest rahastamist, mis oleks seega 53 miljardit eurot, millest 33 miljardit on tagamata (59). Seega peaks enne Dexia ja DCLi refinantseerimise ajutise tagatise lepingu allkirjastamist sõlmima lepingu DBB/Belfiuse poolse Dexia kontsernile pakutava rahastuse järkjärgulise vähendamise ajakava kohta. Niipea kui ajutine tagatis kehtestatakse, väljastavad DCL ja Dexia asjaomaste liikmesriikide tagatud vahendid, mida osaliselt kasutatakse DBB/Belfiuse poolse DCLile ja selle tütarettevõtjatele (60) antava kontsernisisese rahastuse tagasimaksmiseks. 16. detsembri 2011. aasta kirjaga kohustus DBB/Belfius märkima ajutise tagatise raames DCLi emiteeritud asjaomaste liikmesriikide tagatud võlakirju summas, mis võrdub Euroopa Keskpanga nõudmistele vastava tagatisega 12 miljardit eurot, samas kui DCL võttis kohustuse kasutada neid vahendeid DBB/Belfiuse tagatiseta rahastuste tagasimaksmiseks nominaalväärtuses 12 miljardi eurot.

| (246) | Belgia riik võtab kohustuse tagada, et Dexia oleks kindlustatud igasuguste saamata jäänud tulu riskide vastu seoses Arco, Ethiase ja Holding Communali tagasimaksmata võlgadega, mis on eelkõige seotud 1) nimetatud aktsionäride osaluse või muud liiki huviga DBB/Belfiuse kapitalis või tulemis või 2) DBB/Belfiuse poolse võla igasuguse ümberkorraldamise, ajatamise või kustutamisega, mis on seotud DBB/Belfiuse või tema tütarettevõtete antud laenudega ühele või mitmele nimetatud aktsionäridest või 3) igasuguste konkurentsiolukorra tagajärgedega, kuhu on kaasatud kontserni Arco, Holding Communal või Ethiase üksused. |
| --- | --- |

(246)

Belgia riik võtab kohustuse tagada, et Dexia oleks kindlustatud igasuguste saamata jäänud tulu riskide vastu seoses Arco, Ethiase ja Holding Communali tagasimaksmata võlgadega, mis on eelkõige seotud 1) nimetatud aktsionäride osaluse või muud liiki huviga DBB/Belfiuse kapitalis või tulemis või 2) DBB/Belfiuse poolse võla igasuguse ümberkorraldamise, ajatamise või kustutamisega, mis on seotud DBB/Belfiuse või tema tütarettevõtete antud laenudega ühele või mitmele nimetatud aktsionäridest või 3) igasuguste konkurentsiolukorra tagajärgedega, kuhu on kaasatud kontserni Arco, Holding Communal või Ethiase üksused.

| (247) | Belgia ametiasutused edastasid ka DBB/Belfiuse väärtuse hindamise, mille teostas sõltumatu ekspert, kes DBB/Belfiuse raamatupidamise 30. juuni 2011. aasta seisu alusel hindas selle väärtuseks 3,4–4,2 miljardit eurot hinna/kasumi (Price/Earnings) ning hinna/arvestusliku koguväärtuse (Price/Total book value) meetodite alusel ning 2,8–7,2 miljardi eurot Gordon Growth meetodi alusel. |
| --- | --- |

(247)

Belgia ametiasutused edastasid ka DBB/Belfiuse väärtuse hindamise, mille teostas sõltumatu ekspert, kes DBB/Belfiuse raamatupidamise 30. juuni 2011. aasta seisu alusel hindas selle väärtuseks 3,4–4,2 miljardit eurot hinna/kasumi (Price/Earnings) ning hinna/arvestusliku koguväärtuse (Price/Total book value) meetodite alusel ning 2,8–7,2 miljardi eurot Gordon Growth meetodi alusel.

2.4.2.   DBB/Belfiuse ümberkorralduskava

| (248) | 17. aprillil 2012 edastasid Belgia ametiasutused komisjonile teavet DBB/Belfiuse ärimudeli kohta. Seda teavet täiendati mitmete kirjade ja koosolekutega ajavahemikus 17. aprill kuni 23. november 2012 ning 26. novembril 2012 edastati lõplik kava. Nimetatud teave sisaldab eelkõige järgmist:






  1) | DBB/Belfiuse kontserni äriplaan ning teatavate bilansi- ja kasumiaruande näitajate prognoos 2016. aastaks; |
| --- | --- | --- |

(248)

17. aprillil 2012 edastasid Belgia ametiasutused komisjonile teavet DBB/Belfiuse ärimudeli kohta. Seda teavet täiendati mitmete kirjade ja koosolekutega ajavahemikus 17. aprill kuni 23. november 2012 ning 26. novembril 2012 edastati lõplik kava. Nimetatud teave sisaldab eelkõige järgmist:

1)

DBB/Belfiuse kontserni äriplaan ning teatavate bilansi- ja kasumiaruande näitajate prognoos 2016. aastaks;

| 2) | peamiste tegevussuundade (PWB, RCB ja kindlustused) laekumata summade ja uute laenude mahud ja marginaalid ning |
| --- | --- |

2)

peamiste tegevussuundade (PWB, RCB ja kindlustused) laekumata summade ja uute laenude mahud ja marginaalid ning

| 3) | kontserni keskmised rahastamismahud ja -kulud. |
| --- | --- |

3)

kontserni keskmised rahastamismahud ja -kulud.

| (249) | Alljärgnevas tabelis võetakse kokku DBB/Belfiuse prognoositav kasum, kasumlikkus ja maksevõime igal aastal ajavahemikus 2012–2016 baasstsenaariumi järgi.

  Tabel 8


  DBB/Belfiuse baasstsenaarium – prognoositav kasum, kasumlikkus ja maksevõime











  Miljonit eurot | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksustamisjärgne puhaskasum | 408 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Millest: pangategevus | 64 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Millest: kindlustustegevus | 36 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Millest: juhuslik kasum | 308 (61) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pangategevuse kulude ja tulude suhe | 82 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Arvestusliku omakapitali tulu | 15,4 % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Esimese taseme põhiomavahendite määr (Core Tier 1 Basel III) | ei kohaldata | [...] | [...] | [...] | [...] |

(249)

Alljärgnevas tabelis võetakse kokku DBB/Belfiuse prognoositav kasum, kasumlikkus ja maksevõime igal aastal ajavahemikus 2012–2016 baasstsenaariumi järgi.

Tabel 8

DBB/Belfiuse baasstsenaarium – prognoositav kasum, kasumlikkus ja maksevõime

Miljonit eurot

2012

2013

2014

2015

2016

Maksustamisjärgne puhaskasum

408

[...]

[...]

[...]

[...]

Millest: pangategevus

64

[...]

[...]

[...]

[...]

Millest: kindlustustegevus

36

[...]

[...]

[...]

[...]

Millest: juhuslik kasum

308 (61)

[...]

[...]

[...]

[...]

Pangategevuse kulude ja tulude suhe

82

[...]

[...]

[...]

[...]

Arvestusliku omakapitali tulu

15,4 %

[...]

[...]

[...]

[...]

Esimese taseme põhiomavahendite määr (Core Tier 1 Basel III)

ei kohaldata

[...]

[...]

[...]

[...]

a)   Üldtutvustus

| (250) | DBB/Belfius on aktiivne peamiselt Belgia avaliku sektori ja avaliku sektori osalusega asutuste finantsteenuste (edaspidi: „Public and Wholesale Banking” ehk „PWB”, „kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamine”), eraisikutele osutatavate finantsteenuste (edaspidi: „Retail and Commercial Banking” ehk „RCB”, „jae- ja kommertspangandus”) ning kindlustusteenuste turul. DBB/Belfiusel on Belgias järgmised turuosad: (62) [10–15] % kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamise laenudest, 13 % jae- ja kommertspanganduse hoiustest, 15 % jae- ja kommertspanganduse hüpoteeklaenudest, 9,5 % elukindlustustest ja 5 % muudest kindlustustest. DBB/Belfiusel on umbes 3,8 miljonit klienti. DBB/Belfiusel oli 2011. aasta lõpus 233 miljardi eurone kogubilanss ja esimese taseme põhiomavahendite määr oli 2011. aasta lõpus 11,8 %. DBB/Belfius konstateeris 2011. aastal 1,37 miljardi eurost puhaskahjumit pärast maksustamist. |
| --- | --- |

(250)

DBB/Belfius on aktiivne peamiselt Belgia avaliku sektori ja avaliku sektori osalusega asutuste finantsteenuste (edaspidi: „Public and Wholesale Banking” ehk „PWB”, „kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamine”), eraisikutele osutatavate finantsteenuste (edaspidi: „Retail and Commercial Banking” ehk „RCB”, „jae- ja kommertspangandus”) ning kindlustusteenuste turul. DBB/Belfiusel on Belgias järgmised turuosad: (62) [10–15] % kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamise laenudest, 13 % jae- ja kommertspanganduse hoiustest, 15 % jae- ja kommertspanganduse hüpoteeklaenudest, 9,5 % elukindlustustest ja 5 % muudest kindlustustest. DBB/Belfiusel on umbes 3,8 miljonit klienti. DBB/Belfiusel oli 2011. aasta lõpus 233 miljardi eurone kogubilanss ja esimese taseme põhiomavahendite määr oli 2011. aasta lõpus 11,8 %. DBB/Belfius konstateeris 2011. aastal 1,37 miljardi eurost puhaskahjumit pärast maksustamist.

| (251) | DBB/Belfiuse ümberkorralduskavas nähakse ette panga koondamine taas oma peamise tegevuse ümber: finantsteenuste osutamine avalikule sektorile ja avaliku sektori osalusega asutustele ning eraisikutele ja kindlustusteenuse osutamine oma positsiooni säilitamise kaudu Belgia kolmanda olulisima panga- ja kindlustusteenuste pakkujana. Rahvusvahelisele turule minek ei ole kavas. Belgia ametiasutuste järgi peaks ümberkorralduskava viima 31. detsembriks 2016 DBB/Belfiuse kogubilansi mahu 20 % vähenemiseni võrreldes 31. detsembriga 2011. DBB/Belfiuse kogubilanss peaks 2016. aasta lõpuks ulatuma 185 miljardi euroni võrreldes 233 miljardi euroga 2011. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(251)

DBB/Belfiuse ümberkorralduskavas nähakse ette panga koondamine taas oma peamise tegevuse ümber: finantsteenuste osutamine avalikule sektorile ja avaliku sektori osalusega asutustele ning eraisikutele ja kindlustusteenuse osutamine oma positsiooni säilitamise kaudu Belgia kolmanda olulisima panga- ja kindlustusteenuste pakkujana. Rahvusvahelisele turule minek ei ole kavas. Belgia ametiasutuste järgi peaks ümberkorralduskava viima 31. detsembriks 2016 DBB/Belfiuse kogubilansi mahu 20 % vähenemiseni võrreldes 31. detsembriga 2011. DBB/Belfiuse kogubilanss peaks 2016. aasta lõpuks ulatuma 185 miljardi euroni võrreldes 233 miljardi euroga 2011. aasta lõpus.

| (252) | Ümberkorraldusperioodil 2012–2016 loodab DBB/Belfius toota [0,5–3] miljardit eurot jaotamata kasumit (63), mis tugevdaks tema normkapitali. See kasum jaguneks [...] kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamise, jae- ja kommertspanganduse ning kindlustusteenuste vahel. |
| --- | --- |

(252)

Ümberkorraldusperioodil 2012–2016 loodab DBB/Belfius toota [0,5–3] miljardit eurot jaotamata kasumit (63), mis tugevdaks tema normkapitali. See kasum jaguneks [...] kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamise, jae- ja kommertspanganduse ning kindlustusteenuste vahel.

| (253) | Ümberkorralduskavas nähakse ette oluline finantsvõimenduse vähendamine ja kontserni varadega seotud riskide maandamine. Alates 2012. aasta märtsist on Dexia tagamata riskipositsiooni vähendatud peaaegu 0 tasemele. DCLi emiteeritud tagatud väärtpaberid tähtaeguvad 2015. aastal. Vähendatakse riiklikku ja riigi osalusega riskipositsiooni. Portfellide riskide maandamiseks on eraldatud [200–500] miljoni eurone eelarve (pangandus ja kindlustus). |
| --- | --- |

(253)

Ümberkorralduskavas nähakse ette oluline finantsvõimenduse vähendamine ja kontserni varadega seotud riskide maandamine. Alates 2012. aasta märtsist on Dexia tagamata riskipositsiooni vähendatud peaaegu 0 tasemele. DCLi emiteeritud tagatud väärtpaberid tähtaeguvad 2015. aastal. Vähendatakse riiklikku ja riigi osalusega riskipositsiooni. Portfellide riskide maandamiseks on eraldatud [200–500] miljoni eurone eelarve (pangandus ja kindlustus).

| (254) | Kulude ja tulude suhe peaks tänu suurtele tootlikkusega seotud pingutustele ja jätkuvale kulude kontrollile jõudma 69 % tasemele (pangandus). Peamine kokkuhoid peaks saavutatama väliste teenuseosutajate lepingute uuesti läbirääkimise, agentuuride tootlikkuse parandamise ja töötajate koormuse kohandamise kaudu. |
| --- | --- |

(254)

Kulude ja tulude suhe peaks tänu suurtele tootlikkusega seotud pingutustele ja jätkuvale kulude kontrollile jõudma 69 % tasemele (pangandus). Peamine kokkuhoid peaks saavutatama väliste teenuseosutajate lepingute uuesti läbirääkimise, agentuuride tootlikkuse parandamise ja töötajate koormuse kohandamise kaudu.

| (255) | Ümberkorralduskava eesmärk on säilitada DBB/Belfiuse praegune turuosa tema peamistel turgudel. |
| --- | --- |

(255)

Ümberkorralduskava eesmärk on säilitada DBB/Belfiuse praegune turuosa tema peamistel turgudel.

b)   Kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamise segment

| (256) | Seoses kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamise segmendiga ajavahemikul 2012–2016 kavatseb kontsern säilitada oma turuosa (2011. aastal 7,4 %) hoiustes iga-aastase kasvuga, mis on kooskõlas turu arenguga (3–4 %). Kontserni tagasimaksmata laenud ei peaks kasvama, kuna uued laenud kompenseerivad tähtaeguvaid laene. Kuna turu aastaseks kasvuks peetakse 3–4 %, siis peaks DBB/Belfiuse turuosa vähenema [10–15 %-lt] 2011. aasta lõpus [10–15 %-le] 2016. aasta lõpuks. Laenude ja hoiuste suhtarv (Loan to Deposit ratio) peaks nii mehhaaniliselt vähenema ja jääma alates 2013. aastast alla [...] võrreldes [...]ga 2012. aastal ja [...]ga 2011. aastal. |
| --- | --- |

(256)

Seoses kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamise segmendiga ajavahemikul 2012–2016 kavatseb kontsern säilitada oma turuosa (2011. aastal 7,4 %) hoiustes iga-aastase kasvuga, mis on kooskõlas turu arenguga (3–4 %). Kontserni tagasimaksmata laenud ei peaks kasvama, kuna uued laenud kompenseerivad tähtaeguvaid laene. Kuna turu aastaseks kasvuks peetakse 3–4 %, siis peaks DBB/Belfiuse turuosa vähenema [10–15 %-lt] 2011. aasta lõpus [10–15 %-le] 2016. aasta lõpuks. Laenude ja hoiuste suhtarv (Loan to Deposit ratio) peaks nii mehhaaniliselt vähenema ja jääma alates 2013. aastast alla [...] võrreldes [...]ga 2012. aastal ja [...]ga 2011. aastal.

| (257) | Kontsern kavandab uute riikliku pangandussüsteemi (Public Banking) laenude tootmist umbes [2,5–5] miljardi euro ulatuses 2013. aastal ja maksimaalselt [2,5–6] miljardi euro ulatuses järgnevatel aastatel. Tagasimaksmata laenude kogusumma peaks jääma stabiilseks [25–50] miljardi euro ringis. Klientidele pakutavate laenude hindade osas on DBB/Belfius võtnud minevikuga võrreldes konservatiivsema suuna, võttes eelkõige paremini arvesse likviidsuse hinda. Viimane oli varem kehtestatud püsimaksena sõltuvalt laenu kestusest. Nii oli klientidele pakutav hind keskmiselt +[100–200] Euribori baaspunkti 2012. aasta esimeses kvartalis võrreldes +[50–150] Euribori baaspunktiga 2011. aasta esimeses kvartalis. See uus hinnakujundus võimaldab jätta [0–50] baaspunkti võrra brutomarginaali. Sellest hoolimata peaks investeerimislaenude pika kestuse tõttu kasvama tagasimaksmata laenude keskmine marginaal aeglasemalt, et jõuda 2016. aastaks [0–50] baaspunktini. |
| --- | --- |

(257)

Kontsern kavandab uute riikliku pangandussüsteemi (Public Banking) laenude tootmist umbes [2,5–5] miljardi euro ulatuses 2013. aastal ja maksimaalselt [2,5–6] miljardi euro ulatuses järgnevatel aastatel. Tagasimaksmata laenude kogusumma peaks jääma stabiilseks [25–50] miljardi euro ringis. Klientidele pakutavate laenude hindade osas on DBB/Belfius võtnud minevikuga võrreldes konservatiivsema suuna, võttes eelkõige paremini arvesse likviidsuse hinda. Viimane oli varem kehtestatud püsimaksena sõltuvalt laenu kestusest. Nii oli klientidele pakutav hind keskmiselt +[100–200] Euribori baaspunkti 2012. aasta esimeses kvartalis võrreldes +[50–150] Euribori baaspunktiga 2011. aasta esimeses kvartalis. See uus hinnakujundus võimaldab jätta [0–50] baaspunkti võrra brutomarginaali. Sellest hoolimata peaks investeerimislaenude pika kestuse tõttu kasvama tagasimaksmata laenude keskmine marginaal aeglasemalt, et jõuda 2016. aastaks [0–50] baaspunktini.

| (258) | Tasumata hoiused peaksid tõusma umbes [0–5] % võrra aastas ja küündima [15–25] miljardi euroni 2016. aasta lõpuks, võrreldes [15–25] miljardi euroga 2012. aasta lõpus. Kasumimarginaal hoiustelt peaks näitama langust, jõudes 2016. aasta lõpus [20–60] baaspunktini võrreldes [30–70] baaspunktiga 2012. aastal ja [50–100] baaspunktiga 2011. aastal. |
| --- | --- |

(258)

Tasumata hoiused peaksid tõusma umbes [0–5] % võrra aastas ja küündima [15–25] miljardi euroni 2016. aasta lõpuks, võrreldes [15–25] miljardi euroga 2012. aasta lõpus. Kasumimarginaal hoiustelt peaks näitama langust, jõudes 2016. aasta lõpus [20–60] baaspunktini võrreldes [30–70] baaspunktiga 2012. aastal ja [50–100] baaspunktiga 2011. aastal.

c)   Jae- ja kommertspanganduse segment

| (259) | Jaepanganduse klientide hoiused (arveldus- ja hoiuarved ning tähtajalised hoiused) küündisid 2011. aasta lõpus 60 miljardi euroni. DBB/Belfius kavandab umbes [0–5] miljardi euro suurust kasvu aastas, et saavutada 2016. aasta lõpuks tagasimaksmata summade suuruseks [50–100] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(259)

Jaepanganduse klientide hoiused (arveldus- ja hoiuarved ning tähtajalised hoiused) küündisid 2011. aasta lõpus 60 miljardi euroni. DBB/Belfius kavandab umbes [0–5] miljardi euro suurust kasvu aastas, et saavutada 2016. aasta lõpuks tagasimaksmata summade suuruseks [50–100] miljardit eurot.

| (260) | Ilma fikseeritud tähtajata tasumata hoiuste (arveldus- ja hoiuarved) iga-aastane kasv peaks olema umbes [0–5] %, see on tase, mis on kooskõlas turu iga-aastase kasvuga. DBB/Belfiuse turuosa peaks üldiselt jääma perioodil 2011–2016 stabiilseks. Välja arvatud aasta 2012/2013, mil DBB/Belfius kavandab marginaali [...] (nagu oma jae- ja kommertspanganduse klientidele pakutavate teiste toodete puhul), tähtajaliste hoiuste marginaal peaks 2015/2016. aastal stabiliseeruma [25–80] baaspunkti kandis, see on tase, mis on natuke kõrgem 2008.–2011. aastate tasemest. |
| --- | --- |

(260)

Ilma fikseeritud tähtajata tasumata hoiuste (arveldus- ja hoiuarved) iga-aastane kasv peaks olema umbes [0–5] %, see on tase, mis on kooskõlas turu iga-aastase kasvuga. DBB/Belfiuse turuosa peaks üldiselt jääma perioodil 2011–2016 stabiilseks. Välja arvatud aasta 2012/2013, mil DBB/Belfius kavandab marginaali [...] (nagu oma jae- ja kommertspanganduse klientidele pakutavate teiste toodete puhul), tähtajaliste hoiuste marginaal peaks 2015/2016. aastal stabiliseeruma [25–80] baaspunkti kandis, see on tase, mis on natuke kõrgem 2008.–2011. aastate tasemest.

| (261) | DBB/Belfius kavandab [0–5] miljardi eurost kinnisvara laenude iga-aastast pakkumist marginaaliga, mis algab [...] [0–25] baaspunktist 2012. aastal ja jõuab 2013. aastal [5–30] baaspunktini, mis on 2010/2011. aastatega võrreldav tase. Alates 2014. aastast peaks marginaal olema [10–35] baaspunkti. Teiste toodete (tarbimislaenud, ärilaenud jne) kavandatud marginaalid peaksid olema 2010/2011. aastatega võrreldes oluliselt madalamad. Tarbimislaenude marginaalid võiksid näiteks olla [150–300] baaspunkti võrrelduna 2010/2011. aastatega, mil nad jäid vahemikku [300–450] ja [450–600] baaspunkti. |
| --- | --- |

(261)

DBB/Belfius kavandab [0–5] miljardi eurost kinnisvara laenude iga-aastast pakkumist marginaaliga, mis algab [...] [0–25] baaspunktist 2012. aastal ja jõuab 2013. aastal [5–30] baaspunktini, mis on 2010/2011. aastatega võrreldav tase. Alates 2014. aastast peaks marginaal olema [10–35] baaspunkti. Teiste toodete (tarbimislaenud, ärilaenud jne) kavandatud marginaalid peaksid olema 2010/2011. aastatega võrreldes oluliselt madalamad. Tarbimislaenude marginaalid võiksid näiteks olla [150–300] baaspunkti võrrelduna 2010/2011. aastatega, mil nad jäid vahemikku [300–450] ja [450–600] baaspunkti.

| (262) | Tagasimaksmata laenud peaksid 2016. aastal küündima [25–50] miljardi euroni võrreldes [5–15] miljardiga 2011. aasta lõpus, mis kujutab endast umbes 10 % kasvu. |
| --- | --- |

(262)

Tagasimaksmata laenud peaksid 2016. aastal küündima [25–50] miljardi euroni võrreldes [5–15] miljardiga 2011. aasta lõpus, mis kujutab endast umbes 10 % kasvu.

| (263) | DBB/Belfius kavandab 41 kontori sulgemist, eesmärgiga omada 2013. aasta lõpus 777 kontorit võrreldes 818 kontoriga 2011. aastal. 500 kontorit muudetakse 2013. aasta lõpuks ümber nn avatud kontoriks (open branches), et vähendada kulusid, asetades samas fookusesse ärisuhete ja suure lisaväärtusega teenuste haldamise. Rõhk pannakse klientide rahulolule, mille korrapärane mõõtmine võimaldab kohandada individuaalset hindamist. DBB/Belfius hoolitseb selle eest, et (kogu pangandustegevuse) tegevuskulud jääksid 2013. aastal alla [1 300–1 450] miljoni euro ja 2014. aastal alla 1 250–1 400] miljoni euro. |
| --- | --- |

(263)

DBB/Belfius kavandab 41 kontori sulgemist, eesmärgiga omada 2013. aasta lõpus 777 kontorit võrreldes 818 kontoriga 2011. aastal. 500 kontorit muudetakse 2013. aasta lõpuks ümber nn avatud kontoriks (open branches), et vähendada kulusid, asetades samas fookusesse ärisuhete ja suure lisaväärtusega teenuste haldamise. Rõhk pannakse klientide rahulolule, mille korrapärane mõõtmine võimaldab kohandada individuaalset hindamist. DBB/Belfius hoolitseb selle eest, et (kogu pangandustegevuse) tegevuskulud jääksid 2013. aastal alla [1 300–1 450] miljoni euro ja 2014. aastal alla 1 250–1 400] miljoni euro.

d)   Kindlustuste segment

| (264) | Kindlustuse valdkonnas keskendub DBB/Belfius Belgia turule ja säilitab oma 9,5 % elukindlustuse ja 5 % muude kindlustuste turuosa. Elukindlustuse segment moodustab 80 % kogu kindlustusvaldkonnast. 2011. aastal koguti elukindlustusmaksetena 2,1 miljardit eurot võrreldes 509 miljoni euroga muude kindlustusmaksete näol. Pank jääb kindlustusmaksete kogujana eelistatuimaks tegijaks. |
| --- | --- |

(264)

Kindlustuse valdkonnas keskendub DBB/Belfius Belgia turule ja säilitab oma 9,5 % elukindlustuse ja 5 % muude kindlustuste turuosa. Elukindlustuse segment moodustab 80 % kogu kindlustusvaldkonnast. 2011. aastal koguti elukindlustusmaksetena 2,1 miljardit eurot võrreldes 509 miljoni euroga muude kindlustusmaksete näol. Pank jääb kindlustusmaksete kogujana eelistatuimaks tegijaks.

| (265) | 2011. aastal Kreekas erasektori osalemise (64) rakendamise järel kogetud suured kahjud alandasid maksevõime nõutud suhtarvu (Solvency I). See oli 2011. aastal 102. Alates 2012. aastast peaks see taas olema 135 ja kasvama järk-järgult, et jõuda 2016. aastal [...] tasemele. |
| --- | --- |

(265)

2011. aastal Kreekas erasektori osalemise (64) rakendamise järel kogetud suured kahjud alandasid maksevõime nõutud suhtarvu (Solvency I). See oli 2011. aastal 102. Alates 2012. aastast peaks see taas olema 135 ja kasvama järk-järgult, et jõuda 2016. aastal [...] tasemele.

| (266) | DBB/Belfius kavandab oma tegevuskulude määra vähendamist [0–5] punkti võrra, mis peaks 2016. aastaks olema [25–50] elukindlustuse segmendi ja [10–30] muu kindlustussegmendi puhul. See vähendamine viiakse ellu eelkõige IT-protsesside ratsionaliseerimise kaudu. Samuti kavandab DBB/Belfius uue hinnapoliitika ja kahjukäsitlemise ratsionaliseerimise kaudu langetada oma kahjutasuna makstava summa ja kindlustusmaksetena kogutud summa vahelist määra [5–15] punkti võrra 2016. aastaks. |
| --- | --- |

(266)

DBB/Belfius kavandab oma tegevuskulude määra vähendamist [0–5] punkti võrra, mis peaks 2016. aastaks olema [25–50] elukindlustuse segmendi ja [10–30] muu kindlustussegmendi puhul. See vähendamine viiakse ellu eelkõige IT-protsesside ratsionaliseerimise kaudu. Samuti kavandab DBB/Belfius uue hinnapoliitika ja kahjukäsitlemise ratsionaliseerimise kaudu langetada oma kahjutasuna makstava summa ja kindlustusmaksetena kogutud summa vahelist määra [5–15] punkti võrra 2016. aastaks.

| (267) | Elukindlustuse segmendi osas pakkus DBB/Belfius kuni 2011. aastani peamiselt tagatud kapitaliga tooteid (B21), mis moodustasid 2011. aasta lõpus [70–80] % tagasimaksmata võlast, võrreldes [20–30] % oma alternatiivsete toodete B26 ja B23 (kapital ei ole tagatud) osas. DBB/Belfius kavandab [...] ulatuses kindlustusmakseid, mis on sõlmitud toodete B21 raames ([...] miljonit eurot igal aastal võrreldes [...] miljardiga 2011. aastal), ja [...] ulatuses kindlustusmakseid muude toodete raames. Elukindlustustoodete raames sõlmitud kindlustusmaksed on 2013. aastal kokku alla [0–2,5] miljardi euro ja 2014. aastal alla [0–3] miljardi, eeldusel, et turu kasv jääb alla 4 %. |
| --- | --- |

(267)

Elukindlustuse segmendi osas pakkus DBB/Belfius kuni 2011. aastani peamiselt tagatud kapitaliga tooteid (B21), mis moodustasid 2011. aasta lõpus [70–80] % tagasimaksmata võlast, võrreldes [20–30] % oma alternatiivsete toodete B26 ja B23 (kapital ei ole tagatud) osas. DBB/Belfius kavandab [...] ulatuses kindlustusmakseid, mis on sõlmitud toodete B21 raames ([...] miljonit eurot igal aastal võrreldes [...] miljardiga 2011. aastal), ja [...] ulatuses kindlustusmakseid muude toodete raames. Elukindlustustoodete raames sõlmitud kindlustusmaksed on 2013. aastal kokku alla [0–2,5] miljardi euro ja 2014. aastal alla [0–3] miljardi, eeldusel, et turu kasv jääb alla 4 %.

| (268) | DBB/Belfius Insurance’i investeerimisportfelli nominaalväärtus oli 31. detsembril 2011. aastal 17 miljardit eurot ja 95 % oli investeeritud investeerimisjärgu krediidireitingu (investment grade) väärtpaberitesse. Uue 2012. aastaks kindlaks määratud varade jaotamise poliitika raames peab riigivõlakirjade ([70–80] % portfellist) minimaalne reiting olema AA ja ettevõtete võlakirjade ([20–30] % portfellist) oma A. |
| --- | --- |

(268)

DBB/Belfius Insurance’i investeerimisportfelli nominaalväärtus oli 31. detsembril 2011. aastal 17 miljardit eurot ja 95 % oli investeeritud investeerimisjärgu krediidireitingu (investment grade) väärtpaberitesse. Uue 2012. aastaks kindlaks määratud varade jaotamise poliitika raames peab riigivõlakirjade ([70–80] % portfellist) minimaalne reiting olema AA ja ettevõtete võlakirjade ([20–30] % portfellist) oma A.

e)   Investeerimisportfell

| (269) | DBB/Belfiusel oli 31. detsembril 2011 kolm investeerimisportfelli (PMG, ALM, DIS) (65), mille nominaalne koguväärtus oli 43 miljardit euro, ning üks tuletisinstrumentide portfell väärtusega 12,8 miljardit eurot. Investeerimisportfell koosnes 95 % ulatuses investeerimisjärgu krediidireitingu võlakirjadest. Panga värvatud investeerimisalast nõu andev pank oli 63 % portfelli (analüüsist jäeti välja Belgia ja Prantsusmaa riiklikud riskipositsioonid ning väikesemahulised riskipositsioonid ja 2012. aastal tähtaeguvad riskipositsioonid) vaatlemise alusel seisukohal, et selle portfelli oodatav kahjum aastatel 2012–2016 on baasstsenaariumi kohaselt [350–550] miljonit eurot ja stressistsenaariumi kohaselt [800–1 000] miljonit eurot. Juba olemasolevate sätete ja riskide maandamise programmi tulemusel peaksid need oodatavad kahjumid ajavahemikul 2012–2016 mõjutama kasumiaruannet otseselt [200–400] miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(269)

DBB/Belfiusel oli 31. detsembril 2011 kolm investeerimisportfelli (PMG, ALM, DIS) (65), mille nominaalne koguväärtus oli 43 miljardit euro, ning üks tuletisinstrumentide portfell väärtusega 12,8 miljardit eurot. Investeerimisportfell koosnes 95 % ulatuses investeerimisjärgu krediidireitingu võlakirjadest. Panga värvatud investeerimisalast nõu andev pank oli 63 % portfelli (analüüsist jäeti välja Belgia ja Prantsusmaa riiklikud riskipositsioonid ning väikesemahulised riskipositsioonid ja 2012. aastal tähtaeguvad riskipositsioonid) vaatlemise alusel seisukohal, et selle portfelli oodatav kahjum aastatel 2012–2016 on baasstsenaariumi kohaselt [350–550] miljonit eurot ja stressistsenaariumi kohaselt [800–1 000] miljonit eurot. Juba olemasolevate sätete ja riskide maandamise programmi tulemusel peaksid need oodatavad kahjumid ajavahemikul 2012–2016 mõjutama kasumiaruannet otseselt [200–400] miljoni euro ulatuses.

| (270) | [25–50] % portfelli varadest tähtaeguvad 2016. aastaks. Selleks ajaks on [75–100] % võlakirjadest investeerimisjärguga võrdne või sellest kõrgem krediidireiting. |
| --- | --- |

(270)

[25–50] % portfelli varadest tähtaeguvad 2016. aastaks. Selleks ajaks on [75–100] % võlakirjadest investeerimisjärguga võrdne või sellest kõrgem krediidireiting.

f)   Tuletisinstrumentide portfell

| (271) | Tuletisinstrumentide portfellil oli märgitud turupositsioon –[4–10] miljardit eurot 31. märtsil 2012, millest rohkem kui [75–100] % on intressimäära tuletisinstrumendid. |
| --- | --- |

(271)

Tuletisinstrumentide portfellil oli märgitud turupositsioon –[4–10] miljardit eurot 31. märtsil 2012, millest rohkem kui [75–100] % on intressimäära tuletisinstrumendid.

| (272) | DBB/Belfiuse antud tagatis selle märgitud negatiivse turupositsiooni katmiseks oli 31. märtsil 2012 [10–20] miljardit eurot, millest [0–5] miljardit ei olnud sularahatagatis. Makstud sularahatagatise ja turupositsiooni vahe on eelkõige seletatav DBB/Belfiuse ja selle teatud vastaspoolte kliiringukodade nõudel sõlmitud vahetustehingute ühepoolsete lepingutega (one-sided collateral agreements). |
| --- | --- |

(272)

DBB/Belfiuse antud tagatis selle märgitud negatiivse turupositsiooni katmiseks oli 31. märtsil 2012 [10–20] miljardit eurot, millest [0–5] miljardit ei olnud sularahatagatis. Makstud sularahatagatise ja turupositsiooni vahe on eelkõige seletatav DBB/Belfiuse ja selle teatud vastaspoolte kliiringukodade nõudel sõlmitud vahetustehingute ühepoolsete lepingutega (one-sided collateral agreements).

| (273) | [40–50] % tuletisinstrumentide portfellist tähtaegub 2016. aastaks. |
| --- | --- |

(273)

[40–50] % tuletisinstrumentide portfellist tähtaegub 2016. aastaks.

g)   Rahastamine ja likviidsus

| (274) | DBB/Belfiusel oli 31. märtsil 2012. aastal [5–15] miljardi eurone likviidsuspuhver (liquidity buffer). Mitmete meetmete (hoiuste suurendamine, hüpoteekvõlakirjade emiteerimine, suurenenud tagatud ja tagamata rahaliste vahendite kasutamine) elluviimine peaks seda likviidsuspuhvrit 2016. aastaks suurendama [30–45] miljardi euro ringis. |
| --- | --- |

(274)

DBB/Belfiusel oli 31. märtsil 2012. aastal [5–15] miljardi eurone likviidsuspuhver (liquidity buffer). Mitmete meetmete (hoiuste suurendamine, hüpoteekvõlakirjade emiteerimine, suurenenud tagatud ja tagamata rahaliste vahendite kasutamine) elluviimine peaks seda likviidsuspuhvrit 2016. aastaks suurendama [30–45] miljardi euro ringis.

| (275) | Vahemikus 26. oktoober 2011 kuni 25. jaanuar 2012 vähendas DBB/Belfius oma puhast krediidiriski Dexia SAle [25–50] miljardilt eurolt [10–30] miljardini. Seda riski vähendati 2. märtsil 2012 [5–10] miljardile eurole (66). 2. märtsil 2012 oli Dexia kontserni tagamata sularaharisk [600–700] miljonit eurot. Seda riski vähendati seejärel 7. märtsil 2012 peaaegu nullini. |
| --- | --- |

(275)

Vahemikus 26. oktoober 2011 kuni 25. jaanuar 2012 vähendas DBB/Belfius oma puhast krediidiriski Dexia SAle [25–50] miljardilt eurolt [10–30] miljardini. Seda riski vähendati 2. märtsil 2012 [5–10] miljardile eurole (66). 2. märtsil 2012 oli Dexia kontserni tagamata sularaharisk [600–700] miljonit eurot. Seda riski vähendati seejärel 7. märtsil 2012 peaaegu nullini.

h)   Juhtimine

| (276) | DBB/Belfius lõi mitmed riskihindamiskomiteed, mis otsustasid iga tehingu üle. Komiteede hierarhias on kolm taset, komiteede koosseis ja pädevusvaldkond sõltuvad mitmest aspektist, sealhulgas vastaspoole reiting, vastaspoole staatus (ettevõte, kohalik omavalitsus jne) ning tehingu summa. |
| --- | --- |

(276)

DBB/Belfius lõi mitmed riskihindamiskomiteed, mis otsustasid iga tehingu üle. Komiteede hierarhias on kolm taset, komiteede koosseis ja pädevusvaldkond sõltuvad mitmest aspektist, sealhulgas vastaspoole reiting, vastaspoole staatus (ettevõte, kohalik omavalitsus jne) ning tehingu summa.

i)   Stressistsenaarium

| (277) | Belgia ametiasutused on välja pakkunud ka stressistsenaariumi, et määrata kindlaks kontserni vastupidavus välistele vapustustele. See stressitest põhineb suures osas EBA meetodil ja sellega mõõdetakse kontserni vastupidavust halbadele makromajanduslikele ja finantstingimustele. Eelkõige käsitletakse panga ärimudelit, tema likviidsusriski ja rahastamise riski, krediidiriski ja panga varade tururiski. |
| --- | --- |

(277)

Belgia ametiasutused on välja pakkunud ka stressistsenaariumi, et määrata kindlaks kontserni vastupidavus välistele vapustustele. See stressitest põhineb suures osas EBA meetodil ja sellega mõõdetakse kontserni vastupidavust halbadele makromajanduslikele ja finantstingimustele. Eelkõige käsitletakse panga ärimudelit, tema likviidsusriski ja rahastamise riski, krediidiriski ja panga varade tururiski.

| (278) | Stressistsenaariumi puhul halveneks kumuleeritud maksustamiseelne puhastulu perioodil 2012–2016 umbes [400–750] miljardi euro võrra. Nimetatud puhastulu oleks selle stsenaariumi puhul [0–3] miljardit eurot võrreldes [0–3] miljardiga baasstsenaariumi puhul. 2016. aasta arvestusliku omakapitali tulu mõjutaks see vähe. |
| --- | --- |

(278)

Stressistsenaariumi puhul halveneks kumuleeritud maksustamiseelne puhastulu perioodil 2012–2016 umbes [400–750] miljardi euro võrra. Nimetatud puhastulu oleks selle stsenaariumi puhul [0–3] miljardit eurot võrreldes [0–3] miljardiga baasstsenaariumi puhul. 2016. aasta arvestusliku omakapitali tulu mõjutaks see vähe.

| (279) | Stressistsenaariumi puhul oleks 2016. aastaks esimese taseme põhiomavahendite määr [7,5–15] % (baasstsenaariumi puhul [7,5–15] %). CADi määr oleks [7,5–15] %, baasstsenaariumi puhul [7,5–15] %. Turvapuhver oleks [20–30] miljardit eurot, baasstsenaariumi puhul [30–45] miljardit. |
| --- | --- |

(279)

Stressistsenaariumi puhul oleks 2016. aastaks esimese taseme põhiomavahendite määr [7,5–15] % (baasstsenaariumi puhul [7,5–15] %). CADi määr oleks [7,5–15] %, baasstsenaariumi puhul [7,5–15] %. Turvapuhver oleks [20–30] miljardit eurot, baasstsenaariumi puhul [30–45] miljardit.

2.4.3.   Kohustused

| (280) | DBB/Belfiuse ümberkorraldamiseks võtab Belgia endale kohustuse tagada, et DBB/Belfius täidab kuni 31. detsembrini 2014 – eeldusel, et individuaalsetes tingimustes ei ole osutatud mõni teine kestus – järgmisi kohustusi (67). |
| --- | --- |

(280)

DBB/Belfiuse ümberkorraldamiseks võtab Belgia endale kohustuse tagada, et DBB/Belfius täidab kuni 31. detsembrini 2014 – eeldusel, et individuaalsetes tingimustes ei ole osutatud mõni teine kestus – järgmisi kohustusi (67).

a)   Rahastamiskulude vähendamine

| (281) | DBB/Belfius kohustub piirama oma kulude ja tegevuskulude (st personali- ja muude kulude) absoluutset taset järgmiselt:






  — | 2013. aastal on see maksimaalselt [1 300–1 450] miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(281)

DBB/Belfius kohustub piirama oma kulude ja tegevuskulude (st personali- ja muude kulude) absoluutset taset järgmiselt:

—

2013. aastal on see maksimaalselt [1 300–1 450] miljonit eurot;

| — | 2014. aastal on see maksimaalselt [1 250–1 400] miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

2014. aastal on see maksimaalselt [1 250–1 400] miljonit eurot.

| (282) | DBB/Belfius kohustub piirama oma kulude ja tegevuskulude (st personali- ja muude kulude) absoluutset taset [1 350–1 500] miljonilt eurolt 2012. aastal [1 200–1 350] miljonile eurole 2016. aastaks. |
| --- | --- |

(282)

DBB/Belfius kohustub piirama oma kulude ja tegevuskulude (st personali- ja muude kulude) absoluutset taset [1 350–1 500] miljonilt eurolt 2012. aastal [1 200–1 350] miljonile eurole 2016. aastaks.

b)   Kauplemistehingute vähendamine

| (283) | DBB/Belfius lõpetab enda nimel kauplemistehingute tegemise. See tähendab, et DBB/Belfius tegeleb üksnes tehingutega, mis 1) on vajalikud klientide ostu- või müügikorralduste vastuvõtmiseks, edastamiseks ja täitmiseks või 2) aitavad DBB/Belfiusel juhtida rahavooge või varasid ja kohustusi. DBB/Belfius ei loo omandipositsioone, v.a juhul, kui need tekivad näiteks seetõttu, et DBB/Belfius ei täida klientide korraldusi viivitamatult. Nimetatud positsioonid ning rahavoogude või varade ja kohustuste juhtimise positsioonid võetakse üksnes tingimusel, et need ei sea ohtu panga elujõulisust ja/või likviidsust. See on täielikult kooskõlas ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma aruandes sisalduvate soovitustega. |
| --- | --- |

(283)

DBB/Belfius lõpetab enda nimel kauplemistehingute tegemise. See tähendab, et DBB/Belfius tegeleb üksnes tehingutega, mis 1) on vajalikud klientide ostu- või müügikorralduste vastuvõtmiseks, edastamiseks ja täitmiseks või 2) aitavad DBB/Belfiusel juhtida rahavooge või varasid ja kohustusi. DBB/Belfius ei loo omandipositsioone, v.a juhul, kui need tekivad näiteks seetõttu, et DBB/Belfius ei täida klientide korraldusi viivitamatult. Nimetatud positsioonid ning rahavoogude või varade ja kohustuste juhtimise positsioonid võetakse üksnes tingimusel, et need ei sea ohtu panga elujõulisust ja/või likviidsust. See on täielikult kooskõlas ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma aruandes sisalduvate soovitustega.

c)   Juhtimismeetmed ja riskijuhtimine

| (284) | DBB/Belfius 1) viib ellu läbimõeldud ja usaldusväärset ning jätkusuutlikkusele keskenduvat kaubanduspoliitikat ja 2) analüüsib oma sisemiste motivatsioonimehhanismide asjakohasust õigus- ja haldusnormidest lähtuvalt, ning veendub, et need ei soodusta vastuvõetamatut riskimist, et need on läbipaistvad ja keskendunud pikaajaliste jätkusuutlike eesmärkide täitmisele. |
| --- | --- |

(284)

DBB/Belfius 1) viib ellu läbimõeldud ja usaldusväärset ning jätkusuutlikkusele keskenduvat kaubanduspoliitikat ja 2) analüüsib oma sisemiste motivatsioonimehhanismide asjakohasust õigus- ja haldusnormidest lähtuvalt, ning veendub, et need ei soodusta vastuvõetamatut riskimist, et need on läbipaistvad ja keskendunud pikaajaliste jätkusuutlike eesmärkide täitmisele.

| (285) | Samuti parandab DBB/Belfius riski- ja likviidsuse juhtimist. Belfius on juba koostanud uued suunised, et tagada edaspidi likviidsete vahendite juhtimine, sealhulgas 1) selged eesmärgid ärivaldkondadele seoses bilansi kasutamise, hoiuste kogumise ning tagatiste kvaliteedi tasandiga, 2) ärivaldkondade suhtes selgete motivatsioonimehhanismide rakendamine (kulud või likviidsuspreemia). Lisaks parandab DBB/Belfius keskse varahaldusüksuse menetlusi ja juhtimist, mis põhinevad selgetel eesmärkidel ja suunistel. |
| --- | --- |

(285)

Samuti parandab DBB/Belfius riski- ja likviidsuse juhtimist. Belfius on juba koostanud uued suunised, et tagada edaspidi likviidsete vahendite juhtimine, sealhulgas 1) selged eesmärgid ärivaldkondadele seoses bilansi kasutamise, hoiuste kogumise ning tagatiste kvaliteedi tasandiga, 2) ärivaldkondade suhtes selgete motivatsioonimehhanismide rakendamine (kulud või likviidsuspreemia). Lisaks parandab DBB/Belfius keskse varahaldusüksuse menetlusi ja juhtimist, mis põhinevad selgetel eesmärkidel ja suunistel.

d)   Dividendide maksmise keeld

| (286) | DBB/Belfius ei maksa oma aktsiatelt mingil kujul dividende. |
| --- | --- |

(286)

DBB/Belfius ei maksa oma aktsiatelt mingil kujul dividende.

e)   Kupongimaksete keeld

| (287) | DBB/Belfius ei tee kiirendatud tagasimakseid ega kupongimakseid instrumentidelt, mille 1) DBB/Belfius on väljastanud enne 20. oktoobrit 2011, 2) mis on muude üksuste või isikute kui DBB/Belfiuse omanduses ning 3) mille väljamaksmine või kasutamine toimub valikuliselt vastavalt neid instrumente käsitlevatele lepingutingimustele. |
| --- | --- |

(287)

DBB/Belfius ei tee kiirendatud tagasimakseid ega kupongimakseid instrumentidelt, mille 1) DBB/Belfius on väljastanud enne 20. oktoobrit 2011, 2) mis on muude üksuste või isikute kui DBB/Belfiuse omanduses ning 3) mille väljamaksmine või kasutamine toimub valikuliselt vastavalt neid instrumente käsitlevatele lepingutingimustele.

| (288) | Nimetatud keeld






  — | ei piira tehinguid, mida DBB/Belfius on kohustatud tegema seaduse alusel, või |
| --- | --- | --- |

(288)

Nimetatud keeld

—

ei piira tehinguid, mida DBB/Belfius on kohustatud tegema seaduse alusel, või

| — | vaadatakse komisjoni eelneval loal üle, kui DBB/Belfiuse suhtes kohaldatavates omavahendite määratluses ja raamatupidamisstandardites tehakse olulisi muudatusi. |
| --- | --- |

—

vaadatakse komisjoni eelneval loal üle, kui DBB/Belfiuse suhtes kohaldatavates omavahendite määratluses ja raamatupidamisstandardites tehakse olulisi muudatusi.

f)   Ostukeeld

| (289) | DBB/Belfius ei omanda enne 31. detsembrit 2014 teisi ettevõtteid ega osalust nendes. See hõlmab nii ettevõtjaid, kes tegutsevad juriidilise isiku vormis kui ka varade kogumit, mis moodustavad ettevõtte. Keelust hoolimata võib DBB/Belfius omandada osalusi, mille puhul ei moodusta osaluse ostu hind rohkem kui 0,01 % DBB/Belfiuse bilansist käesoleva otsuse kuupäeva seisuga ning sel viisil omandatud kõigi osaluste ostuhind kokku ei moodusta kogu ümberkorraldamisperioodi vältel rohkem kui 0,025 % DBB/Belfiuse bilansist käesoleva otsuse kuupäeva seisuga. Keeld ei hõlma omandamisi, mis 1) leiavad aset igapäevapanganduse käigus raskustes olevate ettevõtjate kohtuvaidluste lahendamisel 2) toimuvad tehingute raames börsiväliste ettevõtjatega (private equity). |
| --- | --- |

(289)

DBB/Belfius ei omanda enne 31. detsembrit 2014 teisi ettevõtteid ega osalust nendes. See hõlmab nii ettevõtjaid, kes tegutsevad juriidilise isiku vormis kui ka varade kogumit, mis moodustavad ettevõtte. Keelust hoolimata võib DBB/Belfius omandada osalusi, mille puhul ei moodusta osaluse ostu hind rohkem kui 0,01 % DBB/Belfiuse bilansist käesoleva otsuse kuupäeva seisuga ning sel viisil omandatud kõigi osaluste ostuhind kokku ei moodusta kogu ümberkorraldamisperioodi vältel rohkem kui 0,025 % DBB/Belfiuse bilansist käesoleva otsuse kuupäeva seisuga. Keeld ei hõlma omandamisi, mis 1) leiavad aset igapäevapanganduse käigus raskustes olevate ettevõtjate kohtuvaidluste lahendamisel 2) toimuvad tehingute raames börsiväliste ettevõtjatega (private equity).

g)   Reklaamikeeld

| (290) | DBB/Belfius ei korralda massimeediakampaaniaid, mille puhul esitletakse minevikus saadud riigiabi konkurentsieelisena, DBB/Belfius ei reklaami riigi osalust pangas ega viita suhtlemisel olemasolevate ja tulevaste klientidega ja/või investoritega mingil viisil riigilt saadud rahalisele toetusele. See keeld ei kehti juhul, kui DBB/Belfius on sunnitud viitama riigi omanduses olemisele ja mis tahes muule riigilt saadud toetusele kohaldatavate õigus- või haldusnormide tõttu. |
| --- | --- |

(290)

DBB/Belfius ei korralda massimeediakampaaniaid, mille puhul esitletakse minevikus saadud riigiabi konkurentsieelisena, DBB/Belfius ei reklaami riigi osalust pangas ega viita suhtlemisel olemasolevate ja tulevaste klientidega ja/või investoritega mingil viisil riigilt saadud rahalisele toetusele. See keeld ei kehti juhul, kui DBB/Belfius on sunnitud viitama riigi omanduses olemisele ja mis tahes muule riigilt saadud toetusele kohaldatavate õigus- või haldusnormide tõttu.

h)   Põhiorganite, -töötajate ja agentide tasustamine

| (291) | Belfius järgib kehtivat palga- ja tasustamispoliitikat ning eeskätt pankade suhtes kehtivaid tasustamise piirsummasid. Belfius peab kinni tingimustest, mis komisjon selle kohta riigiabieeskirjade elluviimise raames kehtestab. |
| --- | --- |

(291)

Belfius järgib kehtivat palga- ja tasustamispoliitikat ning eeskätt pankade suhtes kehtivaid tasustamise piirsummasid. Belfius peab kinni tingimustest, mis komisjon selle kohta riigiabieeskirjade elluviimise raames kehtestab.

| (292) | Personali palga- ja tasustamispoliitika puhul kasutab Belfius avaliku sektori vahendeid parimal võimalikul viisil. Eeskätt viib Belfius lahkumishüvitised seadusliku miinimumini, säilitades samas strateegiakava eesmärkide elluviimiseks vajaliku paindlikkuse. |
| --- | --- |

(292)

Personali palga- ja tasustamispoliitika puhul kasutab Belfius avaliku sektori vahendeid parimal võimalikul viisil. Eeskätt viib Belfius lahkumishüvitised seadusliku miinimumini, säilitades samas strateegiakava eesmärkide elluviimiseks vajaliku paindlikkuse.

| (293) | Belfius esitab komisjonile üldkulude ja personali vähendamise ettepanekud, kui vaadeldava raamatupidamisaasta lõpus i) on panga puhastulu üle 20 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk, ii) kui maksueelne tegevuskasum on üle 25 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk ning igal juhul, kui i) kasumiaruanne sisaldab kahjumit või kui ii) üksus ei järgi enam maksujõulisuse suhtes kehtivaid minimaalseid seadusnõudeid. Kohustus kehtib üksnes 2013. ja 2014. aasta raamatupidamise aastaaruannete suhtes. |
| --- | --- |

(293)

Belfius esitab komisjonile üldkulude ja personali vähendamise ettepanekud, kui vaadeldava raamatupidamisaasta lõpus i) on panga puhastulu üle 20 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk, ii) kui maksueelne tegevuskasum on üle 25 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk ning igal juhul, kui i) kasumiaruanne sisaldab kahjumit või kui ii) üksus ei järgi enam maksujõulisuse suhtes kehtivaid minimaalseid seadusnõudeid. Kohustus kehtib üksnes 2013. ja 2014. aasta raamatupidamise aastaaruannete suhtes.

i)   Riikliku panganduse laenupiirmäär

| (294) | DBB/Belfius kohustub määrama oma uute, riikliku panganduse (Public Banking) laenude piirmääraks 2013. aastal [2,5–5] miljardit eurot ja 2014. aastal [2,5–5] miljardit eurot. Kui Belgia riikliku panganduse laenuturul on kasv 2013. aastal suurem kui tavapärane 4 % aastane kasvumäär, võib asjaomase summa komisjoni eelneval loal läbi vaadata. Iga 0,1 % kohta, mis ületab 2013. aastal tavapärase 4 % aastase kasvumäära, tõstetakse uute laenude piirmäära 2014. aastal [25–75] miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(294)

DBB/Belfius kohustub määrama oma uute, riikliku panganduse (Public Banking) laenude piirmääraks 2013. aastal [2,5–5] miljardit eurot ja 2014. aastal [2,5–5] miljardit eurot. Kui Belgia riikliku panganduse laenuturul on kasv 2013. aastal suurem kui tavapärane 4 % aastane kasvumäär, võib asjaomase summa komisjoni eelneval loal läbi vaadata. Iga 0,1 % kohta, mis ületab 2013. aastal tavapärase 4 % aastase kasvumäära, tõstetakse uute laenude piirmäära 2014. aastal [25–75] miljoni euro võrra.

j)   Elukindlustustoodete piirmäär

| (295) | DBB/Belfius kohustub määrama oma uute elukindlustustoodete brutopreemiate piirmääraks 2013. aastal [0–2,5] miljardit eurot ja 2014. aastal [0–3] miljardit eurot. Kui Belgia ja Luksemburgi elukindlustusturul on kasv 2013. aastal suurem kui tavapärane 4 % aastane kasvumäär, võib asjaomase summa komisjoni eelneval loal läbi vaadata. Iga 0,1 % kohta, mis ületab 2013. aastal tavapärase 4 % aastase kasvumäära, tõstetakse uute preemiate piirmäära 2014. aastal [0–50] miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(295)

DBB/Belfius kohustub määrama oma uute elukindlustustoodete brutopreemiate piirmääraks 2013. aastal [0–2,5] miljardit eurot ja 2014. aastal [0–3] miljardit eurot. Kui Belgia ja Luksemburgi elukindlustusturul on kasv 2013. aastal suurem kui tavapärane 4 % aastane kasvumäär, võib asjaomase summa komisjoni eelneval loal läbi vaadata. Iga 0,1 % kohta, mis ületab 2013. aastal tavapärase 4 % aastase kasvumäära, tõstetakse uute preemiate piirmäära 2014. aastal [0–50] miljoni euro võrra.

k)   Sõltumatu ekspert

Aruanded

| (296) | Iga aasta ja poolaasta viimase 30 tööpäeva jooksul või komisjoniga kokku lepitud muul ajal esitab sõltumatu ekspert komisjonile ja Belgia ametiasutustele inglis- või prantsuskeelse aruande kavandi ning annab mõlemale võimaluse esitada 10 tööpäeva jooksul aruande kohta märkusi. 10 päeva jooksul pärast märkuste laekumist koostab sõltumatu ekspert lõpparuande ja esitab selle komisjonile, võttes võimaluse korral ja oma äranägemisel arvesse esitatud märkusi. Ühtlasi esitab sõltumatu ekspert lõpparuande koopia Belgia ametiasutustele. Sõltumatu ekspert võib taotleda komisjonilt muu aruandlusgraafiku määramist, kui tal ei ole oma töökoormuse tõttu võimalik esialgset graafikut täita. |
| --- | --- |

(296)

Iga aasta ja poolaasta viimase 30 tööpäeva jooksul või komisjoniga kokku lepitud muul ajal esitab sõltumatu ekspert komisjonile ja Belgia ametiasutustele inglis- või prantsuskeelse aruande kavandi ning annab mõlemale võimaluse esitada 10 tööpäeva jooksul aruande kohta märkusi. 10 päeva jooksul pärast märkuste laekumist koostab sõltumatu ekspert lõpparuande ja esitab selle komisjonile, võttes võimaluse korral ja oma äranägemisel arvesse esitatud märkusi. Ühtlasi esitab sõltumatu ekspert lõpparuande koopia Belgia ametiasutustele. Sõltumatu ekspert võib taotleda komisjonilt muu aruandlusgraafiku määramist, kui tal ei ole oma töökoormuse tõttu võimalik esialgset graafikut täita.

| (297) | Aruandes kajastatakse sõltumatu eksperdi kinnitust talle määratud kohustuste täitmise kohta ning eespool nimetatud kohustuste järgimist. |
| --- | --- |

(297)

Aruandes kajastatakse sõltumatu eksperdi kinnitust talle määratud kohustuste täitmise kohta ning eespool nimetatud kohustuste järgimist.

Sõltumatu eksperdi nimetamine

| (298) | Nimetatakse sõltumatu ekspert, kes esitab kord poolaastas komisjonile aruande põhjendustes (281)–(295) kirjeldatud kohustuste täitmise kohta. Sõltumatu ekspert peab olema sõltumatu, omama vajalikku kvalifikatsiooni ning tal ei tohi kogu ametiaja jooksul esineda huvide konflikti. |
| --- | --- |

(298)

Nimetatakse sõltumatu ekspert, kes esitab kord poolaastas komisjonile aruande põhjendustes (281)–(295) kirjeldatud kohustuste täitmise kohta. Sõltumatu ekspert peab olema sõltumatu, omama vajalikku kvalifikatsiooni ning tal ei tohi kogu ametiaja jooksul esineda huvide konflikti.

| (299) | Hiljemalt kuu aja jooksul pärast käesoleva otsuse kuupäeva esitavad Belgia ametiasutused komisjonile heakskiitmiseks nimekirja, milles on märgitud isik või isikud, keda nad soovivad nimetada sõltumatuks eksperdiks. Komisjonil on kaalutlusõigus kiita väljapakutud Belfiusest sõltumatu(d) volitatud isiku/isikud heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon kandidaadi/kandidaadid tagasi lükkab, esitavad Belgia ametiasutused kuu aja jooksul alates tagasilükkamise teatavakstegemisest uued kandidaadid, kelle komisjon peab kas heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon ka need kandidaadid tagasi lükkab, nimetab ta ise sõltumatu eksperdi, kelle Belgia ametiasutused nimetavad ametisse või lasevad ametisse nimetada komisjoni heakskiidetud ametiajaks. |
| --- | --- |

(299)

Hiljemalt kuu aja jooksul pärast käesoleva otsuse kuupäeva esitavad Belgia ametiasutused komisjonile heakskiitmiseks nimekirja, milles on märgitud isik või isikud, keda nad soovivad nimetada sõltumatuks eksperdiks. Komisjonil on kaalutlusõigus kiita väljapakutud Belfiusest sõltumatu(d) volitatud isiku/isikud heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon kandidaadi/kandidaadid tagasi lükkab, esitavad Belgia ametiasutused kuu aja jooksul alates tagasilükkamise teatavakstegemisest uued kandidaadid, kelle komisjon peab kas heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon ka need kandidaadid tagasi lükkab, nimetab ta ise sõltumatu eksperdi, kelle Belgia ametiasutused nimetavad ametisse või lasevad ametisse nimetada komisjoni heakskiidetud ametiajaks.

Sõltumatu eksperdi tööülesanded

| (300) | Sõltumatu ekspert täidab tööülesandeid, mille eesmärk on tagada panga võetud kohustuste täitmine. Komisjon võib kas omal algatusel või eksperdi taotlusel anda eksperdile korraldusi või juhiseid, et tagada käesolevale otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(300)

Sõltumatu ekspert täidab tööülesandeid, mille eesmärk on tagada panga võetud kohustuste täitmine. Komisjon võib kas omal algatusel või eksperdi taotlusel anda eksperdile korraldusi või juhiseid, et tagada käesolevale otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmine.

| (301) | Sõltumatu ekspert






  1) | esitab oma esimeses aruandes komisjonile üksikasjaliku kava, milles kirjeldab oma meetodit käesolevale otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmise kontrollimiseks; |
| --- | --- | --- |

(301)

Sõltumatu ekspert

1)

esitab oma esimeses aruandes komisjonile üksikasjaliku kava, milles kirjeldab oma meetodit käesolevale otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmise kontrollimiseks;

| 2) | kontrollib käesolevale otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

2)

kontrollib käesolevale otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmist;

| 3) | esitab komisjonile ja Belgia ametiasutustele 50 päeva jooksul pärast aasta ja poolaasta lõppu kirjaliku aruande. |
| --- | --- |

3)

esitab komisjonile ja Belgia ametiasutustele 50 päeva jooksul pärast aasta ja poolaasta lõppu kirjaliku aruande.

Asendamine, tööülesannetest vabastamine, ametiaja pikendamine

| (302) | Kui sõltumatu ekspert lõpetab tööülesannete täitmise seoses kohustustega või mis tahes muul arvestataval põhjusel, sealhulgas huvide konflikti tõttu:






  1) | võib komisjon pärast sõltumatu eksperdi ärakuulamist nõuda tema asendamist või |
| --- | --- | --- |

(302)

Kui sõltumatu ekspert lõpetab tööülesannete täitmise seoses kohustustega või mis tahes muul arvestataval põhjusel, sealhulgas huvide konflikti tõttu:

1)

võib komisjon pärast sõltumatu eksperdi ärakuulamist nõuda tema asendamist või

| 2) | võivad sõltumatu eksperdi asendada Belgia ametiasutused komisjoni eelneval loal. |
| --- | --- |

2)

võivad sõltumatu eksperdi asendada Belgia ametiasutused komisjoni eelneval loal.

| (303) | Kui sõltumatu ekspert on põhjenduse (302) alusel ametist taandatud, võib temalt nõuda oma töösuhte jätkamist seni, kuni ametisse nimetatakse uus sõltumatu ekspert, kellele ametist lahkuv ekspert annab edasi kogu asjakohase teabe. Uus sõltumatu ekspert nimetatakse ametisse vastavalt põhjenduses (298) osutatud menetlusele. |
| --- | --- |

(303)

Kui sõltumatu ekspert on põhjenduse (302) alusel ametist taandatud, võib temalt nõuda oma töösuhte jätkamist seni, kuni ametisse nimetatakse uus sõltumatu ekspert, kellele ametist lahkuv ekspert annab edasi kogu asjakohase teabe. Uus sõltumatu ekspert nimetatakse ametisse vastavalt põhjenduses (298) osutatud menetlusele.

| (304) | Põhjenduses (302) ette nähtud taandamise korral ei lõpeta sõltumatu ekspert oma tööülesannete täitmist enne, kui komisjon on ta pärast kõigi kohustuste täitmist tööülesannetest vabastanud. |
| --- | --- |

(304)

Põhjenduses (302) ette nähtud taandamise korral ei lõpeta sõltumatu ekspert oma tööülesannete täitmist enne, kui komisjon on ta pärast kõigi kohustuste täitmist tööülesannetest vabastanud.

2.5.   ERAKORRALINE LIKVIIDSUSABI, MIDA BELGIA JA PRANTSUSE KESKPANK DBB/BELFIUSELE JA DCLILE MITMEL KORRAL ANDSID

| (305) | 21. oktoobril 2011 teatas Belgia komisjonile erakorralise likviidsusabi andmisest DBB/Belfiusele Belgia riigi tagatise näol, et DBB/Belfius saaks rahastada DCLi. |
| --- | --- |

(305)

21. oktoobril 2011 teatas Belgia komisjonile erakorralise likviidsusabi andmisest DBB/Belfiusele Belgia riigi tagatise näol, et DBB/Belfius saaks rahastada DCLi.

| (306) | Belgia keskpank oli andnud DBB/Belfiusele erakorralist likviidsusabi alates 5. oktoobrist 2011. Belgia keskpanga põhikirja sätestava 22. veebruari 1998. aasta seaduse kohaselt tagab Belgia riik Belgia keskpangale kõigi finantssüsteemi stabiilsuse soodustamiseks antud laenude tagastamise, aga ka nimetatud tehingute käigus kantud mis tahes kahjumi katmise. Tagatis on täitmisele pööratav. |
| --- | --- |

(306)

Belgia keskpank oli andnud DBB/Belfiusele erakorralist likviidsusabi alates 5. oktoobrist 2011. Belgia keskpanga põhikirja sätestava 22. veebruari 1998. aasta seaduse kohaselt tagab Belgia riik Belgia keskpangale kõigi finantssüsteemi stabiilsuse soodustamiseks antud laenude tagastamise, aga ka nimetatud tehingute käigus kantud mis tahes kahjumi katmise. Tagatis on täitmisele pööratav.

| (307) | 6. oktoobril 2011 ei esitanud Euroopa Keskpanga nõukogu vastuväiteid Belgia ja Prantsuse keskpankade poolt DBB/Velfiusele ja DCLile erakorralise likviidsusabi andmiseks maksimumsummas [...] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(307)

6. oktoobril 2011 ei esitanud Euroopa Keskpanga nõukogu vastuväiteid Belgia ja Prantsuse keskpankade poolt DBB/Velfiusele ja DCLile erakorralise likviidsusabi andmiseks maksimumsummas [...] miljardit eurot.

| (308) | Belgia ametiasutuste väitel leppisid Belgia ja Prantsusmaa keskpangad kokku Dexia kontsernile eraldatud erakorralise likviidsusabi riskide ning puhastulu võrdses jagamises. Erakorralise likviidsusabi suhtes nähti ette Belgia keskpanga tagatis DBB/Belfiuse abikõlbmatutele laenudele ning Prantsusmaa keskpanga tagatis DCLi abikõlbmatutele laenudele ja väärtpaberitele, mille suhtes viiakse läbi vajalikud väärtuskärped. Väärtuskärbete määra komisjonile ei teatatud. |
| --- | --- |

(308)

Belgia ametiasutuste väitel leppisid Belgia ja Prantsusmaa keskpangad kokku Dexia kontsernile eraldatud erakorralise likviidsusabi riskide ning puhastulu võrdses jagamises. Erakorralise likviidsusabi suhtes nähti ette Belgia keskpanga tagatis DBB/Belfiuse abikõlbmatutele laenudele ning Prantsusmaa keskpanga tagatis DCLi abikõlbmatutele laenudele ja väärtpaberitele, mille suhtes viiakse läbi vajalikud väärtuskärped. Väärtuskärbete määra komisjonile ei teatatud.

| (309) | Alltoodud tabel on võetud esimesest saneerimiskavast (menetluse pikendamise otsuse ese) ning see sisaldab andmeid Belgia keskpanga poolt DBB/Belfiusele kuni 17. oktoobrini 2011 antud erakorralise likviidsusabi kuupäeva, abisumma ja kehtivuse kohta. Erakorralise likviidsusabi üksikasjalik kirjeldus on esitatud Belgia 21. oktoobri 2011. aasta teatises. |
| --- | --- |

(309)

Alltoodud tabel on võetud esimesest saneerimiskavast (menetluse pikendamise otsuse ese) ning see sisaldab andmeid Belgia keskpanga poolt DBB/Belfiusele kuni 17. oktoobrini 2011 antud erakorralise likviidsusabi kuupäeva, abisumma ja kehtivuse kohta. Erakorralise likviidsusabi üksikasjalik kirjeldus on esitatud Belgia 21. oktoobri 2011. aasta teatises.

| (310) | Belgia ametiasutuste 29. juuni 2012. aasta dokumendis, mis on esitatud vastusena komisjoni 2012. aasta aprilli, mai ja juuni järelepärimistele Belfiuse äriplaani kohta, on esitatud tabel DBB/Belfiusele eraldatava erakorralise likviidsusabi kohta, mis sisaldab ka panga riigipoolse omandamise järgset perioodi.

  Joonis 7


  DBB/Belfiusele ajavahemikus 5. oktoober 2011 kuni 1. veebruar 2012 eraldatud erakorraline likviidsusabi

  [...] |
| --- | --- |

(310)

Belgia ametiasutuste 29. juuni 2012. aasta dokumendis, mis on esitatud vastusena komisjoni 2012. aasta aprilli, mai ja juuni järelepärimistele Belfiuse äriplaani kohta, on esitatud tabel DBB/Belfiusele eraldatava erakorralise likviidsusabi kohta, mis sisaldab ka panga riigipoolse omandamise järgset perioodi.

Joonis 7

DBB/Belfiusele ajavahemikus 5. oktoober 2011 kuni 1. veebruar 2012 eraldatud erakorraline likviidsusabi

[...]

| (311) | 2012. aasta novembri lõpus/detsembri alguses moodustasid Belgia keskpanga poolt DBB/Belfiusele eraldatud summad kokku ligikaudu [...] miljardit eurot. Alates 2012. aasta algusest need vähenesid ning lõppesid 1. veebruaril 2012 (68). |
| --- | --- |

(311)

2012. aasta novembri lõpus/detsembri alguses moodustasid Belgia keskpanga poolt DBB/Belfiusele eraldatud summad kokku ligikaudu [...] miljardit eurot. Alates 2012. aasta algusest need vähenesid ning lõppesid 1. veebruaril 2012 (68).

| (312) | On kohane märkida, et alates DBB/Belfiuse loovutamisest Belgia riigile 20. oktoobril 2011 ei saa Dexia kontsern nimetatud üksuse vahendusel erakorralist likviidsusabi. |
| --- | --- |

(312)

On kohane märkida, et alates DBB/Belfiuse loovutamisest Belgia riigile 20. oktoobril 2011 ei saa Dexia kontsern nimetatud üksuse vahendusel erakorralist likviidsusabi.

| (313) | Oma 21. oktoobri 2011. aasta teatises (Belgia keskpanga erakorralise likviidsusabi eraldamise kohta DCLile Belgia keskpanga ja DBB vahel 5. oktoobril 2011 sõlmitud ELA Framework Agreementi raames) osutasid Belgia ametiasutused erakorralise likviidsusabiga seotud toodete ja kahjumi jagamist käsitleva ajutise kokkuleppe olemasolule:






  „(25) | NBB and BdF have provisionally agreed (but have not signed yet the relevant agreement) to share the risk as well as the net income of the ELA provision to the Dexia Group on a 50/50 basis”. |
| --- | --- | --- |

(313)

Oma 21. oktoobri 2011. aasta teatises (Belgia keskpanga erakorralise likviidsusabi eraldamise kohta DCLile Belgia keskpanga ja DBB vahel 5. oktoobril 2011 sõlmitud ELA Framework Agreementi raames) osutasid Belgia ametiasutused erakorralise likviidsusabiga seotud toodete ja kahjumi jagamist käsitleva ajutise kokkuleppe olemasolule:

„(25)

| (314) | Komisjoni talitused tegid 19. aprilli 2012. aasta e-kirjaga Belgia ametiasutustele järelepärimise erakorralise likviidsusabi riskide ja tulu võrdse jagamise kohta Belgia ja Prantsusmaa keskpankade vahel, misjärel märkisid Belgia ametiasutused, et kaks keskpanka on sõlminud 2. veebruaril 2012 omavahelise tagatislepingu. |
| --- | --- |

(314)

Komisjoni talitused tegid 19. aprilli 2012. aasta e-kirjaga Belgia ametiasutustele järelepärimise erakorralise likviidsusabi riskide ja tulu võrdse jagamise kohta Belgia ja Prantsusmaa keskpankade vahel, misjärel märkisid Belgia ametiasutused, et kaks keskpanka on sõlminud 2. veebruaril 2012 omavahelise tagatislepingu.

| (315) | Vastusena komisjoni talituste 14. mai 2012. aasta kirjale Belgia ja Prantsusmaa ametiasutustele esitasid Belgia ja Prantsusmaa komisjoni talitustele 16. mail 20122. veebruari 2012. aasta lepingu koopia. Lepingu kohaselt:
  „arvestades, et Prantsusmaa ja Belgia keskpangad leppisid kokku anda vajaduse korral laenu vastavalt Dexia Crédit Locale’ile (DCL) ja Dexia banque Belgique’ile (DBB), eesmärgiga tagada kiiremas korras nimetatud krediidiasutuste likviidsus ning et sellest tulenevad võimalikud tooted või kahjum jagatakse vahekorras 50 % Belgia keskpangale ja 50 % Prantsusmaa keskpangale;

  [...]

  Prantsusmaa keskpank:

  [...]







  4o | kohustub hüvitama Belgia keskpangale 50 % ulatuses kogu kahjumi, kui DBB-l ei õnnestu tagada DBB-le kiiremas korras likviidsust pärast punktides 3, 6 ja 7 nimetatud tagatiste realiseerimist; |
| --- | --- | --- |

(315)

Vastusena komisjoni talituste 14. mai 2012. aasta kirjale Belgia ja Prantsusmaa ametiasutustele esitasid Belgia ja Prantsusmaa komisjoni talitustele 16. mail 20122. veebruari 2012. aasta lepingu koopia. Lepingu kohaselt:

„arvestades, et Prantsusmaa ja Belgia keskpangad leppisid kokku anda vajaduse korral laenu vastavalt Dexia Crédit Locale’ile (DCL) ja Dexia banque Belgique’ile (DBB), eesmärgiga tagada kiiremas korras nimetatud krediidiasutuste likviidsus ning et sellest tulenevad võimalikud tooted või kahjum jagatakse vahekorras 50 % Belgia keskpangale ja 50 % Prantsusmaa keskpangale;

[...]

Prantsusmaa keskpank:

[...]

4o

kohustub hüvitama Belgia keskpangale 50 % ulatuses kogu kahjumi, kui DBB-l ei õnnestu tagada DBB-le kiiremas korras likviidsust pärast punktides 3, 6 ja 7 nimetatud tagatiste realiseerimist;

[...]

Belgia keskpank:

[...]

| 4o | kohustub hüvitama Prantsusmaa keskpangale 50 % ulatuses kogu kahjumi, kui DCLil ei õnnestu tagada DCLile kiiremas korras likviidsust pärast punktides 3, 6 ja 7 nimetatud tagatiste realiseerimist; [...]” |
| --- | --- |

4o

kohustub hüvitama Prantsusmaa keskpangale 50 % ulatuses kogu kahjumi, kui DCLil ei õnnestu tagada DCLile kiiremas korras likviidsust pärast punktides 3, 6 ja 7 nimetatud tagatiste realiseerimist; [...]”

| (316) | Asjaomaste liikmesriikide väitel oli Prantsusmaa keskpank 2011. aasta detsembri lõpu seisuga andnud DCLile kokku [...] miljardit eurot. Alates 2. veebruarist 2012 oli Prantsusmaa keskpank andnud kokku [...] miljardit eurot (2012. aasta veebruari algus). |
| --- | --- |

(316)

Asjaomaste liikmesriikide väitel oli Prantsusmaa keskpank 2011. aasta detsembri lõpu seisuga andnud DCLile kokku [...] miljardit eurot. Alates 2. veebruarist 2012 oli Prantsusmaa keskpank andnud kokku [...] miljardit eurot (2012. aasta veebruari algus).

3.   ASJAOLUD, MIS PÕHJUSTASID AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE

3.1.   DBB/BELFIUSE MÜÜGI JA ÜMBERKORRALDAMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (317) | Komisjon algatas DBB/Belfiuse ostu suhtes ametliku uurimismenetluse seetõttu, et tema arvates võis tehing kujutada siseturuga kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(317)

Komisjon algatas DBB/Belfiuse ostu suhtes ametliku uurimismenetluse seetõttu, et tema arvates võis tehing kujutada siseturuga kokkusobimatut riigiabi.

| (318) | Komisjon märkis, et hind, mida Belgia riik maksab 100 % DBB/Belfiuse aktsiate eest, põhineb panga bilansi- ja kasumiaruande andmetel 30. juuni 2011 seisuga, mis ei hõlma hilisemate sündmuste (hoiuste väljavõtmine ja kontsernisisese rahastamise suurenemine viimasel ajal, mis on põhjustatud vajadusest luua tuletistehingutele sularahatagatis) negatiivset mõju DBB/Belfiuse finantsolukorrale. Peale selle põhineb hinnang DBB/Belfiuse kohta tehtud finantsprognoosil, mille Dexia esitas ilma selliste tehingute puhul teostatava hoolsuskohustuse auditita. Ühtlasi märkis komisjon, et ostmine on seotud mitme seigaga, mis võivad muuta makstava hinna turuinvestori põhimõttele mittevastavaks: paigas on kasumijaotusmehhanism juhuks, kui DBB/Belfius müüakse viie aasta jooksul kasumiga edasi muule investorile, Belgia riik kaitseb Dexiat igasuguste kahjude eest, mis võiksid tekkida, kui mõni tema aktsionär (Arco, Ethias ja Holding Communal) satuks raskustesse. Seetõttu ei olnud komisjon veendunud, et Belgia riigi makstud hind, mis on seotud Belgia riigi muude kõnealuste meetmetega Dexia kasuks (näiteks refinantseerimistagatis), oleks asjakohane ja tagaks piisava koormusjaotuse. |
| --- | --- |

(318)

Komisjon märkis, et hind, mida Belgia riik maksab 100 % DBB/Belfiuse aktsiate eest, põhineb panga bilansi- ja kasumiaruande andmetel 30. juuni 2011 seisuga, mis ei hõlma hilisemate sündmuste (hoiuste väljavõtmine ja kontsernisisese rahastamise suurenemine viimasel ajal, mis on põhjustatud vajadusest luua tuletistehingutele sularahatagatis) negatiivset mõju DBB/Belfiuse finantsolukorrale. Peale selle põhineb hinnang DBB/Belfiuse kohta tehtud finantsprognoosil, mille Dexia esitas ilma selliste tehingute puhul teostatava hoolsuskohustuse auditita. Ühtlasi märkis komisjon, et ostmine on seotud mitme seigaga, mis võivad muuta makstava hinna turuinvestori põhimõttele mittevastavaks: paigas on kasumijaotusmehhanism juhuks, kui DBB/Belfius müüakse viie aasta jooksul kasumiga edasi muule investorile, Belgia riik kaitseb Dexiat igasuguste kahjude eest, mis võiksid tekkida, kui mõni tema aktsionär (Arco, Ethias ja Holding Communal) satuks raskustesse. Seetõttu ei olnud komisjon veendunud, et Belgia riigi makstud hind, mis on seotud Belgia riigi muude kõnealuste meetmetega Dexia kasuks (näiteks refinantseerimistagatis), oleks asjakohane ja tagaks piisava koormusjaotuse.

| (319) | Eelkõige märkis komisjon, et isegi kui DBB/Belfiuse ostmine aitab taastada panga elujõulisuse, on ostmine seotud Dexia ja selle tütarettevõtjate kontsernisisese rahastamise säilitamisega DBB/Belfiuse poolt summades, mis moodustavad umbes 24 % DBB/Belfiuse bilansimahust. Kui kontserni ülejäänud liikmed peaksid tulevikus kahjumisse langema, võib selline kord mõjuda märkimisväärselt DBB/Belfiuse tulevasele kasumlikkusele ja pikaajalisele elujõulisusele. Peale selle ei piisa Dexia vaatepunktist DBB/Belfiuse ostmisest kogu kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, millest tulenevad muud meetmed, mida liikmesriigid praegu kavandavad. |
| --- | --- |

(319)

Eelkõige märkis komisjon, et isegi kui DBB/Belfiuse ostmine aitab taastada panga elujõulisuse, on ostmine seotud Dexia ja selle tütarettevõtjate kontsernisisese rahastamise säilitamisega DBB/Belfiuse poolt summades, mis moodustavad umbes 24 % DBB/Belfiuse bilansimahust. Kui kontserni ülejäänud liikmed peaksid tulevikus kahjumisse langema, võib selline kord mõjuda märkimisväärselt DBB/Belfiuse tulevasele kasumlikkusele ja pikaajalisele elujõulisusele. Peale selle ei piisa Dexia vaatepunktist DBB/Belfiuse ostmisest kogu kontserni pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, millest tulenevad muud meetmed, mida liikmesriigid praegu kavandavad.

| (320) | Lisaks märkis komisjon, et DBB ostmine Belgia riigi poolt on osa Dexia SA suhtes uute meetmete võtmise laiemast raamistikust, mille kohta ei laekunud komisjonile DBB müüki käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise ajal mingit teavet. |
| --- | --- |

(320)

Lisaks märkis komisjon, et DBB ostmine Belgia riigi poolt on osa Dexia SA suhtes uute meetmete võtmise laiemast raamistikust, mille kohta ei laekunud komisjonile DBB müüki käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise ajal mingit teavet.

| (321) | Lisaks kõigele taotlesid Belgia ametiasutused, et komisjon vabastaks DBB/Belfiuse (tehingu järgselt) võimaluse korral kohustustest, mis sisalduvad Dexia ümberkorraldamiskavas, mille komisjon oma tingimusliku otsusega heaks kiitis. Komisjon märkis, et kui leitakse, et DBB/Belfiuse ostmine sisaldab riigiabi tunnuseid, ei alga sellisest abist tulenevate konkurentsimoonutuste kõrvaldamine enne, kui Belgia ametiasutused teevad ettepaneku võtta sellesisulised meetmed. Seoses Dexia ja tema tütarettevõtjatega osutas komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et tal ei ole võimalik otsustada, kas meetmes sisalduda võivast riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutused saavad nõuetekohaselt kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(321)

Lisaks kõigele taotlesid Belgia ametiasutused, et komisjon vabastaks DBB/Belfiuse (tehingu järgselt) võimaluse korral kohustustest, mis sisalduvad Dexia ümberkorraldamiskavas, mille komisjon oma tingimusliku otsusega heaks kiitis. Komisjon märkis, et kui leitakse, et DBB/Belfiuse ostmine sisaldab riigiabi tunnuseid, ei alga sellisest abist tulenevate konkurentsimoonutuste kõrvaldamine enne, kui Belgia ametiasutused teevad ettepaneku võtta sellesisulised meetmed. Seoses Dexia ja tema tütarettevõtjatega osutas komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et tal ei ole võimalik otsustada, kas meetmes sisalduda võivast riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutused saavad nõuetekohaselt kõrvaldatud.

3.2.   PÄRAST TINGIMUSLIKKU OTSUST DEXIA SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE JA PIKENDAMISE PÕHJUSED

| (322) | Dexia SA ja DCLi uue ajutise refinantseerimistagatise ajutise heakskiitmise otsusega algatas komisjon uue ametliku uurimismenetluse, leides et ajutine refinantseerimistagatis, nagu ka DBB ost ja muud tulevased abimeetmed kujutavad täiendavat abi, mis muudab oluliselt ümberkorraldamistingimusi, mille komisjon tingimusliku otsusega heaks kiitis. |
| --- | --- |

(322)

Dexia SA ja DCLi uue ajutise refinantseerimistagatise ajutise heakskiitmise otsusega algatas komisjon uue ametliku uurimismenetluse, leides et ajutine refinantseerimistagatis, nagu ka DBB ost ja muud tulevased abimeetmed kujutavad täiendavat abi, mis muudab oluliselt ümberkorraldamistingimusi, mille komisjon tingimusliku otsusega heaks kiitis.

| (323) | Müügiplaani üks võtmekomponente oli DMA müük uuele üksusele, mis on tunnustatud krediidiasutusena ning mille aktsionärid pidid olema CDC, DCL ja Prantsuse riik. |
| --- | --- |

(323)

Müügiplaani üks võtmekomponente oli DMA müük uuele üksusele, mis on tunnustatud krediidiasutusena ning mille aktsionärid pidid olema CDC, DCL ja Prantsuse riik.

| (324) | Lisaks on komisjon avastanud tunnuseid, mis lubavad eeldada, et tingimusliku otsusega heaks kiidetud Arcofini osalemine Dexia kapitali suurendamises otsustati lähtuvalt Belgia riigi tagatismehhanismist rahandusühistute, nagu Arcofin, füüsilistest isikutest partnerite kasuks. Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et tingimuslikus otsuses tehtud järeldused, mille kohaselt ei kujuta Arcofini osalus riigiabi, kuna kaasatud ei ole riigi rahalised vahendid, põhinevad ehk ekslikul teabel. |
| --- | --- |

(324)

Lisaks on komisjon avastanud tunnuseid, mis lubavad eeldada, et tingimusliku otsusega heaks kiidetud Arcofini osalemine Dexia kapitali suurendamises otsustati lähtuvalt Belgia riigi tagatismehhanismist rahandusühistute, nagu Arcofin, füüsilistest isikutest partnerite kasuks. Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et tingimuslikus otsuses tehtud järeldused, mille kohaselt ei kujuta Arcofini osalus riigiabi, kuna kaasatud ei ole riigi rahalised vahendid, põhinevad ehk ekslikul teabel.

| (325) | Tingimuslikus otsuses nimetatud kohustuste Dexia poolse puuduliku täitmise tõttu (vt käesoleva otsuse põhjendus 47) algatas komisjon menetluse pikendamise otsusega ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(325)

Tingimuslikus otsuses nimetatud kohustuste Dexia poolse puuduliku täitmise tõttu (vt käesoleva otsuse põhjendus 47) algatas komisjon menetluse pikendamise otsusega ametliku uurimismenetluse.

| (326) | 21. ja 22. märtsil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni Dexia kontserni saneerimiskava esimesest versioonist. Otsus pikendada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetlust puudutab Dexia kontserni saneerimiskava esimest versiooni. |
| --- | --- |

(326)

21. ja 22. märtsil 2012 teavitasid asjaomased liikmesriigid komisjoni Dexia kontserni saneerimiskava esimesest versioonist. Otsus pikendada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetlust puudutab Dexia kontserni saneerimiskava esimest versiooni.

| (327) | Komisjoni arvates sisaldas Dexia kontserni saneerimiskava esimene versioon järgmisi võimalikke abimeetmeid:






  — | Belgia keskpanga poolt DBB/Belfiusele antav erakorraline likviidsusabi ja 50 % erakorralisest likviidsusabist, mille Prantsuse keskpank annab DCLile; |
| --- | --- | --- |

(327)

Komisjoni arvates sisaldas Dexia kontserni saneerimiskava esimene versioon järgmisi võimalikke abimeetmeid:

—

Belgia keskpanga poolt DBB/Belfiusele antav erakorraline likviidsusabi ja 50 % erakorralisest likviidsusabist, mille Prantsuse keskpank annab DCLile;

| — | asjaomaste liikmesriikide tulevane nn lõplik refinantseerimistagatis ettevõtjatele Dexia SA ja DCL, põhisumma ülemmääraga kuni 90 miljardit eurot; |
| --- | --- |

—

asjaomaste liikmesriikide tulevane nn lõplik refinantseerimistagatis ettevõtjatele Dexia SA ja DCL, põhisumma ülemmääraga kuni 90 miljardit eurot;

| — | asjaomaste liikmesriikide tagatud ning Dexia SA ja/või Dexia Crédit Locali (DCL) väljastatud võlakirjade DBB/Belfiuse poolne märkimine; |
| --- | --- |

—

asjaomaste liikmesriikide tagatud ning Dexia SA ja/või Dexia Crédit Locali (DCL) väljastatud võlakirjade DBB/Belfiuse poolne märkimine;

| — | DMA tulevane müügihind; |
| --- | --- |

—

DMA tulevane müügihind;

| — | Dexia SA ja DCLi tulevane tagatis DMA tundlikele laenudele, mis hõlmab kokku laene umbes 10 miljardi euro väärtuses; |
| --- | --- |

—

Dexia SA ja DCLi tulevane tagatis DMA tundlikele laenudele, mis hõlmab kokku laene umbes 10 miljardi euro väärtuses;

| — | Prantsuse riigi tulevane edasitagatis tundlike laenude tagatisele; |
| --- | --- |

—

Prantsuse riigi tulevane edasitagatis tundlike laenude tagatisele;

| — | DMA rahavoogude vajaduse ostjate poolne täitmine (CDC puhul kuni 12,5 miljardit eurot) ning |
| --- | --- |

—

DMA rahavoogude vajaduse ostjate poolne täitmine (CDC puhul kuni 12,5 miljardit eurot) ning

| — | kahjumi peatamise (stop-loss) tagatis, eesmärgiga katta kogu Dexia SA ja DCLi väärtpaberiportfelli kahjum. |
| --- | --- |

—

kahjumi peatamise (stop-loss) tagatis, eesmärgiga katta kogu Dexia SA ja DCLi väärtpaberiportfelli kahjum.

Komisjon märgib siinkohal, et osa meetmeid on kõrvale jäetud ning saneerimiskava lõppversioon neid ei sisalda.

| (328) | Saneerimiskava menetluse pikendamist taotleti põhjusel, et komisjonil oli tõsiseid kahtlusi Dexia saneerimiskavaga seotud abimeetmete kokkusobivuses siseturuga. Komisjon oli avaldanud kahtlust saneerimiskava asjakohasuse, miinimumiga piirdumise ning tulevaste konkurentsimoonutuste hüvitamiseks piisavate meetmete olemasolu suhtes. Mis puudutab DMA tehingut, siis ajavahemikuks, mis võib kesta kuni 2020. aastani, kavatsetakse säilitada Dexia kontserni ja DMA uue struktuuri struktuurilised sidemed ning DCL jätkab uue struktuuri loodud hüpoteeklaenude refinantseerimist. |
| --- | --- |

(328)

Saneerimiskava menetluse pikendamist taotleti põhjusel, et komisjonil oli tõsiseid kahtlusi Dexia saneerimiskavaga seotud abimeetmete kokkusobivuses siseturuga. Komisjon oli avaldanud kahtlust saneerimiskava asjakohasuse, miinimumiga piirdumise ning tulevaste konkurentsimoonutuste hüvitamiseks piisavate meetmete olemasolu suhtes. Mis puudutab DMA tehingut, siis ajavahemikuks, mis võib kesta kuni 2020. aastani, kavatsetakse säilitada Dexia kontserni ja DMA uue struktuuri struktuurilised sidemed ning DCL jätkab uue struktuuri loodud hüpoteeklaenude refinantseerimist.

| (329) | Likvideerimismenetluse asemel, mille puhul piirdutakse abi andmisel vaid vajaliku miinimumiga, on Dexia seega jätkanud uute laenude andmist ning võlakirjade väljastamist. |
| --- | --- |

(329)

Likvideerimismenetluse asemel, mille puhul piirdutakse abi andmisel vaid vajaliku miinimumiga, on Dexia seega jätkanud uute laenude andmist ning võlakirjade väljastamist.

| (330) | Muu hulgas tugines saneerimiskava esimene versioon asjaomaste liikmesriikide püsitagatisele, mille maksumus tundub liiga madal, kui võtta arvesse Dexia kontserni antud uusi laene ning uue võlakohustuse võtmist väga pikaks ajaks. |
| --- | --- |

(330)

Muu hulgas tugines saneerimiskava esimene versioon asjaomaste liikmesriikide püsitagatisele, mille maksumus tundub liiga madal, kui võtta arvesse Dexia kontserni antud uusi laene ning uue võlakohustuse võtmist väga pikaks ajaks.

4.   HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   DEXIA MÄRKUSED AJUTISE HEAKSKIITMISE OTSUSE, MENETLUSE PIKENDAMISE OTSUSE, TAGATISE ESIMESE PIKENDAMISE OTSUSE, AJUTISE TAGATISE ÜLEMMÄÄRA TÕSTMISE OTSUSE JA TAGATISE TEISTKORDSE PIKENDAMISE OTSUSE KOHTA

| (331) | Dexia väidab, et ta ei ole täitnud tingimusliku otsuse kohustusi puudulikult. |
| --- | --- |

(331)

Dexia väidab, et ta ei ole täitnud tingimusliku otsuse kohustusi puudulikult.

| (332) | Eelkõige märgib Dexia, et ta on realiseerinud ette nähtud loovutamised ennetähtaegselt ning et võlakirjaportfelliga seotud finantsvõimenduse vähendamine on toimunud ette nähtust selgelt kiiremini (69). Lisaks märgib Dexia, et on piiranud oma uute laenude andmist rohkem, kui on sätestatud ümberkorralduskavas (70). |
| --- | --- |

(332)

Eelkõige märgib Dexia, et ta on realiseerinud ette nähtud loovutamised ennetähtaegselt ning et võlakirjaportfelliga seotud finantsvõimenduse vähendamine on toimunud ette nähtust selgelt kiiremini (69). Lisaks märgib Dexia, et on piiranud oma uute laenude andmist rohkem, kui on sätestatud ümberkorralduskavas (70).

| (333) | Dexia väitel ei suutnud ta täita bilansimahu vähendamise eesmärki 31. detsembriks 2010 euro ja dollari vaheliste vahetuskursi kõikumiste tõttu, mis lahendati aga 31. märtsiks 2011, seega kolm kuud enne tähtaega, mis on lubatud kohustuste loetelu punkti 18 alapunkti d alusel. |
| --- | --- |

(333)

Dexia väitel ei suutnud ta täita bilansimahu vähendamise eesmärki 31. detsembriks 2010 euro ja dollari vaheliste vahetuskursi kõikumiste tõttu, mis lahendati aga 31. märtsiks 2011, seega kolm kuud enne tähtaega, mis on lubatud kohustuste loetelu punkti 18 alapunkti d alusel.

| (334) | Dexia juhib tähelepanu asjaolule, et sõltumatu eksperdi tuvastatud kohustuste eiramine pärast 2011. aasta oktoobrit on seotud 2011. aasta oktoobris tekkinud raskustega (riigivõlakriisi süvenemine, mis kasvatas investorite skeptilisust partnerpankade suhtes) ning hapra likviidsusprofiiliga. |
| --- | --- |

(334)

Dexia juhib tähelepanu asjaolule, et sõltumatu eksperdi tuvastatud kohustuste eiramine pärast 2011. aasta oktoobrit on seotud 2011. aasta oktoobris tekkinud raskustega (riigivõlakriisi süvenemine, mis kasvatas investorite skeptilisust partnerpankade suhtes) ning hapra likviidsusprofiiliga.

| (335) | Dexia teatas, et pärast 2011. aasta oktoobrit ei olnud 2010. aasta veebruari ümberkorralduskava eesmärgid enam saavutatavad ning et ettevõtjale ei ole õiglane heita ette tingimusliku otsuse kohustuste eiramist pärast 2011. aasta oktoobrit. |
| --- | --- |

(335)

Dexia teatas, et pärast 2011. aasta oktoobrit ei olnud 2010. aasta veebruari ümberkorralduskava eesmärgid enam saavutatavad ning et ettevõtjale ei ole õiglane heita ette tingimusliku otsuse kohustuste eiramist pärast 2011. aasta oktoobrit.

| (336) | Dexia rõhutab muu hulgas, et läbivaadatud saneerimiskava andis vastused kõigile tingimuslikus ja menetluse pikendamise otsuses komisjoni väljendatud kahtlustele ning et see on sobiv ajutiselt. |
| --- | --- |

(336)

Dexia rõhutab muu hulgas, et läbivaadatud saneerimiskava andis vastused kõigile tingimuslikus ja menetluse pikendamise otsuses komisjoni väljendatud kahtlustele ning et see on sobiv ajutiselt.

| (337) | Vastuseks menetluse pikendamise otsuse põhjenduses 275 komisjoni tehtud märkusele, et saneerimiskava teatises esitatud teave lõpliku refinantseerimistagatise kohta oli ebapiisav ja liialt kaheldav selleks, et hinnata tagatise asjakohasust, märgib Dexia, et nimetatud tagatise tingimusi ja korraldust täpsustati läbivaadatud saneerimiskava 18. lisana esitatud 8. novembri 2012. aasta dokumendis ning et nende kokkuvõte asub ka läbivaadatud saneerimiskava IV osa B jao lõike 2 punktis b. |
| --- | --- |

(337)

Vastuseks menetluse pikendamise otsuse põhjenduses 275 komisjoni tehtud märkusele, et saneerimiskava teatises esitatud teave lõpliku refinantseerimistagatise kohta oli ebapiisav ja liialt kaheldav selleks, et hinnata tagatise asjakohasust, märgib Dexia, et nimetatud tagatise tingimusi ja korraldust täpsustati läbivaadatud saneerimiskava 18. lisana esitatud 8. novembri 2012. aasta dokumendis ning et nende kokkuvõte asub ka läbivaadatud saneerimiskava IV osa B jao lõike 2 punktis b.

| (338) | Dexia väitel kõrvaldab saneerimiskavas sisalduv likvideerimisele minevate üksuste (eeskätt DCL, Dexia Sabadell ja juhul, kui ei toimu loovutamist kolmandale isikule, ka Crediop) uue tegevuse keeld menetluse pikendamise otsuse põhjenduses 281 komisjoni väljendatud kahtlused selle kohta, kas 2011. aasta pikendamise teatise lisas ette nähtust madalam tasu on põhjendatud. |
| --- | --- |

(338)

Dexia väitel kõrvaldab saneerimiskavas sisalduv likvideerimisele minevate üksuste (eeskätt DCL, Dexia Sabadell ja juhul, kui ei toimu loovutamist kolmandale isikule, ka Crediop) uue tegevuse keeld menetluse pikendamise otsuse põhjenduses 281 komisjoni väljendatud kahtlused selle kohta, kas 2011. aasta pikendamise teatise lisas ette nähtust madalam tasu on põhjendatud.

| (339) | Panga sõnul langeb ära komisjoni mure (71) seoses sellega, et algselt ettenähtud lõplik tagatis, mis pidi katma olemasolevad laenud (EMTN (Euro Medium Term Note) ja Euroopa Investeerimispanga laenud Crediopis), ei ole kooskõlas abi andmisel minimaalse vajalikuga piirdumise põhimõttega ning abisaaja omafinantseeringuga, kuna juba olemas olevate rahaliste vahendite risk langes ära. Nimetatud mured muutuvad alusetuks, sest lõplik tagatis läbivaadatud saneerimiskavas esitatud kujul ei kata EMTN ega muid juba olemas olevaid vahendeid. |
| --- | --- |

(339)

Panga sõnul langeb ära komisjoni mure (71) seoses sellega, et algselt ettenähtud lõplik tagatis, mis pidi katma olemasolevad laenud (EMTN (Euro Medium Term Note) ja Euroopa Investeerimispanga laenud Crediopis), ei ole kooskõlas abi andmisel minimaalse vajalikuga piirdumise põhimõttega ning abisaaja omafinantseeringuga, kuna juba olemas olevate rahaliste vahendite risk langes ära. Nimetatud mured muutuvad alusetuks, sest lõplik tagatis läbivaadatud saneerimiskavas esitatud kujul ei kata EMTN ega muid juba olemas olevaid vahendeid.

| (340) | Dexia põhjendab lõpliku tagatise 85 miljardi euro suurust piirsummat väitega, et selline tase on vajalik Dexia äkilise suure rahastamisvajaduse täitmiseks stressistsenaariumi korral. Dexia sõnul esitati sellekohased selgitused läbivaadatud saneerimiskava IV osa C jao lõikes 1. |
| --- | --- |

(340)

Dexia põhjendab lõpliku tagatise 85 miljardi euro suurust piirsummat väitega, et selline tase on vajalik Dexia äkilise suure rahastamisvajaduse täitmiseks stressistsenaariumi korral. Dexia sõnul esitati sellekohased selgitused läbivaadatud saneerimiskava IV osa C jao lõikes 1.

| (341) | Ettevõtja juhib tähelepani Prantsuse ametiasutuste teatisele (72), mis sisaldab vastuseid komisjoni küsimustele maapanga uue struktuuri kohta (pärast DMA loovutamist arengupank, mis rahastab Prantsusmaa kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi) (73). |
| --- | --- |

(341)

Ettevõtja juhib tähelepani Prantsuse ametiasutuste teatisele (72), mis sisaldab vastuseid komisjoni küsimustele maapanga uue struktuuri kohta (pärast DMA loovutamist arengupank, mis rahastab Prantsusmaa kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi) (73).

| (342) | Dexia juhib tähelepanu asjaolule, et DenizBank on loovutatud ning märgib, et DMA, Sofaxise, Domiserve, Exterimmo, LLD ja DCLi loovutamise korraldust käsitletakse läbivaadatud saneerimiskavas ning seda täpsustatakse loovutamise teatistes komisjonile. |
| --- | --- |

(342)

Dexia juhib tähelepanu asjaolule, et DenizBank on loovutatud ning märgib, et DMA, Sofaxise, Domiserve, Exterimmo, LLD ja DCLi loovutamise korraldust käsitletakse läbivaadatud saneerimiskavas ning seda täpsustatakse loovutamise teatistes komisjonile.

| (343) | Seoses rahastamiskavaga märgib (74) Dexia, et legacy portfelli kiiret kahandamist (eesmärgiga piirata rahastamisvajadust) on pidurdanud asjaolu, et võlakirjaportfelli, mille nimiväärtus oli [70–80] miljardit eurot, õiglane väärtus (turuväärtus) oli kõigest [50–60] miljardit eurot, millega kaasnes kohe [10–20] miljardi euro suurune kahjum. Vastuseks komisjoni küsimustele legacy portfelli võlakirjade likviidsuse kohta ning eeskätt selle kohta, miks ei saa turu- või mudelipõhiselt ümardatud hinnal põhinevat õiglast hinda pidada asjakohaseks näitajaks tuleva kahjumi prognoosimisel, viitab Dexia läbivaadatud saneerimiskava lisana 25 esitatud teatisele finantsvõimenduse vähendamise eri valikute kohta ning kava juurde kuuluva kohustuste loetelu punktile 10. |
| --- | --- |

(343)

Seoses rahastamiskavaga märgib (74) Dexia, et legacy portfelli kiiret kahandamist (eesmärgiga piirata rahastamisvajadust) on pidurdanud asjaolu, et võlakirjaportfelli, mille nimiväärtus oli [70–80] miljardit eurot, õiglane väärtus (turuväärtus) oli kõigest [50–60] miljardit eurot, millega kaasnes kohe [10–20] miljardi euro suurune kahjum. Vastuseks komisjoni küsimustele legacy portfelli võlakirjade likviidsuse kohta ning eeskätt selle kohta, miks ei saa turu- või mudelipõhiselt ümardatud hinnal põhinevat õiglast hinda pidada asjakohaseks näitajaks tuleva kahjumi prognoosimisel, viitab Dexia läbivaadatud saneerimiskava lisana 25 esitatud teatisele finantsvõimenduse vähendamise eri valikute kohta ning kava juurde kuuluva kohustuste loetelu punktile 10.

| (344) | Dexia väitel võimaldaks selle Prantsuse ja Belgia riigi poolne kapitali suurendamine 5,5 miljardi euro võrra säilitada Dexia kontserni üksuste reguleeritud määrad (75). |
| --- | --- |

(344)

Dexia väitel võimaldaks selle Prantsuse ja Belgia riigi poolne kapitali suurendamine 5,5 miljardi euro võrra säilitada Dexia kontserni üksuste reguleeritud määrad (75).

| (345) | Muu hulgas viitab Dexia läbivaadatud saneerimiskava I osa F jao punktile 2 kontserni juhtimise ümberkorraldamise meetmete kohta, mis panga väitel annavad vastuse [...] aruandes (mida komisjon tunnustab) tehtud märkustele [...] tehinguriskide kohta, mis on seotud läbivaadatud saneerimiskakavas välja pakutud meetmetega. Komisjon rõhutas menetluse pikendamise otsuse põhjendustes 264 ja 265, et oluline on käsitleda riske süstemaatiliselt ning eeskätt määrata kindlaks need olulised töötajad, kes võivad mõelda ettevõttest lahkumisele ning kelle puhul oleks ennetavate meetmetega võimalik lahkumist ja sellest tulenevaid halbu tagajärgi kontsernile ära hoida. |
| --- | --- |

(345)

Muu hulgas viitab Dexia läbivaadatud saneerimiskava I osa F jao punktile 2 kontserni juhtimise ümberkorraldamise meetmete kohta, mis panga väitel annavad vastuse [...] aruandes (mida komisjon tunnustab) tehtud märkustele [...] tehinguriskide kohta, mis on seotud läbivaadatud saneerimiskakavas välja pakutud meetmetega. Komisjon rõhutas menetluse pikendamise otsuse põhjendustes 264 ja 265, et oluline on käsitleda riske süstemaatiliselt ning eeskätt määrata kindlaks need olulised töötajad, kes võivad mõelda ettevõttest lahkumisele ning kelle puhul oleks ennetavate meetmetega võimalik lahkumist ja sellest tulenevaid halbu tagajärgi kontsernile ära hoida.

| (346) | Lõpuks viitab Dexia teatavatele dokumentidele, millest leiab vastuseid komisjoni muudele märkustele (76). |
| --- | --- |

(346)

Lõpuks viitab Dexia teatavatele dokumentidele, millest leiab vastuseid komisjoni muudele märkustele (76).

4.2.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED DBB/BELFIUSE OSTU KOHTA

| (347) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse avaldamist 11. veebruaril 2012 laekus komisjonile märkusi kahelt huvitatud isikult. |
| --- | --- |

(347)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse avaldamist 11. veebruaril 2012 laekus komisjonile märkusi kahelt huvitatud isikult.

| (348) | Ühes laekunud märkuses (edaspidi „märkus A”) juhitakse komisjoni tähelepanu DBB/Belfiuse hiljutisele strateegiale pakkuda Belgia keskmise suurusega ja suurettevõtjate ning institutsiooniliste klientide Treasury Plus ja Treasury Plus Special nimelistele hoiukontodele agressiivseid kasvavaid intressimäärasid. Asjaomase kolmanda isiku arvates loob selline agressiivne hinnastrateegia vara ja kohustuste vahelisi hinnakõikumisi, mis nõuab tähtaegade muutmist ja ei ole pikas perspektiivis elujõuline. Selline hinnapoliitika tundub ilma riigiabita võimatu. |
| --- | --- |

(348)

Ühes laekunud märkuses (edaspidi „märkus A”) juhitakse komisjoni tähelepanu DBB/Belfiuse hiljutisele strateegiale pakkuda Belgia keskmise suurusega ja suurettevõtjate ning institutsiooniliste klientide Treasury Plus ja Treasury Plus Special nimelistele hoiukontodele agressiivseid kasvavaid intressimäärasid. Asjaomase kolmanda isiku arvates loob selline agressiivne hinnastrateegia vara ja kohustuste vahelisi hinnakõikumisi, mis nõuab tähtaegade muutmist ja ei ole pikas perspektiivis elujõuline. Selline hinnapoliitika tundub ilma riigiabita võimatu.

| (349) | Teises märkuses (edaspidi „märkus B”) juhitakse tähelepanu märkimisväärsetele turustamis-, spordi ja kultuuri spondeerimise ja nimevahetuse kuludele. Asjaomase kolmanda isiku arvates tekitab DBB/Belfiuse turundusstrateegia agressiivsete hindade tõttu konkurentsimoonutusi ja seda eeskätt hüpoteeklaenu-, hoiusertifikaadi-, veebipõhiste hoiukontode ja nende lojaalsustasude turul. |
| --- | --- |

(349)

Teises märkuses (edaspidi „märkus B”) juhitakse tähelepanu märkimisväärsetele turustamis-, spordi ja kultuuri spondeerimise ja nimevahetuse kuludele. Asjaomase kolmanda isiku arvates tekitab DBB/Belfiuse turundusstrateegia agressiivsete hindade tõttu konkurentsimoonutusi ja seda eeskätt hüpoteeklaenu-, hoiusertifikaadi-, veebipõhiste hoiukontode ja nende lojaalsustasude turul.

5.   LIIKMESRIIKIDE MÄRKUSED

5.1.   MÄRKUSED DBB/BELFIUSE OSTU KOHTA

| (350) | Liikmesriigid esitasid järgmised märkused. |
| --- | --- |

(350)

Liikmesriigid esitasid järgmised märkused.

5.1.1.   Märkused DBB/Belfiuse müüki käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise kohta

| (351) | 2012. aasta oktoobris rõhutas Belgia, et finantsstabiilsuse säilitamiseks peab Belgia riik kiiremas korras ostma ära DBB/Belfiuse. Seoses sellega saatis Belgia keskpank 12. oktoobril 2011 komisjonile kirja, milles kirjeldati DBB/Belfiuse raskusi 2011. aasta oktoobri alguspäevil, kui toimus hoiuste massiline väljavõtmine ja tagamata rahaliste vahendite väga suur kahanemine. Võttes arvesse DBB/Belfiuse süsteemset rolli Belgia ja Euroopa finantssektoris ning finantsturgudel aset leidnud häireid, peeti seega vajalikuks päästemeetme võtmist DBB/Belfiuse suhtes. DBB/Belfiuse ostmine võimaldas Belgia arvates vältida üldsuse usalduse suurt kõikumalöömist, võttes eelkõige arvesse pangapaanika ohtu, mis omakorda oleks löönud täiesti rivist välja kogu pangandussektori nii Belgias kui kogu Euroopas. |
| --- | --- |

(351)

2012. aasta oktoobris rõhutas Belgia, et finantsstabiilsuse säilitamiseks peab Belgia riik kiiremas korras ostma ära DBB/Belfiuse. Seoses sellega saatis Belgia keskpank 12. oktoobril 2011 komisjonile kirja, milles kirjeldati DBB/Belfiuse raskusi 2011. aasta oktoobri alguspäevil, kui toimus hoiuste massiline väljavõtmine ja tagamata rahaliste vahendite väga suur kahanemine. Võttes arvesse DBB/Belfiuse süsteemset rolli Belgia ja Euroopa finantssektoris ning finantsturgudel aset leidnud häireid, peeti seega vajalikuks päästemeetme võtmist DBB/Belfiuse suhtes. DBB/Belfiuse ostmine võimaldas Belgia arvates vältida üldsuse usalduse suurt kõikumalöömist, võttes eelkõige arvesse pangapaanika ohtu, mis omakorda oleks löönud täiesti rivist välja kogu pangandussektori nii Belgias kui kogu Euroopas.

| (352) | Belgia on seisukohal, et DBB/Belfiuse ostmise meede ei sisalda riigiabi tunnuseid, mistõttu ei tule DBB/Belfiuse suhtes kehtestada kohustusi ega meetmeid konkurentsimoonutuste leevendamiseks. Muu hulgas taotles Belgia kõigi DBB/Belfiuse suhtes tingimuslikus otsuses kehtestatud kohustuste ja tingimuste tühistamist. |
| --- | --- |

(352)

Belgia on seisukohal, et DBB/Belfiuse ostmise meede ei sisalda riigiabi tunnuseid, mistõttu ei tule DBB/Belfiuse suhtes kehtestada kohustusi ega meetmeid konkurentsimoonutuste leevendamiseks. Muu hulgas taotles Belgia kõigi DBB/Belfiuse suhtes tingimuslikus otsuses kehtestatud kohustuste ja tingimuste tühistamist.

| (353) | Belgia juhib tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklis 345 esitatud põhimõttele ettevõtja avalik-õigusliku või eraõigusliku omandivormi vahelise neutraalsuse kohta. Belgia riigi omandis olemist ei saa käsitleda kui olemuslikku DBB/Belfiusele kasumliku riigiabi tunnust. Lisaks toimuks tehing turutingimustel, nagu on ka kinnitanud sõltumatud eksperdid vastavas analüüsis ning tooks mõistlikku tulu Belgiale, mis on samaväärne samadel tingimustel erainvestori jaoks vastuvõetava tuluga. |
| --- | --- |

(353)

Belgia juhib tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklis 345 esitatud põhimõttele ettevõtja avalik-õigusliku või eraõigusliku omandivormi vahelise neutraalsuse kohta. Belgia riigi omandis olemist ei saa käsitleda kui olemuslikku DBB/Belfiusele kasumliku riigiabi tunnust. Lisaks toimuks tehing turutingimustel, nagu on ka kinnitanud sõltumatud eksperdid vastavas analüüsis ning tooks mõistlikku tulu Belgiale, mis on samaväärne samadel tingimustel erainvestori jaoks vastuvõetava tuluga.

| (354) | DBB/Belfius on pakkunud ülejäänud kontserni liikmetele pidevalt likviidsust. Belgia rõhutab kindlalt, et DBB/Belfius ei ole kasutanud Dexia kontsernile minevikus eraldatud riigiabi. Näiteks on tingimusliku otsusega heaks kiidetud tagatiste ja erakorralise likviidsusabina saadud abi kasutatud selgelt Dexia kontserni teiste liikmete likviidsusvajaduse katmiseks. |
| --- | --- |

(354)

DBB/Belfius on pakkunud ülejäänud kontserni liikmetele pidevalt likviidsust. Belgia rõhutab kindlalt, et DBB/Belfius ei ole kasutanud Dexia kontsernile minevikus eraldatud riigiabi. Näiteks on tingimusliku otsusega heaks kiidetud tagatiste ja erakorralise likviidsusabina saadud abi kasutatud selgelt Dexia kontserni teiste liikmete likviidsusvajaduse katmiseks.

| (355) | Enamik tingimuslikus otsuses sätestatud tingimusi ja kohustusi ei ole otseselt seotud DBB/Belfiusega. Alates 2010. aasta veebruarist on DBB/Belfius juba muu hulgas võtnud rea ümberkorraldusmeetmeid, sealhulgas filiaalide sulgemine, osaluse kaotamine, avaliku sektori rahastamise alase tegevuse kitsendamine ning väärtpaberiportfelli, bilansimahu ja kulude vähendamine. |
| --- | --- |

(355)

Enamik tingimuslikus otsuses sätestatud tingimusi ja kohustusi ei ole otseselt seotud DBB/Belfiusega. Alates 2010. aasta veebruarist on DBB/Belfius juba muu hulgas võtnud rea ümberkorraldusmeetmeid, sealhulgas filiaalide sulgemine, osaluse kaotamine, avaliku sektori rahastamise alase tegevuse kitsendamine ning väärtpaberiportfelli, bilansimahu ja kulude vähendamine.

| (356) | Kohtupraktika kohaselt (77) ei saa komisjon lihtsalt järeldada, et teatavale kontsernile eraldatud abi kasutasid eranditult kõik kontserni liikmed. Kontsernisisesed vara ülekandmise tehingud ei ole olnud suunatud DBB/Belfiusele. DBB/Belfiust ei saa pidada Dexia majandustehinguid jätkavaks üksuseks mitmete näitajate tõttu, mida tuleks väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (78) hindamisel arvesse võtta, sealhulgas ülekande objekt, hind, omandava või omandatava ettevõtte aktsionäride või omanike loomus, ülekande aeg ja äriloogika. |
| --- | --- |

(356)

Kohtupraktika kohaselt (77) ei saa komisjon lihtsalt järeldada, et teatavale kontsernile eraldatud abi kasutasid eranditult kõik kontserni liikmed. Kontsernisisesed vara ülekandmise tehingud ei ole olnud suunatud DBB/Belfiusele. DBB/Belfiust ei saa pidada Dexia majandustehinguid jätkavaks üksuseks mitmete näitajate tõttu, mida tuleks väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (78) hindamisel arvesse võtta, sealhulgas ülekande objekt, hind, omandava või omandatava ettevõtte aktsionäride või omanike loomus, ülekande aeg ja äriloogika.

| (357) | Võrreldes kontserni varasema mahuga on Belgia riigi omandatud DBB/Belfiuse tegevusalad oluliselt kitsamad ning selleks, et kaotada kõik varasemasse kontserni kuuluvuse tunnused, muutis DBB/Belfius oma nime Belfiuseks. Lisaks ei omandatud DBB/Belfiust turuhinnast madalama hinna eest – seega on tagatud, et ostja maksab asjakohaselt abi eest, mida DBB/Belfius sai Dexia kontserni liikmena. Samuti on täidetud kriteerium, et Dexia peab olema DBB/Belfiuse uutest omanikest ja juhtimisest sõltumatu. Samuti on otsustatud kaotada kõik rahalised sidemed DBB/Belfiuse ja Dexia vahel. Teisalt ei sisalda DBB/Belfiuse omandamine Belgia riigi poolt ei kapitali ega muude riigi ressursside ülekandmist DBB/Belfiusele. |
| --- | --- |

(357)

Võrreldes kontserni varasema mahuga on Belgia riigi omandatud DBB/Belfiuse tegevusalad oluliselt kitsamad ning selleks, et kaotada kõik varasemasse kontserni kuuluvuse tunnused, muutis DBB/Belfius oma nime Belfiuseks. Lisaks ei omandatud DBB/Belfiust turuhinnast madalama hinna eest – seega on tagatud, et ostja maksab asjakohaselt abi eest, mida DBB/Belfius sai Dexia kontserni liikmena. Samuti on täidetud kriteerium, et Dexia peab olema DBB/Belfiuse uutest omanikest ja juhtimisest sõltumatu. Samuti on otsustatud kaotada kõik rahalised sidemed DBB/Belfiuse ja Dexia vahel. Teisalt ei sisalda DBB/Belfiuse omandamine Belgia riigi poolt ei kapitali ega muude riigi ressursside ülekandmist DBB/Belfiusele.

| (358) | Lõpuks sisaldab DBB/Belfiuse ümberkorralduskava Belgia arvates piisavaid tunnuseid, mida saab pidada meetmeteks, millega tagatakse elujõulisus, omafinantseering ja hüvitamine, ning seega tuleb välistada mis tahes täiendava meetme või kohustuse kehtestamine DBB/Belfiuse suhtes. |
| --- | --- |

(358)

Lõpuks sisaldab DBB/Belfiuse ümberkorralduskava Belgia arvates piisavaid tunnuseid, mida saab pidada meetmeteks, millega tagatakse elujõulisus, omafinantseering ja hüvitamine, ning seega tuleb välistada mis tahes täiendava meetme või kohustuse kehtestamine DBB/Belfiuse suhtes.

5.1.2.   Belgia ametiasutuste märkused DBB/Belfiuse ostu suhtes huvitatud kolmandate isikute märkuste kohta

| (359) | Märkuse A kohta leiavad Belgia ametiasutused, et DBB/Belfius ei saa kasu sellest, et Belgia riik ta omandas. DBB/Belfiuse kui riigi omandi suhtes ei ole kohaldatud vähimalgi viisil õiguslikku sooduskohtlemist, panga klientide hoiused on tagatud riigi poolt täpselt samade künniste alusel kui muude Belgia pankade omad, samuti ei ole riigi omandamise järgselt tõstetud panga reitingut. Lisaks ei tekkinud pangale riigipoolse omandamise järgselt eelisjuurdepääsu seoses Euroopa Keskpanga pakutava likviidsusega. |
| --- | --- |

(359)

Märkuse A kohta leiavad Belgia ametiasutused, et DBB/Belfius ei saa kasu sellest, et Belgia riik ta omandas. DBB/Belfiuse kui riigi omandi suhtes ei ole kohaldatud vähimalgi viisil õiguslikku sooduskohtlemist, panga klientide hoiused on tagatud riigi poolt täpselt samade künniste alusel kui muude Belgia pankade omad, samuti ei ole riigi omandamise järgselt tõstetud panga reitingut. Lisaks ei tekkinud pangale riigipoolse omandamise järgselt eelisjuurdepääsu seoses Euroopa Keskpanga pakutava likviidsusega.

| (360) | Treasury Plus ja Treasury Plus Special hinnastrateegiate puhul järgitakse Belgias kehtivat õigusraamistikku ning liigset likviidsusriski ei tekitata. Õigusraamistikus ei ole sätestatud hinnapoliitilisi kohustusi toodete lõikes, vaid jälgitakse panga üldist likviidsusolukorda. Lisaks võtab DBB/Belfius arvesse oma klientide käitumist seoses laenu/hoiuse tähtaegadega, mis kajastab panga jaoks reaalsust paremini kui lepingulised tähtajad. |
| --- | --- |

(360)

Treasury Plus ja Treasury Plus Special hinnastrateegiate puhul järgitakse Belgias kehtivat õigusraamistikku ning liigset likviidsusriski ei tekitata. Õigusraamistikus ei ole sätestatud hinnapoliitilisi kohustusi toodete lõikes, vaid jälgitakse panga üldist likviidsusolukorda. Lisaks võtab DBB/Belfius arvesse oma klientide käitumist seoses laenu/hoiuse tähtaegadega, mis kajastab panga jaoks reaalsust paremini kui lepingulised tähtajad.

| (361) | Lisaks ei ole toodete hinnad 2011. aasta suvest saadik muutunud ning tunduvad olevat turuhindadega kooskõlas. Kokkuvõttes on asjaomase kahe toote müügimaht olnud alates 2009. aasta lõpust stabiilne, mis näitab konkurentsimoonutuste puudumist. |
| --- | --- |

(361)

Lisaks ei ole toodete hinnad 2011. aasta suvest saadik muutunud ning tunduvad olevat turuhindadega kooskõlas. Kokkuvõttes on asjaomase kahe toote müügimaht olnud alates 2009. aasta lõpust stabiilne, mis näitab konkurentsimoonutuste puudumist.

| (362) | Märkuse B suhtes on Belgia ametiasutused seisukohal, et DBB/Belfius ei ole teinud liigseid turundus- ega DBB/Belfiuse nime Belfiuseks muutmise kulusid. Need kulud on olnud panga tuleviku jaoks vältimatud, sest pank on oma seotuse tõttu Dexia nimega eriti kannatada saanud. Kulud on hinnanguliselt [25 000–50 000] eurot pangakontori kohta ning on sarnased teiste Belgia ja Euroopa turuosaliste seda liiki kuludega. Spordi ja kultuuri valdkonna sponsorsuhted olid jõus juba enne DBB/Belfiuse omandamist riigi poolt ning see on tavaline ka teiste Belgia ja Euroopa pankade puhul. Muu hulgas on DBB/Belfiuse turuosa Belgia pankadega seotud reklaamiturul vahemikus jaanuar 2010 kuni oktoober 2011 ning november 2011 kuni veebruar 2012 langenud. |
| --- | --- |

(362)

Märkuse B suhtes on Belgia ametiasutused seisukohal, et DBB/Belfius ei ole teinud liigseid turundus- ega DBB/Belfiuse nime Belfiuseks muutmise kulusid. Need kulud on olnud panga tuleviku jaoks vältimatud, sest pank on oma seotuse tõttu Dexia nimega eriti kannatada saanud. Kulud on hinnanguliselt [25 000–50 000] eurot pangakontori kohta ning on sarnased teiste Belgia ja Euroopa turuosaliste seda liiki kuludega. Spordi ja kultuuri valdkonna sponsorsuhted olid jõus juba enne DBB/Belfiuse omandamist riigi poolt ning see on tavaline ka teiste Belgia ja Euroopa pankade puhul. Muu hulgas on DBB/Belfiuse turuosa Belgia pankadega seotud reklaamiturul vahemikus jaanuar 2010 kuni oktoober 2011 ning november 2011 kuni veebruar 2012 langenud.

| (363) | DBB/Belfiuse äristrateegia ei tekita Belgia turul konkurentsimoonutusi. DBB/Belfiuse hüpoteeklaenude, internetikontode ja hoiusertifikaatide hinnad on kooskõlas tema peamiste Belgia konkurentidega. Alates 2011. aasta oktoobrist on DBB/Belfiuse turuosa hüpoteeklaenuturul olnud [...] ning veebipõhiste hoiukontode ja hoiusertifikaatide turgudel [...]. See tõendab, et DBB/Belfius ei ole tekitanud nendes valdkondades konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(363)

DBB/Belfiuse äristrateegia ei tekita Belgia turul konkurentsimoonutusi. DBB/Belfiuse hüpoteeklaenude, internetikontode ja hoiusertifikaatide hinnad on kooskõlas tema peamiste Belgia konkurentidega. Alates 2011. aasta oktoobrist on DBB/Belfiuse turuosa hüpoteeklaenuturul olnud [...] ning veebipõhiste hoiukontode ja hoiusertifikaatide turgudel [...]. See tõendab, et DBB/Belfius ei ole tekitanud nendes valdkondades konkurentsimoonutusi.

5.2.   ASJAOMASTE LIIKMESRIIKIDE MÄRKUSED MENETLUSE PIKENDAMISE JA TAGATISE ÜLEMMÄÄRA TÕSTMISE OTSUSTE KOHTA

| (364) | 2. juulil 2012 esitasid kolme asjaomase liikmesriigi ametiasutused komisjonile oma ühised märkused menetluse pikendamise ja ajutise heakskiitmise otsuste kohta. |
| --- | --- |

(364)

2. juulil 2012 esitasid kolme asjaomase liikmesriigi ametiasutused komisjonile oma ühised märkused menetluse pikendamise ja ajutise heakskiitmise otsuste kohta.

| (365) | Asjaomaste liikmesriikide arvamuse kohaselt on ajutise heakskiitmise otsusega heaks kiidetud ümberkorralduskava viidud ellu nõuetekohaselt ning üksikud kohustuste mittetäitmised on seotud välisteguritega (viited Dexia sellekohastele argumentidele, mis on esitatud eespool põhjendustes (332)–(334)). |
| --- | --- |

(365)

Asjaomaste liikmesriikide arvamuse kohaselt on ajutise heakskiitmise otsusega heaks kiidetud ümberkorralduskava viidud ellu nõuetekohaselt ning üksikud kohustuste mittetäitmised on seotud välisteguritega (viited Dexia sellekohastele argumentidele, mis on esitatud eespool põhjendustes (332)–(334)).

5.2.1.   Märkused saneerimiskavas sisalduvate meetmete käsitlemise kohta abina

| (366) | Kõigepealt vaidlustavad asjaomased liikmesriigid Belgia ja Prantsusmaa keskpankade antud erakorralise likviidsusabi käsitlemise abina. Belgia ametiasutuste arvates oli Belgia keskpanga otsus erakorralise likviidsusabi andmise, pikendamise ja suuruse kohta sõltumatu ning kooskõlas tema ülesandega aidata säilitada finantssüsteemi stabiilsus. Erakorralise likviidsusabiga seotud tehingud kujutavad ajutisi meetmeid, mis kuuluvad riikide keskpankade tavapärase praktika juurde ning mille kiidab heaks Euroopa Keskpanga nõukogu. Asjaomaste liikmesriikide väitel anti Dexiale erakorralist likviidsusabi eriti kõrge või isegi tõkestava intressimääraga ja sel olid piisavad tagatised, millele tehti olulist väärtuse allahindlust sõltuvalt tagatiste kvaliteedist. Belgia ametiasutuste kohaselt ei andnud Belgia riigi tagatist otseselt erakorralisele likviidsusabile, vaid kõigile Belgia keskpanga poolt finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil antavatele laenudele. Lõpuks märgivad Belgia ametiasutused, et Belgia riigi tagatis Belgia keskpanga laenudele ei kuulu komisjoni teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (edaspidi „pangandusteatis”) (79) sätestatud edasitagatiste kategooriasse. Belgia riigi tagatis ei ole tõepoolest antud üksnes erakorralisele likviidsusabile, vaid sellega tagatakse kõik Belgia keskpanga poolt finantsstabiilsuse säilitamise huvides antud laenud, mis läheb Belgia ametiasutuste arvates kriisivastastest meetmetest kaugemale. Asjaomased liikmesriigid märgivad muu hulgas, et see tõlgendus langeb ka kokku komisjoni otsustuspraktikaga, viidates 2007. aasta otsusele Northern Rock
   (80). |
| --- | --- |

(366)

Kõigepealt vaidlustavad asjaomased liikmesriigid Belgia ja Prantsusmaa keskpankade antud erakorralise likviidsusabi käsitlemise abina. Belgia ametiasutuste arvates oli Belgia keskpanga otsus erakorralise likviidsusabi andmise, pikendamise ja suuruse kohta sõltumatu ning kooskõlas tema ülesandega aidata säilitada finantssüsteemi stabiilsus. Erakorralise likviidsusabiga seotud tehingud kujutavad ajutisi meetmeid, mis kuuluvad riikide keskpankade tavapärase praktika juurde ning mille kiidab heaks Euroopa Keskpanga nõukogu. Asjaomaste liikmesriikide väitel anti Dexiale erakorralist likviidsusabi eriti kõrge või isegi tõkestava intressimääraga ja sel olid piisavad tagatised, millele tehti olulist väärtuse allahindlust sõltuvalt tagatiste kvaliteedist. Belgia ametiasutuste kohaselt ei andnud Belgia riigi tagatist otseselt erakorralisele likviidsusabile, vaid kõigile Belgia keskpanga poolt finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil antavatele laenudele. Lõpuks märgivad Belgia ametiasutused, et Belgia riigi tagatis Belgia keskpanga laenudele ei kuulu komisjoni teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (edaspidi „pangandusteatis”) (79) sätestatud edasitagatiste kategooriasse. Belgia riigi tagatis ei ole tõepoolest antud üksnes erakorralisele likviidsusabile, vaid sellega tagatakse kõik Belgia keskpanga poolt finantsstabiilsuse säilitamise huvides antud laenud, mis läheb Belgia ametiasutuste arvates kriisivastastest meetmetest kaugemale. Asjaomased liikmesriigid märgivad muu hulgas, et see tõlgendus langeb ka kokku komisjoni otsustuspraktikaga, viidates 2007. aasta otsusele Northern Rock
   (80).

| (367) | Mis puutub Belgia ja Prantsuse keskpanga kokkuleppesse (81), siis meenutavad Belgia ametiasutused, et komisjoni tingimusliku otsuse põhjenduses 108 sätestatakse järgmist: „Sellel [Prantsuse keskpangal] aga ei ole selgesõnalist Prantsuse riigi tagatist ning Belgia riigi tagatis ei saa ilmselgelt hõlmata teise riigi keskpanga nimel ja riskil sooritatud tehingut”, ning usuvad, et Belgia riigi tagatis Belgia keskpangale ei saa kehtida teise riigi keskpanga nimel ja riskil sooritatud tehingu suhtes (82). Asjaomased liikmesriigid on järgmistel seisukohtadel: 1) tagatislepingu pool on Belgia keskpank ja mitte riik; 2) tagatislepingus on selgelt jagatud Belgia ja Prantsuse keskpankade järjepidevast tegevusest tulenevad riskid/võlad; 3) igal juhul kehtib riigi tagatis üksnes tagatislepingu kohaldamisest Belgia keskpangale tekkiva kahjumi suhtes ehk Belgia riik ei taga Prantsuse keskpanga riske ega võlgasid. |
| --- | --- |

(367)

Mis puutub Belgia ja Prantsuse keskpanga kokkuleppesse (81), siis meenutavad Belgia ametiasutused, et komisjoni tingimusliku otsuse põhjenduses 108 sätestatakse järgmist: „Sellel [Prantsuse keskpangal] aga ei ole selgesõnalist Prantsuse riigi tagatist ning Belgia riigi tagatis ei saa ilmselgelt hõlmata teise riigi keskpanga nimel ja riskil sooritatud tehingut”, ning usuvad, et Belgia riigi tagatis Belgia keskpangale ei saa kehtida teise riigi keskpanga nimel ja riskil sooritatud tehingu suhtes (82). Asjaomased liikmesriigid on järgmistel seisukohtadel: 1) tagatislepingu pool on Belgia keskpank ja mitte riik; 2) tagatislepingus on selgelt jagatud Belgia ja Prantsuse keskpankade järjepidevast tegevusest tulenevad riskid/võlad; 3) igal juhul kehtib riigi tagatis üksnes tagatislepingu kohaldamisest Belgia keskpangale tekkiva kahjumi suhtes ehk Belgia riik ei taga Prantsuse keskpanga riske ega võlgasid.

| (368) | Dexia ümberkorraldamise raames võimaliku abi saajate suhtes märgivad asjaomased liikmesriigid, et ei esine mitte mingisugust „maapanga uut struktuuri” ning et uue krediidiasutuse, ühisettevõtte ja DMA majandustegevust tuleb pidada üksteisest lahus. Nende aktsionärid, kes on erisugused ja kel on oma ühiskondlikud huvid, on omavahel seotud vertikaalselt laenuteenuse eri komponentide kaudu. |
| --- | --- |

(368)

Dexia ümberkorraldamise raames võimaliku abi saajate suhtes märgivad asjaomased liikmesriigid, et ei esine mitte mingisugust „maapanga uut struktuuri” ning et uue krediidiasutuse, ühisettevõtte ja DMA majandustegevust tuleb pidada üksteisest lahus. Nende aktsionärid, kes on erisugused ja kel on oma ühiskondlikud huvid, on omavahel seotud vertikaalselt laenuteenuse eri komponentide kaudu.

| (369) | Mis puutub Dexia saneerimiskavas ette nähtud tagatistesse, siis leiavad asjaomased liikmesriigid, et riigiabiks võib pidada üksnes Prantsuse riigi tagatist DCLi kohustustele tundlike laenude suhtes, aga mitte muid tagatisi (kahjumi peatamise tagatis, muud müüja tagatised, mida riik ei ole edasi taganud ja tundlike laenude tagatis) (83). |
| --- | --- |

(369)

Mis puutub Dexia saneerimiskavas ette nähtud tagatistesse, siis leiavad asjaomased liikmesriigid, et riigiabiks võib pidada üksnes Prantsuse riigi tagatist DCLi kohustustele tundlike laenude suhtes, aga mitte muid tagatisi (kahjumi peatamise tagatis, muud müüja tagatised, mida riik ei ole edasi taganud ja tundlike laenude tagatis) (83).

| (370) | Prantsuse riigi tagatis DCLi kohustusele on asjaomaste liikmesriikide kohaselt eelis üksnes kontserni ülejäänud liikmete, aga mitte DMA või hüpoteetilise „maapanga uue struktuuri” jaoks. Kuna väärtust ei ole korrigeeritud oluliselt väiksemaks, ei saa selle suhtes kohaldada langenud väärtusega varade käsitlemise meedet. |
| --- | --- |

(370)

Prantsuse riigi tagatis DCLi kohustusele on asjaomaste liikmesriikide kohaselt eelis üksnes kontserni ülejäänud liikmete, aga mitte DMA või hüpoteetilise „maapanga uue struktuuri” jaoks. Kuna väärtust ei ole korrigeeritud oluliselt väiksemaks, ei saa selle suhtes kohaldada langenud väärtusega varade käsitlemise meedet.

| (371) | Muud tagatised (kahjumi peatamise tagatis, muud müüja tagatised, mida riik ei ole edasi taganud, tundlike laenude tagatis) on andnud asjaomaste liikmesriikide sõnul eraettevõtja, kelle ressursid ei ole riigi käsutuses ega otsused seostatavad riigiga. Asjaomaste liikmesriikide arvamusel ei ole Dexia otsused seostatavad riigiga seetõttu, et avalik sektor ei saanud omada valdavat mõju Dexia SA üle. Ühelt poolt on põhjuseks asjaolu, et Dexia SA ei olnud avaliku sektori ettevõtja (juba sellepärast, et asjaomased liikmesriigid ei saa omada püsivat valdavat mõju ressursside üle oma osaluste kaudu teiste aktsionäride kapitalis) ja teiselt poolt asjaolu, et ei esine ühe kindla liikmesriigi enamusosalust Dexia kapitalis. Juhtorganitel oli õigus võtta vastu üksnes Dexia SA ühiskondlikke huve ja kohaldatavaid õigusakte käsitlevaid otsuseid. Muuseas ei ole täidetud kohtuotsuse Stardust Marine
   (84) järgmised kriteeriumid: Dexia ei olnud kaasatud avalikku haldusesse, panga tegevus toimus tavalistes turupõhistes konkurentsitingimustes, selle põhikiri on kooskõlas äriseadusega ja ettevõtja ei olnud ühegi avaliku sektori organi kontrolli all. Viimasena vaidlustavad asjaomased liikmesriigid kategooriliselt võimaluse, et müüja tagatis tundlikele laenudele sisaldab abikomponente seetõttu, et selle on edasi taganud riik. Kohtuasi Hellenic Shipyard
   (85), millele komisjon oma menetluse pikendamise otsuses esialgse hinnangu põhjendamiseks viitas, sisaldab võrreldes praeguse juhtumiga olulisi faktierinevusi. |
| --- | --- |

(371)

Muud tagatised (kahjumi peatamise tagatis, muud müüja tagatised, mida riik ei ole edasi taganud, tundlike laenude tagatis) on andnud asjaomaste liikmesriikide sõnul eraettevõtja, kelle ressursid ei ole riigi käsutuses ega otsused seostatavad riigiga. Asjaomaste liikmesriikide arvamusel ei ole Dexia otsused seostatavad riigiga seetõttu, et avalik sektor ei saanud omada valdavat mõju Dexia SA üle. Ühelt poolt on põhjuseks asjaolu, et Dexia SA ei olnud avaliku sektori ettevõtja (juba sellepärast, et asjaomased liikmesriigid ei saa omada püsivat valdavat mõju ressursside üle oma osaluste kaudu teiste aktsionäride kapitalis) ja teiselt poolt asjaolu, et ei esine ühe kindla liikmesriigi enamusosalust Dexia kapitalis. Juhtorganitel oli õigus võtta vastu üksnes Dexia SA ühiskondlikke huve ja kohaldatavaid õigusakte käsitlevaid otsuseid. Muuseas ei ole täidetud kohtuotsuse Stardust Marine
   (84) järgmised kriteeriumid: Dexia ei olnud kaasatud avalikku haldusesse, panga tegevus toimus tavalistes turupõhistes konkurentsitingimustes, selle põhikiri on kooskõlas äriseadusega ja ettevõtja ei olnud ühegi avaliku sektori organi kontrolli all. Viimasena vaidlustavad asjaomased liikmesriigid kategooriliselt võimaluse, et müüja tagatis tundlikele laenudele sisaldab abikomponente seetõttu, et selle on edasi taganud riik. Kohtuasi Hellenic Shipyard
   (85), millele komisjon oma menetluse pikendamise otsuses esialgse hinnangu põhjendamiseks viitas, sisaldab võrreldes praeguse juhtumiga olulisi faktierinevusi.

| (372) | Muu hulgas leiavad asjaomased liikmesriigid, et müüja tagatised anti turutingimustel ega anna seega mingeid valikulisi eeliseid. Nende kohaselt on kaetud risk eriti väike, tulenevalt piirkondlike omavalitsuste rahalisi vahendeid käsitlevast põhiõigus- ja õigusraamistikust. Selliste tagatiste esinemine on ettevõtete müügi lepingutes tavaline praktika. Piirmäära puudumisest olenemata anti tagatised täpselt samadel tingimustel mis erainvestorile turumajanduse tingimustes riski eripärade tõttu ehk risk ei puudutanud DMAd ega selle ostjaid, vaid DMA loovutajaid. Langenud väärtusega varade hindamine ei ole kohaldatav või vähemalt ei hõlma DMA kogu vara. DMA vara väärtust ei ole oluliselt vähendatud ega korrigeeritud seda oluliselt väiksemaks. Dexia elujõulisuse suhtes tärganud skeptilisuse põhjust ei tasu otsida ka DMA varade kvaliteedist, vaid ettevõtlusmudelist, mis ühendas pikaajalise vara lühiajalise refinantseerimisega. |
| --- | --- |

(372)

Muu hulgas leiavad asjaomased liikmesriigid, et müüja tagatised anti turutingimustel ega anna seega mingeid valikulisi eeliseid. Nende kohaselt on kaetud risk eriti väike, tulenevalt piirkondlike omavalitsuste rahalisi vahendeid käsitlevast põhiõigus- ja õigusraamistikust. Selliste tagatiste esinemine on ettevõtete müügi lepingutes tavaline praktika. Piirmäära puudumisest olenemata anti tagatised täpselt samadel tingimustel mis erainvestorile turumajanduse tingimustes riski eripärade tõttu ehk risk ei puudutanud DMAd ega selle ostjaid, vaid DMA loovutajaid. Langenud väärtusega varade hindamine ei ole kohaldatav või vähemalt ei hõlma DMA kogu vara. DMA vara väärtust ei ole oluliselt vähendatud ega korrigeeritud seda oluliselt väiksemaks. Dexia elujõulisuse suhtes tärganud skeptilisuse põhjust ei tasu otsida ka DMA varade kvaliteedist, vaid ettevõtlusmudelist, mis ühendas pikaajalise vara lühiajalise refinantseerimisega.

| (373) | DMA loovutamise suhtes väidavad asjaomased liikmesriigid, et CDC ja La Banque Postale'i otsused DMAsse investeerimise kohta ei ole seostatavad riigiga ning et DMA müüdi turuhinnaga, kusjuures DMA likvideerimine oleks olnud Dexia jaoks kulukam kui müük ettenähtud tingimustel. |
| --- | --- |

(373)

DMA loovutamise suhtes väidavad asjaomased liikmesriigid, et CDC ja La Banque Postale'i otsused DMAsse investeerimise kohta ei ole seostatavad riigiga ning et DMA müüdi turuhinnaga, kusjuures DMA likvideerimine oleks olnud Dexia jaoks kulukam kui müük ettenähtud tingimustel.

| (374) | Asjaomased liikmesriigid märgivad CDC ja Banque Postale'i otsuste seostamise kohta riigiga, et CDC otsus osaleda uue krediidiasutuse kapitalis oli strateegiline valik kasutada ära turuvõimalus. Nende sõnul ei ole esimese astme kohtu poolt 1996. aasta kohtuasjas Air France kinnitatud komisjoni seisukoht kehtiv hilisema kohtupraktika (Stardust Marine) ega CDC põhikirjaliste muudatuste puhul. CDC oli küll avaliku sektori asutus, kuid põhikirja järgi riigist väga sõltumatu, kelle otsustusprotsess toimus erapankadega sarnaselt. Kaudne investeerimine uude krediidiasutusse toimus CDC kontserni konkureerivate tegevusalade raames tütarettevõtjate vahel. CDC otsused seoses nimetatud konkureerivate tegevusaladega tehti riigist veelgi sõltumatumalt. Lisaks tuleks võtta arvesse ettevõtjate La Poste ja Banque Postale korralduslikku ja otsustuslikku sõltumatust. Käesoleval juhul ei ole täidetud Stardust Marine kohtuotsuse kriteeriumid ning valitsuse voliniku ja majandus- ja rahanduskontrolöri kohalolu, aga ka La Poste'i juhatuse liikme osalemine komisjoni menetluses ei kujuta endast pädevaid argumente. |
| --- | --- |

(374)

Asjaomased liikmesriigid märgivad CDC ja Banque Postale'i otsuste seostamise kohta riigiga, et CDC otsus osaleda uue krediidiasutuse kapitalis oli strateegiline valik kasutada ära turuvõimalus. Nende sõnul ei ole esimese astme kohtu poolt 1996. aasta kohtuasjas Air France kinnitatud komisjoni seisukoht kehtiv hilisema kohtupraktika (Stardust Marine) ega CDC põhikirjaliste muudatuste puhul. CDC oli küll avaliku sektori asutus, kuid põhikirja järgi riigist väga sõltumatu, kelle otsustusprotsess toimus erapankadega sarnaselt. Kaudne investeerimine uude krediidiasutusse toimus CDC kontserni konkureerivate tegevusalade raames tütarettevõtjate vahel. CDC otsused seoses nimetatud konkureerivate tegevusaladega tehti riigist veelgi sõltumatumalt. Lisaks tuleks võtta arvesse ettevõtjate La Poste ja Banque Postale korralduslikku ja otsustuslikku sõltumatust. Käesoleval juhul ei ole täidetud Stardust Marine kohtuotsuse kriteeriumid ning valitsuse voliniku ja majandus- ja rahanduskontrolöri kohalolu, aga ka La Poste'i juhatuse liikme osalemine komisjoni menetluses ei kujuta endast pädevaid argumente.

| (375) | Asjaomaste liikmesriikide väitel on DMA loovutamise järgselt viimasele CDC poolt üle kantud likviidsus tavaline turupraktika, mis võimaldas CDC-l ja Banque Postale'il siseneda piirkondlike omavalitsuste rahastamise turule optimaalsetel tingimustel, see tähendab saada turuhinnaga juurdepääs maapangale, refinantseerides ühisettevõtet turutingimustel. |
| --- | --- |

(375)

Asjaomaste liikmesriikide väitel on DMA loovutamise järgselt viimasele CDC poolt üle kantud likviidsus tavaline turupraktika, mis võimaldas CDC-l ja Banque Postale'il siseneda piirkondlike omavalitsuste rahastamise turule optimaalsetel tingimustel, see tähendab saada turuhinnaga juurdepääs maapangale, refinantseerides ühisettevõtet turutingimustel.

| (376) | Viimaks märgivad asjaomased liikmesriigid, et elujõulise vara loovutamise tehingud said tuua kasu üksnes Dexiale, aga mitte loovutatud üksusele, kuna makstud hind on turuhind ning loovutamised toimusid turutingimustel. |
| --- | --- |

(376)

Viimaks märgivad asjaomased liikmesriigid, et elujõulise vara loovutamise tehingud said tuua kasu üksnes Dexiale, aga mitte loovutatud üksusele, kuna makstud hind on turuhind ning loovutamised toimusid turutingimustel.

5.2.2.   Tingimusliku otsuse kehtetuks tunnistamine

| (377) | Asjaomased liikmesriigid märgivad, et Arcofini poolne Dexia kapitali suurendamine ei ole seostatav Belgia riigiga, sest kapitali suurendamises osalemise otsuse tegemise hetkel 2008. aastal ei olnud Arcofini aktsionäridel mingit kindlust, et riik toetab nende investeeringuid. Seega puudub põhjuslik seos nimetatud otsuse ja komisjoni viidatud poliitiliste arutelude ning 2011. aasta oktoobris rahandusühistute füüsilistest isikutest partnerite antud tagatise vahel. Asjaomased liikmesriigid toovad Arcofini otsuse suhtes osaleda kapitali suurendamises välja majanduslikud ja ajaloolised põhjused. Muu hulgas oli Arcofini osalemine Dexia kapitalis ettevõtja suurim investeering, millega ta hoidis alles 18 % Dexia kapitalist. Arcofin, kes on alati olnud Dexiaga tihedalt seotud, üritas vältida oma osaluse vähenemist. |
| --- | --- |

(377)

Asjaomased liikmesriigid märgivad, et Arcofini poolne Dexia kapitali suurendamine ei ole seostatav Belgia riigiga, sest kapitali suurendamises osalemise otsuse tegemise hetkel 2008. aastal ei olnud Arcofini aktsionäridel mingit kindlust, et riik toetab nende investeeringuid. Seega puudub põhjuslik seos nimetatud otsuse ja komisjoni viidatud poliitiliste arutelude ning 2011. aasta oktoobris rahandusühistute füüsilistest isikutest partnerite antud tagatise vahel. Asjaomased liikmesriigid toovad Arcofini otsuse suhtes osaleda kapitali suurendamises välja majanduslikud ja ajaloolised põhjused. Muu hulgas oli Arcofini osalemine Dexia kapitalis ettevõtja suurim investeering, millega ta hoidis alles 18 % Dexia kapitalist. Arcofin, kes on alati olnud Dexiaga tihedalt seotud, üritas vältida oma osaluse vähenemist.

| (378) | Muu hulgas rõhutavad asjaomased liikmesriigid, et isegi kui komisjon järeldab, et Arcofini osalemine Dexia kapitali suurendamises kujutab riigiabi, tuleb esimest korda 26. veebruaril 2010. heaks kiidetud ümberkorralduskava muuta proportsionaalsuse põhimõtte huvides vaid piiratud määral. Esialgu ette nähtud ajakavast kiirem ümberkorralduskava elluviimine kompenseerib lisaks igasuguse kapitali suurendamises sisalduda võinud täiendava abi. Asjaomaste liikmesriikide ametiasutused märgivad, et 24. märtsil 2012 esitatud saneerimiskava muudab ümberkorralduskava muutmise ebavajalikuks. |
| --- | --- |

(378)

Muu hulgas rõhutavad asjaomased liikmesriigid, et isegi kui komisjon järeldab, et Arcofini osalemine Dexia kapitali suurendamises kujutab riigiabi, tuleb esimest korda 26. veebruaril 2010. heaks kiidetud ümberkorralduskava muuta proportsionaalsuse põhimõtte huvides vaid piiratud määral. Esialgu ette nähtud ajakavast kiirem ümberkorralduskava elluviimine kompenseerib lisaks igasuguse kapitali suurendamises sisalduda võinud täiendava abi. Asjaomaste liikmesriikide ametiasutused märgivad, et 24. märtsil 2012 esitatud saneerimiskava muudab ümberkorralduskava muutmise ebavajalikuks.

5.2.3.   Märkused saneerimiskavas sisalduvate meetmete kokkusobivuse kohta

| (379) | Asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste kohaselt on saneerimiskavas sisalduvad abimeetmed kokkusobivad pankade ümberkorraldamise teatisega. Esiteks on refinantseerimistagatises sisalduv abi sobiv seepärast, et see muutis võimalikuks Dexia täieliku saneerimise. Seejärel väidavad liikmesriigid, et abi on piiratud miinimumiga. EMTN-portfellile antud tagatis ja Euroopa Investeerimispanga laenud Crediopis on raskustes oleva panga kohustusi katvad riigi tagatised (mida komisjon on varasemates asjades vastuvõetavaks pidanud), mis olid hädavajalikud Dexia kontserni likviidsusvajaduse plahvatusliku kasvu ning korrastamata likvideerimise ohu vältimiseks. Lõpliku tagatise piirmäär 90 miljardit eurot vastab vajadusele katta stressistsenaariumi puhul märkimisväärse mõju risk tagatud summadele (mida ei võeta arvesse Dexia äriplaani baasstsenaariumis hinnatud netolaenuvajaduse puhul), kohaldades väärtuse allahindlust. Dexia SA aitab muu hulgas saneerimisele kaasa järgmisega: 1) müügiobjektid (Dexia kontserni kogu vara on kavas müüa või likvideerida või kuulub objekt Dexiaga koos saneerimisele), 2) kulude vähendamine lihtsustatud ja tsentraliseerituma juhtimismudeli kasutusele võtmise kaudu ning 3) abi hüvitamine võrdeliselt üksuse finantssuutlikkusega vastavalt kavandatud ümberkorraldustasemele. Samuti meenutavad asjaomased liikmesriigid, et Dexia aktsionärid ja väärtpaberiomanikud on ümberkorralduskuludes juba osalenud (ja teevad seda edaspidigi). Liikmesriigid rõhutavad veel, et ainus erand Dexia turult lahkumise suhtes on uus tegevusliin, mille ainus eesmärk on kohustuslike nõuete täitmine ning teatavate üksuste müügiväärtuse säilitamine. Nimetatud tegevusliinist tulenev turuosa on väga väike ning ei võimalda olulist konkurentsimoonutust. |
| --- | --- |

(379)

Asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste kohaselt on saneerimiskavas sisalduvad abimeetmed kokkusobivad pankade ümberkorraldamise teatisega. Esiteks on refinantseerimistagatises sisalduv abi sobiv seepärast, et see muutis võimalikuks Dexia täieliku saneerimise. Seejärel väidavad liikmesriigid, et abi on piiratud miinimumiga. EMTN-portfellile antud tagatis ja Euroopa Investeerimispanga laenud Crediopis on raskustes oleva panga kohustusi katvad riigi tagatised (mida komisjon on varasemates asjades vastuvõetavaks pidanud), mis olid hädavajalikud Dexia kontserni likviidsusvajaduse plahvatusliku kasvu ning korrastamata likvideerimise ohu vältimiseks. Lõpliku tagatise piirmäär 90 miljardit eurot vastab vajadusele katta stressistsenaariumi puhul märkimisväärse mõju risk tagatud summadele (mida ei võeta arvesse Dexia äriplaani baasstsenaariumis hinnatud netolaenuvajaduse puhul), kohaldades väärtuse allahindlust. Dexia SA aitab muu hulgas saneerimisele kaasa järgmisega: 1) müügiobjektid (Dexia kontserni kogu vara on kavas müüa või likvideerida või kuulub objekt Dexiaga koos saneerimisele), 2) kulude vähendamine lihtsustatud ja tsentraliseerituma juhtimismudeli kasutusele võtmise kaudu ning 3) abi hüvitamine võrdeliselt üksuse finantssuutlikkusega vastavalt kavandatud ümberkorraldustasemele. Samuti meenutavad asjaomased liikmesriigid, et Dexia aktsionärid ja väärtpaberiomanikud on ümberkorralduskuludes juba osalenud (ja teevad seda edaspidigi). Liikmesriigid rõhutavad veel, et ainus erand Dexia turult lahkumise suhtes on uus tegevusliin, mille ainus eesmärk on kohustuslike nõuete täitmine ning teatavate üksuste müügiväärtuse säilitamine. Nimetatud tegevusliinist tulenev turuosa on väga väike ning ei võimalda olulist konkurentsimoonutust.

| (380) | Asjaomased liikmesriigid leiavad, et kui võtta arvesse Dexia makstud vahendustasu (0,5 % 45 miljardist eurost ehk 225 miljonit eurot), siis on ajutise refinantseerimistagatise hüvitissumma 2011. aasta pikendamisteatises ette nähtud piirsummast suurem. Kui aga komisjon hindab kokkusobimatuks ajutised refinantseerimistagatised, mille ta oli oma ajutise heakskiitmise otsuse ja tagatise esimese pikendamise otsusega ajutiselt heaks kiitnud, paluvad asjaomased liikmesriigid komisjonil kolmandate isikute ja tagatud väärtpaberite omanike õiguste huvides kinnitada, et enne 30. septembrit 2012 väljastatud ja eespool nimetatud otsustega heaks kiidetud riigi refinantseerimistagatisega võlakirjad oleksid tagatisega kaetud kuni nende täieliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(380)

Asjaomased liikmesriigid leiavad, et kui võtta arvesse Dexia makstud vahendustasu (0,5 % 45 miljardist eurost ehk 225 miljonit eurot), siis on ajutise refinantseerimistagatise hüvitissumma 2011. aasta pikendamisteatises ette nähtud piirsummast suurem. Kui aga komisjon hindab kokkusobimatuks ajutised refinantseerimistagatised, mille ta oli oma ajutise heakskiitmise otsuse ja tagatise esimese pikendamise otsusega ajutiselt heaks kiitnud, paluvad asjaomased liikmesriigid komisjonil kolmandate isikute ja tagatud väärtpaberite omanike õiguste huvides kinnitada, et enne 30. septembrit 2012 väljastatud ja eespool nimetatud otsustega heaks kiidetud riigi refinantseerimistagatisega võlakirjad oleksid tagatisega kaetud kuni nende täieliku tagasimaksmiseni.

| (381) | Prantsuse riigi tagatise näol antud abi puhul piirdutakse vajaliku miinimumiga ning see sisaldab abisaaja omafinantseeringut. Omavastutuse ja omaosaluse kohaldamise kohustus tagatise võimaliku realiseerimise korral mõjutab märkimisväärselt DCLi ja Dexia tundlike laenudega seotud riski, sundides kahte nimetatud ettevõtjat oma laene usaldusväärselt haldama, mis vähendab tagatise realiseerimise võimalust. Asjaomaste liikmesriikide väitel tagab DCL-il ja Dexial lasuv risk ning neile pandud tundlike laenude rahastamise kohustus lisaks igasuguse moraalse ohu puudumise riigi tagatisele. Lõpuks rõhutavad asjaomased liikmesriigid, et DCL hüvitis abimeetme eest moodustab 10 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(381)

Prantsuse riigi tagatise näol antud abi puhul piirdutakse vajaliku miinimumiga ning see sisaldab abisaaja omafinantseeringut. Omavastutuse ja omaosaluse kohaldamise kohustus tagatise võimaliku realiseerimise korral mõjutab märkimisväärselt DCLi ja Dexia tundlike laenudega seotud riski, sundides kahte nimetatud ettevõtjat oma laene usaldusväärselt haldama, mis vähendab tagatise realiseerimise võimalust. Asjaomaste liikmesriikide väitel tagab DCL-il ja Dexial lasuv risk ning neile pandud tundlike laenude rahastamise kohustus lisaks igasuguse moraalse ohu puudumise riigi tagatisele. Lõpuks rõhutavad asjaomased liikmesriigid, et DCL hüvitis abimeetme eest moodustab 10 miljonit eurot.

| (382) | Liikmesriigid leiavad, et DMA loovutamisega seotud meetmed on kokkusobivad riigiabieeskirjadega. Nende kohaselt on loovutamine esiteks asjakohane. Ühelt poolt võimaldab see säilitada pikas perspektiivis Dexia saneerimise korraldatuse ning teiselt poolt viia DCLi valdava mõju kaotamiseni DMA üle ning saavutada olukorra, kus DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei jätka Dexia majandustegevust. Teenuste näol püsivad lepingulised suhted annavad samuti panuse Dexia saneerimise korrastatud olemusse. DMA loovutamine aga võimaldab taastada majandustegevuse pikaajalise elujõulisuse. Teiseks piiratakse DMA või nn uue maapanga struktuuri meetmeid vajaliku miinimumiga. Need võimaldavad uue ettevõtja tekkimist kohalike omavalitsuste rahastamise ning hüpoteekvõlakirjade emiteerimise turule, mille konkurentsistruktuur nõrgenes suurte ettevõtjate taandumise tagajärjel. Kolmandaks – CDC ja Banque Postale aitavad märkimisväärselt kaasa DMA ümberkorraldamisele vajaliku likviidsuse andmisega. Muu hulgas välditakse moraaliriski tekkimist sellega, et Dexia ja DCL on võtnud enda kanda täielikult mis tahes riski seoses oma varasema majandustegevusega turul. Seda tehakse seoses kahjumi peatamise tagatise ning müüja tagatisega tundlikele laenudele. Neljandaks lisavad asjaomased ametiasutused, et DMA püsimine turul ei too kaasa vähimaidki konkurentsimoonutusi, sest turgu, mida hüpoteetiline abi mõjutaks, iseloomustab pakkumise vähenemine. Samuti väidavad asjaomased liikmesriigid, et kuigi konkurentsimoonutuste puudumine muudab hüvitismeetmed ebavajalikuks, sisalduvad need juba DMA loovutamises ning uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte loomises. |
| --- | --- |

(382)

Liikmesriigid leiavad, et DMA loovutamisega seotud meetmed on kokkusobivad riigiabieeskirjadega. Nende kohaselt on loovutamine esiteks asjakohane. Ühelt poolt võimaldab see säilitada pikas perspektiivis Dexia saneerimise korraldatuse ning teiselt poolt viia DCLi valdava mõju kaotamiseni DMA üle ning saavutada olukorra, kus DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei jätka Dexia majandustegevust. Teenuste näol püsivad lepingulised suhted annavad samuti panuse Dexia saneerimise korrastatud olemusse. DMA loovutamine aga võimaldab taastada majandustegevuse pikaajalise elujõulisuse. Teiseks piiratakse DMA või nn uue maapanga struktuuri meetmeid vajaliku miinimumiga. Need võimaldavad uue ettevõtja tekkimist kohalike omavalitsuste rahastamise ning hüpoteekvõlakirjade emiteerimise turule, mille konkurentsistruktuur nõrgenes suurte ettevõtjate taandumise tagajärjel. Kolmandaks – CDC ja Banque Postale aitavad märkimisväärselt kaasa DMA ümberkorraldamisele vajaliku likviidsuse andmisega. Muu hulgas välditakse moraaliriski tekkimist sellega, et Dexia ja DCL on võtnud enda kanda täielikult mis tahes riski seoses oma varasema majandustegevusega turul. Seda tehakse seoses kahjumi peatamise tagatise ning müüja tagatisega tundlikele laenudele. Neljandaks lisavad asjaomased ametiasutused, et DMA püsimine turul ei too kaasa vähimaidki konkurentsimoonutusi, sest turgu, mida hüpoteetiline abi mõjutaks, iseloomustab pakkumise vähenemine. Samuti väidavad asjaomased liikmesriigid, et kuigi konkurentsimoonutuste puudumine muudab hüvitismeetmed ebavajalikuks, sisalduvad need juba DMA loovutamises ning uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte loomises.

5.2.4.   Märkused järelevalve kohta

| (383) | Võttes arvesse kavandatud loovutamiste olulist hulka, märgivad asjaomased liikmesriigid, et igast üksikust tehingust teavitamine ning sõltumatu eksperdi erapooletu arvamuse koostamine võib olla Dexia jaoks liiga kulukas ja piirav. Seepärast on Dexia halduskoormuse vähendamiseks teinud ettepaneku võtta kasutusele meetod, mis võimaldab ettevõtja sõnul kindlustada, et vastu võetud menetlus on kooskõlas iga kavandatud loovutamise tähtsusega. |
| --- | --- |

(383)

Võttes arvesse kavandatud loovutamiste olulist hulka, märgivad asjaomased liikmesriigid, et igast üksikust tehingust teavitamine ning sõltumatu eksperdi erapooletu arvamuse koostamine võib olla Dexia jaoks liiga kulukas ja piirav. Seepärast on Dexia halduskoormuse vähendamiseks teinud ettepaneku võtta kasutusele meetod, mis võimaldab ettevõtja sõnul kindlustada, et vastu võetud menetlus on kooskõlas iga kavandatud loovutamise tähtsusega.

6.   ABI HINDAMINE

6.1.   ABI OLEMASOLU JA ABISAAJAD

| (384) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(384)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust.”

| (385) | Juba tingimuslikus otsuses järeldas komisjon, et Dexia saadud abi kapitali, finantstagatiste ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kujul, samuti langenud väärtusega varade puhul antava abi kujul (FSA meede) kujutas endast riigiabi. Välja arvatud Arcofini investeeringu puhul, ei ole komisjonil tõendeid, mis annaksid alust väita, et tema hinnang riigiabi olemasolu kohta tingimusliku otsuse põhjendustes 122–149 käsitletud meetmete kohta on ekslik. Mitte üksnes valdusettevõtja Dexia SA, vaid ka kontserni tütarettevõtjad, eriti DBB/Belfius ja DMA, said kasu kõigist meetmetest (ilma milleta ei oleks kontsern suutnud oma tegevust jätkata). |
| --- | --- |

(385)

Juba tingimuslikus otsuses järeldas komisjon, et Dexia saadud abi kapitali, finantstagatiste ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kujul, samuti langenud väärtusega varade puhul antava abi kujul (FSA meede) kujutas endast riigiabi. Välja arvatud Arcofini investeeringu puhul, ei ole komisjonil tõendeid, mis annaksid alust väita, et tema hinnang riigiabi olemasolu kohta tingimusliku otsuse põhjendustes 122–149 käsitletud meetmete kohta on ekslik. Mitte üksnes valdusettevõtja Dexia SA, vaid ka kontserni tütarettevõtjad, eriti DBB/Belfius ja DMA, said kasu kõigist meetmetest (ilma milleta ei oleks kontsern suutnud oma tegevust jätkata).

| (386) | Praegu ei analüüsi komisjon tingimuslikus otsuses määratletud abimeetmetes sisalduva riigiabi tagastamise küsimust, mis nõuaks nende ettevõtjate tuvastamist, kes peaksid kokkusobimatu abi tagastama. Pigem tehakse kindlaks, kas meetmed kujutasid abi muu hulgas DBB/Belfiuse või DMA tegevusele. Seejärel anti veel abi: refinantseerimistagatis Dexia SA-le ja DCLile, Belgia keskpanga uus erakorraline likviidsusabi (ning Prantsusmaa keskpanga erakorraline likviidsusabi, millele oli Belgia keskpanga tagatis), samuti DBB/Belfiuse loovutamine ja ümberkorraldusmeetmed. Võeti uusi meetmeid ning eeskätt Dexia saneerimise ja DMA loovutamise raames, mille tulemusel asutati uus arengupank, mis rahastab Prantsusmaa kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi. |
| --- | --- |

(386)

Praegu ei analüüsi komisjon tingimuslikus otsuses määratletud abimeetmetes sisalduva riigiabi tagastamise küsimust, mis nõuaks nende ettevõtjate tuvastamist, kes peaksid kokkusobimatu abi tagastama. Pigem tehakse kindlaks, kas meetmed kujutasid abi muu hulgas DBB/Belfiuse või DMA tegevusele. Seejärel anti veel abi: refinantseerimistagatis Dexia SA-le ja DCLile, Belgia keskpanga uus erakorraline likviidsusabi (ning Prantsusmaa keskpanga erakorraline likviidsusabi, millele oli Belgia keskpanga tagatis), samuti DBB/Belfiuse loovutamine ja ümberkorraldusmeetmed. Võeti uusi meetmeid ning eeskätt Dexia saneerimise ja DMA loovutamise raames, mille tulemusel asutati uus arengupank, mis rahastab Prantsusmaa kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi.

6.1.1.   Tingimuslikus otsuses käsitletud meetmed

a)   tingimuslikus otsuses heaks kiidetud abi suhtes kehtestatud kohustuste ja tingimuste täitmine

| (387) | Nagu on sätestatud põhjenduses 7, kiitis komisjon heaks järgmised tehingud tingimusel, et täidetakse kõiki otsuses ette nähtud kohustusi ja tingimusi:






  1) | kapitali suurendamine kokku summas 6 miljardit eurot, millest 5,2 miljardit eurot moodustab riigiabi; |
| --- | --- | --- |

(387)

Nagu on sätestatud põhjenduses 7, kiitis komisjon heaks järgmised tehingud tingimusel, et täidetakse kõiki otsuses ette nähtud kohustusi ja tingimusi:

1)

kapitali suurendamine kokku summas 6 miljardit eurot, millest 5,2 miljardit eurot moodustab riigiabi;

| 2) | Belgia ja Prantsusmaa riigi antud tagatis langenud väärtusega varadele, millest abi moodustab 3,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

2)

Belgia ja Prantsusmaa riigi antud tagatis langenud väärtusega varadele, millest abi moodustab 3,2 miljardit eurot;

| 3) | Belgia riigi tagatud ja Belgia keskpanga antud erakorraline likviidsusabi, mida kasutati põhiliselt 2008. aasta oktoobris ja novembris, ning |
| --- | --- |

3)

Belgia riigi tagatud ja Belgia keskpanga antud erakorraline likviidsusabi, mida kasutati põhiliselt 2008. aasta oktoobris ja novembris, ning

| 4) | Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi riigi antud tagatis kontserni refinantseerimiseks maksimaalselt 135 miljardi euro eest (summa sisaldab ka Belgia riigi tagatist Belgia keskpanga Dexiale antud erakorralisele likviidsusabile). |
| --- | --- |

4)

Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi riigi antud tagatis kontserni refinantseerimiseks maksimaalselt 135 miljardi euro eest (summa sisaldab ka Belgia riigi tagatist Belgia keskpanga Dexiale antud erakorralisele likviidsusabile).

| (388) | Tingimusliku otsuse kohustuste ja tingimuste täitmata jätmise kohta väidavad Dexia kontsern ja asjaomased liikmesriigid, et komisjon on rikkunud eksperdi sõltumatuse põhimõtet ning koostanud eksliku hinnangu 2010. aasta veebruari ümberkorralduskava elluviimise kohta. Veel väidavad nad, et isegi kui leiavad tõestust need mõned puudused, millele sõltumatu ekspert oma kolmandas aruandes tähelepanu juhtis, ei saa mõistlikult väita, et 2010. aasta veebruari ümberkorralduskava alusel ellu viidud võimalikud puudulikud meetmed oleks olnud põhjuseks kontserni väga keerulisele olukorrale 2011. aasta oktoobris. Viimase põhjused peituvad hoopis riigivõlakriisis (86). |
| --- | --- |

(388)

Tingimusliku otsuse kohustuste ja tingimuste täitmata jätmise kohta väidavad Dexia kontsern ja asjaomased liikmesriigid, et komisjon on rikkunud eksperdi sõltumatuse põhimõtet ning koostanud eksliku hinnangu 2010. aasta veebruari ümberkorralduskava elluviimise kohta. Veel väidavad nad, et isegi kui leiavad tõestust need mõned puudused, millele sõltumatu ekspert oma kolmandas aruandes tähelepanu juhtis, ei saa mõistlikult väita, et 2010. aasta veebruari ümberkorralduskava alusel ellu viidud võimalikud puudulikud meetmed oleks olnud põhjuseks kontserni väga keerulisele olukorrale 2011. aasta oktoobris. Viimase põhjused peituvad hoopis riigivõlakriisis (86).

| (389) | Tingimuslikule otsusele järgnenud ajal ei ole peetud kinni paljudest kohustustest, mis olid abi lubamise eelduseks, sealhulgas keelust anda oma PWB klientidele laene, mille riskiga korrigeeritud tulusus on madalam kui 10 %, stabiilse rahastamise miinimumist, keelust kasutada kiirendatud tagasimakse võimalust Tier 2 instrumentidelt ning kohustusest teatada komisjonile Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt kupongimaksete tegemise kavatsusest, samuti kontserni kogubilansimahu vähendamise tempost (87). |
| --- | --- |

(389)

Tingimuslikule otsusele järgnenud ajal ei ole peetud kinni paljudest kohustustest, mis olid abi lubamise eelduseks, sealhulgas keelust anda oma PWB klientidele laene, mille riskiga korrigeeritud tulusus on madalam kui 10 %, stabiilse rahastamise miinimumist, keelust kasutada kiirendatud tagasimakse võimalust Tier 2 instrumentidelt ning kohustusest teatada komisjonile Tier 1 või Upper Tier 2 hübriidinstrumentidelt kupongimaksete tegemise kavatsusest, samuti kontserni kogubilansimahu vähendamise tempost (87).

| (390) | Komisjoni arvates kujutavad võlakirjaportfelliga seotud finantsvõimenduse vähendamine miinimumist suuremas ulatuses, uute laenude andmine maksimaalsest lubatust väiksemas ulatuses ning enamiku üksuste müük enne tingimuslikus otsuses sisalduvate tingimustega lubatud viimast päeva asjaomase otsuse normaalset täitmise kulgu ning olenemata asjaomaste liikmesriikide ja Dexia oma märkustes väljendatud ootustest ei hüvita ega vabanda need välja olulisi tuvastatud puudusi. Muu hulgas tuleb ära märkida, et kui osa üksusi müüdi tähtaegselt, siis neist kaks kõige olulisemat, Crediop ja Sabadell, on müügitähtaja möödumisest hoolimata praeguseni Dexia tütarettevõtjad ning nende müüki ei paista lähiajal toimuvat. |
| --- | --- |

(390)

Komisjoni arvates kujutavad võlakirjaportfelliga seotud finantsvõimenduse vähendamine miinimumist suuremas ulatuses, uute laenude andmine maksimaalsest lubatust väiksemas ulatuses ning enamiku üksuste müük enne tingimuslikus otsuses sisalduvate tingimustega lubatud viimast päeva asjaomase otsuse normaalset täitmise kulgu ning olenemata asjaomaste liikmesriikide ja Dexia oma märkustes väljendatud ootustest ei hüvita ega vabanda need välja olulisi tuvastatud puudusi. Muu hulgas tuleb ära märkida, et kui osa üksusi müüdi tähtaegselt, siis neist kaks kõige olulisemat, Crediop ja Sabadell, on müügitähtaja möödumisest hoolimata praeguseni Dexia tütarettevõtjad ning nende müüki ei paista lähiajal toimuvat.

| (391) | 2010. aastaks seatud bilansimahu vähendamise eesmärk täideti 31. märtsiks 2011 ja mitte 31. detsembriks 2010, nagu asjaomased liikmesriigid olid lubanud. Kohustuste loetelu punkti 18 alapunktis d on sätestatud asjaomastele liikmesriikidele kohustus esitada juhul, kui aastaeesmärke ei saavutata, komisjonile meetmed, mis võimaldavad saavutada asjaomased eesmärgid järgneva aasta 30. juuniks. 2010. aasta lõpuks seatud bilansimahu vähendamise eesmärk saavutati küll järgnenud aasta 30. juuniks, kuid see ei muuda olematuks asjaolu, et 2010. aastal eesmärki ei saavutatud. Lisaks rõhutab komisjon, et bilansimahu iga-aastase vähendamise kohustus põhineb tingimusliku otsuse vastuvõtmise aegsetel arvutustel DBB/Belfiust hõlmava Dexia kontserni suhtes. Seega saavutas Dexia 2011. aasta lõpuks iga-aastase bilansimahu vähendamise eesmärgi tänu sellele, et bilanss ei kajastanud enam 2011. aasta oktoobris müüdud DBB/Belfiuse vara ega kohustusi, kuigi eesmärk oli püstitatud eeldusega, et see kontserni olulisimaid tütarettevõtjaid kuulub endiselt Dexiale. Ehkki 2011. aasta eesmärk ametlikult saavutati, jääb komisjoni arvates ilma DBB/Belfiuseta Dexia kontserni 2011. aasta lõpuks vähendatud bilansimaht kõvasti alla tempo, mis oli tingimuslikus otsuses nähtud ette DBB/Belfiust sisaldava Dexia kontserni jaoks. |
| --- | --- |

(391)

2010. aastaks seatud bilansimahu vähendamise eesmärk täideti 31. märtsiks 2011 ja mitte 31. detsembriks 2010, nagu asjaomased liikmesriigid olid lubanud. Kohustuste loetelu punkti 18 alapunktis d on sätestatud asjaomastele liikmesriikidele kohustus esitada juhul, kui aastaeesmärke ei saavutata, komisjonile meetmed, mis võimaldavad saavutada asjaomased eesmärgid järgneva aasta 30. juuniks. 2010. aasta lõpuks seatud bilansimahu vähendamise eesmärk saavutati küll järgnenud aasta 30. juuniks, kuid see ei muuda olematuks asjaolu, et 2010. aastal eesmärki ei saavutatud. Lisaks rõhutab komisjon, et bilansimahu iga-aastase vähendamise kohustus põhineb tingimusliku otsuse vastuvõtmise aegsetel arvutustel DBB/Belfiust hõlmava Dexia kontserni suhtes. Seega saavutas Dexia 2011. aasta lõpuks iga-aastase bilansimahu vähendamise eesmärgi tänu sellele, et bilanss ei kajastanud enam 2011. aasta oktoobris müüdud DBB/Belfiuse vara ega kohustusi, kuigi eesmärk oli püstitatud eeldusega, et see kontserni olulisimaid tütarettevõtjaid kuulub endiselt Dexiale. Ehkki 2011. aasta eesmärk ametlikult saavutati, jääb komisjoni arvates ilma DBB/Belfiuseta Dexia kontserni 2011. aasta lõpuks vähendatud bilansimaht kõvasti alla tempo, mis oli tingimuslikus otsuses nähtud ette DBB/Belfiust sisaldava Dexia kontserni jaoks.

| (392) | Vastuseks asjaomaste liikmesriikide märkustele märgib komisjon, et ehkki riigivõlakriis võis tõepoolest takistada tingimusliku otsuse elluviimist, ei saa sellega õigustada teatavate kohustuste täitmata jätmist, nagu näiteks minimaalset riskiga korrigeeritud tulusust. |
| --- | --- |

(392)

Vastuseks asjaomaste liikmesriikide märkustele märgib komisjon, et ehkki riigivõlakriis võis tõepoolest takistada tingimusliku otsuse elluviimist, ei saa sellega õigustada teatavate kohustuste täitmata jätmist, nagu näiteks minimaalset riskiga korrigeeritud tulusust.

| (393) | Eespool nimetatud põhjustel ei olnud tingimuslikus otsuses (88) ja menetluse pikendamise otsuses (89) komisjoni väljendatud kahtluste suhtes asjaomaste liikmesriikide esitatud märkused tingimusliku otsuse kohustuste ja tingimuste kohta komisjoni jaoks veenvad (90). Seega leiab komisjon, et tingimuslikus otsuses sisalduvad tingimused ja kohustused ei ole täidetud ning et asjaomased liikmesriigid on kuritarvitanud tingimuslikus otsuses käsitletud abimeetmeid ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(393)

Eespool nimetatud põhjustel ei olnud tingimuslikus otsuses (88) ja menetluse pikendamise otsuses (89) komisjoni väljendatud kahtluste suhtes asjaomaste liikmesriikide esitatud märkused tingimusliku otsuse kohustuste ja tingimuste kohta komisjoni jaoks veenvad (90). Seega leiab komisjon, et tingimuslikus otsuses sisalduvad tingimused ja kohustused ei ole täidetud ning et asjaomased liikmesriigid on kuritarvitanud tingimuslikus otsuses käsitletud abimeetmeid ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 tähenduses.

b)   Dexia kapitali Arcofini poolne suurendamine kui täiendav abi Dexiale

| (394) | Pärast Dexia kapitali suurendamise uurimist tingimusliku otsuse raames järeldas komisjon, et meede vastas kõigile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele, välja arvatud Arcofini, Ethiase ja CNP Assurances’i osalemine kapitali suurendamises. Nimetatud otsuse põhjenduses 130 järeldas komisjon, et loetletud ettevõtjate osalemine Dexia kapitali suurendamises ei vasta riigi rahaliste vahendite kaasamise tingimusele. |
| --- | --- |

(394)

Pärast Dexia kapitali suurendamise uurimist tingimusliku otsuse raames järeldas komisjon, et meede vastas kõigile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele, välja arvatud Arcofini, Ethiase ja CNP Assurances’i osalemine kapitali suurendamises. Nimetatud otsuse põhjenduses 130 järeldas komisjon, et loetletud ettevõtjate osalemine Dexia kapitali suurendamises ei vasta riigi rahaliste vahendite kaasamise tingimusele.

| (395) | Nagu kirjeldatud menetluse pikendamise otsuse põhjenduses 31, algatas komisjon 3. aprillil 2012 ametliku uurimismenetluse riigiabi SA.33927 suhtes (91) (tagatisskeem rahandusühistu üksikliikmete osakute kaitseks), kahtlustades, et tagatisskeem võib kujutada siseturuga kokkusobimatut riigiabi rahandusühistutele, kelle füüsilistest isikutest partnerid on tagatisskeemiga kaetud, seega muu hulgas Arcofinile. |
| --- | --- |

(395)

Nagu kirjeldatud menetluse pikendamise otsuse põhjenduses 31, algatas komisjon 3. aprillil 2012 ametliku uurimismenetluse riigiabi SA.33927 suhtes (91) (tagatisskeem rahandusühistu üksikliikmete osakute kaitseks), kahtlustades, et tagatisskeem võib kujutada siseturuga kokkusobimatut riigiabi rahandusühistutele, kelle füüsilistest isikutest partnerid on tagatisskeemiga kaetud, seega muu hulgas Arcofinile.

| (396) | 3. aprilli 2012. aasta otsuse kohaselt võis tagatisskeem võimaldada rahandusühistutel saada rohkem kapitali või vähemalt säilitada olemasolevat kapitali, kuna see veenis füüsilistest isikutest partnereid rahandusühistust mitte lahkuma. Eriti kehtis see ajavahemikus 2008. aasta sügis kuni rakendusmääruse vastuvõtmiseni (10. oktoobril 2011), kui turu ja eriti finantsinstitutsioonide üldine ebastabiilsus oleks investorid vastasel korral rahandusühistutest lahkuma pannud (92). |
| --- | --- |

(396)

3. aprilli 2012. aasta otsuse kohaselt võis tagatisskeem võimaldada rahandusühistutel saada rohkem kapitali või vähemalt säilitada olemasolevat kapitali, kuna see veenis füüsilistest isikutest partnereid rahandusühistust mitte lahkuma. Eriti kehtis see ajavahemikus 2008. aasta sügis kuni rakendusmääruse vastuvõtmiseni (10. oktoobril 2011), kui turu ja eriti finantsinstitutsioonide üldine ebastabiilsus oleks investorid vastasel korral rahandusühistutest lahkuma pannud (92).

| (397) | Nagu on märgitud 3. aprilli 2012. aasta otsuses ja menetluse pikendamise otsuses, väitis komisjon järgmist;






  — | 10. oktoobril 2008 teatas Belgia valitsus pressiteates oma otsusest pikendada Belgia riigi poolset pangaasutuste klientidele antud tagatist hoiuste ja finantsinstrumentide kaitsmise fondi näol (93). Asjaomast tagatist kavatseti laiendada ka muudele finantssektori institutsioonidele, eeskätt kindlustusettevõtjatele [nn 21. kategooria elukindlustustootele] või loaga rahandusühistutele, [...] kes vastava taotluse esitavad
   (94). Pressiteates oli öeldud, et teatavad ühistud on vastava taotluse juba esitanud; |
| --- | --- | --- |

(397)

Nagu on märgitud 3. aprilli 2012. aasta otsuses ja menetluse pikendamise otsuses, väitis komisjon järgmist;

—

10. oktoobril 2008 teatas Belgia valitsus pressiteates oma otsusest pikendada Belgia riigi poolset pangaasutuste klientidele antud tagatist hoiuste ja finantsinstrumentide kaitsmise fondi näol (93). Asjaomast tagatist kavatseti laiendada ka muudele finantssektori institutsioonidele, eeskätt kindlustusettevõtjatele [nn 21. kategooria elukindlustustootele] või loaga rahandusühistutele, [...] kes vastava taotluse esitavad
   (94). Pressiteates oli öeldud, et teatavad ühistud on vastava taotluse juba esitanud;

| — | 15. oktoobril 2008 võttis Belgia föderaalne parlament vastu finantsstabiilsuse edendamist käsitleva seaduse, mille kohaselt võib riik võtta määruse alusel kasutusele riigitagatismehhanismi institutsioonidele, kelle suhtes teostatakse eelarvekontrolli: kindlustusettevõtjad, krediidiasutused, investeerimis- ja börsiettevõtted; |
| --- | --- |

—

15. oktoobril 2008 võttis Belgia föderaalne parlament vastu finantsstabiilsuse edendamist käsitleva seaduse, mille kohaselt võib riik võtta määruse alusel kasutusele riigitagatismehhanismi institutsioonidele, kelle suhtes teostatakse eelarvekontrolli: kindlustusettevõtjad, krediidiasutused, investeerimis- ja börsiettevõtted;

| — | 14. novembril 2008 pöörati 15. oktoobri 2008. aasta seadus täitmisele rakendusmäärusega, millega laiendati riigitagatist 21. kategooria elukindlustustooteid omavatele klientidele. Belgia riikliku rahandusasutuse Caisse des Dépôts et Consignations juurde loodi uus erifond hoiuste ja elukindlustustoodete kaitsmiseks. Mis puutub hoiustesse, siis anti erifondiga 50 000–100 000 euro suurune täiendav tagatis juba olemasolevale 50 000 euro suurusele tagatisele hoiuste ja finantsinstrumentide kaitsmiseks. 21. kategooria elukindlustustoodete puhul andis eritagatis katte 100 000 eurole (95); |
| --- | --- |

—

14. novembril 2008 pöörati 15. oktoobri 2008. aasta seadus täitmisele rakendusmäärusega, millega laiendati riigitagatist 21. kategooria elukindlustustooteid omavatele klientidele. Belgia riikliku rahandusasutuse Caisse des Dépôts et Consignations juurde loodi uus erifond hoiuste ja elukindlustustoodete kaitsmiseks. Mis puutub hoiustesse, siis anti erifondiga 50 000–100 000 euro suurune täiendav tagatis juba olemasolevale 50 000 euro suurusele tagatisele hoiuste ja finantsinstrumentide kaitsmiseks. 21. kategooria elukindlustustoodete puhul andis eritagatis katte 100 000 eurole (95);

| — | 21. jaanuaril 2009 kinnitas Belgia valitsus pressiteates, et oli võtnud kohustuse laiendada tagatismehhanismi olemasolevate loaga rahandusühistute [füüsilisest isikust] partneritele, kes on vähemalt poole oma varast investeerinud vähemalt ühte finantssektoris tegutsevasse või krediidiasutusena tegutseda võivasse ettevõttesse. Samal päeval teavitas Arco kontsern oma partnereid valitsuse kinnitusest (96); |
| --- | --- |

—

21. jaanuaril 2009 kinnitas Belgia valitsus pressiteates, et oli võtnud kohustuse laiendada tagatismehhanismi olemasolevate loaga rahandusühistute [füüsilisest isikust] partneritele, kes on vähemalt poole oma varast investeerinud vähemalt ühte finantssektoris tegutsevasse või krediidiasutusena tegutseda võivasse ettevõttesse. Samal päeval teavitas Arco kontsern oma partnereid valitsuse kinnitusest (96);

| — | 14. aprillil 2009 (97) avaldati rakendusmäärus, millega anti rahandusministrile ülesanne esitada seaduseelnõu, millega võetakse kasutusele riigitagatismehhanism loaga rahandusühituste füüsilisest isikust partnerite osakapitali hüvitamiseks; |
| --- | --- |

—

14. aprillil 2009 (97) avaldati rakendusmäärus, millega anti rahandusministrile ülesanne esitada seaduseelnõu, millega võetakse kasutusele riigitagatismehhanism loaga rahandusühituste füüsilisest isikust partnerite osakapitali hüvitamiseks;

| — | 9. septembril 2011 kinnitas Belgia föderaalvalitsus, et valminud on määruse eelnõu loaga rahandusühistute füüsilisest isikust partneritele riigitagatise andmise kohta (98); |
| --- | --- |

—

9. septembril 2011 kinnitas Belgia föderaalvalitsus, et valminud on määruse eelnõu loaga rahandusühistute füüsilisest isikust partneritele riigitagatise andmise kohta (98);

| — | 10. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärusega laiendati 14. novembri 2008. aasta rakendusmäärusega kasutusele võetud tagatist ka loaga rahandusühistutele: erifond hakkas katma ka rahandusühistute kapitali. Komisjon täpsustab, et hoiuste ja elukindlustustoodete kaitsmise erifondiga tagatud kaitse loaga rahandusühistute elujõulisusele ja kapitalile on jõus alates hetkest, mil on laekunud aastamakse ja jõustunud fondis osalemise taotluse esitanud kindlustusettevõtte või rahandusühistu sisenemisõigus; |
| --- | --- |

—

10. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärusega laiendati 14. novembri 2008. aasta rakendusmäärusega kasutusele võetud tagatist ka loaga rahandusühistutele: erifond hakkas katma ka rahandusühistute kapitali. Komisjon täpsustab, et hoiuste ja elukindlustustoodete kaitsmise erifondiga tagatud kaitse loaga rahandusühistute elujõulisusele ja kapitalile on jõus alates hetkest, mil on laekunud aastamakse ja jõustunud fondis osalemise taotluse esitanud kindlustusettevõtte või rahandusühistu sisenemisõigus;

| — | 7. novembri 2011. aasta määrusega teatas Belgia, et 14. novembri 2008. aasta rakendusmääruse alusel kiidetakse heaks loaga rahandusühistute ARCOPAR SCRL, ARCOFIN SCRL ja ARCOPLUS SCRL kapitali kaitsmise taotlus. Heakskiidu kohta öeldi, et loaga rahandusühistute osakud tuleks tagada sama tagatisskeemiga, mis kehtib asendushoiuste, st 21. kategooria panga- ja kindlustushoiuste suhtes ning et on võimalik kiiremas korras laiendada hoiustele antud kaitset loaga rahandusühistute kapitalile, nii nagu varasemalt oli välja kuulutatud. Komisjoni teadmisel on Arco kontsern (või täpsemalt kolm tütarettevõtjat Arcofin, Arcopar ja Arcoplus) esimene loaga rahandusühistu, kes esitas taotluse kohaldada skeemi oma füüsilisest isikust partnerite suhtes ning on seni ainus rahandusühistu, kelle suhtes tagatisskeem kehtib. |
| --- | --- |

—

7. novembri 2011. aasta määrusega teatas Belgia, et 14. novembri 2008. aasta rakendusmääruse alusel kiidetakse heaks loaga rahandusühistute ARCOPAR SCRL, ARCOFIN SCRL ja ARCOPLUS SCRL kapitali kaitsmise taotlus. Heakskiidu kohta öeldi, et loaga rahandusühistute osakud tuleks tagada sama tagatisskeemiga, mis kehtib asendushoiuste, st 21. kategooria panga- ja kindlustushoiuste suhtes ning et on võimalik kiiremas korras laiendada hoiustele antud kaitset loaga rahandusühistute kapitalile, nii nagu varasemalt oli välja kuulutatud. Komisjoni teadmisel on Arco kontsern (või täpsemalt kolm tütarettevõtjat Arcofin, Arcopar ja Arcoplus) esimene loaga rahandusühistu, kes esitas taotluse kohaldada skeemi oma füüsilisest isikust partnerite suhtes ning on seni ainus rahandusühistu, kelle suhtes tagatisskeem kehtib.

| (398) | Belgia esindajatekoja moodustatud Dexia SA pankroti põhjuseid uuriva erikomisjoni aruande kohaselt ei olnud Arcofinil endal majanduslikku huvi Dexia kapitali suurendamises osalemiseks, vaid see tehing sooritati ametiasutuste survel. Selles on öeldud järgmist: | „Sündmused leidsid aset kontrollivate eraaktsionäride juba nõrgenenud positsiooni olukorras. [...] Holding communal ja Arco kontsern olid sõltuvad oma Dexias oleva portfelli sissetulekutest ning neil oli ülimalt vähe omavahendeid. |
| --- | --- | --- |

(398)

Belgia esindajatekoja moodustatud Dexia SA pankroti põhjuseid uuriva erikomisjoni aruande kohaselt ei olnud Arcofinil endal majanduslikku huvi Dexia kapitali suurendamises osalemiseks, vaid see tehing sooritati ametiasutuste survel. Selles on öeldud järgmist:

„Sündmused leidsid aset kontrollivate eraaktsionäride juba nõrgenenud positsiooni olukorras. [...] Holding communal ja Arco kontsern olid sõltuvad oma Dexias oleva portfelli sissetulekutest ning neil oli ülimalt vähe omavahendeid.

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | 30. septembril 2008 suurendasid Arcofin (Arco kontsern) ja Holding Communal Dexia SA päästmiseks oma kapitali vastavalt 350 miljonit eurot ja 500 miljonit eurot. Olgugi et kontrollivatel aktsionäridel ei olnud oma kapitali suurendamiseks vajalikke vahendeid, soovisid nad mõistagi esiteks vältida oma aktsiakapitali liigset lahjenemist ning teiseks tundub, et neile avaldasid vastavat survet ka ametiasutused. |
| --- | --- |

30. septembril 2008 suurendasid Arcofin (Arco kontsern) ja Holding Communal Dexia SA päästmiseks oma kapitali vastavalt 350 miljonit eurot ja 500 miljonit eurot. Olgugi et kontrollivatel aktsionäridel ei olnud oma kapitali suurendamiseks vajalikke vahendeid, soovisid nad mõistagi esiteks vältida oma aktsiakapitali liigset lahjenemist ning teiseks tundub, et neile avaldasid vastavat survet ka ametiasutused.

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | Et mõista Arco ja Holdin Communali tollast olukorda, tuleb vaadelda 2008. aasta kapitali suurendamist, mis on nende ühise probleemi tegelik sõlmpunkt. Sel ajal tegeles Arco portfelli mitmekesistamisega ning seda seoses järeldusega, et ettevõtte peamine riskipositsioon on liigselt koondunud (Dexiasse). [...]. Majanduslikult oleks olnud ebamõistlik veelgi koondada oma portfelli pelgalt rahastamise eesmärgil, mis juba iseenesest oli problemaatiline (vt asjaomast analüüsi käsitlev peatükk). |
| --- | --- |

Et mõista Arco ja Holdin Communali tollast olukorda, tuleb vaadelda 2008. aasta kapitali suurendamist, mis on nende ühise probleemi tegelik sõlmpunkt. Sel ajal tegeles Arco portfelli mitmekesistamisega ning seda seoses järeldusega, et ettevõtte peamine riskipositsioon on liigselt koondunud (Dexiasse). [...]. Majanduslikult oleks olnud ebamõistlik veelgi koondada oma portfelli pelgalt rahastamise eesmärgil, mis juba iseenesest oli problemaatiline (vt asjaomast analüüsi käsitlev peatükk).

| | Ometi otsustasid nimetatud kaks aktsionäri pärast 2008. aasta oktoobris tehtud sundotsust kiireloomulise kapitali suurendamiseks teha vajaliku liigse lahjendamise vältimiseks. Selle valiku tulemusel [...] on selgelt veelgi olulisem aktsiaportfelli koondumine ning oluline keskendumine Dexiale, millest sai faktiliselt nende suurim probleem. Kapitali suurendamine, mis oli muide kontsernile [Dexiale] kasutoov, nõrgestas seega olulisel määral just nimetatud kahte kontrollivat aktsionäri, kellel puudus piisavalt tugev vundament tehingu hajutamiseks oma portfelli süsteemsesse riski – nende jaoks muutus Dexiaga seotud risk eriliseks ja mittehajutatud riskiks”
   (99). |
| --- | --- |

Ometi otsustasid nimetatud kaks aktsionäri pärast 2008. aasta oktoobris tehtud sundotsust kiireloomulise kapitali suurendamiseks teha vajaliku liigse lahjendamise vältimiseks. Selle valiku tulemusel [...] on selgelt veelgi olulisem aktsiaportfelli koondumine ning oluline keskendumine Dexiale, millest sai faktiliselt nende suurim probleem. Kapitali suurendamine, mis oli muide kontsernile [Dexiale] kasutoov, nõrgestas seega olulisel määral just nimetatud kahte kontrollivat aktsionäri, kellel puudus piisavalt tugev vundament tehingu hajutamiseks oma portfelli süsteemsesse riski – nende jaoks muutus Dexiaga seotud risk eriliseks ja mittehajutatud riskiks”
   (99).

| (399) | Belgia ajakirjanduse kohaselt teatas eelmise valitsuse finantsminister 25. jaanuaril 2012 Belgia esindajatekoja moodustatud Dexia SA pankroti põhjuseid uuriva erikomisjoni ees, et Arcofini partnerite osakutele antud riigitagatis oli 2008. aastal Dexia esimese päästmiskava raames saavutatud poliitilise kompromissi tulemus.
  „Samuti teatas ta [Belgia finantsminister] [kolmapäeval, 25. jaanuaril 2012 Belgia esindajatekoja moodustatud Dexia SA pankroti põhjuseid uuriva erikomisjoni ees], et tal oli esialgu Arcole tagatise andmise suhtes kahtlusi, eeskätt kartuses, et Euroopa jaoks ei ole see vastuvõetav. Endise peaministri [Belgia finantsministri] arvates tuleneb asjaolu, et tagatised siiski kasutusele võeti, 2008. aastal Dexia esimese päästeplaani raames saavutatud poliitilisest kompromissist. Tegemist oli juba teada oleva kompromissi esmakordse tunnistamisega ühe asjaosalise poolt.

  [Ministri] väitel oli Arco partneritele kaitse andmise küsimus [...] õhus juba 2008. aasta septembri lõpus Dexia esimese päästeplaani otsustamise ööl Egmonti palees.

  „[...] Arco küsimuse tõstatas kinnisel ministrite nõukogul [„Kernkabinet”] ise”, teatas [finantsminister], peatumata üksikasjadel.

  [Ministri] sõnul oli poliitiline kompromiss vajalik Dexia päästmiseks. [...]” (100)

  „Endine finantsminister kinnitas, et [Belgia finantsminister] ütles Dexia pankrotti uurivale komisjonile veel, et esialgu ei olnud ta 2008. aasta poliitilise kompromissi tulemusel otsustatud tagatise poolt. Ta meenutas, et Dexiale esimese päästepaketi vastu võtmise ööl 2008. aasta septembris [...] arutleti pakutud tagatise laiendamist 21. kategooria toodetele [...] ning Arco partneritele. „[...] Arco puhul tõstatati küsimus otse „kernis” [kinnine ministrite nõukogu]” (101). |
| --- | --- |

(399)

Belgia ajakirjanduse kohaselt teatas eelmise valitsuse finantsminister 25. jaanuaril 2012 Belgia esindajatekoja moodustatud Dexia SA pankroti põhjuseid uuriva erikomisjoni ees, et Arcofini partnerite osakutele antud riigitagatis oli 2008. aastal Dexia esimese päästmiskava raames saavutatud poliitilise kompromissi tulemus.

„Samuti teatas ta [Belgia finantsminister] [kolmapäeval, 25. jaanuaril 2012 Belgia esindajatekoja moodustatud Dexia SA pankroti põhjuseid uuriva erikomisjoni ees], et tal oli esialgu Arcole tagatise andmise suhtes kahtlusi, eeskätt kartuses, et Euroopa jaoks ei ole see vastuvõetav. Endise peaministri [Belgia finantsministri] arvates tuleneb asjaolu, et tagatised siiski kasutusele võeti, 2008. aastal Dexia esimese päästeplaani raames saavutatud poliitilisest kompromissist. Tegemist oli juba teada oleva kompromissi esmakordse tunnistamisega ühe asjaosalise poolt.

[Ministri] väitel oli Arco partneritele kaitse andmise küsimus [...] õhus juba 2008. aasta septembri lõpus Dexia esimese päästeplaani otsustamise ööl Egmonti palees.

„[...] Arco küsimuse tõstatas kinnisel ministrite nõukogul [„Kernkabinet”] ise”, teatas [finantsminister], peatumata üksikasjadel.

[Ministri] sõnul oli poliitiline kompromiss vajalik Dexia päästmiseks. [...]” (100)

„Endine finantsminister kinnitas, et [Belgia finantsminister] ütles Dexia pankrotti uurivale komisjonile veel, et esialgu ei olnud ta 2008. aasta poliitilise kompromissi tulemusel otsustatud tagatise poolt. Ta meenutas, et Dexiale esimese päästepaketi vastu võtmise ööl 2008. aasta septembris [...] arutleti pakutud tagatise laiendamist 21. kategooria toodetele [...] ning Arco partneritele. „[...] Arco puhul tõstatati küsimus otse „kernis” [kinnine ministrite nõukogu]” (101).

| (400) | Belgia esindajatekoja moodustatud Dexia SA pankroti põhjuseid uuriva erikomisjoni aruande arutelude raames väitis üks parlamendisaadik, et riigi poolne Arco partneritele antud juurdepääs riigitagatisele oli vastutasu Arcofini osalemise eest Dexia kapitali suurendamises, mis toimus valitsuse survel: | „2008. aastal osalesid ARCO kontsern ja Holding Communal kontserni kapitali suurendamises üüratu ja hoomamatu summaga. Laenu saamiseks [DBB laen ARCO kontsernile ja Holding Communalile kapitali suurendamises osalemiseks] ei saanud nad pöörduda kellegi muu kui Banque Dexia Belgiquei poole, mistõttu on järelikult tegemist ettevõttesisese rahastamisega. Kapitali suurendamine oli mõeldud dividendide tagamiseks ning toimus valitsuse survel. |
| --- | --- | --- |

(400)

Belgia esindajatekoja moodustatud Dexia SA pankroti põhjuseid uuriva erikomisjoni aruande arutelude raames väitis üks parlamendisaadik, et riigi poolne Arco partneritele antud juurdepääs riigitagatisele oli vastutasu Arcofini osalemise eest Dexia kapitali suurendamises, mis toimus valitsuse survel:

„2008. aastal osalesid ARCO kontsern ja Holding Communal kontserni kapitali suurendamises üüratu ja hoomamatu summaga. Laenu saamiseks [DBB laen ARCO kontsernile ja Holding Communalile kapitali suurendamises osalemiseks] ei saanud nad pöörduda kellegi muu kui Banque Dexia Belgiquei poole, mistõttu on järelikult tegemist ettevõttesisese rahastamisega. Kapitali suurendamine oli mõeldud dividendide tagamiseks ning toimus valitsuse survel.

| | Vastutasuks sai ARCO juurdepääsu hoiuste tagatisfondile sellisel moel, mis andis hoiustajatele võimaluse saada juhtimisvigade ilmnemisel hüvitist. ARCO pidi liitumistasu maksma vaid vajaduse korral. Seega oli see selgelt valitsuse järjekordne kingitus ARCO kontsernile summas 1,5 miljardit eurot” (102). |
| --- | --- |

Vastutasuks sai ARCO juurdepääsu hoiuste tagatisfondile sellisel moel, mis andis hoiustajatele võimaluse saada juhtimisvigade ilmnemisel hüvitist. ARCO pidi liitumistasu maksma vaid vajaduse korral. Seega oli see selgelt valitsuse järjekordne kingitus ARCO kontsernile summas 1,5 miljardit eurot” (102).

| (401) | Põhjendustes (397)–(400) toodud põhjustel ei olnud menetluse pikendamise otsuses komisjoni väljendatud kahtluste suhtes asjaomaste liikmesriikide esitatud märkused komisjoni jaoks veenvad. Seepärast leiab komisjon, et Arcofini partneritele antud riigitagatis on seotud Belgia ametiasutustega, et veenda Arcofini osalema Dexia kapitali suurendamises. |
| --- | --- |

(401)

Põhjendustes (397)–(400) toodud põhjustel ei olnud menetluse pikendamise otsuses komisjoni väljendatud kahtluste suhtes asjaomaste liikmesriikide esitatud märkused komisjoni jaoks veenvad. Seepärast leiab komisjon, et Arcofini partneritele antud riigitagatis on seotud Belgia ametiasutustega, et veenda Arcofini osalema Dexia kapitali suurendamises.

| (402) | Vastusena Belgia märkusele (vt põhjendus (377)) märgib komisjon, et nii teadaanne kui ka tagatis pärinevad Belgia riigilt. Tagatistehing toimus hetkel, mil Arcofin oleks sattunud ülimalt riskantsesse olukorda, kus tema aktsionärid oleksid võinud sattuda Arcofini osalemise tõttu Dexia kapitali suurendamises kahjumisse. Komisjon tõstab esile tagatiskavandist teatamise ja Dexia kapitali suurendamise ettevalmistuse ajalist kokkulangevust (esimene leidis aset 10. oktoobril 2008 ning teine realiseerus 3. oktoobril 2008, seega toimusid ettevalmistustööd varem), mistõttu leiab komisjon eespool loetletud asjaolusid arvesse võttes (103), et kui Arcofin ei oleks saanud loota rahandusühistute füüsilisest isikust partnerite investeeringuid kaitsvale tagatismehhanismile, mille kavandi väljakuulutamine motiveeris teda seda kapitalisüsti tegema, ei oleks ta Dexia kapitali suurendamises osalenud. Seega on meede seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(402)

Vastusena Belgia märkusele (vt põhjendus (377)) märgib komisjon, et nii teadaanne kui ka tagatis pärinevad Belgia riigilt. Tagatistehing toimus hetkel, mil Arcofin oleks sattunud ülimalt riskantsesse olukorda, kus tema aktsionärid oleksid võinud sattuda Arcofini osalemise tõttu Dexia kapitali suurendamises kahjumisse. Komisjon tõstab esile tagatiskavandist teatamise ja Dexia kapitali suurendamise ettevalmistuse ajalist kokkulangevust (esimene leidis aset 10. oktoobril 2008 ning teine realiseerus 3. oktoobril 2008, seega toimusid ettevalmistustööd varem), mistõttu leiab komisjon eespool loetletud asjaolusid arvesse võttes (103), et kui Arcofin ei oleks saanud loota rahandusühistute füüsilisest isikust partnerite investeeringuid kaitsvale tagatismehhanismile, mille kavandi väljakuulutamine motiveeris teda seda kapitalisüsti tegema, ei oleks ta Dexia kapitali suurendamises osalenud. Seega on meede seostatav riigiga.

| (403) | Dexia kapitali suurendamine 350 miljoni euro võrra rahandusühistu Arcofini poolt Dexia esimese päästeplaani raames on seega seostatav riigiga. Muud riigiabina määratlemise tingimused on täidetud põhjustel, mis on esitatud juba 13. märtsi 2009. aasta ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses (104) ning tingimuslikus otsuses (105): ilma Belgia riigi tagatiseta ei oleks Arcofin kapitali suurendamises osalenud, kuna see andis Dexia kontsernile olulise eelise maksejõuetusriski vähendamise näol; kapitali suurendamine on valikuline, kuna puudutab vaid ühte ettevõtet – Dexia kontserni; samuti Dexia suuruse ja mõjukuse tõttu Belgia, Prantsuse ja Luksemburgi turul ning põhjusel, et ilma sekkumisteta oleks kontsern muutunud maksejõuetuks ja see oleks muutnud väga olulisel määral pangandusturu struktuuri kolmes nimetatud riigis. Seepärast leiab komisjon, et vaadeldavad meetmed mõjutavad liikmesriikide vahelist kaubandust ning moonutavad või tõenäoliselt moonutavad konkurentsi. |
| --- | --- |

(403)

Dexia kapitali suurendamine 350 miljoni euro võrra rahandusühistu Arcofini poolt Dexia esimese päästeplaani raames on seega seostatav riigiga. Muud riigiabina määratlemise tingimused on täidetud põhjustel, mis on esitatud juba 13. märtsi 2009. aasta ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses (104) ning tingimuslikus otsuses (105): ilma Belgia riigi tagatiseta ei oleks Arcofin kapitali suurendamises osalenud, kuna see andis Dexia kontsernile olulise eelise maksejõuetusriski vähendamise näol; kapitali suurendamine on valikuline, kuna puudutab vaid ühte ettevõtet – Dexia kontserni; samuti Dexia suuruse ja mõjukuse tõttu Belgia, Prantsuse ja Luksemburgi turul ning põhjusel, et ilma sekkumisteta oleks kontsern muutunud maksejõuetuks ja see oleks muutnud väga olulisel määral pangandusturu struktuuri kolmes nimetatud riigis. Seepärast leiab komisjon, et vaadeldavad meetmed mõjutavad liikmesriikide vahelist kaubandust ning moonutavad või tõenäoliselt moonutavad konkurentsi.

| (404) | Komisjon rõhutab, et Dexia kapitali suurendamises Arcofini osalemise seostatavust riigiga ei saa panna kahtluse alla riigiabijuhtumis SA.33927 „tagatisskeem rahandusühistu üksikliikmete osakute kaitseks” tehtud järelduse tõttu, mille kohaselt ei kujuta tagatisskeem Arcofinile antud riigiabi. Arcofin ei olnud ehk tõesti ise tagatisskeemi alusel antud riigiabi saaja, kuid võttis meetme, mis on seostatav riigiabiga, nagu komisjon on käesolevas otsuses märkinud. |
| --- | --- |

(404)

Komisjon rõhutab, et Dexia kapitali suurendamises Arcofini osalemise seostatavust riigiga ei saa panna kahtluse alla riigiabijuhtumis SA.33927 „tagatisskeem rahandusühistu üksikliikmete osakute kaitseks” tehtud järelduse tõttu, mille kohaselt ei kujuta tagatisskeem Arcofinile antud riigiabi. Arcofin ei olnud ehk tõesti ise tagatisskeemi alusel antud riigiabi saaja, kuid võttis meetme, mis on seostatav riigiabiga, nagu komisjon on käesolevas otsuses märkinud.

| (405) | Tingimusliku otsusega tipneva menetluse raames ei teavitanud Belgia ametiasutused komisjoni rahandusühistute füüsilisest isikust partnerite osakapitali kaitsva tagatisskeemiga seotud asjaoludest. Tervikteabe puudumine Arcofini osalemist ümbritsevate tingimuste kohta kapitali suurendamise tehingus oli määrava tähtsusega komisjoni poolt tingimuslikus otsuses tehtud järelduses, et investeering ei sisalda riigiabi ning et muud abikomponendid on siseturuga kokkusobivad. Dexiale antud abi oli tegelikkuses suurem, kui komisjon oma tingimuslikus otsuses määratles, mistõttu võis komisjonile ette antud ekslik abisumma avaldada määravat mõju komisjoni tehtud analüüsile. Seega edastas komisjon asjaomastele liikmesriikidele kirja, milles teatas oma kavatsusest algatada ametlik uurimismenetlus, et võtta tagasi tingimusliku otsuse kõik sätted, milles on käsitletud Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises. Samuti hoiatati asjaomaseid liikmesriike, et tingimuslikus otsuses käsitletud kõigi abimeetmete kokkusobivus vaadatakse läbi, kui peaks toimuma uue täiendava abi andmine Arcofini osalemise näol Dexia kapitali suurendamises, uus abi andmine või tõenäoline andmine tingimuslikus otsuses käsitletud ümberkorraldusperioodil või sama otsuse teatavate kohustuste ja tingimuste mittetäitmine. Seejärel kutsus komisjon menetluse pikendamise otsuses asjaomaseid liikmesriike esitama oma märkusi ja andma mis tahes selleteemalist teavet, et oleks võimalik teha kindlaks, kas tingimuslik otsus tuleb tagasi võtta. Eespool nimetatud põhjustel ja pärast asjaomaste liikmesriikide esitatud märkuste analüüsimist otsustas komisjon tingimusliku otsuse tagasi võtta. See-eest leiab komisjon, et tingimuslikus otsuses juba esitatud analüüs abimeetmete olemasolu kohta (vt põhjendused 121–138) jääb täielikult jõusse. |
| --- | --- |

(405)

Tingimusliku otsusega tipneva menetluse raames ei teavitanud Belgia ametiasutused komisjoni rahandusühistute füüsilisest isikust partnerite osakapitali kaitsva tagatisskeemiga seotud asjaoludest. Tervikteabe puudumine Arcofini osalemist ümbritsevate tingimuste kohta kapitali suurendamise tehingus oli määrava tähtsusega komisjoni poolt tingimuslikus otsuses tehtud järelduses, et investeering ei sisalda riigiabi ning et muud abikomponendid on siseturuga kokkusobivad. Dexiale antud abi oli tegelikkuses suurem, kui komisjon oma tingimuslikus otsuses määratles, mistõttu võis komisjonile ette antud ekslik abisumma avaldada määravat mõju komisjoni tehtud analüüsile. Seega edastas komisjon asjaomastele liikmesriikidele kirja, milles teatas oma kavatsusest algatada ametlik uurimismenetlus, et võtta tagasi tingimusliku otsuse kõik sätted, milles on käsitletud Arcofini osalemist Dexia kapitali suurendamises. Samuti hoiatati asjaomaseid liikmesriike, et tingimuslikus otsuses käsitletud kõigi abimeetmete kokkusobivus vaadatakse läbi, kui peaks toimuma uue täiendava abi andmine Arcofini osalemise näol Dexia kapitali suurendamises, uus abi andmine või tõenäoline andmine tingimuslikus otsuses käsitletud ümberkorraldusperioodil või sama otsuse teatavate kohustuste ja tingimuste mittetäitmine. Seejärel kutsus komisjon menetluse pikendamise otsuses asjaomaseid liikmesriike esitama oma märkusi ja andma mis tahes selleteemalist teavet, et oleks võimalik teha kindlaks, kas tingimuslik otsus tuleb tagasi võtta. Eespool nimetatud põhjustel ja pärast asjaomaste liikmesriikide esitatud märkuste analüüsimist otsustas komisjon tingimusliku otsuse tagasi võtta. See-eest leiab komisjon, et tingimuslikus otsuses juba esitatud analüüs abimeetmete olemasolu kohta (vt põhjendused 121–138) jääb täielikult jõusse.

6.1.2.   Tingimusliku otsuse järgselt antud täiendav abi

a)   ajutised refinantseerimistagatised Dexia SA-le, DCL-ile ja nende tütarettevõtjatele (esialgses summas 45 miljardit eurot, mis kasvasid 55 miljardile eurole).

| (406) | Asjaomaste liikmesriikide ajutine tagatis Dexia SA ja DCL-i refinantseerimiseks (mis kiideti ajutiselt heaks) määratleti riigiabina ajutise heakskiitmise otsuses (106), tagatise esimese pikendamise otsuses (107), otsuses ajutise tagatise ülemmäära tõstmise kohta (108) ning otsuses tagatise teistkordse pikendamise kohta (109) esialgu summas 45 miljardit eurot ning seejärel 55 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(406)

Asjaomaste liikmesriikide ajutine tagatis Dexia SA ja DCL-i refinantseerimiseks (mis kiideti ajutiselt heaks) määratleti riigiabina ajutise heakskiitmise otsuses (106), tagatise esimese pikendamise otsuses (107), otsuses ajutise tagatise ülemmäära tõstmise kohta (108) ning otsuses tagatise teistkordse pikendamise kohta (109) esialgu summas 45 miljardit eurot ning seejärel 55 miljardit eurot.

| (407) | Oma 19. aprilli 2008. aasta (110) ja 30. oktoobri 2009. aasta (111) otsustes oli komisjon juba määratlenud riigiabina 2008. aasta oktoobri kokkuleppe tulemusel asjaomaste liikmesriikide poolt Dexia finantseeringuks antud tagatismehhanismi. |
| --- | --- |

(407)

Oma 19. aprilli 2008. aasta (110) ja 30. oktoobri 2009. aasta (111) otsustes oli komisjon juba määratlenud riigiabina 2008. aasta oktoobri kokkuleppe tulemusel asjaomaste liikmesriikide poolt Dexia finantseeringuks antud tagatismehhanismi.

| (408) | Komisjon tõstab esile oma eelmistes otsustes juba nimetatud põhjused ja juhib tähelepanu, et otsuste kohaselt on Dexia SA ja DCL-i refinantseerimistagatise näol tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(408)

Komisjon tõstab esile oma eelmistes otsustes juba nimetatud põhjused ja juhib tähelepanu, et otsuste kohaselt on Dexia SA ja DCL-i refinantseerimistagatise näol tegemist riigiabiga.

| (409) | Komisjon märgib, et asjaomased liikmesriigid õigustavad ajutise refinantseerimistagatise andmist Dexia suutmatusega refinantseerida end turgudelt. Seepärast leiab komisjon, et tagatist ei hüvitata turumäära alusel ning see kujutab abisaajale eelist. |
| --- | --- |

(409)

Komisjon märgib, et asjaomased liikmesriigid õigustavad ajutise refinantseerimistagatise andmist Dexia suutmatusega refinantseerida end turgudelt. Seepärast leiab komisjon, et tagatist ei hüvitata turumäära alusel ning see kujutab abisaajale eelist.

| (410) | Meede on valikuline, kuna hõlmab vaid ühte ettevõtet (Dexia SA ja DCL on vahetult kasu saavad juriidilised isikud). |
| --- | --- |

(410)

Meede on valikuline, kuna hõlmab vaid ühte ettevõtet (Dexia SA ja DCL on vahetult kasu saavad juriidilised isikud).

| (411) | Asjaomaste liikmesriikide antud ajutine refinantseerimistagatis sisaldab ilmselgelt riigi vahendeid. |
| --- | --- |

(411)

Asjaomaste liikmesriikide antud ajutine refinantseerimistagatis sisaldab ilmselgelt riigi vahendeid.

| (412) | Võttes arvesse Dexia suurust ning asjaolu, et ilma ajutise refinantseerimistagatiseta oleks pank oma likviidsus-, vara kvaliteedi, kasumlikkus- ja maksejõulisusprobleemide tõttu olnud kiire ja korrastamatu likvideerimise ohus, mis oleks mõjutanud mitme liikmesriigi pangandusturu struktuuri, leiab komisjon, et meede mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust ning moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(412)

Võttes arvesse Dexia suurust ning asjaolu, et ilma ajutise refinantseerimistagatiseta oleks pank oma likviidsus-, vara kvaliteedi, kasumlikkus- ja maksejõulisusprobleemide tõttu olnud kiire ja korrastamatu likvideerimise ohus, mis oleks mõjutanud mitme liikmesriigi pangandusturu struktuuri, leiab komisjon, et meede mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust ning moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi.

b)   erakorraline likviidsusabi, mida Belgia ja Prantsuse keskpank vastavalt DBB/Belfiusele ja DCLile andsid

| (413) | Komisjoni arvates asetub alates 5. oktoobrist 2011 antud erakorraline likviidsusabi Dexia ja DBB/Belfiuse (pärast DBB/Belfiuse müüki) suhtes võetud uute meetmete raamistikku, mis võeti (või kavatseti võtta) pärast Dexia esimese ümberkorralduskava heakskiitmist 26. veebruaril 2010, nagu ka eelkõige ajutine refinantseerimistagatis, DBB/Belfiuse müük, Dexia BILi müük ning Dexia saneerimise kava raames ette nähtud meetmed. |
| --- | --- |

(413)

Komisjoni arvates asetub alates 5. oktoobrist 2011 antud erakorraline likviidsusabi Dexia ja DBB/Belfiuse (pärast DBB/Belfiuse müüki) suhtes võetud uute meetmete raamistikku, mis võeti (või kavatseti võtta) pärast Dexia esimese ümberkorralduskava heakskiitmist 26. veebruaril 2010, nagu ka eelkõige ajutine refinantseerimistagatis, DBB/Belfiuse müük, Dexia BILi müük ning Dexia saneerimise kava raames ette nähtud meetmed.

| (414) | Vastuseks asjaomaste liikmesriikide märkustele erakorralise likviidsusabi kohta (112) märgib komisjon, et pangandusteatise punkti 51 kohaselt on abi puudumise üks tingimus see, et meetmel [...] puudub riiklik [...] edasitagatis. |
| --- | --- |

(414)

Vastuseks asjaomaste liikmesriikide märkustele erakorralise likviidsusabi kohta (112) märgib komisjon, et pangandusteatise punkti 51 kohaselt on abi puudumise üks tingimus see, et meetmel [...] puudub riiklik [...] edasitagatis.

| (415) | Komisjon täheldab, et riigi tagatise näol DBB/Belfiusele antud erakorraline likviidsusabi kuulub Belgia riigi poolt Belgia keskpangale 22. veebruari 1998. aasta seaduse (millega kehtestati Belgia keskpanga põhikiri) alusel antud tagatise raamistikku. |
| --- | --- |

(415)

Komisjon täheldab, et riigi tagatise näol DBB/Belfiusele antud erakorraline likviidsusabi kuulub Belgia riigi poolt Belgia keskpangale 22. veebruari 1998. aasta seaduse (millega kehtestati Belgia keskpanga põhikiri) alusel antud tagatise raamistikku.

| (416) | Komisjon ei jaga Belgia ametiasutuste arvamust, mille kohaselt ei kuulunud Belgia riigi tagatis keskpangale pangandusteatise raamistikku (113), sest tagatis ei olevat spetsiaalselt erakorralise likviidsusabi tarbeks võetud „kriisijuhtimismeede”, vaid „et sellega tagatakse kõik [sic] Belgia keskpanga antud laenud määral, mil nende eesmärk on aidata keskpanga poolt kaasa finantssüsteemi stabiilsusele, mis läheb kriisijuhtimismeetmetest oluliselt kaugemale”. |
| --- | --- |

(416)

Komisjon ei jaga Belgia ametiasutuste arvamust, mille kohaselt ei kuulunud Belgia riigi tagatis keskpangale pangandusteatise raamistikku (113), sest tagatis ei olevat spetsiaalselt erakorralise likviidsusabi tarbeks võetud „kriisijuhtimismeede”, vaid „et sellega tagatakse kõik [sic] Belgia keskpanga antud laenud määral, mil nende eesmärk on aidata keskpanga poolt kaasa finantssüsteemi stabiilsusele, mis läheb kriisijuhtimismeetmetest oluliselt kaugemale”.

| (417) | Komisjon toob välja, et riikliku edasitagatise puudumist, millele osutati pangandusteatises kui ühele riigiabi välistavale kumulatiivsele kriteeriumile, ei ole varem määratletud. Teatises ei ole kusagil isegi kaudselt märgitud, et selline edasitagatis tuleb anda spetsiaalselt praeguse finantskriisi vastu võitlemiseks. Pangandusteatise punktis 51 määratletud kriteeriumid kajastavad see-eest komisjoni 5. detsembri 2007. aasta otsuse Northern Rock
   (114) põhjendustes 32 ja 33 esitatud analüüsi, mis pärineb palju varasemast ajast, kui hakati ellu viima finantskriisi õiguslikku raamistikku. Seega piisab, kui riiklik edasitagatis katab keskpanga antavad vahendid, ilma et oleks vajalik anda edasitagatist spetsiaalselt erakorralisele likviidsusabile, nagu on toonud välja Belgia ametiasutused. |
| --- | --- |

(417)

Komisjon toob välja, et riikliku edasitagatise puudumist, millele osutati pangandusteatises kui ühele riigiabi välistavale kumulatiivsele kriteeriumile, ei ole varem määratletud. Teatises ei ole kusagil isegi kaudselt märgitud, et selline edasitagatis tuleb anda spetsiaalselt praeguse finantskriisi vastu võitlemiseks. Pangandusteatise punktis 51 määratletud kriteeriumid kajastavad see-eest komisjoni 5. detsembri 2007. aasta otsuse Northern Rock
   (114) põhjendustes 32 ja 33 esitatud analüüsi, mis pärineb palju varasemast ajast, kui hakati ellu viima finantskriisi õiguslikku raamistikku. Seega piisab, kui riiklik edasitagatis katab keskpanga antavad vahendid, ilma et oleks vajalik anda edasitagatist spetsiaalselt erakorralisele likviidsusabile, nagu on toonud välja Belgia ametiasutused.

| (418) | Belgia keskpanga põhikirja sätestava 22. veebruari 1998. aasta seaduse artikli 9 lõikes 2 on sätestatud järgmist: „Riik annab keskpangale tagatise igasuguse kahjumi vastu ning panga antud kõikide laenude tagasimaksmise eelmises lõikes nimetatud lepingute [st Belgiale siduvate rahvusvahelise rahanduskoostöö lepingute] tulemusel või panga osalemise tulemusel (mis on kinnitatud ministrite nõukogu poolt) rahvusvahelise rahanduskoostöö alastes lepingutes või toimingutes. Muu hulgas tagab riik keskpangale kõigi laenude tagasimaksmise, mis on antud keskpanga osalemise raames finantsstabiilsuse tagamises ning lisaks annab tagatise mis tahes kahjumile, mis on tekkinud selleks vajaliku toimingu tulemusel” (115). |
| --- | --- |

(418)

Belgia keskpanga põhikirja sätestava 22. veebruari 1998. aasta seaduse artikli 9 lõikes 2 on sätestatud järgmist: „Riik annab keskpangale tagatise igasuguse kahjumi vastu ning panga antud kõikide laenude tagasimaksmise eelmises lõikes nimetatud lepingute [st Belgiale siduvate rahvusvahelise rahanduskoostöö lepingute] tulemusel või panga osalemise tulemusel (mis on kinnitatud ministrite nõukogu poolt) rahvusvahelise rahanduskoostöö alastes lepingutes või toimingutes. Muu hulgas tagab riik keskpangale kõigi laenude tagasimaksmise, mis on antud keskpanga osalemise raames finantsstabiilsuse tagamises ning lisaks annab tagatise mis tahes kahjumile, mis on tekkinud selleks vajaliku toimingu tulemusel” (115).

| (419) | Komisjoni arvates on tulemus seoses nimetatud klausliga see, et Belgia keskpank on saanud riigi tagatise „igasuguse kahjumi vastu”. Muu hulgas on Belgia ametiasutused õigustanud erakorralise likviidsusabi andmist Dexiale järjepidevalt vajadusega hoida ära finantssüsteemi ebastabiilsus. |
| --- | --- |

(419)

Komisjoni arvates on tulemus seoses nimetatud klausliga see, et Belgia keskpank on saanud riigi tagatise „igasuguse kahjumi vastu”. Muu hulgas on Belgia ametiasutused õigustanud erakorralise likviidsusabi andmist Dexiale järjepidevalt vajadusega hoida ära finantssüsteemi ebastabiilsus.

| (420) | Asjaolu, et Belgia ametiasutused pidasid oma 21. oktoobri 2011. aasta teatises vajalikuks märkida ära riikliku edasitagatise olemasolu Belgia keskpanga suhtes vahetult pärast seda, kui nad olid selgitanud, et erakorraline likviidsusabi oli vajalik Belgia finantsstabiilsuse säilitamiseks, annab tunnistust sellest, et edasitagatis katab ka erakorralist likviidsusabi:







  „(22) | In these circumstances, NBB and the Belgian Government, each within the ambit of their relevant roles and their respective competences, had started considering available options to preserve DBB’s viability and the financial stability in Belgium. [...] |
| --- | --- | --- |

(420)

Asjaolu, et Belgia ametiasutused pidasid oma 21. oktoobri 2011. aasta teatises vajalikuks märkida ära riikliku edasitagatise olemasolu Belgia keskpanga suhtes vahetult pärast seda, kui nad olid selgitanud, et erakorraline likviidsusabi oli vajalik Belgia finantsstabiilsuse säilitamiseks, annab tunnistust sellest, et edasitagatis katab ka erakorralist likviidsusabi:

„(22)

| (26) | Pursuant to the organic law of NBB of 22 February 1998 the Belgian State automatically guarantees the repayment of any credit granted in the context of NBB’s contribution to the stability of the financial system as well as any loss incurred as a result of any transaction necessary in this regard. This guarantee is legally enforceable. |
| --- | --- |

(26)

[...]

| (28) | NBB has recognised that these operations have been undertaken in view of the systemic importance of Dexia Group [...]” (116). |
| --- | --- |

(28)

| (421) | Pangandusteatises määratletud tingimused abi olemasolu välistamiseks ei ole seega Belgia keskpanga poolse DBB/Belfiusele antud erakorralise likviidsusabi puhul täielikult täidetud. |
| --- | --- |

(421)

Pangandusteatises määratletud tingimused abi olemasolu välistamiseks ei ole seega Belgia keskpanga poolse DBB/Belfiusele antud erakorralise likviidsusabi puhul täielikult täidetud.

| (422) | Sama kehtib erakorralise likviidsusabi selle poole suhtes, mille Prantsuse keskpank andis DCLile (põhjendustes 414–429 osutatud põhjustel). |
| --- | --- |

(422)

Sama kehtib erakorralise likviidsusabi selle poole suhtes, mille Prantsuse keskpank andis DCLile (põhjendustes 414–429 osutatud põhjustel).

| (423) | Alates hetkest, mil Belgia ja Prantsuse keskpankade vaheline 2. veebruari 2012. aasta konventsioon (117) siduvaks muutus, oli Belgia keskpank kohustatud hüvitama kuni 50 % ulatuses DCLi võimaliku pankroti korral Prantsuse keskpangale tekkida võiva kahjumi. Belgia keskpanga tagatis Prantsuse keskpangale tugineb ise aga Belgia riigi tagatisele, mis on ette nähtud Belgia keskpanga põhikirja sätestava 22. veebruari 1998. aasta seadusega. |
| --- | --- |

(423)

Alates hetkest, mil Belgia ja Prantsuse keskpankade vaheline 2. veebruari 2012. aasta konventsioon (117) siduvaks muutus, oli Belgia keskpank kohustatud hüvitama kuni 50 % ulatuses DCLi võimaliku pankroti korral Prantsuse keskpangale tekkida võiva kahjumi. Belgia keskpanga tagatis Prantsuse keskpangale tugineb ise aga Belgia riigi tagatisele, mis on ette nähtud Belgia keskpanga põhikirja sätestava 22. veebruari 1998. aasta seadusega.

| (424) | Piisavate andmete puudumisel 2. veebruari 2012. aasta eelselt kahe keskpanga vahel sõlmitud ajutise lepingu õigusliku sidususe kohta käsitleb komisjon Prantsuse keskpanga poolset DCLile antud erakorralise likviidsusabi kui riigiabi alguskuupäevana 2. veebruari 2012 (118). |
| --- | --- |

(424)

Piisavate andmete puudumisel 2. veebruari 2012. aasta eelselt kahe keskpanga vahel sõlmitud ajutise lepingu õigusliku sidususe kohta käsitleb komisjon Prantsuse keskpanga poolset DCLile antud erakorralise likviidsusabi kui riigiabi alguskuupäevana 2. veebruari 2012 (118).

| (425) | [...]. |
| --- | --- |

(425)

[...].

| (426) | [...]. |
| --- | --- |

(426)

[...].

| (427) | [...]. |
| --- | --- |

(427)

[...].

| (428) | [...]. |
| --- | --- |

(428)

[...].

| (429) | Kokkuvõttes ei ole ka Prantsuse keskpanga poolse DCLile antud erakorralise likviidsusabi puhul täidetud tingimus, et erakorralist likviidsusabi ei peeta pangandusteatise tähenduses riigiabiks, kui sel ei ole riiklikku edasitagatist (119). |
| --- | --- |

(429)

Kokkuvõttes ei ole ka Prantsuse keskpanga poolse DCLile antud erakorralise likviidsusabi puhul täidetud tingimus, et erakorralist likviidsusabi ei peeta pangandusteatise tähenduses riigiabiks, kui sel ei ole riiklikku edasitagatist (119).

| (430) | Pangandusteatises määratletud tingimused abi olemasolu välistamiseks ei ole seega Belgia keskpanga DBB/Belfiusele ega ka Prantsuse keskpanga DCLile antud erakorralise likviidsusabi puhul täielikult täidetud. Niisiis tuleb kontrollida, kas täidetud on riigiabi kriteeriumid. |
| --- | --- |

(430)

Pangandusteatises määratletud tingimused abi olemasolu välistamiseks ei ole seega Belgia keskpanga DBB/Belfiusele ega ka Prantsuse keskpanga DCLile antud erakorralise likviidsusabi puhul täielikult täidetud. Niisiis tuleb kontrollida, kas täidetud on riigiabi kriteeriumid.

| (431) | Belgia keskpank on avaliku sektori asutus ning tema sekkumised hõlmavad riigi vahendeid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Belgia keskpanga enda väite kohaselt kajastab üldsuse huvi ülimuslikkus riigi keskpanga haldamise suhtes panga loomisest alates panga suhtes äriühinguõigusest erinevat kehtivat süsteemi (120). Ta täidab võimu teostamisega seotud ülesandeid, nagu hinnastabiilsuse hoidmine kogu rahva huvides. Keskpanka reguleeritakse konstitutsioonilise seaduse ja põhikirja alusel, mis kiidetakse heaks rakendusmäärusega. Keskpanga peadirektor ja direktorid nimetab ametisse kuningas. Seega kujutab erakorraline likviidsusabi riigi meedet, mis võeti riigi vahenditega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(431)

Belgia keskpank on avaliku sektori asutus ning tema sekkumised hõlmavad riigi vahendeid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Belgia keskpanga enda väite kohaselt kajastab üldsuse huvi ülimuslikkus riigi keskpanga haldamise suhtes panga loomisest alates panga suhtes äriühinguõigusest erinevat kehtivat süsteemi (120). Ta täidab võimu teostamisega seotud ülesandeid, nagu hinnastabiilsuse hoidmine kogu rahva huvides. Keskpanka reguleeritakse konstitutsioonilise seaduse ja põhikirja alusel, mis kiidetakse heaks rakendusmäärusega. Keskpanga peadirektor ja direktorid nimetab ametisse kuningas. Seega kujutab erakorraline likviidsusabi riigi meedet, mis võeti riigi vahenditega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (432) | Prantsuse keskpank on riigile kuuluva kapitaliga institutsioon. Ilma et see piiraks põhieesmärki, milleks on hinnastabiilsus, toetab Prantsuse keskpank valitsuse üldist majanduspoliitikat ning osutab riigi tellitud või kolmandatele isikutele suunatud teenuseid riigi nõusolekul. Seega kujutab erakorraline likviidsusabi riigi meedet, mis võeti riigi vahenditega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(432)

Prantsuse keskpank on riigile kuuluva kapitaliga institutsioon. Ilma et see piiraks põhieesmärki, milleks on hinnastabiilsus, toetab Prantsuse keskpank valitsuse üldist majanduspoliitikat ning osutab riigi tellitud või kolmandatele isikutele suunatud teenuseid riigi nõusolekul. Seega kujutab erakorraline likviidsusabi riigi meedet, mis võeti riigi vahenditega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (433) | DCL-ile ja DBB/Belfiusele (kuni Dexia müüs viimatinimetatu riigile) antud erakorraline likviidsusabi on Dexia kasuks võetud valikuline meede, mis annab ettevõtjale eelise finantseeringu näol, mida see oma tõsiste eeskätt likviidsusega seotud raskuste tõttu turult enam saada ei suuda. |
| --- | --- |

(433)

DCL-ile ja DBB/Belfiusele (kuni Dexia müüs viimatinimetatu riigile) antud erakorraline likviidsusabi on Dexia kasuks võetud valikuline meede, mis annab ettevõtjale eelise finantseeringu näol, mida see oma tõsiste eeskätt likviidsusega seotud raskuste tõttu turult enam saada ei suuda.

| (434) | Samamoodi on DBB/Belfiusele pärast selle müüki Belgia riigile eraldatud erakorraline likviidsusabi eelis finantseeringu näol, mida viimane turult enam ei saanud. Lisaks jätkas DBB/Belfius müügijärgsel perioodil Dexia kontserni tõsiste likviidsusprobleemide olukorras DCLi võlakirjaemissioonide märkimist. Erakorraline likviidsusabi lihtsustas nimetatud investeeringut, samas kui konkurentidel sellist võimalust ei olnud. |
| --- | --- |

(434)

Samamoodi on DBB/Belfiusele pärast selle müüki Belgia riigile eraldatud erakorraline likviidsusabi eelis finantseeringu näol, mida viimane turult enam ei saanud. Lisaks jätkas DBB/Belfius müügijärgsel perioodil Dexia kontserni tõsiste likviidsusprobleemide olukorras DCLi võlakirjaemissioonide märkimist. Erakorraline likviidsusabi lihtsustas nimetatud investeeringut, samas kui konkurentidel sellist võimalust ei olnud.

| (435) | Arvestades, et Dexia tegutses mitmes liikmesriigis ning konkureeris enamikul oma tegevusaladest teiste ELis tegutsevate finantseerimisasutustega, moonutas erakorraline likviidsusabi konkurentsi ja kahjustas liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(435)

Arvestades, et Dexia tegutses mitmes liikmesriigis ning konkureeris enamikul oma tegevusaladest teiste ELis tegutsevate finantseerimisasutustega, moonutas erakorraline likviidsusabi konkurentsi ja kahjustas liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (436) | Samamoodi oli DBB/Belfiusel müügijärgsel ajal erakorralise likviidsusabi näol olemas rahalised vahendid, ilma milleta ei oleks ta suutnud oma tegevust jätkata (eriti märkida DCLi emiteeritud rahastamisvahendeid) ning mis andsid talle seetõttu konkurentsi moonutava eelise. Tegemist oli Belgia ühe suurema pangaga, kes konkureeris kogu ELis tegutsevate muude finantsettevõtjatega. Seega kahjustas nimetatud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(436)

Samamoodi oli DBB/Belfiusel müügijärgsel ajal erakorralise likviidsusabi näol olemas rahalised vahendid, ilma milleta ei oleks ta suutnud oma tegevust jätkata (eriti märkida DCLi emiteeritud rahastamisvahendeid) ning mis andsid talle seetõttu konkurentsi moonutava eelise. Tegemist oli Belgia ühe suurema pangaga, kes konkureeris kogu ELis tegutsevate muude finantsettevõtjatega. Seega kahjustas nimetatud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (437) | Selle tulemusel ja hoolimata DBB/Belfiuse ja DCLi panditud väärtpaberitest leiab komisjon, et erakorraline likviidsusabi sisaldab riigiabi. |
| --- | --- |

(437)

Selle tulemusel ja hoolimata DBB/Belfiuse ja DCLi panditud väärtpaberitest leiab komisjon, et erakorraline likviidsusabi sisaldab riigiabi.

c)   Abi, mis tuleneb DBB/Belfiuse müügist Belgia riigile

| (438) | DBB/Belfiuse müügi suhtes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust abi puudumise suhtes DBB/Belfiuse müümise tehingus riigile. Tehingu mis tahes hinnavahe Dexia SA kasuks Belgia riigi makstud hinna ja DBB/Belfiuse müügiväärtuse vahel loetakse müüjale (Dexia SA) antud riigiabiks samas summas. Lisaks võib tehing sisaldada riigiabi müüdud üksusele (DBB/Belfius). Nimetatud abi lisandub tingimuslikus otsuses käsitletud ja kahtluse alla seatud abile, mida DBB/Belfius sai Dexia kontserni liikmena (vt 6.1.1 jao põhjendused (387)–(405)), ning erakorralisele likviidsusabile (vt käesoleva jao punkt b). |
| --- | --- |

(438)

DBB/Belfiuse müügi suhtes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust abi puudumise suhtes DBB/Belfiuse müümise tehingus riigile. Tehingu mis tahes hinnavahe Dexia SA kasuks Belgia riigi makstud hinna ja DBB/Belfiuse müügiväärtuse vahel loetakse müüjale (Dexia SA) antud riigiabiks samas summas. Lisaks võib tehing sisaldada riigiabi müüdud üksusele (DBB/Belfius). Nimetatud abi lisandub tingimuslikus otsuses käsitletud ja kahtluse alla seatud abile, mida DBB/Belfius sai Dexia kontserni liikmena (vt 6.1.1 jao põhjendused (387)–(405)), ning erakorralisele likviidsusabile (vt käesoleva jao punkt b).

—   Müüja saadud abi

| (439) | DBB/Belfiuse aktsiate riigile müümise tehingut rahastati riigi vahenditest (mis pärinesid SFPI-st). |
| --- | --- |

(439)

DBB/Belfiuse aktsiate riigile müümise tehingut rahastati riigi vahenditest (mis pärinesid SFPI-st).

| (440) | Belgia riik võttis Dexia ja/või selle tütarettevõtja kasuks meetmeid tingimustel, mis ei oleks tavalistes turutingimustes tegutseva erainvestori jaoks olnud vastuvõetavad. Müüja Dexia sai riigi vahenditest kasu, kuna Belgia maksis DBB/Belfiuse eest liiga kõrget hinda. Komisjon märgib, et Belgia ametiasutuse saadetud hinnaanalüüs kajastab väärtust, mis võib olla 2,8 miljardit eurot kuni 7,2 miljardit eurot. Olles võtnud arvesse 2011. aasta suve turutingimustest (realiseerimata kahjumi suurenemine [0–2] miljardi euro võrra) põhjustatud realiseerimata kahjumit, samuti väljakuulutatud tuluprognoose (408 miljonit eurot ja [...] miljonit eurot vastavalt 2012. ja 2013. aastaks) ning tuginedes mitmetele Belfiusega sarnaste ELi pangakontsernide väärtuse määramise meetoditele (P/E kordaja (121) [5–10] 2012. ja 2013. aastal ja P/TBV kordaja (122) [0,6–0,8] 2011. aasta lõpus), võib DBB/Belfiuse müüdud osa väärtus jääda vahemikku [0–5] miljardit eurot kuni [0–5] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(440)

Belgia riik võttis Dexia ja/või selle tütarettevõtja kasuks meetmeid tingimustel, mis ei oleks tavalistes turutingimustes tegutseva erainvestori jaoks olnud vastuvõetavad. Müüja Dexia sai riigi vahenditest kasu, kuna Belgia maksis DBB/Belfiuse eest liiga kõrget hinda. Komisjon märgib, et Belgia ametiasutuse saadetud hinnaanalüüs kajastab väärtust, mis võib olla 2,8 miljardit eurot kuni 7,2 miljardit eurot. Olles võtnud arvesse 2011. aasta suve turutingimustest (realiseerimata kahjumi suurenemine [0–2] miljardi euro võrra) põhjustatud realiseerimata kahjumit, samuti väljakuulutatud tuluprognoose (408 miljonit eurot ja [...] miljonit eurot vastavalt 2012. ja 2013. aastaks) ning tuginedes mitmetele Belfiusega sarnaste ELi pangakontsernide väärtuse määramise meetoditele (P/E kordaja (121) [5–10] 2012. ja 2013. aastal ja P/TBV kordaja (122) [0,6–0,8] 2011. aasta lõpus), võib DBB/Belfiuse müüdud osa väärtus jääda vahemikku [0–5] miljardit eurot kuni [0–5] miljardit eurot.

| (441) | Lisaks täheldab komisjon, et DBB/Belfiuse müügi tehingu tingimused sisaldavad DBB/Belfiuse ja/või Belgia riigi jaoks selliseid lepingutingimusi, millest saab kasu Dexia/DCL ja mis oleks tavalistes turutingimustes tehingu väärtust kahandanud. Nimetatud kohustused kujutavad hinnatäiendusmehhanismi – DBB/Belfiuse ja DCL/Dexia vaheline rahastamisleping ning Belgia riigi poolne Dexia kontsernile antud kaitse Arco, Ethiase ja Holding Communali laenujääkidega seotud mis tahes riskide suhtes. |
| --- | --- |

(441)

Lisaks täheldab komisjon, et DBB/Belfiuse müügi tehingu tingimused sisaldavad DBB/Belfiuse ja/või Belgia riigi jaoks selliseid lepingutingimusi, millest saab kasu Dexia/DCL ja mis oleks tavalistes turutingimustes tehingu väärtust kahandanud. Nimetatud kohustused kujutavad hinnatäiendusmehhanismi – DBB/Belfiuse ja DCL/Dexia vaheline rahastamisleping ning Belgia riigi poolne Dexia kontsernile antud kaitse Arco, Ethiase ja Holding Communali laenujääkidega seotud mis tahes riskide suhtes.

| (442) | Mis puutub hinnatäiendusmehhanismi, siis tunnistab komisjon, et pankade müügi valdkonnas on hinna kohandamine vastavalt müüdava tegevusala tuluprognoosile tavapärane praktika. Siiski märgib komisjon, et käesoleval juhul on see mehhanism ebaproportsionaalne. Asjaolu, et Belgia riik võtab kohustuse hüvitada 100 % kapitalikasumist, tähendab eeskätt seda, et riik on nõus võtma väga suure riski (4 miljardi euro väärtuses ost), loobudes igasugusest hüvitisest sellise riski eest (ning saamata tagasi oma rahastamiskulusid). Erasektori investor ei oleks olnud nõus sellise kapitalikasumi hüvitamisega müügihinda oluliselt kohandamata. Belgia ja selle nõustava panga esitatud teabe ning turuandmete alusel võib hinnata hinnatäiendusmehhanismi väärtuse 40–150 miljonile eurole. |
| --- | --- |

(442)

Mis puutub hinnatäiendusmehhanismi, siis tunnistab komisjon, et pankade müügi valdkonnas on hinna kohandamine vastavalt müüdava tegevusala tuluprognoosile tavapärane praktika. Siiski märgib komisjon, et käesoleval juhul on see mehhanism ebaproportsionaalne. Asjaolu, et Belgia riik võtab kohustuse hüvitada 100 % kapitalikasumist, tähendab eeskätt seda, et riik on nõus võtma väga suure riski (4 miljardi euro väärtuses ost), loobudes igasugusest hüvitisest sellise riski eest (ning saamata tagasi oma rahastamiskulusid). Erasektori investor ei oleks olnud nõus sellise kapitalikasumi hüvitamisega müügihinda oluliselt kohandamata. Belgia ja selle nõustava panga esitatud teabe ning turuandmete alusel võib hinnata hinnatäiendusmehhanismi väärtuse 40–150 miljonile eurole.

| (443) | Teiseks sisaldab Belgia riigi hinnapakkumine Dexia kontsernile DBB/Belfiuse poolt kontserni teiste liikmete, eriti Dexia SA ja DCLi rahastamise järkjärgulist vähendamist. Vähendamisel puudub aga ajakava ja siduv iseloom. Komisjoni arvamusel ei oleks ükski erainvestor nõustunud ostma sellistel tingimustel ja müügihinda kohandamata panka, millel on sedavõrd oluline riskipositsioon Dexia ja selle tütarettevõtjate suhtes, väga suurtes raskustes olevat kontserni suhtes. |
| --- | --- |

(443)

Teiseks sisaldab Belgia riigi hinnapakkumine Dexia kontsernile DBB/Belfiuse poolt kontserni teiste liikmete, eriti Dexia SA ja DCLi rahastamise järkjärgulist vähendamist. Vähendamisel puudub aga ajakava ja siduv iseloom. Komisjoni arvamusel ei oleks ükski erainvestor nõustunud ostma sellistel tingimustel ja müügihinda kohandamata panka, millel on sedavõrd oluline riskipositsioon Dexia ja selle tütarettevõtjate suhtes, väga suurtes raskustes olevat kontserni suhtes.

| (444) | Kolmandaks ei oleks aruka investori jaoks olnud vastuvõetav Belgia riigi poolne Dexia kontsernile antud immuunsus Arco, Ethiase ja Holding Communali laenujääkidega seotud mis tahes riskide suhtes, 10. oktoobril 2011. aastal Belgia riigi Dexiale tehtud pakkumise kujul. |
| --- | --- |

(444)

Kolmandaks ei oleks aruka investori jaoks olnud vastuvõetav Belgia riigi poolne Dexia kontsernile antud immuunsus Arco, Ethiase ja Holding Communali laenujääkidega seotud mis tahes riskide suhtes, 10. oktoobril 2011. aastal Belgia riigi Dexiale tehtud pakkumise kujul.

| (445) | Nagu on märgitud DBB/Belfiuse müügi suhtes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses (123) ja kinnitatud ajutise heakskiitmise otsuses (124) ning menetluse pikendamise otsuses (125), on DBB/Belfiuse müük Belgia riigile Dexiale soodsatel tingimustel abimeede, mis kuulub asjaomaste liikmesriikide poolt Dexia suhtes võetud täiendavate struktuurimeetmete raamistikku (mille kohta ei olnud komisjonil DBB/Belfiuse suhtes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse tegemise ajal piisavalt täpset teavet, mis aga osutus hiljem refinantseerimistagatiseks, erakorraliseks likviidsusabiks ja Dexia läbivaadatud saneerimiskavas ette nähtud meetmeteks), mis ei oleks olnud aruka investori jaoks vastuvõetav. Sellest nähtub, et DBB/Belfiuse ostu ei saa käsitleda muudest Dexia suhtes võetud abimeetmetest eraldi (126). |
| --- | --- |

(445)

Nagu on märgitud DBB/Belfiuse müügi suhtes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses (123) ja kinnitatud ajutise heakskiitmise otsuses (124) ning menetluse pikendamise otsuses (125), on DBB/Belfiuse müük Belgia riigile Dexiale soodsatel tingimustel abimeede, mis kuulub asjaomaste liikmesriikide poolt Dexia suhtes võetud täiendavate struktuurimeetmete raamistikku (mille kohta ei olnud komisjonil DBB/Belfiuse suhtes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse tegemise ajal piisavalt täpset teavet, mis aga osutus hiljem refinantseerimistagatiseks, erakorraliseks likviidsusabiks ja Dexia läbivaadatud saneerimiskavas ette nähtud meetmeteks), mis ei oleks olnud aruka investori jaoks vastuvõetav. Sellest nähtub, et DBB/Belfiuse ostu ei saa käsitleda muudest Dexia suhtes võetud abimeetmetest eraldi (126).

| (446) | Seega oleks tulnud DBB hinda kohandada allapoole, võtmaks arvesse põhjendustes 441–445 osutatud kohustusi, millest sai kasu Dexia/DCL. Seega leiab komisjon, et DBB/Belfiuse müügihind oli ülehinnatud ja kõrgem hinnast, mis oleks olnud vastuvõetav erainvestorile. Seega on hinnanguline abi DCL/Dexiale 1–2 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(446)

Seega oleks tulnud DBB hinda kohandada allapoole, võtmaks arvesse põhjendustes 441–445 osutatud kohustusi, millest sai kasu Dexia/DCL. Seega leiab komisjon, et DBB/Belfiuse müügihind oli ülehinnatud ja kõrgem hinnast, mis oleks olnud vastuvõetav erainvestorile. Seega on hinnanguline abi DCL/Dexiale 1–2 miljardit eurot.

| (447) | Dexia konkureeris väliskontsernidega, seega kahjustati liikmesriikidevahelist kaubandust ning liiga kõrge hinnaga müük moonutas konkurentsi. |
| --- | --- |

(447)

Dexia konkureeris väliskontsernidega, seega kahjustati liikmesriikidevahelist kaubandust ning liiga kõrge hinnaga müük moonutas konkurentsi.

—   DBB/Belfiusele antud abi

| (448) | Komisjon leiab, et on leidnud tõestust, et Belgia riik ei ole käitunud DBB/Belfiuse ostmisel aruka turumajandusliku investorina, sest müügihind oli turuhinnast kõrgem ning Belgia riik ostis DBB/Belfiuse kontserni selle finantsolukorra halvenemise ning seega ka Belgia finantssüsteemi halvenemise ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(448)

Komisjon leiab, et on leidnud tõestust, et Belgia riik ei ole käitunud DBB/Belfiuse ostmisel aruka turumajandusliku investorina, sest müügihind oli turuhinnast kõrgem ning Belgia riik ostis DBB/Belfiuse kontserni selle finantsolukorra halvenemise ning seega ka Belgia finantssüsteemi halvenemise ärahoidmiseks.

| (449) | Juba uurimise algatamise otsuses juhtis komisjon tähelepanu sellele, et pangakontserni erainvestori poolne ülevõtmine on küsitud hinna ja riskipositsiooni tõttu DCLis/Dexia suhtes (mida kavatseti vähendada vaid järk-järgult) ülimalt vähetõenäoline. Samuti märkib komisjon, et turuinvestor ei oleks sooritanud ostu sedavõrd lühikese tähtajaga ning ilma omapoolseid nõuetekohaseid uuringuid teostamata. Ametlik uurimine andis kahtlustele kinnitust. |
| --- | --- |

(449)

Juba uurimise algatamise otsuses juhtis komisjon tähelepanu sellele, et pangakontserni erainvestori poolne ülevõtmine on küsitud hinna ja riskipositsiooni tõttu DCLis/Dexia suhtes (mida kavatseti vähendada vaid järk-järgult) ülimalt vähetõenäoline. Samuti märkib komisjon, et turuinvestor ei oleks sooritanud ostu sedavõrd lühikese tähtajaga ning ilma omapoolseid nõuetekohaseid uuringuid teostamata. Ametlik uurimine andis kahtlustele kinnitust.

| (450) | Ka märgib komisjon, et DBB/Belfius sai Dexiast lahutamisest vahetult kasu, mis kujutab juba iseenesest eelist. Kuulumine Dexia kontserni tekitas suuri hoiuste väljavõtmisi DBB/Belfiusest ning seadis ohtu ettevõtte elujõulisuse. Belgia ametiasutused juhtisid sellele tehingule tungivalt tähelepanu, eesmärgiga rahustada hoiustajaid. |
| --- | --- |

(450)

Ka märgib komisjon, et DBB/Belfius sai Dexiast lahutamisest vahetult kasu, mis kujutab juba iseenesest eelist. Kuulumine Dexia kontserni tekitas suuri hoiuste väljavõtmisi DBB/Belfiusest ning seadis ohtu ettevõtte elujõulisuse. Belgia ametiasutused juhtisid sellele tehingule tungivalt tähelepanu, eesmärgiga rahustada hoiustajaid.

| (451) | Konkurentsi moonutava meetme näol DBB/Belfiusele antud eelis võimaldas DBB/Belfiusel näidata oma võlausaldajatele ja hoiustajatele paremat olukorda. DBB/Belfius konkureeris väliskontsernidega, mistõttu kahjustati liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(451)

Konkurentsi moonutava meetme näol DBB/Belfiusele antud eelis võimaldas DBB/Belfiusel näidata oma võlausaldajatele ja hoiustajatele paremat olukorda. DBB/Belfius konkureeris väliskontsernidega, mistõttu kahjustati liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (452) | Seepärast järeldab komisjon, et Belgia riigi poolne DBB/Belfiuse aktsiate ost eespool kirjeldatud tingimustel kujutab DBB/Belfiusele antud riigiabi. |
| --- | --- |

(452)

Seepärast järeldab komisjon, et Belgia riigi poolne DBB/Belfiuse aktsiate ost eespool kirjeldatud tingimustel kujutab DBB/Belfiusele antud riigiabi.

| (453) | See-eest mis puutub asjaomaste liikmesriikide tagatud ning Dexia SA ja/või Dexia Crédit Locali (DCL) väljastatud võlakirjade DBB/Belfiuse poolset märkimisse, ei leidnud komisjon piisavalt usutavaid tegureid, mis annaksid piisavalt alust oletada, et DBB/Belfius sai nimetatud võlakirjade märkimisest erilise konkurentsieelise, st eelise, mida teised DCLi võlakirjade märkijad ei oleks sarnases olukorras saanud. Komisjonile praegu teada olevate faktide alusel ei saa komisjon seega järeldada riigiabi olemasolu selles tehingus. |
| --- | --- |

(453)

See-eest mis puutub asjaomaste liikmesriikide tagatud ning Dexia SA ja/või Dexia Crédit Locali (DCL) väljastatud võlakirjade DBB/Belfiuse poolset märkimisse, ei leidnud komisjon piisavalt usutavaid tegureid, mis annaksid piisavalt alust oletada, et DBB/Belfius sai nimetatud võlakirjade märkimisest erilise konkurentsieelise, st eelise, mida teised DCLi võlakirjade märkijad ei oleks sarnases olukorras saanud. Komisjonile praegu teada olevate faktide alusel ei saa komisjon seega järeldada riigiabi olemasolu selles tehingus.

6.1.3.   Täiendav abi, mille andmist nähti ette läbivaadatud saneerimise ja DMA müügi kava raames (arengupanga loomisega)

a)   lõplik refinantseerimistagatis ettevõtjatele Dexia SA, DCL ja nende tütarettevõtjatele

| (454) | 85 miljardi suurune lõplik refinantseerimistagatis kujutab riigiabi samamoodi nagu ajutine refinantseerimistagatis, mida lubati ajutiselt ajutise heakskiitmise otsusega, otsusega tagatise esimese pikendamise kohta, ajutise tagatise ülemmäära tõstmise otsusega ja otsusega tagatise teistkordse pikendamise kohta. Lõplik refinantseerimistagatis sisaldab riigi vahendeid. Ilma riikide tagatisteta ei oleks Dexia leidnud turgudelt mingeid rahalisi vahendeid – seega andis tagatis Dexiale eelise. Miski ei viita sellele, et see finatsstabiilsuse säilitamise huvides võetud meede vastaks turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori nõudmistele. Seega on meede valikuliselt seotud üksnes ettevõtjaga Dexia. Meetme eesmärk oli hoida ära Dexia kiire ja korrastamata pankrot, mis oleks panga suuruse tõttu mõjutanud liidu pangandusturu struktuuri. Seega leiab komisjon, et meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ning moonutab või tõenäoliselt moonutab konkurentsi. |
| --- | --- |

(454)

85 miljardi suurune lõplik refinantseerimistagatis kujutab riigiabi samamoodi nagu ajutine refinantseerimistagatis, mida lubati ajutiselt ajutise heakskiitmise otsusega, otsusega tagatise esimese pikendamise kohta, ajutise tagatise ülemmäära tõstmise otsusega ja otsusega tagatise teistkordse pikendamise kohta. Lõplik refinantseerimistagatis sisaldab riigi vahendeid. Ilma riikide tagatisteta ei oleks Dexia leidnud turgudelt mingeid rahalisi vahendeid – seega andis tagatis Dexiale eelise. Miski ei viita sellele, et see finatsstabiilsuse säilitamise huvides võetud meede vastaks turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori nõudmistele. Seega on meede valikuliselt seotud üksnes ettevõtjaga Dexia. Meetme eesmärk oli hoida ära Dexia kiire ja korrastamata pankrot, mis oleks panga suuruse tõttu mõjutanud liidu pangandusturu struktuuri. Seega leiab komisjon, et meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ning moonutab või tõenäoliselt moonutab konkurentsi.

b)   Dexia SA kapitali suurendamine 5,5 miljardi euro võrra

| (455) | Abi olemasolu küsimuses kapitali suurendamise puhul toetub komisjon oma 13. märtsi 2009. aasta otsusele ja tingimuslikule otsusele, milles ta jõudis järeldusele, et Belgia ja Prantsuse riigi sekkumine on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(455)

Abi olemasolu küsimuses kapitali suurendamise puhul toetub komisjon oma 13. märtsi 2009. aasta otsusele ja tingimuslikule otsusele, milles ta jõudis järeldusele, et Belgia ja Prantsuse riigi sekkumine on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi.

| (456) | Komisjoni jaoks on ilmne, et tegemist on valikulise ja kahe liikmesriigiga seotud meetmega, sest see on suunatud üheleainsale ettevõtjale – Dexia kontsernile, ning selle on võtnud vahetult Belgia ja Prantsuse riik. |
| --- | --- |

(456)

Komisjoni jaoks on ilmne, et tegemist on valikulise ja kahe liikmesriigiga seotud meetmega, sest see on suunatud üheleainsale ettevõtjale – Dexia kontsernile, ning selle on võtnud vahetult Belgia ja Prantsuse riik.

| (457) | Nagu on osutatud eespool (127), oli Dexia SA kapitali suurendamine vajalik Dexia majandustegevuse korrastamiseks. Kontserni finantsolukorra stabiliseerimiseks oli vaja lahendada negatiivsete omavahendite olukord Dexia SA puhul 30. septembriks 2012 ja DCLi puhul 31. detsembriks 2012. Ükski turumajanduse tingimustes tegutsev arukas omanik ei oleks osalenud raskustes oleva kontserni kapitali sel viisil suurendamises ja lisaks võtnud kohustuse kontsern saneerida. Seega oli kapitali suurendamine ettevõtja jaoks eelis, mida ta ei oleks saanud arukalt erainvestorilt. |
| --- | --- |

(457)

Nagu on osutatud eespool (127), oli Dexia SA kapitali suurendamine vajalik Dexia majandustegevuse korrastamiseks. Kontserni finantsolukorra stabiliseerimiseks oli vaja lahendada negatiivsete omavahendite olukord Dexia SA puhul 30. septembriks 2012 ja DCLi puhul 31. detsembriks 2012. Ükski turumajanduse tingimustes tegutsev arukas omanik ei oleks osalenud raskustes oleva kontserni kapitali sel viisil suurendamises ja lisaks võtnud kohustuse kontsern saneerida. Seega oli kapitali suurendamine ettevõtja jaoks eelis, mida ta ei oleks saanud arukalt erainvestorilt.

| (458) | Kapitali suurendamine aitas hoida ära Dexia kiiret ja korrastamata pankrotti. Meetmeta oleks pank läinud likvideerimisele ning lahkunud pangamaastikult kiiremini. Panga vara oleks kiiremini ümber jagatud. Seega mõjutas meede panga suuruse tõttu liidu pangandusturu struktuuri ning kahjustas seeläbi liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutas konkurentsi. |
| --- | --- |

(458)

Kapitali suurendamine aitas hoida ära Dexia kiiret ja korrastamata pankrotti. Meetmeta oleks pank läinud likvideerimisele ning lahkunud pangamaastikult kiiremini. Panga vara oleks kiiremini ümber jagatud. Seega mõjutas meede panga suuruse tõttu liidu pangandusturu struktuuri ning kahjustas seeläbi liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutas konkurentsi.

| (459) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et Dexia SA rekapitaliseerimine sisaldas riigiabi Dexiale. |
| --- | --- |

(459)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et Dexia SA rekapitaliseerimine sisaldas riigiabi Dexiale.

c)   Abi arengupangale

| (460) | Komisjoni arvates anti DMA tegevusraamistikus abi arengupangale järgmiselt:






  a) | kapitalisüst, mille osas aktsionärid kohustuse võtsid; |
| --- | --- | --- |

(460)

Komisjoni arvates anti DMA tegevusraamistikus abi arengupangale järgmiselt:

a)

kapitalisüst, mille osas aktsionärid kohustuse võtsid;

| b) | samade aktsionäride võetud kohustus pakkuda krediidiasutusele likviidsust. |
| --- | --- |

b)

samade aktsionäride võetud kohustus pakkuda krediidiasutusele likviidsust.

| (461) | Nimetatud abi lisandub kahtluse alla seatud abile, mida DMA sai juba Dexia kontserni liikmena. |
| --- | --- |

(461)

Nimetatud abi lisandub kahtluse alla seatud abile, mida DMA sai juba Dexia kontserni liikmena.

| (462) | Menetluse pikendamise otsuses leidis komisjon, et DMA müügi tehingu raames tuvastatud abi soodustas DMA ning „uue maapanga struktuuri” (128) tegevust, st ettevõtja tegevust, mis tekkis DMA müügi tehingu tulemusel ning mis sisaldab ka uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte õiguslikke üksusi. Vastuseks märkisid asjaomased liikmesriigid (129) ja Dexia (130) oma vastavates märkustes uurimismenetluse algatamise otsuse kohta ning Prantsuse ametiasutused oma 4. detsembri 2012. aasta teatises DMA tehingu kohta (131), et ei ole olemas üksust „uus maapanga struktuur” ja igal juhul ei ole see nn struktuur saanud mingisugust abi. |
| --- | --- |

(462)

Menetluse pikendamise otsuses leidis komisjon, et DMA müügi tehingu raames tuvastatud abi soodustas DMA ning „uue maapanga struktuuri” (128) tegevust, st ettevõtja tegevust, mis tekkis DMA müügi tehingu tulemusel ning mis sisaldab ka uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte õiguslikke üksusi. Vastuseks märkisid asjaomased liikmesriigid (129) ja Dexia (130) oma vastavates märkustes uurimismenetluse algatamise otsuse kohta ning Prantsuse ametiasutused oma 4. detsembri 2012. aasta teatises DMA tehingu kohta (131), et ei ole olemas üksust „uus maapanga struktuur” ja igal juhul ei ole see nn struktuur saanud mingisugust abi.

| (463) | Oma argumentide toetamiseks teatasid asjaomased liikmesriigid oma ühistes märkustes menetluse pikendamise otsuse ja tagatise ülemmäära tõstmise otsuse kohta üksnes seda, et selle nn krediidistruktuuri moodustavate eri juriidiliste isikute aktsionärid on erinevad ja neil kõigil on igal juhul oma ühiskondlikud huvid ning et nn uue maapanga struktuuri (mis koosneb DMAst, uuest krediidiasutusest ja ühisettevõttest) eri osade huvid on püsivalt erinevad. Huvide mitmekesisuse väidet toetatakse üksnes põhjendusega, et [...] nimetatud üksused (DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte) on omavahel seotud laenuteenuse eri komponentide kaudu, mis tekitab eri teenuste vahel vertikaalse lõimumise. Väärtusahela iga lüli haldaja loodab saada võimalikult suurt kasumit oma isiklikes huvides. Üksused peavad jagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahastamisest tekkiva marginaali (132). |
| --- | --- |

(463)

Oma argumentide toetamiseks teatasid asjaomased liikmesriigid oma ühistes märkustes menetluse pikendamise otsuse ja tagatise ülemmäära tõstmise otsuse kohta üksnes seda, et selle nn krediidistruktuuri moodustavate eri juriidiliste isikute aktsionärid on erinevad ja neil kõigil on igal juhul oma ühiskondlikud huvid ning et nn uue maapanga struktuuri (mis koosneb DMAst, uuest krediidiasutusest ja ühisettevõttest) eri osade huvid on püsivalt erinevad. Huvide mitmekesisuse väidet toetatakse üksnes põhjendusega, et [...] nimetatud üksused (DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte) on omavahel seotud laenuteenuse eri komponentide kaudu, mis tekitab eri teenuste vahel vertikaalse lõimumise. Väärtusahela iga lüli haldaja loodab saada võimalikult suurt kasumit oma isiklikes huvides. Üksused peavad jagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahastamisest tekkiva marginaali (132).

| (464) | Prantsuse ametiasutused viitavad oma 4. detsembri 2012. aasta teatises DMA tehingu kohta ühelt poolt uue krediidiasutuse ja DMA ning teiselt poolt ühisettevõtte eri majandustegevuse olemasolule (133). |
| --- | --- |

(464)

Prantsuse ametiasutused viitavad oma 4. detsembri 2012. aasta teatises DMA tehingu kohta ühelt poolt uue krediidiasutuse ja DMA ning teiselt poolt ühisettevõtte eri majandustegevuse olemasolule (133).

| (465) | Kõigepealt soovib komisjon meelde tuletada, et ELi toimimise lepingu konkurentsi- ja eeskätte riigiabieeskirjad on mõeldud ettevõtjatele ja mitte äriühingutele ja juriidilistele üksustele füüsiliste või juriidiliste isikute vormis. |
| --- | --- |

(465)

Kõigepealt soovib komisjon meelde tuletada, et ELi toimimise lepingu konkurentsi- ja eeskätte riigiabieeskirjad on mõeldud ettevõtjatele ja mitte äriühingutele ja juriidilistele üksustele füüsiliste või juriidiliste isikute vormis.

| (466) | Euroopa Kohtu praktikast nähtub, et konkurentsiõigus kehtib ettevõtjate suhtes ning et konkurentsiõiguse kontekstis hõlmab ettevõtja mõiste mis tahes majandustegevusega tegelevat sidusat ja koondunud üksust, mis hõlmab eri isiklikke, materiaalseid ja mittemateriaalseid tunnuseid ning töötab järjepidevalt ühe kindla majandusliku eesmärgi nimel, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist (134). |
| --- | --- |

(466)

Euroopa Kohtu praktikast nähtub, et konkurentsiõigus kehtib ettevõtjate suhtes ning et konkurentsiõiguse kontekstis hõlmab ettevõtja mõiste mis tahes majandustegevusega tegelevat sidusat ja koondunud üksust, mis hõlmab eri isiklikke, materiaalseid ja mittemateriaalseid tunnuseid ning töötab järjepidevalt ühe kindla majandusliku eesmärgi nimel, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist (134).

| (467) | Ühe või enama eraldi juriidilise üksuse võib riigiabieeskirjade tähenduses lugeda üheks majandusüksuseks. Nimetatud majandusüksust peetakse seega ettevõtjaks. Selleks vaatleb Euroopa Kohus ühe üksuse kontrollosaluse olemasolu teises üksuses või üksuste vaheliste funktsionaalsete, majanduslike ja orgaaniliste sidemete olemasolu (135). |
| --- | --- |

(467)

Ühe või enama eraldi juriidilise üksuse võib riigiabieeskirjade tähenduses lugeda üheks majandusüksuseks. Nimetatud majandusüksust peetakse seega ettevõtjaks. Selleks vaatleb Euroopa Kohus ühe üksuse kontrollosaluse olemasolu teises üksuses või üksuste vaheliste funktsionaalsete, majanduslike ja orgaaniliste sidemete olemasolu (135).

| (468) | Järgmistel põhjustel leiab komisjon, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte moodustavad ühe ainsa ettevõtte. Üksused töötavad järjepidevalt ühe kindla majandusliku eesmärgi nimel (turuhäire kõrvaldamine Prantsusmaa kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamises), olgugi et igal äriühingul on ühiseesmärgi saavutamisel kindel roll. |
| --- | --- |

(468)

Järgmistel põhjustel leiab komisjon, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte moodustavad ühe ainsa ettevõtte. Üksused töötavad järjepidevalt ühe kindla majandusliku eesmärgi nimel (turuhäire kõrvaldamine Prantsusmaa kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamises), olgugi et igal äriühingul on ühiseesmärgi saavutamisel kindel roll.

| (469) | Prantsuse õiguses (rahandus- ja finantskoodeksi artikkel L.515–22) on sätestatud, et varaga tagatud laenude ja väärtpaberite, maapanga väärtpaberite ning võlakirjade või muude nendes sisalduvate vahendite haldamise ja tagasimaksmise peab tagama iseseisev krediidiasutus, kellel on maapangaga vastav leping. Juriidiliste isikute sellise eraldamise õigustus ei ole majanduslik, vaid eeskätt juriidiline. Prantsuse õiguses on ettevõtja saneerimise või likvideerimise korral esmane seaduslik eelisõigus ettevõtja töötajatel. Rahandus- ja finantskoodeksi artikli L. 515–19 kohaselt on esmane seaduslik eelisõigus ka maapanga emiteeritud hüpoteekvõlakirjadel. Selle eelisõiguse tähenduses kehtib maapanga kogu vara suhtes hüpoteekvõlakirjade tasumise kohustus. |
| --- | --- |

(469)

Prantsuse õiguses (rahandus- ja finantskoodeksi artikkel L.515–22) on sätestatud, et varaga tagatud laenude ja väärtpaberite, maapanga väärtpaberite ning võlakirjade või muude nendes sisalduvate vahendite haldamise ja tagasimaksmise peab tagama iseseisev krediidiasutus, kellel on maapangaga vastav leping. Juriidiliste isikute sellise eraldamise õigustus ei ole majanduslik, vaid eeskätt juriidiline. Prantsuse õiguses on ettevõtja saneerimise või likvideerimise korral esmane seaduslik eelisõigus ettevõtja töötajatel. Rahandus- ja finantskoodeksi artikli L. 515–19 kohaselt on esmane seaduslik eelisõigus ka maapanga emiteeritud hüpoteekvõlakirjadel. Selle eelisõiguse tähenduses kehtib maapanga kogu vara suhtes hüpoteekvõlakirjade tasumise kohustus.

| (470) | Õigussätte puudumine, millega kohustatakse krediidiasutust (mis hõlmab töötajaid) haldama maapanka (töötajateta), tekitaks privileegide konflikti. Seega ei saanud maapank DMA tegutseda ilma uue krediidiasutuseta. DMA ei moodusta iseenesest ettevõtet, sest Prantsuse õigus välistab tema iseseisva juhtimise. Prantsuse ametiasutused tunnistavad ka ise oma teatise punktis 78 DMA müügi kohta, et maapankade suhtes kohaldatav õigusraamistik keelab omada maapankades personali. Samas dokumendis märgivad Prantsuse ametiasutused, et DMA vara haldab jooksvalt uus krediidiasutus, kes tagab ühtlasi laenude haldamise ja sissenõudmise, DMA tundlike laenude vähendamise, väärtpaberiportfelli haldamise, rahavoogude haldamise ning hüpoteekvõlakirjade pikaaegse refinantseerimise, turutehingutega seotud riskide haldamise ja katmise, DMA bilansihalduse ning sisereitingute vahendite ja meetodi alalhoidmise (136). |
| --- | --- |

(470)

Õigussätte puudumine, millega kohustatakse krediidiasutust (mis hõlmab töötajaid) haldama maapanka (töötajateta), tekitaks privileegide konflikti. Seega ei saanud maapank DMA tegutseda ilma uue krediidiasutuseta. DMA ei moodusta iseenesest ettevõtet, sest Prantsuse õigus välistab tema iseseisva juhtimise. Prantsuse ametiasutused tunnistavad ka ise oma teatise punktis 78 DMA müügi kohta, et maapankade suhtes kohaldatav õigusraamistik keelab omada maapankades personali. Samas dokumendis märgivad Prantsuse ametiasutused, et DMA vara haldab jooksvalt uus krediidiasutus, kes tagab ühtlasi laenude haldamise ja sissenõudmise, DMA tundlike laenude vähendamise, väärtpaberiportfelli haldamise, rahavoogude haldamise ning hüpoteekvõlakirjade pikaaegse refinantseerimise, turutehingutega seotud riskide haldamise ja katmise, DMA bilansihalduse ning sisereitingute vahendite ja meetodi alalhoidmise (136).

| (471) | Muu hulgas on Prantsuse rahandus- ja finantskoodeksi artikli L.515–13-I alusel maapanga ainus ülesanne anda või võtta üle tagatud laene, avaliku sektori üksuste nõudeid, esimese astme tagatisega seotud väärtpabereid ning vara rahastamise valdkonnas emiteerida hüpoteekvõlakirju, millel on eespool nimetatud artikli L.515–19 kohane privileeg. |
| --- | --- |

(471)

Muu hulgas on Prantsuse rahandus- ja finantskoodeksi artikli L.515–13-I alusel maapanga ainus ülesanne anda või võtta üle tagatud laene, avaliku sektori üksuste nõudeid, esimese astme tagatisega seotud väärtpabereid ning vara rahastamise valdkonnas emiteerida hüpoteekvõlakirju, millel on eespool nimetatud artikli L.515–19 kohane privileeg.

| (472) | Prantsuse ametiasutuste esitatud DMA müügi tehingut käsitleva teatise kohaselt hakkab DMA tagatiskogumi kõlblikke laene turustama aga ühisettevõte ning neid laene refinantseeritakse viimase emiteeritud hüpoteekvõlakirjadega. Ühisettevõttel on kava kohaselt vaid pangatehingu vahendaja staatus ning tal ei ole õigust kirjendada antavaid laene oma bilanssi, vaid need lähevad DMA bilanssi. |
| --- | --- |

(472)

Prantsuse ametiasutuste esitatud DMA müügi tehingut käsitleva teatise kohaselt hakkab DMA tagatiskogumi kõlblikke laene turustama aga ühisettevõte ning neid laene refinantseeritakse viimase emiteeritud hüpoteekvõlakirjadega. Ühisettevõttel on kava kohaselt vaid pangatehingu vahendaja staatus ning tal ei ole õigust kirjendada antavaid laene oma bilanssi, vaid need lähevad DMA bilanssi.

| (473) | Seega tegutseb ühisettevõte üksnes vahendajana, et maapank DMA vastaks Prantsuse rahandus- ja finantskoodeksi artiklis L.515–13-I esitatud õiguslikule määratlusele. Ilma ühisettevõtteta ei saaks DMA täita oma laenude andmise või ülevõtmise ülesannet, mis vastab nimetatud artikli tingimustele. |
| --- | --- |

(473)

Seega tegutseb ühisettevõte üksnes vahendajana, et maapank DMA vastaks Prantsuse rahandus- ja finantskoodeksi artiklis L.515–13-I esitatud õiguslikule määratlusele. Ilma ühisettevõtteta ei saaks DMA täita oma laenude andmise või ülevõtmise ülesannet, mis vastab nimetatud artikli tingimustele.

| (474) | Komisjon tuletab muu hulgas meelde, et uus krediidiasutus tegutseb kui ühisettevõttele teenuse osutaja, toetamaks kohaliku tasandi avalikule sektorile, sealhulgas tervishoiuasutustele, laenude andmist. Osutatavad teenused hõlmavad eelkõige laenude turustamise ja haldamise tugiteenuseid, mittetundlike laenude aktiivse haldamise tugiteenuseid, samuti finants- ja riskidega seotud teenuseid. |
| --- | --- |

(474)

Komisjon tuletab muu hulgas meelde, et uus krediidiasutus tegutseb kui ühisettevõttele teenuse osutaja, toetamaks kohaliku tasandi avalikule sektorile, sealhulgas tervishoiuasutustele, laenude andmist. Osutatavad teenused hõlmavad eelkõige laenude turustamise ja haldamise tugiteenuseid, mittetundlike laenude aktiivse haldamise tugiteenuseid, samuti finants- ja riskidega seotud teenuseid.

| (475) | Prantsuse ametiasutuste poolsest kohustuste võtmise viisist nähtub, et nad käsitlevad uut krediidiasutust ja DMA-d ühe ja sama ettevõtte juurde kuuluvana. DMA suhtes võetud kohustuste loetelu punktis 13 on märgitud, et aktsionäride (riik, CDC ja Banque Postale) uue krediidiasutuse likviidsuse tase võrdub sellega, mida on vaja uue krediidiasutuse ja DMA jaoks. Samade kohustuste loetelu punktis 15 pealkirjaga „uue krediidiasutuse ja DMA kapitalitase” märgitakse, et hoitav kapitalitase, mille suhtes aktsionärid kohustuse võtsid, võrdub tasemega, mis on vajalik DMA olemasoleva portfelli uue kahjumi realiseerimise korral. See tähendab, et uue krediidiasutuse võimalik kapitali suurendamine toimub DMA vajadustele vastavalt. |
| --- | --- |

(475)

Prantsuse ametiasutuste poolsest kohustuste võtmise viisist nähtub, et nad käsitlevad uut krediidiasutust ja DMA-d ühe ja sama ettevõtte juurde kuuluvana. DMA suhtes võetud kohustuste loetelu punktis 13 on märgitud, et aktsionäride (riik, CDC ja Banque Postale) uue krediidiasutuse likviidsuse tase võrdub sellega, mida on vaja uue krediidiasutuse ja DMA jaoks. Samade kohustuste loetelu punktis 15 pealkirjaga „uue krediidiasutuse ja DMA kapitalitase” märgitakse, et hoitav kapitalitase, mille suhtes aktsionärid kohustuse võtsid, võrdub tasemega, mis on vajalik DMA olemasoleva portfelli uue kahjumi realiseerimise korral. See tähendab, et uue krediidiasutuse võimalik kapitali suurendamine toimub DMA vajadustele vastavalt.

| (476) | DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte lõppaktsionärid on eri osalemistasemest hoolimata samad (riik, CDC ja Banque Postale). |
| --- | --- |

(476)

DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte lõppaktsionärid on eri osalemistasemest hoolimata samad (riik, CDC ja Banque Postale).

| (477) | Olgugi, et Prantsuse ametiasutused selgitasid oma teatises DMA müügi tehingu kohta, et arengupanga mõistet kasutatakse viitamaks ühelt poolt uue krediidiasutuse ja DMA ning teiselt poolt ühisettevõtte eri liiki majandustegevusele (137), märgib komisjon, et ametiasutused õigustavad tehingu vastavust riigiabieeskirjadele (eeskätt Prantsusmaa kohalike omavalitsuste tegevuse rahastamiseks antud vahendite madalat tulusust) asjaoluga, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte moodustavad koos arengupanga (138) ja kuuluvad seega arengupanga määratluse alla (139). |
| --- | --- |

(477)

Olgugi, et Prantsuse ametiasutused selgitasid oma teatises DMA müügi tehingu kohta, et arengupanga mõistet kasutatakse viitamaks ühelt poolt uue krediidiasutuse ja DMA ning teiselt poolt ühisettevõtte eri liiki majandustegevusele (137), märgib komisjon, et ametiasutused õigustavad tehingu vastavust riigiabieeskirjadele (eeskätt Prantsusmaa kohalike omavalitsuste tegevuse rahastamiseks antud vahendite madalat tulusust) asjaoluga, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte moodustavad koos arengupanga (138) ja kuuluvad seega arengupanga määratluse alla (139).

| (478) | Komisjoni arvamusel ei saa asjaomased liikmesriigid riigiabi välistamiseks DMA tegevuses ning nn uue maapanga struktuuris (mida käesolevas otsuses ja teatises nimetatakse arengupangaks) ühelt poolt (140) väita, et sellist ettevõtet ei ole olemas ja teisalt kasutada uue maapanga või arengupanga mõistet, mis vastab ettevõtte mõistele, üldeesmärgiga veenda komisjoni DMA tehingu vastavuses riigiabieeskirjadele. |
| --- | --- |

(478)

Komisjoni arvamusel ei saa asjaomased liikmesriigid riigiabi välistamiseks DMA tegevuses ning nn uue maapanga struktuuris (mida käesolevas otsuses ja teatises nimetatakse arengupangaks) ühelt poolt (140) väita, et sellist ettevõtet ei ole olemas ja teisalt kasutada uue maapanga või arengupanga mõistet, mis vastab ettevõtte mõistele, üldeesmärgiga veenda komisjoni DMA tehingu vastavuses riigiabieeskirjadele.

| (479) | Komisjoni arvates annab nii DMA-d, uut krediidiasutust kui ka ühisettevõtet hõlmava arengupanga (141) mõiste Prantsuse ametiasutuste poolne sage kasutamine DMA müügi tehingut käsitlevas teatises tunnistust sellest, et nimetatud kolm juriidilist üksust on ühe majandusüksuse ehk ühe ettevõtte kolm tahku. Kui see ei oleks nii, oleksid asjaomased liikmesriigid kasutanud DMA müügi tehingu kirjeldamisel ja õigustamisel kolme eri juriidilist isikut, mitte ühist nimetajat. |
| --- | --- |

(479)

Komisjoni arvates annab nii DMA-d, uut krediidiasutust kui ka ühisettevõtet hõlmava arengupanga (141) mõiste Prantsuse ametiasutuste poolne sage kasutamine DMA müügi tehingut käsitlevas teatises tunnistust sellest, et nimetatud kolm juriidilist üksust on ühe majandusüksuse ehk ühe ettevõtte kolm tahku. Kui see ei oleks nii, oleksid asjaomased liikmesriigid kasutanud DMA müügi tehingu kirjeldamisel ja õigustamisel kolme eri juriidilist isikut, mitte ühist nimetajat.

| (480) | Samamoodi kasutavad Prantsuse ametiasutused DMA müügi tehingut käsitlevas teatises väljendit „DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte”, mis viitab kuulumisele ettevõttesse ja ühisele majandustegevusele (142). |
| --- | --- |

(480)

Samamoodi kasutavad Prantsuse ametiasutused DMA müügi tehingut käsitlevas teatises väljendit „DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte”, mis viitab kuulumisele ettevõttesse ja ühisele majandustegevusele (142).

| (481) | DMA müügi tehinguga seotud kohustuste loetelus viidatakse samuti DMA-le, uuele krediidiasutusele ja ühisettevõttele, eeskätt DMA (143), uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üldisele äriplaanile” (144). |
| --- | --- |

(481)

DMA müügi tehinguga seotud kohustuste loetelus viidatakse samuti DMA-le, uuele krediidiasutusele ja ühisettevõttele, eeskätt DMA (143), uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üldisele äriplaanile” (144).

| (482) | Isegi kui DMAst, uuest krediidiasutusest ja ühisettevõttest koosnevat ettevõtet „arengupank” ei eksisteerinud, leiab komisjon, et DMA sai allpool kirjeldatud abi (kapitalipaigutuse kohustus), kuna ta sai nimetatud riigi vahendeid sisaldavatest meetmetest kasu seeläbi, et ta ei saanud funktsioneerida ilma meetmeta ega uuest krediidiasutusest sõltumatuna (vt põhjendused 470 ja 471). Nimetatud eelis, mis on oma olemuselt valikuline, moonutas ELi tasandi konkurentsi samadel põhjustel kui arengupank. |
| --- | --- |

(482)

Isegi kui DMAst, uuest krediidiasutusest ja ühisettevõttest koosnevat ettevõtet „arengupank” ei eksisteerinud, leiab komisjon, et DMA sai allpool kirjeldatud abi (kapitalipaigutuse kohustus), kuna ta sai nimetatud riigi vahendeid sisaldavatest meetmetest kasu seeläbi, et ta ei saanud funktsioneerida ilma meetmeta ega uuest krediidiasutusest sõltumatuna (vt põhjendused 470 ja 471). Nimetatud eelis, mis on oma olemuselt valikuline, moonutas ELi tasandi konkurentsi samadel põhjustel kui arengupank.

—   Kohustus paigutada kapitali uude krediidiasutusse ja DMAsse

| (483) | DMA aktsionärid riik, CDC ja Banque Postale võtsid kohustuse hoida kapitalitaset, mis oli vajalik DMA olemasoleva portfelli (legacy portfelli) uue kahjumi realiseerimise puhuks ja mis sisaldas halbu laene umbes 10 miljardi euro väärtuses. Prantsuse ametiasutused võtsid kohustuse teatada igasugusest DMA kapitali edaspidisest suurendamisest, mida komisjon hindab ELi riigiabieeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(483)

DMA aktsionärid riik, CDC ja Banque Postale võtsid kohustuse hoida kapitalitaset, mis oli vajalik DMA olemasoleva portfelli (legacy portfelli) uue kahjumi realiseerimise puhuks ja mis sisaldas halbu laene umbes 10 miljardi euro väärtuses. Prantsuse ametiasutused võtsid kohustuse teatada igasugusest DMA kapitali edaspidisest suurendamisest, mida komisjon hindab ELi riigiabieeskirjade alusel.

| (484) | Prantsuse riigi poolne rekapitaliseerimine sisaldab selgelt riigi ressursside eraldamist. Sama kehtib CDC või Banque Postale'i kapitalisüsti suhtes. |
| --- | --- |

(484)

Prantsuse riigi poolne rekapitaliseerimine sisaldab selgelt riigi ressursside eraldamist. Sama kehtib CDC või Banque Postale'i kapitalisüsti suhtes.

| (485) | Kohtupraktika kohaselt (145) ei piisa ainuüksi riigi kontrollist majandustegevuses osaleja üle selleks, et seostada tema võetud meetmeid riigiga. Samas nähtub kohtupraktikast ka, et kuivõrd CDC ja Banque Postale'i ning riigi vaheliste erisuhete tõttu on komisjonil väga keeruline tõestada, et DMA ostu otsus teatatud tingimustel (meede 1) ning otsus katta uue krediidiasutuse ja DMA rahastamisvajadused (meede 4) tehti käesoleval juhul riigiasutuste korraldusel, võib nende meetmete seostatavuse riigiga välja selgitada mitme näitaja alusel, mis tulenevad meetmete võtmise tingimustest. |
| --- | --- |

(485)

Kohtupraktika kohaselt (145) ei piisa ainuüksi riigi kontrollist majandustegevuses osaleja üle selleks, et seostada tema võetud meetmeid riigiga. Samas nähtub kohtupraktikast ka, et kuivõrd CDC ja Banque Postale'i ning riigi vaheliste erisuhete tõttu on komisjonil väga keeruline tõestada, et DMA ostu otsus teatatud tingimustel (meede 1) ning otsus katta uue krediidiasutuse ja DMA rahastamisvajadused (meede 4) tehti käesoleval juhul riigiasutuste korraldusel, võib nende meetmete seostatavuse riigiga välja selgitada mitme näitaja alusel, mis tulenevad meetmete võtmise tingimustest.

| (486) | Riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme riigiga seostatavuse suhtes järelduste tegemisel võivad olla olulised sellised näitajad nagu „ettevõtja lõimumine riigihaldusstruktuuridega, ettevõtja tegevusvaldkonnad, tema tegevus turul, kus ta konkureerib tavatingimustes erasektori ettevõtjatega, tema õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses), riiklike asutuste järelevalve ulatus ettevõtte juhtkonna üle või mõni muu näitaja, mis konkreetse juhtumi puhul näitab riiklike asutuste seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, kusjuures arvesse võetakse ka meetme piire, sisu ja tingimusi” (146). |
| --- | --- |

(486)

Riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme riigiga seostatavuse suhtes järelduste tegemisel võivad olla olulised sellised näitajad nagu „ettevõtja lõimumine riigihaldusstruktuuridega, ettevõtja tegevusvaldkonnad, tema tegevus turul, kus ta konkureerib tavatingimustes erasektori ettevõtjatega, tema õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses), riiklike asutuste järelevalve ulatus ettevõtte juhtkonna üle või mõni muu näitaja, mis konkreetse juhtumi puhul näitab riiklike asutuste seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, kusjuures arvesse võetakse ka meetme piire, sisu ja tingimusi” (146).

| (487) | Käesoleval juhul tuleb märkida, et CDC on avalik-õiguslik asutus, mis Prantsusmaa 28. aprilli 1816. aasta eelarveseaduse kohaselt tegutseb seadusandja järelevalve all ja tagatisega, täidab üldisi huve teenivaid ülesandeid (eelkõige avalikke teenuseid osutavate asutuste rahastamine) ning on reguleeritud seaduste ja määrustega, ning mille peadirektori ja kõrgemad juhid määravad ametisse Prantsuse Vabariigi president ja Prantsuse valitsus (147). |
| --- | --- |

(487)

Käesoleval juhul tuleb märkida, et CDC on avalik-õiguslik asutus, mis Prantsusmaa 28. aprilli 1816. aasta eelarveseaduse kohaselt tegutseb seadusandja järelevalve all ja tagatisega, täidab üldisi huve teenivaid ülesandeid (eelkõige avalikke teenuseid osutavate asutuste rahastamine) ning on reguleeritud seaduste ja määrustega, ning mille peadirektori ja kõrgemad juhid määravad ametisse Prantsuse Vabariigi president ja Prantsuse valitsus (147).

| (488) | Mis puudutab asjaomaste liikmesriikide väidet, et esimese astme kohtu 1996. aasta kohtuasjas Air France kinnitatud komisjoni seisukoht ei ole enam kehtiv hilisema kohtupraktika (Stardust Marine) ega CDC põhikirjaliste muudatuste puhul, märgib komisjon kõigepealt, et vastavalt Prantsuse rahandus- ja eelarvekoodeksi artiklile L 518–2 jj majanduse kaasajastamise seadusega muudetud kujul (148) on CDC endiselt üldsuse huvides olev avaliku sektori kontsern, mis on määratud tegutsema seadusandja järelevalve all ja tagatisega. Veel märgib komisjon, et võttes arvesse eespool nimetatud hilisemat kohtupraktikat, tuleb nende teguritega siiski asjaomaste meetmete riigiga seostatavuse analüüsis arvestada ning et neid toetavad muu hulgas põhjendustes 490–493 kirjeldatud täiendavad näitajad. |
| --- | --- |

(488)

Mis puudutab asjaomaste liikmesriikide väidet, et esimese astme kohtu 1996. aasta kohtuasjas Air France kinnitatud komisjoni seisukoht ei ole enam kehtiv hilisema kohtupraktika (Stardust Marine) ega CDC põhikirjaliste muudatuste puhul, märgib komisjon kõigepealt, et vastavalt Prantsuse rahandus- ja eelarvekoodeksi artiklile L 518–2 jj majanduse kaasajastamise seadusega muudetud kujul (148) on CDC endiselt üldsuse huvides olev avaliku sektori kontsern, mis on määratud tegutsema seadusandja järelevalve all ja tagatisega. Veel märgib komisjon, et võttes arvesse eespool nimetatud hilisemat kohtupraktikat, tuleb nende teguritega siiski asjaomaste meetmete riigiga seostatavuse analüüsis arvestada ning et neid toetavad muu hulgas põhjendustes 490–493 kirjeldatud täiendavad näitajad.

| (489) | Banque Postale on ettevõtja La Poste täisomandis. Lisaks Banque Postale'i kontrollimisele osutab La Poste viimasele ka teenust, andes Banque Postale'i kasutusse viimase nimel ja volitusel töötava personali. Ettevõtja La Poste kogu kapital ja hääleõigused kuuluvad Prantsuse riigile ning CDC-le (149). Seaduse kohaselt (150) nimetatakse La Poste'i nõukogu esimees ametisse nõukogu liikmete seast vastava määrusega. Riik esitab kaheksa nõukogu liikme kandidaati, CDC esitab kolm ning ühe esitavad riik ja CDC koos. Ettevõtte La Poste nõukokku kuulub üks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindav liige. Valitsuse volinik juhib riigi üldist majanduslikku ja finantskontrolli La Poste'is ning osaleb ettevõtja nõukogu istungitel. Üks riigi esitatud La Poste'i nõukogu liige kuulus ka Dexia SA nõukokku ja osales (alates 26. veebruari 2010. aasta tingimusliku otsuse vastuvõtmise eelsest ajast kuni 2012. aasta aprillini) Dexiaga seoses [...] Prantsuse ametiasutusi esindava talituse liikmena (151). |
| --- | --- |

(489)

Banque Postale on ettevõtja La Poste täisomandis. Lisaks Banque Postale'i kontrollimisele osutab La Poste viimasele ka teenust, andes Banque Postale'i kasutusse viimase nimel ja volitusel töötava personali. Ettevõtja La Poste kogu kapital ja hääleõigused kuuluvad Prantsuse riigile ning CDC-le (149). Seaduse kohaselt (150) nimetatakse La Poste'i nõukogu esimees ametisse nõukogu liikmete seast vastava määrusega. Riik esitab kaheksa nõukogu liikme kandidaati, CDC esitab kolm ning ühe esitavad riik ja CDC koos. Ettevõtte La Poste nõukokku kuulub üks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindav liige. Valitsuse volinik juhib riigi üldist majanduslikku ja finantskontrolli La Poste'is ning osaleb ettevõtja nõukogu istungitel. Üks riigi esitatud La Poste'i nõukogu liige kuulus ka Dexia SA nõukokku ja osales (alates 26. veebruari 2010. aasta tingimusliku otsuse vastuvõtmise eelsest ajast kuni 2012. aasta aprillini) Dexiaga seoses [...] Prantsuse ametiasutusi esindava talituse liikmena (151).

| (490) | Tuleb märkida, et uue krediidiasutuse ja DMA rekapitaliseerimise kohustuse (juhul kui tekib vajadus) võtsid asjaomased liikmesriigid samaaegselt teatise esitamisega Dexiat käsitleva läbivaadatud saneerimiskava kohta, milles sisalduvaid meetmeid nimetavad asjaomased liikmesriigid ise abiks (uus lõplik refinantseerimistagatis ja DEXIA SA kapitali suurendamine). |
| --- | --- |

(490)

Tuleb märkida, et uue krediidiasutuse ja DMA rekapitaliseerimise kohustuse (juhul kui tekib vajadus) võtsid asjaomased liikmesriigid samaaegselt teatise esitamisega Dexiat käsitleva läbivaadatud saneerimiskava kohta, milles sisalduvaid meetmeid nimetavad asjaomased liikmesriigid ise abiks (uus lõplik refinantseerimistagatis ja DEXIA SA kapitali suurendamine).

| (491) | Dexiat käsitlev läbivaadatud saneerimiskava põhineb aga eelkõige DMA müügitehingu teostamisel, mille üks võtmekomponente on uue krediidiasutuse ja DMA rekapitaliseerimise suhtes võetud kohustus, mis võimaldas teha järeldust tehingu lubamise kohta. |
| --- | --- |

(491)

Dexiat käsitlev läbivaadatud saneerimiskava põhineb aga eelkõige DMA müügitehingu teostamisel, mille üks võtmekomponente on uue krediidiasutuse ja DMA rekapitaliseerimise suhtes võetud kohustus, mis võimaldas teha järeldust tehingu lubamise kohta.

| (492) | Asjaomased liikmesriigid väidavad Dexia saneerimise kohta, et kui DCLi ja/või Dexiat ei saneerita (ning saamata jääb selles sisalduv abi), toimuks Dexia kohene likvideerimine, mis tooks kahtlemata kaasa tõsised häired Belgia, Prantsuse ja Luksemburgi ning laiemalt euroala majanduses (152). |
| --- | --- |

(492)

Asjaomased liikmesriigid väidavad Dexia saneerimise kohta, et kui DCLi ja/või Dexiat ei saneerita (ning saamata jääb selles sisalduv abi), toimuks Dexia kohene likvideerimine, mis tooks kahtlemata kaasa tõsised häired Belgia, Prantsuse ja Luksemburgi ning laiemalt euroala majanduses (152).

| (493) | Lõpuks märgib komisjon, et CDC, Banque Postale ja Prantsuse riik otsustasid asutada arengupanga, mille põhieesmärk ei olnud enam maksimeerida tulusust, vaid kõrvaldada turuhäire. Arengupangast rahastatakse ühishuvina Prantsuse kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi. Lisaks peavad CDC ja Banque Postale, aga ka Prantsuse riik täitma teatavate laenutoodete (nn vanilla laenud) pakkumise kohustust. |
| --- | --- |

(493)

Lõpuks märgib komisjon, et CDC, Banque Postale ja Prantsuse riik otsustasid asutada arengupanga, mille põhieesmärk ei olnud enam maksimeerida tulusust, vaid kõrvaldada turuhäire. Arengupangast rahastatakse ühishuvina Prantsuse kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi. Lisaks peavad CDC ja Banque Postale, aga ka Prantsuse riik täitma teatavate laenutoodete (nn vanilla laenud) pakkumise kohustust.

| (494) | Seepärast on ebatõenäoline, et Prantsuse ametiasutused ei mõjutanud olulisel määral CDC-d ja Banque Postale'i nõustuma osalema DMA müügi ning arengupanga asutamise tehingus, sealhulgas võtma kohustust vajaduse korral uue krediidiasutuse ja DMA rekapitaliseerimise kohta. |
| --- | --- |

(494)

Seepärast on ebatõenäoline, et Prantsuse ametiasutused ei mõjutanud olulisel määral CDC-d ja Banque Postale'i nõustuma osalema DMA müügi ning arengupanga asutamise tehingus, sealhulgas võtma kohustust vajaduse korral uue krediidiasutuse ja DMA rekapitaliseerimise kohta.

| (495) | Seepärast on vaadeldav meede seostatav Prantsuse riigiga ja sisaldab riigi rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(495)

Seepärast on vaadeldav meede seostatav Prantsuse riigiga ja sisaldab riigi rahalisi vahendeid.

| (496) | Kohustus paigutada kapitali uude krediidiasutusse ja DMAsse on ilmselgelt valikuline. |
| --- | --- |

(496)

Kohustus paigutada kapitali uude krediidiasutusse ja DMAsse on ilmselgelt valikuline.

| (497) | Kohustusega antakse eelis uue krediidiasutuse ja DMA jaoks. Esiteks katab see tundlike laenude portfelli võimaliku kahjumi. Kuna kahjum võib olla suur (komisjoni tellimusel komisjonist sõltumatu audiitori koostatud analüüsi kohaselt [1,5–4,5] miljardit eurot, oleks ilma nimetatud kohustuseta tekkinud kahtlus DMA elujõulisuses. Teiseks on aktsionäride võetud kapitali suurendamise kohustus, mis käesoleva otsuse tähenduses võeti ja millega kaasnesid DMA müügi tehinguga soetud kohustused, eelis arengupanga jaoks, kuna selline teave asetab arengupanga soodsamasse valgusesse. Kolmandaks oli DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üldise äriplaaniga seotud finantsprognoose vaadates omavahendite tulusus selline, mille alusel ei oleks turumajanduse tingimustes tegutsev arukas investor sellist kapitali suurendamist ette võtnud. |
| --- | --- |

(497)

Kohustusega antakse eelis uue krediidiasutuse ja DMA jaoks. Esiteks katab see tundlike laenude portfelli võimaliku kahjumi. Kuna kahjum võib olla suur (komisjoni tellimusel komisjonist sõltumatu audiitori koostatud analüüsi kohaselt [1,5–4,5] miljardit eurot, oleks ilma nimetatud kohustuseta tekkinud kahtlus DMA elujõulisuses. Teiseks on aktsionäride võetud kapitali suurendamise kohustus, mis käesoleva otsuse tähenduses võeti ja millega kaasnesid DMA müügi tehinguga soetud kohustused, eelis arengupanga jaoks, kuna selline teave asetab arengupanga soodsamasse valgusesse. Kolmandaks oli DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üldise äriplaaniga seotud finantsprognoose vaadates omavahendite tulusus selline, mille alusel ei oleks turumajanduse tingimustes tegutsev arukas investor sellist kapitali suurendamist ette võtnud.

| (498) | Kohustusega moonutati konkurentsi, sest kuigi turuhäire tõttu esines Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamises teatav pakkumise defitsiit, olid ebastabiilsel turul siiski kas olemas või võisid kavatseda turule tulla teatavad ettevõtjad, keda mõjutas riigi toetatava ja riigiabi saava riikliku arengupanga sisenemine turule. |
| --- | --- |

(498)

Kohustusega moonutati konkurentsi, sest kuigi turuhäire tõttu esines Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamises teatav pakkumise defitsiit, olid ebastabiilsel turul siiski kas olemas või võisid kavatseda turule tulla teatavad ettevõtjad, keda mõjutas riigi toetatava ja riigiabi saava riikliku arengupanga sisenemine turule.

| (499) | Kahjustada sai liikmesriikidevaheline kaubandus, sest kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamise turg on avatud Euroopa Liidus asutatud ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(499)

Kahjustada sai liikmesriikidevaheline kaubandus, sest kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamise turg on avatud Euroopa Liidus asutatud ettevõtjatele.

| (500) | Kohustus paigutada kapitali uude krediidiasutusse ja DMAsse kujutab seega riigiabi. |
| --- | --- |

(500)

Kohustus paigutada kapitali uude krediidiasutusse ja DMAsse kujutab seega riigiabi.

—   Likviidsuse pakkumise kohustus

| (501) | DMA müügi tehingut käsitleva Prantsusmaa kohustuste loetelu punktis 13 võtavad DMA aktsionärid Prantsuse riik, CDC ja Banque Postale kohustuse pakkuda uuele krediidiasutusele ja DMA-le vajaduse korral likviidsust. |
| --- | --- |

(501)

DMA müügi tehingut käsitleva Prantsusmaa kohustuste loetelu punktis 13 võtavad DMA aktsionärid Prantsuse riik, CDC ja Banque Postale kohustuse pakkuda uuele krediidiasutusele ja DMA-le vajaduse korral likviidsust.

| (502) | Nimetatud punkti 13 alusel pakuti likviidsust komisjonile 8. oktoobril 2012 esitatud teatises sätestatud tingimustel. Teatis on lisatud käesolevale otsusele (IVa lisa) asjaomaste kohustuste loetelu lisana. |
| --- | --- |

(502)

Nimetatud punkti 13 alusel pakuti likviidsust komisjonile 8. oktoobril 2012 esitatud teatises sätestatud tingimustel. Teatis on lisatud käesolevale otsusele (IVa lisa) asjaomaste kohustuste loetelu lisana.

| (503) | Nimetatud teatise kohaselt määratletakse aktsionäride poolse uude krediidiasutusse turuhinnaga tehtava pikaajalise rahastamise kulu iga emissiooni lõikes rahastamiskulu alusel, mis saadakse uue krediidiasutuse ja selle aktsionäride määratletava krediidiasutuste valimi analüüsimise tulemusel ning mis hõlmab samu tähtaegu ja vääringuid. |
| --- | --- |

(503)

Nimetatud teatise kohaselt määratletakse aktsionäride poolse uude krediidiasutusse turuhinnaga tehtava pikaajalise rahastamise kulu iga emissiooni lõikes rahastamiskulu alusel, mis saadakse uue krediidiasutuse ja selle aktsionäride määratletava krediidiasutuste valimi analüüsimise tulemusel ning mis hõlmab samu tähtaegu ja vääringuid.

| (504) | Valim määratakse kindlaks Euribori kujunemises osalevate Prantsuse pankade nimekirja alusel, mille puhul jäetakse pikaajalistest reitingutest (ja tuluprognoosidest) ning riskiprofiilist (tegevuse liik, geograafiline risk, usaldatavusmäärad jne) lähtuvalt kõrvale uue krediidiasutuse ja DMAga mittevõrreldavad pangaasutused. Valim koosneb võimaluse korral vähemalt kolmest pangast. |
| --- | --- |

(504)

Valim määratakse kindlaks Euribori kujunemises osalevate Prantsuse pankade nimekirja alusel, mille puhul jäetakse pikaajalistest reitingutest (ja tuluprognoosidest) ning riskiprofiilist (tegevuse liik, geograafiline risk, usaldatavusmäärad jne) lähtuvalt kõrvale uue krediidiasutuse ja DMAga mittevõrreldavad pangaasutused. Valim koosneb võimaluse korral vähemalt kolmest pangast.

| (505) | Uue krediidiasutuse ja DMA rahastamise kulu on võrdne valimisse kuuluvate pangaasutuste rahastamiskulude keskmisega. |
| --- | --- |

(505)

Uue krediidiasutuse ja DMA rahastamise kulu on võrdne valimisse kuuluvate pangaasutuste rahastamiskulude keskmisega.

| (506) | Samamoodi on uue krediidiasutuse turuhinnaga lühiajalise rahastamise kulu aktsionäridele võrdne valimisse kuuluvate pangaasutuste rahastamiskulude keskmisega. |
| --- | --- |

(506)

Samamoodi on uue krediidiasutuse turuhinnaga lühiajalise rahastamise kulu aktsionäridele võrdne valimisse kuuluvate pangaasutuste rahastamiskulude keskmisega.

| (507) | Arvestades kohustust täita 8. oktoobril 2012 esitatud teatises sätestatud tingimusi (teatis on lisatud käesolevale otsusele (IVa lisa)), järeldab komisjon, et uuele krediidiasutusele arengupanga vahendusel likviidsuse pakkumine toimub turutingimustel. |
| --- | --- |

(507)

Arvestades kohustust täita 8. oktoobril 2012 esitatud teatises sätestatud tingimusi (teatis on lisatud käesolevale otsusele (IVa lisa)), järeldab komisjon, et uuele krediidiasutusele arengupanga vahendusel likviidsuse pakkumine toimub turutingimustel.

| (508) | Kui see toimub komisjonile näidatud tingimustel, ei anna see seega likviidsuse pakkumise (ega likviidsuse pakkumise kohustuse) valdkonnas mingeid konkurentsieeliseid. Seega ei ole tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(508)

Kui see toimub komisjonile näidatud tingimustel, ei anna see seega likviidsuse pakkumise (ega likviidsuse pakkumise kohustuse) valdkonnas mingeid konkurentsieeliseid. Seega ei ole tegemist riigiabiga.

d)   DMA müügihinnast Dexiale tekkiv abi

| (509) | Menetluse pikendamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas DMA eest makstud 380 miljonit eurot (millele lisandus hinnakohandusmehhanism) vastab turuhinnale (153). |
| --- | --- |

(509)

Menetluse pikendamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas DMA eest makstud 380 miljonit eurot (millele lisandus hinnakohandusmehhanism) vastab turuhinnale (153).

| (510) | Seejärel koostas Prantsuse ametiasutuste ja CDC volitatud finantsanalüütikute kabinet hinnangu, milles kinnitati, et 380 miljonit eurot on arukale investorile vastuvõetav hind. Samas võeti hinnangus arvesse kahjumi peatamise tagatist ja tundlikest laenudest tervikliku loobumise mehhanismi, millel on tundlike laenude tagatisega sama mõju. |
| --- | --- |

(510)

Seejärel koostas Prantsuse ametiasutuste ja CDC volitatud finantsanalüütikute kabinet hinnangu, milles kinnitati, et 380 miljonit eurot on arukale investorile vastuvõetav hind. Samas võeti hinnangus arvesse kahjumi peatamise tagatist ja tundlikest laenudest tervikliku loobumise mehhanismi, millel on tundlike laenude tagatisega sama mõju.

| (511) | Likvideerimisstsenaariumi korral (uue tegevuse keeld) on uue krediidiasutuse/DMA väärtus nimetatud finantsanalüütikute arvamusel [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(511)

Likvideerimisstsenaariumi korral (uue tegevuse keeld) on uue krediidiasutuse/DMA väärtus nimetatud finantsanalüütikute arvamusel [...] miljonit eurot.

| (512) | DMA müügi tehingut käsitleva teatise kohaselt vastab müügihind 1 eurot turutingimustele, võttes arvesse tagatiste ja hinnakohandusklausli kõrvalejätmist ning DMA bilansiseisu arengut 2012. aasta kolmes esimeses kvartalis. |
| --- | --- |

(512)

DMA müügi tehingut käsitleva teatise kohaselt vastab müügihind 1 eurot turutingimustele, võttes arvesse tagatiste ja hinnakohandusklausli kõrvalejätmist ning DMA bilansiseisu arengut 2012. aasta kolmes esimeses kvartalis.

| (513) | Komisjoni sõltumatult eksperdilt tellitud analüüsi kohaselt on baasstsenaariumi alusel DMA kogukahjum (tagasi maksmata laenud ja kohtuvaidlused) [1,5–4,5] miljardit eurot ning stressistsenaariumi alusel [3–8] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(513)

Komisjoni sõltumatult eksperdilt tellitud analüüsi kohaselt on baasstsenaariumi alusel DMA kogukahjum (tagasi maksmata laenud ja kohtuvaidlused) [1,5–4,5] miljardit eurot ning stressistsenaariumi alusel [3–8] miljardit eurot.

| (514) | Kui DMA turuväärtus on koos tagatistega 380 miljonit eurot (nagu väidavad asjaomased liikmesriigid ja on järeldanud Prantsuse ametiasutuste ja CDC volitatud finantsanalüütikud), on komisjoni arvates matemaatiliselt võimatu hinnata uue krediidiasutuse (kelle täisomandis on DMA, millele lisanduvad DCLi antud või uuele krediidiasutusele kättesaadavaks tehtud vahendid) turuhinnaks 1 eurot, kui arvata maha tagatis ja võtta arvesse [1,5–4,5] ja [3–8] miljardi euro suurust kahjumiriski. Kohandamisklausli väljajätmine ei õigusta nimetatud positiivset hinda. See hind on DMA kahjumiriski taustal liiga kõrge. |
| --- | --- |

(514)

Kui DMA turuväärtus on koos tagatistega 380 miljonit eurot (nagu väidavad asjaomased liikmesriigid ja on järeldanud Prantsuse ametiasutuste ja CDC volitatud finantsanalüütikud), on komisjoni arvates matemaatiliselt võimatu hinnata uue krediidiasutuse (kelle täisomandis on DMA, millele lisanduvad DCLi antud või uuele krediidiasutusele kättesaadavaks tehtud vahendid) turuhinnaks 1 eurot, kui arvata maha tagatis ja võtta arvesse [1,5–4,5] ja [3–8] miljardi euro suurust kahjumiriski. Kohandamisklausli väljajätmine ei õigusta nimetatud positiivset hinda. See hind on DMA kahjumiriski taustal liiga kõrge.

| (515) | Seepärast on Prantsuse riigi, CDC ja Banque Postale'i kapitalipaigutus uude krediidiasutusse ja DMAsse seostatav riigiga ja riigi vahendite kaasatus põhjendustes (484)–(495) kirjeldatud viisil kehtiv ka uue krediidiasutuse ostuhinna tasumisel, mida teevad samad pooled. |
| --- | --- |

(515)

Seepärast on Prantsuse riigi, CDC ja Banque Postale'i kapitalipaigutus uude krediidiasutusse ja DMAsse seostatav riigiga ja riigi vahendite kaasatus põhjendustes (484)–(495) kirjeldatud viisil kehtiv ka uue krediidiasutuse ostuhinna tasumisel, mida teevad samad pooled.

| (516) | 1 euro suurune hind annab eelise müüjale Dexiat liigse müügiväärtuse näol, sest see võimaldab Dexial kõrvaldada oma tütarettevõtja DMA varaportfelliga seotud riskid. Konkurentsi mõistes on see eelis selgelt valikuline, sest kasu saab ainuüksi Dexia. |
| --- | --- |

(516)

1 euro suurune hind annab eelise müüjale Dexiat liigse müügiväärtuse näol, sest see võimaldab Dexial kõrvaldada oma tütarettevõtja DMA varaportfelliga seotud riskid. Konkurentsi mõistes on see eelis selgelt valikuline, sest kasu saab ainuüksi Dexia.

| (517) | Dexia konkureeris väliskontsernidega, seega kahjustati ostuga liikmesriikidevahelist kaubandust ning on ka konkurentsi moonutamise oht. Seega võib järeldada, et uue krediidiasutuse ja DMA ost Prantsuse riigi, CDC ja Banque Postale'i poolt eespool kirjeldatud tingimustel toimus nende tegelikust väärtusest kõrgema hinnaga, mistõttu kujutab see ilmselgelt eelist müüjale. Ülemakstud hind kujutab seega uut abi Dexiale. |
| --- | --- |

(517)

Dexia konkureeris väliskontsernidega, seega kahjustati ostuga liikmesriikidevahelist kaubandust ning on ka konkurentsi moonutamise oht. Seega võib järeldada, et uue krediidiasutuse ja DMA ost Prantsuse riigi, CDC ja Banque Postale'i poolt eespool kirjeldatud tingimustel toimus nende tegelikust väärtusest kõrgema hinnaga, mistõttu kujutab see ilmselgelt eelist müüjale. Ülemakstud hind kujutab seega uut abi Dexiale.

e)   DMA-le antud abi

| (518) | Komisjoni arvamusel andis uue krediidiasutuse/DMA müük eelise ka müüdud üksusele. |
| --- | --- |

(518)

Komisjoni arvamusel andis uue krediidiasutuse/DMA müük eelise ka müüdud üksusele.

| (519) | Komisjon leiab, et on leidnud tõestust, et Prantsuse riik, CDC ja Banque Postale ei ole käitunud uue krediidiasutuse/DMA ostmisel aruka investorina turumajanduse tingimustes, sest 1) müügihind oli turuhinnast kõrgem ning 2) ost leidis aset finantsolukorra halvenemise ärahoidmise ja mitte tulusa investeeringu tegemise eesmärgil. |
| --- | --- |

(519)

Komisjon leiab, et on leidnud tõestust, et Prantsuse riik, CDC ja Banque Postale ei ole käitunud uue krediidiasutuse/DMA ostmisel aruka investorina turumajanduse tingimustes, sest 1) müügihind oli turuhinnast kõrgem ning 2) ost leidis aset finantsolukorra halvenemise ärahoidmise ja mitte tulusa investeeringu tegemise eesmärgil.

| (520) | Samuti märgib komisjon, et DMA sai vahetut kasu oma eraldamisest Dexia kontsernist, mis on juba iseenesest eelis. |
| --- | --- |

(520)

Samuti märgib komisjon, et DMA sai vahetut kasu oma eraldamisest Dexia kontsernist, mis on juba iseenesest eelis.

| (521) | Konkurentsi moonutava meetme näol DMA-le antud eelis võimaldas DMA-l näidata oma võlausaldajatele ja hoiustajatele paremat olukorda. DMA konkureeris väliskontsernidega, mistõttu kahjustati liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(521)

Konkurentsi moonutava meetme näol DMA-le antud eelis võimaldas DMA-l näidata oma võlausaldajatele ja hoiustajatele paremat olukorda. DMA konkureeris väliskontsernidega, mistõttu kahjustati liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (522) | Seepärast järeldab komisjon, et uue krediidiasutuse/DMA aktsiate Prantsuse riigi, CDC ja Banque Postale'i poolne ost eespool kirjeldatud tingimustel kujutab DMA-le antud riigiabi. |
| --- | --- |

(522)

Seepärast järeldab komisjon, et uue krediidiasutuse/DMA aktsiate Prantsuse riigi, CDC ja Banque Postale'i poolne ost eespool kirjeldatud tingimustel kujutab DMA-le antud riigiabi.

f)   kõrvale jäetud tagatised (abi puudumine)

| (523) | Menetluse pikendamise otsuses leidis komisjon, et järgmised tagatised, mis nähti esialgu ette DMA müügi tehingu raames, võivad kujutada riigiabi: Dexia SA ja DCLi tagatis DMA halbadele laenudele (hõlmas kokku laene umbes 10 miljardi euro väärtuses), Prantsuse riigi edasitagatis tundlike laenude tagatisele ning kahjumi peatamise (stop-loss) tagatis, eesmärgiga katta kogu Dexia SA ja DCLi väärtpaberiportfelli kahjum. |
| --- | --- |

(523)

Menetluse pikendamise otsuses leidis komisjon, et järgmised tagatised, mis nähti esialgu ette DMA müügi tehingu raames, võivad kujutada riigiabi: Dexia SA ja DCLi tagatis DMA halbadele laenudele (hõlmas kokku laene umbes 10 miljardi euro väärtuses), Prantsuse riigi edasitagatis tundlike laenude tagatisele ning kahjumi peatamise (stop-loss) tagatis, eesmärgiga katta kogu Dexia SA ja DCLi väärtpaberiportfelli kahjum.

| (524) | Kuna asjaomased liikmesriigi jätsid nimetatud tagatised kõrvale, ei ole komisjonil enam tarvis tagatiste suhtes hinnangut anda. |
| --- | --- |

(524)

Kuna asjaomased liikmesriigi jätsid nimetatud tagatised kõrvale, ei ole komisjonil enam tarvis tagatiste suhtes hinnangut anda.

6.1.4.   Järeldus

| (525) | Lõpetuseks leiab komisjon, et järgmised meetmed sisaldavad riigiabi tunnuseid: tingimuslikus otsuses käsitletud abi, Arcofini osalemine Dexia kapitali suurendamises 30. septembril 2008, asjaomaste liikmesriikide refinantseerimistagatis ettevõtjatele Dexia SA ja DCL (ajutine tagatis, mis asendatakse hiljem lõpliku tagatisega), DBB/Belfiuse müük, alates 5. oktoobrist 2011 antud erakorraline likviidsusabi (Belgia keskpanga oma, mis on nüüdseks lõppenud, ja Prantsuse keskpanga oma, mis veel kestab), Dexia SA kapitali suurendamine, uue krediidiasutuse ja DMA kapitalis suurendamise kohustus ning DMA müük. |
| --- | --- |

(525)

Lõpetuseks leiab komisjon, et järgmised meetmed sisaldavad riigiabi tunnuseid: tingimuslikus otsuses käsitletud abi, Arcofini osalemine Dexia kapitali suurendamises 30. septembril 2008, asjaomaste liikmesriikide refinantseerimistagatis ettevõtjatele Dexia SA ja DCL (ajutine tagatis, mis asendatakse hiljem lõpliku tagatisega), DBB/Belfiuse müük, alates 5. oktoobrist 2011 antud erakorraline likviidsusabi (Belgia keskpanga oma, mis on nüüdseks lõppenud, ja Prantsuse keskpanga oma, mis veel kestab), Dexia SA kapitali suurendamine, uue krediidiasutuse ja DMA kapitalis suurendamise kohustus ning DMA müük.

6.2.   ABI KVANTIFITSEERIMINE

| (526) | Tingimusliku heakskiitmise otsust vajav abi on juba kvantifitseeritud:






  — | 2008. aasta rekapitaliseerimisel kogusummas 6 miljardit eurot, 5,2 miljardit loeti tingimusliku heakskiidu otsusega Belgiale ja Prantsusmaale kuuluvaks. Sellele tuleks lisada Arcofini osalus 350 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- | --- |

(526)

Tingimusliku heakskiitmise otsust vajav abi on juba kvantifitseeritud:

—

2008. aasta rekapitaliseerimisel kogusummas 6 miljardit eurot, 5,2 miljardit loeti tingimusliku heakskiidu otsusega Belgiale ja Prantsusmaale kuuluvaks. Sellele tuleks lisada Arcofini osalus 350 miljoni euro ulatuses;

| — | Belgia ja Prantsusmaa tagatise abi element langenud väärtusega portfellis, mida hinnatakse 3,2 miljardile eurole; |
| --- | --- |

—

Belgia ja Prantsusmaa tagatise abi element langenud väärtusega portfellis, mida hinnatakse 3,2 miljardile eurole;

| — | erakorralise likviidsusabi maksimaalse summa osa, mis on Belgia keskpanga kanda ja mille Belgia tagas, oli 35 miljardit eurot; |
| --- | --- |

—

erakorralise likviidsusabi maksimaalse summa osa, mis on Belgia keskpanga kanda ja mille Belgia tagas, oli 35 miljardit eurot;

| — | Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi tagatis kontserni refinantseerimisele oli maksimaalses summas 135 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi tagatis kontserni refinantseerimisele oli maksimaalses summas 135 miljardit eurot.

| (527) | Asjaomaste liikmesriikide refinantseerimise ajutine tagatis Dexia SA ja DCLi hüvanguks, mis kiideti ajutiselt heaks ajutise heakskiitmise otsusega, tõusis 45 miljardilt eurolt 55 miljardini ja see asendatakse lõpliku tagatisega summas 85 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(527)

Asjaomaste liikmesriikide refinantseerimise ajutine tagatis Dexia SA ja DCLi hüvanguks, mis kiideti ajutiselt heaks ajutise heakskiitmise otsusega, tõusis 45 miljardilt eurolt 55 miljardini ja see asendatakse lõpliku tagatisega summas 85 miljardit eurot.

| (528) | Seoses erakorralise likviidsusabi summaga märkisid asjaomased liikmesriigid, et mingil juhul ei tohiks erakorralise likviidsusabi meetmete abisumma olla suurem kui pool likviidsusabi kogusummast, mis vastab Belgia keskpangalt Dexiale antud tegelikule summale, kuivõrd teise poole andis Prantsusmaa keskpank oma nimel ja riskil (154). |
| --- | --- |

(528)

Seoses erakorralise likviidsusabi summaga märkisid asjaomased liikmesriigid, et mingil juhul ei tohiks erakorralise likviidsusabi meetmete abisumma olla suurem kui pool likviidsusabi kogusummast, mis vastab Belgia keskpangalt Dexiale antud tegelikule summale, kuivõrd teise poole andis Prantsusmaa keskpank oma nimel ja riskil (154).

| (529) | See ei ole täpne: nii Belgia ametiasutuste uue erakorralise likviidsusabi teatisest kui 2. veebruari 2012 kokkuleppe tingimustest selgub, et iga keskpank annab erakorralist likviidsusabi oma vastutusalas olevale pangaasutusele, see tähendab, et Belgia keskpank DDB/Belfiusele ja Prantsusmaa keskpank DCLile. |
| --- | --- |

(529)

See ei ole täpne: nii Belgia ametiasutuste uue erakorralise likviidsusabi teatisest kui 2. veebruari 2012 kokkuleppe tingimustest selgub, et iga keskpank annab erakorralist likviidsusabi oma vastutusalas olevale pangaasutusele, see tähendab, et Belgia keskpank DDB/Belfiusele ja Prantsusmaa keskpank DCLile.

| (530) | Isegi kui Prantsuse keskpank ei peaks täitma oma kohustust hüvitada Belgia keskpangale 50 % ulatuses DBB veast tulenevat kahju DBB/Belfiusele antava erakorralise likviidsusabi raames, siis Belgia keskpank saaks siiski edasi Belgia riigi tagatist kogu DBB/Belfiuse veariski jaoks. |
| --- | --- |

(530)

Isegi kui Prantsuse keskpank ei peaks täitma oma kohustust hüvitada Belgia keskpangale 50 % ulatuses DBB veast tulenevat kahju DBB/Belfiusele antava erakorralise likviidsusabi raames, siis Belgia keskpank saaks siiski edasi Belgia riigi tagatist kogu DBB/Belfiuse veariski jaoks.

| (531) | Vastukaaluks saab riigi tagatise, see tähendab Belgia keskpanga tagatud Belgia tagatise, ainult pool Prantsuse keskpangalt DCLile eraldatud erakorralisest likviidsusabist; Belgia keskpank on võtnud kohustuse panustada ainult pooles ulatuses Prantsuse keskpanga kadude korral. Komisjoni teadmisel ei ole Prantsuse riik andnud ühtegi tagatist Prantsuse keskpangale. |
| --- | --- |

(531)

Vastukaaluks saab riigi tagatise, see tähendab Belgia keskpanga tagatud Belgia tagatise, ainult pool Prantsuse keskpangalt DCLile eraldatud erakorralisest likviidsusabist; Belgia keskpank on võtnud kohustuse panustada ainult pooles ulatuses Prantsuse keskpanga kadude korral. Komisjoni teadmisel ei ole Prantsuse riik andnud ühtegi tagatist Prantsuse keskpangale.

| (532) | Kogu Belgia keskpanga eraldatud erakorraline likviidsusabi kujutab endast abi. Samas moodustab abi ainult 50 % Prantsuse keskpanga eraldatud erakorralisest likviidsusabist. |
| --- | --- |

(532)

Kogu Belgia keskpanga eraldatud erakorraline likviidsusabi kujutab endast abi. Samas moodustab abi ainult 50 % Prantsuse keskpanga eraldatud erakorralisest likviidsusabist.

| (533) | Belgia keskpanga eraldatud erakorralise likviidsusabi raames eraldatud abisumma vastab maksimaalsele eraldatud summale, mis on [...] miljardit eurot. Prantsuse keskpanga alates 2. veebruarist 2012 eraldatud abisumma vastab poolele maksimaalselt eraldatud summale, mis on [...] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(533)

Belgia keskpanga eraldatud erakorralise likviidsusabi raames eraldatud abisumma vastab maksimaalsele eraldatud summale, mis on [...] miljardit eurot. Prantsuse keskpanga alates 2. veebruarist 2012 eraldatud abisumma vastab poolele maksimaalselt eraldatud summale, mis on [...] miljardit eurot.

| (534) | Belgia ja Prantsusmaa poolne Dexia rekapitaliseerimine toimub 5,5 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

(534)

Belgia ja Prantsusmaa poolne Dexia rekapitaliseerimine toimub 5,5 miljardi euro ulatuses.

| (535) | Dexia eelist, mis tuleneb DBB/Belfiuse müügist Belgia riigile, nagu on kirjeldatud ülalpool, hinnatakse summas 1–2 miljardit eurot. Sellest müügist tulenevat tulu DBB/Belfiuse jaoks ei ole võimalik kvantifitseerida. |
| --- | --- |

(535)

Dexia eelist, mis tuleneb DBB/Belfiuse müügist Belgia riigile, nagu on kirjeldatud ülalpool, hinnatakse summas 1–2 miljardit eurot. Sellest müügist tulenevat tulu DBB/Belfiuse jaoks ei ole võimalik kvantifitseerida.

| (536) | Abi suurust ei ole võimalik kvantifitseerida selle tulu puhul, mida nii Dexia kui DMA saavad DMA müügist. |
| --- | --- |

(536)

Abi suurust ei ole võimalik kvantifitseerida selle tulu puhul, mida nii Dexia kui DMA saavad DMA müügist.

| (537) | Abi ei ole võimalik kvantifitseerida ka selle tulu puhul, mida DMA saab uute aktsionäride kohustusest tuua vajaduse korral DMAsse kapitali. |
| --- | --- |

(537)

Abi ei ole võimalik kvantifitseerida ka selle tulu puhul, mida DMA saab uute aktsionäride kohustusest tuua vajaduse korral DMAsse kapitali.

6.3.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (538) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatakse, et „siseturuga kokkusobivaks võib pidada [...] abi [...] mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. |
| --- | --- |

(538)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatakse, et „siseturuga kokkusobivaks võib pidada [...] abi [...] mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”.

| (539) | Alates 2008. aasta sügisesest finantskriisist lubab komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt riigiabi rahandusasutustele, kui kohaldatavates teatistes sätestatud kokkusobivuse kriteeriumid on täidetud. Komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (155), on komisjon seisukohal, et nõuded, millele riigiabi peab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel heakskiitmiseks vastama, on kõigi liikmesriikide finantssektoris jätkuvalt täidetud. Erinevates komisjoni otsustes, millega on kiidetud heaks Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutuste finantskriisiga võitlemiseks võetud meetmed, kinnitatakse, et finantssektoris võib selle sätte abil hinnata abimeetmeid. Sellest tulenevalt on abimeetmete hindamise õiguslik alus sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b, nagu järgmiste otsuste puhul: Dexiat puudutavad 19. novembri 2008. aasta, 13. märtsi 2009. aasta ja 30. oktoobri 2009. aasta otsused, tingimusliku heakskiitmise otsus, DBB/Belfiuse müügi algatamise otsus, ajutise heakskiitmise otsus, 3. aprilli 2012. aasta otsus Dexia BILi müügitehingu algatamise kohta, menetluse laiendamise otsus, tagatise esimese pikendamise otsus, tagatise piirmäära tõstmise otsus, tagatise teise pikendamise otsus ja Dexia BILi müügi lõpetamise otsus. |
| --- | --- |

(539)

Alates 2008. aasta sügisesest finantskriisist lubab komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt riigiabi rahandusasutustele, kui kohaldatavates teatistes sätestatud kokkusobivuse kriteeriumid on täidetud. Komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (155), on komisjon seisukohal, et nõuded, millele riigiabi peab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel heakskiitmiseks vastama, on kõigi liikmesriikide finantssektoris jätkuvalt täidetud. Erinevates komisjoni otsustes, millega on kiidetud heaks Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutuste finantskriisiga võitlemiseks võetud meetmed, kinnitatakse, et finantssektoris võib selle sätte abil hinnata abimeetmeid. Sellest tulenevalt on abimeetmete hindamise õiguslik alus sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b, nagu järgmiste otsuste puhul: Dexiat puudutavad 19. novembri 2008. aasta, 13. märtsi 2009. aasta ja 30. oktoobri 2009. aasta otsused, tingimusliku heakskiitmise otsus, DBB/Belfiuse müügi algatamise otsus, ajutise heakskiitmise otsus, 3. aprilli 2012. aasta otsus Dexia BILi müügitehingu algatamise kohta, menetluse laiendamise otsus, tagatise esimese pikendamise otsus, tagatise piirmäära tõstmise otsus, tagatise teise pikendamise otsus ja Dexia BILi müügi lõpetamise otsus.

| (540) | Neis tingimustes on komisjon seisukohal, et Dexia läbivaadatud saneerimiskava ja DBB/Belfiuse ümberkorralduskava võib hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ning komisjoni teatise valguses finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (156). |
| --- | --- |

(540)

Neis tingimustes on komisjon seisukohal, et Dexia läbivaadatud saneerimiskava ja DBB/Belfiuse ümberkorralduskava võib hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ning komisjoni teatise valguses finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (156).

| (541) | Seoses tingimusliku heakskiitmise otsuses tuvastatud abi ning Acrofini poolse Dexia rekapitaliseerimisega seotud täiendava abiga, mille kohta komisjon võttis otsuse oma eelmises otsuses, märgib komisjon, et Dexiale enne tingimusliku heakskiitmise otsust antud abi on tegelikkuses suurem samas otsuses tuvastatud täiendava abi tõttu, mis tulenes Acrofini rekapitaliseerimisest, mille kohta komisjon ei saanud enne tingimusliku heakskiitmise otsuse tegemise ajaks kogu teavet. Komisjon võib siiski seda abi, nagu ka Acrofini poolse Dexia rekapitaliseerimisest tulenevat abi, käsitleda siseturuga kokkusobivana ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt. Dexiale enne tingimusliku heakskiitmise otsust antud abi kokkusobivust tuleb analüüsida Dexia uue saneerimiskava, Belfiuse ümberkorralduskava ning DMA müügi valguses, mis asendavad komisjonile tingimusliku heakskiitmise otsuse tarbeks teada antud Dexia ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

(541)

Seoses tingimusliku heakskiitmise otsuses tuvastatud abi ning Acrofini poolse Dexia rekapitaliseerimisega seotud täiendava abiga, mille kohta komisjon võttis otsuse oma eelmises otsuses, märgib komisjon, et Dexiale enne tingimusliku heakskiitmise otsust antud abi on tegelikkuses suurem samas otsuses tuvastatud täiendava abi tõttu, mis tulenes Acrofini rekapitaliseerimisest, mille kohta komisjon ei saanud enne tingimusliku heakskiitmise otsuse tegemise ajaks kogu teavet. Komisjon võib siiski seda abi, nagu ka Acrofini poolse Dexia rekapitaliseerimisest tulenevat abi, käsitleda siseturuga kokkusobivana ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt. Dexiale enne tingimusliku heakskiitmise otsust antud abi kokkusobivust tuleb analüüsida Dexia uue saneerimiskava, Belfiuse ümberkorralduskava ning DMA müügi valguses, mis asendavad komisjonile tingimusliku heakskiitmise otsuse tarbeks teada antud Dexia ümberkorralduskava.

6.3.1.   DBB/Belfius ümberkorralduskava kokkusobivus

| (542) | Nõutav ümberkorraldamise tase sõltub panga probleemide raskusastmest ja saadud abi ulatusest. Sellega seoses tuleb võtta arvesse abi, mis tuleneb rekapitaliseerimise ja langenud väärtusega varade käsitlemise meetmetest ning Dexia kontsernilt minevikus saadud tagatistest, millest DBB/Belfius samuti kasu sai. Siia tuleb lisada DBB/Belfiusele Belgia keskpangalt eraldatud erakorraline likviidsusabi, kuna tal ei olnud turule juurdepääsu. Komisjon toob samuti esile asjaolu, et DBB/Belfiuse ostis Belgia riik ja et de facto eraldati ta oma emaettevõttest DCL/Dexia, kes oli silmitsi tõsiste probleemidega, mida on kirjeldatud ülalpool ja mis viisid tema likvideerimiseni. |
| --- | --- |

(542)

Nõutav ümberkorraldamise tase sõltub panga probleemide raskusastmest ja saadud abi ulatusest. Sellega seoses tuleb võtta arvesse abi, mis tuleneb rekapitaliseerimise ja langenud väärtusega varade käsitlemise meetmetest ning Dexia kontsernilt minevikus saadud tagatistest, millest DBB/Belfius samuti kasu sai. Siia tuleb lisada DBB/Belfiusele Belgia keskpangalt eraldatud erakorraline likviidsusabi, kuna tal ei olnud turule juurdepääsu. Komisjon toob samuti esile asjaolu, et DBB/Belfiuse ostis Belgia riik ja et de facto eraldati ta oma emaettevõttest DCL/Dexia, kes oli silmitsi tõsiste probleemidega, mida on kirjeldatud ülalpool ja mis viisid tema likvideerimiseni.

| (543) | DBB/Belfiusele antud erakorralisest likviidsusabist teatamise raames 21. oktoobril 2011 väitsid Belgia ametiasutused vastuoluliselt ühelt poolt, et see meede „ei viita Dexia ümberkorralduskavale” (157) ja teiselt, poolt, et komisjon peaks seda analüüsima kui 26. veebruaril 2010 lubatud läbivaadatud ümberkorralduskava (158). Lisaks on Dexia esimese saneerimiskava teavitamisel nimetatud seda erakorralist likviidsusabi esimesena asjaomaste liikmesriikide nimetatud meetmetest, mille komisjon võiks kvalifitseerida Dexiale antud abina „saneerimiskava raames” (159). |
| --- | --- |

(543)

DBB/Belfiusele antud erakorralisest likviidsusabist teatamise raames 21. oktoobril 2011 väitsid Belgia ametiasutused vastuoluliselt ühelt poolt, et see meede „ei viita Dexia ümberkorralduskavale” (157) ja teiselt, poolt, et komisjon peaks seda analüüsima kui 26. veebruaril 2010 lubatud läbivaadatud ümberkorralduskava (158). Lisaks on Dexia esimese saneerimiskava teavitamisel nimetatud seda erakorralist likviidsusabi esimesena asjaomaste liikmesriikide nimetatud meetmetest, mille komisjon võiks kvalifitseerida Dexiale antud abina „saneerimiskava raames” (159).

| (544) | Asjaomaste liikmesriikide 2. juuli 2012. aasta märkustes, vastuseks menetluse laiendamise otsusele ja tagatise piirmäära tõstmise otsusele, osutasid Belgia ametisasutused, et erakorraline likviidsusabi „ei ole otseses” seoses ümberkorralduskavaga, kuna Belgia keskpank võib täiesti iseseisvalt otsustada erakorralise likviidsusabi andmise (160). Ametiasutused lisasid, et erakorraline likviidsusabi „võib ümberkorralduskava mõjutada” (161). |
| --- | --- |

(544)

Asjaomaste liikmesriikide 2. juuli 2012. aasta märkustes, vastuseks menetluse laiendamise otsusele ja tagatise piirmäära tõstmise otsusele, osutasid Belgia ametisasutused, et erakorraline likviidsusabi „ei ole otseses” seoses ümberkorralduskavaga, kuna Belgia keskpank võib täiesti iseseisvalt otsustada erakorralise likviidsusabi andmise (160). Ametiasutused lisasid, et erakorraline likviidsusabi „võib ümberkorralduskava mõjutada” (161).

| (545) | Igal juhul on Belgia ametiasutused seisukohal, et ühelt poolt „ei ole komisjonil põhjust muuta arvamust selle kohta, et 2011. aastal eraldatud erakorralise likviidsusabi meetmed olid vajalik abi Dexia päästmiseks” (162). Teiselt poolt nõustuvad ametiasutused, et kui komisjon kvalifitseeriks erakorralise likviidsusabi riigiabiks, siis „võiks erakorralist likviidsusabi käsitleda Dexia saneerimiskava osana” (163). |
| --- | --- |

(545)

Igal juhul on Belgia ametiasutused seisukohal, et ühelt poolt „ei ole komisjonil põhjust muuta arvamust selle kohta, et 2011. aastal eraldatud erakorralise likviidsusabi meetmed olid vajalik abi Dexia päästmiseks” (162). Teiselt poolt nõustuvad ametiasutused, et kui komisjon kvalifitseeriks erakorralise likviidsusabi riigiabiks, siis „võiks erakorralist likviidsusabi käsitleda Dexia saneerimiskava osana” (163).

| (546) | Komisjon on seisukohal, et sarnaselt kõigile abimeetmetele, millest Dexia kasu sai, saab DCLile antavast erakorralisest likviidsusabist praegu kasu likvideeritud ettevõttest välja kasvanud asutus, samas kui DBB/Belfiusele antav erakorraline likviidsusabi lõppes pärast DBB/Belfiuse müüki Belgia riigile (164). |
| --- | --- |

(546)

Komisjon on seisukohal, et sarnaselt kõigile abimeetmetele, millest Dexia kasu sai, saab DCLile antavast erakorralisest likviidsusabist praegu kasu likvideeritud ettevõttest välja kasvanud asutus, samas kui DBB/Belfiusele antav erakorraline likviidsusabi lõppes pärast DBB/Belfiuse müüki Belgia riigile (164).

| (547) | Ümberkorralduskava kokkusobivust tuleb hinnata pankade ümberkorraldamise teatises esitatud tingimuste alusel. Need tingimused on järgmised:






  — | ümberkorralduskava abil peab olema võimalik taastada ettevõtja pikaajaline elujõulisus; |
| --- | --- | --- |

(547)

Ümberkorralduskava kokkusobivust tuleb hinnata pankade ümberkorraldamise teatises esitatud tingimuste alusel. Need tingimused on järgmised:

—

ümberkorralduskava abil peab olema võimalik taastada ettevõtja pikaajaline elujõulisus;

| — | ümberkorralduskava peab tagama ümberkorralduskulude asjakohase jagamise riikide ja panga vahel; |
| --- | --- |

—

ümberkorralduskava peab tagama ümberkorralduskulude asjakohase jagamise riikide ja panga vahel;

| — | ümberkorralduskava abil peab olema võimalik korvata abi põhjustatud ülemääraseid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

—

ümberkorralduskava abil peab olema võimalik korvata abi põhjustatud ülemääraseid konkurentsimoonutusi.

a)   Ettevõtja pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (548) | Seoses kolmandate osapoolte märkustega (vt punktid 348 ja 349) on komisjon ühelt poolt seisukohal, vastuseks märkustele A ja B, et DBB/Belfius ei pakkunud ebanormaalselt madalaid hinnatingimusi ei lühiajaliste (tähtajalised hoiused) ega pikaajaliste (kinnisvaralaenud) rahastamistoodete puhul, mis võiks seada kahtluse alla tema elujõulisuse ja kahjustada konkurentsi. Teiselt poolt on komisjon seisukohal, vastuseks märkusele B, et kui ettevõtte nimevahetus tõi vältimatult kaasa täiendavaid kulusid, siis ei olnud need ebaproportsionaalsed ja peaksid kontsernile pikas perspektiivis kasulikud olema. |
| --- | --- |

(548)

Seoses kolmandate osapoolte märkustega (vt punktid 348 ja 349) on komisjon ühelt poolt seisukohal, vastuseks märkustele A ja B, et DBB/Belfius ei pakkunud ebanormaalselt madalaid hinnatingimusi ei lühiajaliste (tähtajalised hoiused) ega pikaajaliste (kinnisvaralaenud) rahastamistoodete puhul, mis võiks seada kahtluse alla tema elujõulisuse ja kahjustada konkurentsi. Teiselt poolt on komisjon seisukohal, vastuseks märkusele B, et kui ettevõtte nimevahetus tõi vältimatult kaasa täiendavaid kulusid, siis ei olnud need ebaproportsionaalsed ja peaksid kontsernile pikas perspektiivis kasulikud olema.

| (549) | Komisjon annab positiivse hinnangu äri- ja turundusalgatustele, eelkõige panga nimevahetusele, mis peaks võimaldama kontsernil piirata Dexia kontserni rahaliste raskuste negatiivset mõju tema mainele ja oma hoiuste baasi konsolideerida. |
| --- | --- |

(549)

Komisjon annab positiivse hinnangu äri- ja turundusalgatustele, eelkõige panga nimevahetusele, mis peaks võimaldama kontsernil piirata Dexia kontserni rahaliste raskuste negatiivset mõju tema mainele ja oma hoiuste baasi konsolideerida.

| (550) | Kontsernil on Belgias tugev eelis ja suur klientuur oma kolmes peamises valdkonnas. Kulune vähendamine ja mõnede protsesside ratsionaliseerimine peaks võimaldama vähendada kulude ja tulude suhet 69 %-le, mis vastaks tema konkurentide tasemele. Tütarettevõtjatega (nn open-branch concept) seotud strateegia piirab juba iseenesest kulusid ning arendab tugeva lisaväärtusega tegevusi ja teenuseid. |
| --- | --- |

(550)

Kontsernil on Belgias tugev eelis ja suur klientuur oma kolmes peamises valdkonnas. Kulune vähendamine ja mõnede protsesside ratsionaliseerimine peaks võimaldama vähendada kulude ja tulude suhet 69 %-le, mis vastaks tema konkurentide tasemele. Tütarettevõtjatega (nn open-branch concept) seotud strateegia piirab juba iseenesest kulusid ning arendab tugeva lisaväärtusega tegevusi ja teenuseid.

| (551) | Dexia perioodilt päranduseks saadud peamised riskid on tuvastatud ja parandusmeetmed on kehtestatud või kehtestatakse, eelkõige riskide maandamise strateegia, varade jagamise poliitika läbivaatamine, hoiuste baasi ja likviidsuse tugevdamine, lühiajalise rahastamise turu vähendamine, hinnapoliitika muutmine (likviidsuse hinna arvesse võtmine), bilansimahu vähendamine. |
| --- | --- |

(551)

Dexia perioodilt päranduseks saadud peamised riskid on tuvastatud ja parandusmeetmed on kehtestatud või kehtestatakse, eelkõige riskide maandamise strateegia, varade jagamise poliitika läbivaatamine, hoiuste baasi ja likviidsuse tugevdamine, lühiajalise rahastamise turu vähendamine, hinnapoliitika muutmine (likviidsuse hinna arvesse võtmine), bilansimahu vähendamine.

| (552) | Komisjon märgib, et ajavahemikul 2012–2016 peaksid oodatavad kahjud jaepangandustegevuses jääma piiratuks. Need peaksid ulatuma umbes [350–450] miljoni euroni, mis tähendab [15–35] baaspunktilist iga-aastase riski maksumust. DBB/Belfiuse jaepangandustegevuse riski soetusmaksumus jäi 2007.–2011. aastal vahemikku [5 ja 25] baaspunkti. |
| --- | --- |

(552)

Komisjon märgib, et ajavahemikul 2012–2016 peaksid oodatavad kahjud jaepangandustegevuses jääma piiratuks. Need peaksid ulatuma umbes [350–450] miljoni euroni, mis tähendab [15–35] baaspunktilist iga-aastase riski maksumust. DBB/Belfiuse jaepangandustegevuse riski soetusmaksumus jäi 2007.–2011. aastal vahemikku [5 ja 25] baaspunkti.

| (553) | Komisjon märgib, et kindlustusharu pakutavate struktureeritud toodete tagasimaksmata võlad on marginaalsed. Kontsern peaks oma klientidele pakkuma ainult lihttooteid, erandina uus [...] liiki struktureeritud toode (ilma tagatud kapitalita), mille puhul riskid piirduvad ühinemise ja sellest tulenevate tegevuskuludega. |
| --- | --- |

(553)

Komisjon märgib, et kindlustusharu pakutavate struktureeritud toodete tagasimaksmata võlad on marginaalsed. Kontsern peaks oma klientidele pakkuma ainult lihttooteid, erandina uus [...] liiki struktureeritud toode (ilma tagatud kapitalita), mille puhul riskid piirduvad ühinemise ja sellest tulenevate tegevuskuludega.

Investeerimisportfelli oodatavad kahjud

| (554) | DBB/Belfiusel oli 31. detsembril 2011 teatav hulk riske (165) (väärtpaberite, laenu vms vormis) riskantseteks peetavates ettevõtetes (mitteinvesteerimisjärguga) või ettevõtetes, kellel esineb juba maksmata jätmisi ja kelle jaoks on juba registreeritud erisätted. |
| --- | --- |

(554)

DBB/Belfiusel oli 31. detsembril 2011 teatav hulk riske (165) (väärtpaberite, laenu vms vormis) riskantseteks peetavates ettevõtetes (mitteinvesteerimisjärguga) või ettevõtetes, kellel esineb juba maksmata jätmisi ja kelle jaoks on juba registreeritud erisätted.

| (555) | Ajavahemikul 2012–2016 ulatuvad oodatavad kogukaod (sealhulgas kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamise ning jae- ja kommertspanganduse laenuportfellid) baasstsenaariumi puhul [700–1 000] miljoni euroni ja stressistsenaariumi puhul [1 000–1 350] miljonini. Võrreldes klientide tagasimaksmata laenude ja investeerimisportfelli kogusummaga, moodustavad need kaod igal aastal kulu, mis jääb vahemikku [10–25] baaspunkti. Investeerimisportfelli 2012.–2016. aastal oodatavad kahjud ([250–550] miljonit eurot) moodustavad portfelli nominaalväärtuse [100–150] baaspunkti taseme 31. detsembri 2011 seisuga. Neid oodatavaid kahjusid pidas komisjon realistlikeks ega arvanud, et need võiksid panga elujõulisuse pikas perspektiivis ohtu seada. |
| --- | --- |

(555)

Ajavahemikul 2012–2016 ulatuvad oodatavad kogukaod (sealhulgas kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamise ning jae- ja kommertspanganduse laenuportfellid) baasstsenaariumi puhul [700–1 000] miljoni euroni ja stressistsenaariumi puhul [1 000–1 350] miljonini. Võrreldes klientide tagasimaksmata laenude ja investeerimisportfelli kogusummaga, moodustavad need kaod igal aastal kulu, mis jääb vahemikku [10–25] baaspunkti. Investeerimisportfelli 2012.–2016. aastal oodatavad kahjud ([250–550] miljonit eurot) moodustavad portfelli nominaalväärtuse [100–150] baaspunkti taseme 31. detsembri 2011 seisuga. Neid oodatavaid kahjusid pidas komisjon realistlikeks ega arvanud, et need võiksid panga elujõulisuse pikas perspektiivis ohtu seada.

| (556) | Komisjon annab positiivse hinnangu riskide maandamise strateegiale, mida viidi tõhusalt ellu 2012. aasta algusest peale. See strateegia võimaldab vähendada kontserni pikaajalist elujõulisust ohustavaid riske, isegi kui see väljendub olulistes kahjudes (umbes [275–350] miljonit eurot ligikaudu [0–5] miljardi euro eest müüdud väärtpaberite nominaalväärtuse kohta). |
| --- | --- |

(556)

Komisjon annab positiivse hinnangu riskide maandamise strateegiale, mida viidi tõhusalt ellu 2012. aasta algusest peale. See strateegia võimaldab vähendada kontserni pikaajalist elujõulisust ohustavaid riske, isegi kui see väljendub olulistes kahjudes (umbes [275–350] miljonit eurot ligikaudu [0–5] miljardi euro eest müüdud väärtpaberite nominaalväärtuse kohta).

| (557) | DBB/Belfiusel oli 31. märtsil 2012 ka tuletisinstrumentide võla positsioone. Need positsioonid on rõhuvas enamikus kaetud ja ei kujuta endast laenuriski, välja arvatud üks ülejäänud avatud positsioon summas [0–5] miljardit eurot. Komisjon märgib, et mõned neist positsioonidest kujutavad endast siiski väikest korrelatsiooni jääkriski, mis ei sea kontserni elujõulisust ohtu. |
| --- | --- |

(557)

DBB/Belfiusel oli 31. märtsil 2012 ka tuletisinstrumentide võla positsioone. Need positsioonid on rõhuvas enamikus kaetud ja ei kujuta endast laenuriski, välja arvatud üks ülejäänud avatud positsioon summas [0–5] miljardit eurot. Komisjon märgib, et mõned neist positsioonidest kujutavad endast siiski väikest korrelatsiooni jääkriski, mis ei sea kontserni elujõulisust ohtu.

Rahastamine ja likviidsus

| (558) | DBB/Belfius kavandab tugevdada oma stabiilset rahastamist jaepanganduse ja riigiasutuste klientide hoiuste suurema kogumise kaudu. Need peaks 2016. aastal moodustama [50–75] % rahastamisest, see tase vastab teiste Belgia jaepangandusturul tegutsevate pankade tasemele, võrreldes [50–75] %ga 2012. aastal. Eelistatakse ka pikaajalist rahastamist eelkõige tagatud võlakirjade emiteerimise kaudu. Vähendatakse lühiajalist rahastamist (tagamata või repolaenud). Keskpanga rahastamine moodustab 2016. aastal [rahastamisest 0–5 %], 2012. aastal oli see [0–25] %. DBB/Belfius ei kasuta alates 2012. aasta veebruarist enam erakorralist likviidsusabi.

  Joonis 8


  DBB/Belfiuse rahastamisallikad

  [...] |
| --- | --- |

(558)

DBB/Belfius kavandab tugevdada oma stabiilset rahastamist jaepanganduse ja riigiasutuste klientide hoiuste suurema kogumise kaudu. Need peaks 2016. aastal moodustama [50–75] % rahastamisest, see tase vastab teiste Belgia jaepangandusturul tegutsevate pankade tasemele, võrreldes [50–75] %ga 2012. aastal. Eelistatakse ka pikaajalist rahastamist eelkõige tagatud võlakirjade emiteerimise kaudu. Vähendatakse lühiajalist rahastamist (tagamata või repolaenud). Keskpanga rahastamine moodustab 2016. aastal [rahastamisest 0–5 %], 2012. aastal oli see [0–25] %. DBB/Belfius ei kasuta alates 2012. aasta veebruarist enam erakorralist likviidsusabi.

Joonis 8

DBB/Belfiuse rahastamisallikad

[...]

| (559) | Alates 7. märsist 2012 viidi DBB/Belfiuse tagamata riskipositsioon Dexiale peaaegu nullini. |
| --- | --- |

(559)

Alates 7. märsist 2012 viidi DBB/Belfiuse tagamata riskipositsioon Dexiale peaaegu nullini.

| (560) | Komisjon tegi nii järelduse, et likviidsuse määrad peaksid ümberkorraldusperioodi lõpuks märkimisväärselt paranema. [30–45] miljardi eurose likviidsuspuhvri loomine 2016. aastaks peaks kontserni likviidsuspositsiooni tugevdama. |
| --- | --- |

(560)

Komisjon tegi nii järelduse, et likviidsuse määrad peaksid ümberkorraldusperioodi lõpuks märkimisväärselt paranema. [30–45] miljardi eurose likviidsuspuhvri loomine 2016. aastaks peaks kontserni likviidsuspositsiooni tugevdama.

Juhtimine

| (561) | Komisjon märgib, et hierarhias allpool asuvad komisjonid ei saa tõesti suuresummalisi tehinguid (näiteks komisjoni nr 3 jaoks on künniseks 25 miljonit eurot tehingu jaoks kohaliku omavalitsusega, kelle krediidireiting on alla investeerimisjärgi reitingu) heaks kiita, mis tugevdab riskikontrolli. |
| --- | --- |

(561)

Komisjon märgib, et hierarhias allpool asuvad komisjonid ei saa tõesti suuresummalisi tehinguid (näiteks komisjoni nr 3 jaoks on künniseks 25 miljonit eurot tehingu jaoks kohaliku omavalitsusega, kelle krediidireiting on alla investeerimisjärgi reitingu) heaks kiita, mis tugevdab riskikontrolli.

Võimalikud riskid

| (562) | Komisjon märgib, et turu ebasoodsate tingimuste korral võivad mitmed aspektid kontserni kasumlikkuse ohtu seada: 1) 31. detsembril 2011 oli PMG investeerimisportfelli arvestuslik väärtus 17,35 miljardit eurot ja turul märgitud väärtus ainult [10–20] miljardit eurot, seega turul täheldatud väärtuse kaotus oli [0–5] miljardit eurot ([15–35] % arvestuslikust väärtusest; 2) investeerimisalast nõu andva panga kohaldatud metoodika osas ei oodata ei baasstsenaariumi ega stressistsenaariumi puhul 5 aasta jooksul mingit kahju 5 miljardi euroste riskipositsioonide puhul väärtpaberistatud toodetele (ABS ja MBS); 3) DBB/Belfiusel oli 31. detsembril 2011 Kreeka eluasemehüpoteek väärtpaberites (166) [150–200] miljonit eurot. Seda vähendati 2012. aasta mais [100–150] miljoni euroni. Seal on oodata baasstsenaariumi järgi [15–35] miljoni eurost ja stressistsenaariumi järgi [50–100] miljoni eurost kahju. Ühe investeerimispanga tehtud arvutuste kohaselt on DBB/Belfiuse kasutatud baasstsenaariumiga sarnase makromajandusliku stsenaariumi puhul oodatav kahju suurusjärgus [50–100] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(562)

Komisjon märgib, et turu ebasoodsate tingimuste korral võivad mitmed aspektid kontserni kasumlikkuse ohtu seada: 1) 31. detsembril 2011 oli PMG investeerimisportfelli arvestuslik väärtus 17,35 miljardit eurot ja turul märgitud väärtus ainult [10–20] miljardit eurot, seega turul täheldatud väärtuse kaotus oli [0–5] miljardit eurot ([15–35] % arvestuslikust väärtusest; 2) investeerimisalast nõu andva panga kohaldatud metoodika osas ei oodata ei baasstsenaariumi ega stressistsenaariumi puhul 5 aasta jooksul mingit kahju 5 miljardi euroste riskipositsioonide puhul väärtpaberistatud toodetele (ABS ja MBS); 3) DBB/Belfiusel oli 31. detsembril 2011 Kreeka eluasemehüpoteek väärtpaberites (166) [150–200] miljonit eurot. Seda vähendati 2012. aasta mais [100–150] miljoni euroni. Seal on oodata baasstsenaariumi järgi [15–35] miljoni eurost ja stressistsenaariumi järgi [50–100] miljoni eurost kahju. Ühe investeerimispanga tehtud arvutuste kohaselt on DBB/Belfiuse kasutatud baasstsenaariumiga sarnase makromajandusliku stsenaariumi puhul oodatav kahju suurusjärgus [50–100] miljonit eurot.

Järeldused elujõulisuse kohta baasstsenaariumi põhjal

| (563) | Komisjon märgib, et DBB/Belfius koondas oma tegevuse taas põhivaldkondadele. Kontserni tugev eelisseis Belgias peaks võimaldama tal tagada oma elujõulisus pikas perspektiivis. Vähendada tuleks oma peamisi riske (näiteks rahastamise tasakaalu puudumine ja likviidsuskasumi nõrkus), mis tulenevad Dexia kontsernis osalemisest. Riskide maandamise ja finantsvõimenduse vähendamise üldine strateegia, mida on hakatud ellu viima, peaks samuti aitama tagada kontserni jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(563)

Komisjon märgib, et DBB/Belfius koondas oma tegevuse taas põhivaldkondadele. Kontserni tugev eelisseis Belgias peaks võimaldama tal tagada oma elujõulisus pikas perspektiivis. Vähendada tuleks oma peamisi riske (näiteks rahastamise tasakaalu puudumine ja likviidsuskasumi nõrkus), mis tulenevad Dexia kontsernis osalemisest. Riskide maandamise ja finantsvõimenduse vähendamise üldine strateegia, mida on hakatud ellu viima, peaks samuti aitama tagada kontserni jätkusuutlikkust.

| (564) | DBB/Belfius pärib siiski ka suure varade portfelli ja eelkõige võlakirjaportfelli (legacy), mis pärineb Dexia ajast ning mis sisaldab teatud hulga riikide ja piirkondade laenusid, mille turul märgitud väärtus on negatiivne ja mille puhul võivad turutingimuste halvenemisel olla kahjud oodatust suuremad. Ülalesitatud prognooside analüüsist selgub, et DBB/Belfiuse kontsern peaks olema suuteline nende kahjudega tegelema, ilma et tema elujõulisus ohtu satuks. |
| --- | --- |

(564)

DBB/Belfius pärib siiski ka suure varade portfelli ja eelkõige võlakirjaportfelli (legacy), mis pärineb Dexia ajast ning mis sisaldab teatud hulga riikide ja piirkondade laenusid, mille turul märgitud väärtus on negatiivne ja mille puhul võivad turutingimuste halvenemisel olla kahjud oodatust suuremad. Ülalesitatud prognooside analüüsist selgub, et DBB/Belfiuse kontsern peaks olema suuteline nende kahjudega tegelema, ilma et tema elujõulisus ohtu satuks.

| (565) | Komisjon on seega kooskõlas sõltumatu eksperdi järeldustega seisukohal, et DBB/Belfiuse finantsprognooside kohaselt on pank võimeline nende oodatavate kadudega toime tulema. Komisjon märgib positiivsena ära, et bilansimahu 20 %se vähendamise kumulatiivse mõju ja ümberkorraldusperioodil oodatava kasumi jagamata jätmine peaks võimaldama tugevdada maksevõime reguleeritud määrasid (2016. aasta esimese taseme põhiomavahendite määr 10,7 %). |
| --- | --- |

(565)

Komisjon on seega kooskõlas sõltumatu eksperdi järeldustega seisukohal, et DBB/Belfiuse finantsprognooside kohaselt on pank võimeline nende oodatavate kadudega toime tulema. Komisjon märgib positiivsena ära, et bilansimahu 20 %se vähendamise kumulatiivse mõju ja ümberkorraldusperioodil oodatava kasumi jagamata jätmine peaks võimaldama tugevdada maksevõime reguleeritud määrasid (2016. aasta esimese taseme põhiomavahendite määr 10,7 %).

Ümberkorralduskava raames edastatud stressistsenaariumid

| (566) | Belgia ametiasutuste kirjeldatud stressistsenaarium vastab komisjoni kriteeriumidele. See sobib Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse (167) metoodikasse ja võimaldab mõõta pangaasutuse elujõulisust silmitsi väliste vapustustega, mis mõjutavad muu hulgas tema varade kvaliteeti, ärimudelit ja rahastamise tingimusi. |
| --- | --- |

(566)

Belgia ametiasutuste kirjeldatud stressistsenaarium vastab komisjoni kriteeriumidele. See sobib Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse (167) metoodikasse ja võimaldab mõõta pangaasutuse elujõulisust silmitsi väliste vapustustega, mis mõjutavad muu hulgas tema varade kvaliteeti, ärimudelit ja rahastamise tingimusi.

| (567) | Stsenaariumi järgi mõjutab maksustamiseelset kumuleeritud tulu umbes [650–750] miljonit eurot ehk umbes [10–40] % baasstsenaariumi kohaselt eeldatavast tulust. See mõju puudutaks eelkõige panga osa (–[650–750] miljonit eurot). Krediidiriski suurenemine ja sellest tulenevad kaod varade portfellis hõlmavad [25–75] % kogumõjust. Kõige enam on mõjutatud 2013. ja 2014. aasta ning majanduslik ja finantsiline ennetav stabiliseerimine järgnevateks aastateks säilitaks kontserni kasumlikkuse 2016. aastaks. Omavahendite tulu oleks seega 5 aasta jooksul peaaegu identne. DBB/Belfiuse maksevõimet ei seataks ohtu, kuna tema põhiomavahendite määr (Core Tier 1) oleks [7,5–15] %, mis on kõrgem Basel III nõutavast tasemest. |
| --- | --- |

(567)

Stsenaariumi järgi mõjutab maksustamiseelset kumuleeritud tulu umbes [650–750] miljonit eurot ehk umbes [10–40] % baasstsenaariumi kohaselt eeldatavast tulust. See mõju puudutaks eelkõige panga osa (–[650–750] miljonit eurot). Krediidiriski suurenemine ja sellest tulenevad kaod varade portfellis hõlmavad [25–75] % kogumõjust. Kõige enam on mõjutatud 2013. ja 2014. aasta ning majanduslik ja finantsiline ennetav stabiliseerimine järgnevateks aastateks säilitaks kontserni kasumlikkuse 2016. aastaks. Omavahendite tulu oleks seega 5 aasta jooksul peaaegu identne. DBB/Belfiuse maksevõimet ei seataks ohtu, kuna tema põhiomavahendite määr (Core Tier 1) oleks [7,5–15] %, mis on kõrgem Basel III nõutavast tasemest.

| (568) | Ülalesitatud prognooside analüüsist selgub, et DBB/Belfiuse kontsern on suuteline saama hakkama halvenenud turutingimuste korral, ilma et tema elujõulisus ohtu satuks. |
| --- | --- |

(568)

Ülalesitatud prognooside analüüsist selgub, et DBB/Belfiuse kontsern on suuteline saama hakkama halvenenud turutingimuste korral, ilma et tema elujõulisus ohtu satuks.

6.3.2.   Asutuse omapanus

Ümberkorralduskulude piiramine

| (569) | Pankade ümberkorraldamise teatises osutatakse (punkt 23), et ümberkorralduseks antav abi peab piirduma elujõulisuse taastamiseks vajalike kuludega. |
| --- | --- |

(569)

Pankade ümberkorraldamise teatises osutatakse (punkt 23), et ümberkorralduseks antav abi peab piirduma elujõulisuse taastamiseks vajalike kuludega.

| (570) | Komisjon on seisukohal, et see tingimus on praegusel juhul täidetud järgmistel põhjustel. DBB/Belfius peaks koondama oma tegevuse taas oma põhitegevusvaldkondadele ja loobuma oma osalusest DAMis. Need otsused aitavad piirata kulusid ja koondada ressursid oma tegevuse tuumikvaldkondadele. |
| --- | --- |

(570)

Komisjon on seisukohal, et see tingimus on praegusel juhul täidetud järgmistel põhjustel. DBB/Belfius peaks koondama oma tegevuse taas oma põhitegevusvaldkondadele ja loobuma oma osalusest DAMis. Need otsused aitavad piirata kulusid ja koondada ressursid oma tegevuse tuumikvaldkondadele.

| (571) | Komisjon avaldab samuti oma rahulolu seoses Belgia ametiasutuste võetud kohustusega, mille kohaselt DBB/Belfius ei omanda muid ettevõtteid, sealhulgas teisi finantsasutusi, ega laienda oma tegevust enne 2014. aasta lõppu. Komisjon märgib, et see kohustus kehtib kahe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse vastu võtmist, kuigi pankade ümberkorraldamise teatises sätestatakse, et omandamiskeeldu „tuleb kohaldada vähemalt 3 aastat”. Võttes siiski arvesse, et DBB/Belfiuse suhtes kohaldati juba siis, kui ta veel Dexia kontserni kuulus, omandamiskeeldu 26. veebruari 2010. aasta tingimusliku heakskiitmise otsuse raames, siis on komisjon seisukohal, et selle kohustuse kestus on seega peaaegu 4 aastat. Selles olukorras otsustab komisjon, et nimetatud kohustus on pankade ümberkorraldamise teatisega kooskõlas. See kohutus on ka lisatagatis, et ümberkorralduskulud piirduvad põhitegevuse elujõulisuse taastamisega ja neid ei kasutata mitmekesisuse arendamiseks või välistegevuse laiendamiseks. |
| --- | --- |

(571)

Komisjon avaldab samuti oma rahulolu seoses Belgia ametiasutuste võetud kohustusega, mille kohaselt DBB/Belfius ei omanda muid ettevõtteid, sealhulgas teisi finantsasutusi, ega laienda oma tegevust enne 2014. aasta lõppu. Komisjon märgib, et see kohustus kehtib kahe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse vastu võtmist, kuigi pankade ümberkorraldamise teatises sätestatakse, et omandamiskeeldu „tuleb kohaldada vähemalt 3 aastat”. Võttes siiski arvesse, et DBB/Belfiuse suhtes kohaldati juba siis, kui ta veel Dexia kontserni kuulus, omandamiskeeldu 26. veebruari 2010. aasta tingimusliku heakskiitmise otsuse raames, siis on komisjon seisukohal, et selle kohustuse kestus on seega peaaegu 4 aastat. Selles olukorras otsustab komisjon, et nimetatud kohustus on pankade ümberkorraldamise teatisega kooskõlas. See kohutus on ka lisatagatis, et ümberkorralduskulud piirduvad põhitegevuse elujõulisuse taastamisega ja neid ei kasutata mitmekesisuse arendamiseks või välistegevuse laiendamiseks.

Abisumma ja omapanuse piiramine

| (572) | Pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt peavad pangad kasutama oma ressursse, et piirata saadud riigiabi minimaalselt vajaliku summaga. Need ressursid sisaldavad näiteks investorite (aktsionärid, võlakirjaomanikud) osalemist kahjudega toimetulekus ja riigi sekkumisele vastava hüvitise maksmist. |
| --- | --- |

(572)

Pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt peavad pangad kasutama oma ressursse, et piirata saadud riigiabi minimaalselt vajaliku summaga. Need ressursid sisaldavad näiteks investorite (aktsionärid, võlakirjaomanikud) osalemist kahjudega toimetulekus ja riigi sekkumisele vastava hüvitise maksmist.

| (573) | Komisjon peab samuti tagama, et riigiabi piirdub minimaalselt vajaliku summaga. Sellega seoses toob komisjon positiivselt esile järgmised punktid. |
| --- | --- |

(573)

Komisjon peab samuti tagama, et riigiabi piirdub minimaalselt vajaliku summaga. Sellega seoses toob komisjon positiivselt esile järgmised punktid.

| (574) | Komisjon märgib, et DBB/Belfius tasus 2012. aastal mitmeid oma võlgu märkimisväärse alakursiga ([50–100 %] nominaalist madalamalt), mis võimaldas tal luua [250–750] miljoni euro ulatuses maksustamisjärgset kasumit. See kasum vastab võlakirjaomanike kahjudele ja aitab nii kaasa koormust jagada (burden sharing). |
| --- | --- |

(574)

Komisjon märgib, et DBB/Belfius tasus 2012. aastal mitmeid oma võlgu märkimisväärse alakursiga ([50–100 %] nominaalist madalamalt), mis võimaldas tal luua [250–750] miljoni euro ulatuses maksustamisjärgset kasumit. See kasum vastab võlakirjaomanike kahjudele ja aitab nii kaasa koormust jagada (burden sharing).

| (575) | Komisjon märgib muu hulgas teatavat hulka positiivseid aspekte, mis seisnevad dividendide jagamise, kupongimaksete ja kiirendatud tagasimaksete peatamises kuni 31. detsembrini 2014. Need elemendid tulenevad Belgia ametiasutuste võetud kohustustest. Komisjon märgib lisaks, et Belfiusel ei ole oma ümberkorralduskavas plaanis jagada oma aktsionäridele dividende kuni 2016. aasta lõpuni, et tugevdada oma normkapitali. |
| --- | --- |

(575)

Komisjon märgib muu hulgas teatavat hulka positiivseid aspekte, mis seisnevad dividendide jagamise, kupongimaksete ja kiirendatud tagasimaksete peatamises kuni 31. detsembrini 2014. Need elemendid tulenevad Belgia ametiasutuste võetud kohustustest. Komisjon märgib lisaks, et Belfiusel ei ole oma ümberkorralduskavas plaanis jagada oma aktsionäridele dividende kuni 2016. aasta lõpuni, et tugevdada oma normkapitali.

| (576) | Viimaks märgib komisjon, et DBB/Belfiusele varasemalt, kui pank veel Dexia kontserni kuulus, eraldatud riigiabi meetmed hüvitati kohaselt, mis võimaldas toetusesaajal pangal anda panuse ümberkorralduskuludesse. |
| --- | --- |

(576)

Viimaks märgib komisjon, et DBB/Belfiusele varasemalt, kui pank veel Dexia kontserni kuulus, eraldatud riigiabi meetmed hüvitati kohaselt, mis võimaldas toetusesaajal pangal anda panuse ümberkorralduskuludesse.

| (577) | Seega leiab komisjon, et DBB/Belfius ja selle aktsionäride omapanus ümberkorraldusse on piisav. |
| --- | --- |

(577)

Seega leiab komisjon, et DBB/Belfius ja selle aktsionäride omapanus ümberkorraldusse on piisav.

6.3.3.   Konkurentsimoonutusi korvavad meetmed

| (578) | Pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt peab ümberkorralduskava abil olema võimalik piirata abist põhjustatud ülemääraseid konkurentsimoonutusi, see tähendab, et ümberkorralduskavaga tuleb ette näha struktuurimeetmed (üksuste loovutamine ja äritegevuse piiramine) ja tegevust reguleerivad kaitsemeetmed. Kehtestada tuleb kohased meetmed, et DBB/Belfiusele antud riigiabist tulenevaid konkurentsimoonutusi minimeerida. |
| --- | --- |

(578)

Pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt peab ümberkorralduskava abil olema võimalik piirata abist põhjustatud ülemääraseid konkurentsimoonutusi, see tähendab, et ümberkorralduskavaga tuleb ette näha struktuurimeetmed (üksuste loovutamine ja äritegevuse piiramine) ja tegevust reguleerivad kaitsemeetmed. Kehtestada tuleb kohased meetmed, et DBB/Belfiusele antud riigiabist tulenevaid konkurentsimoonutusi minimeerida.

| (579) | Pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt sõltub konkurentsimoonutusi piiravate meetmete iseloom ja laad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb. |
| --- | --- |

(579)

Pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt sõltub konkurentsimoonutusi piiravate meetmete iseloom ja laad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.

| (580) | DBB/Belfiuse müük toimub Dexia kontserni saneerimiskava raames. DBB/Belfius oli juba Dexia kontserni kuuludes Belgia kohalike omavalitsuste rahastamise ja kindlustusturul peamine tegija. Nagu ülal selgitatud, sai DBB/Belfius, kui ta veel kontserni kuulus, kasu DCL/Dexiale eraldatud abist. Komisjon tunnistab, et Dexia kontsernile antud abist tekkinud konkurentsimoonutusi vähendati tänu kontserni likvideerimisele ja turult kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

(580)

DBB/Belfiuse müük toimub Dexia kontserni saneerimiskava raames. DBB/Belfius oli juba Dexia kontserni kuuludes Belgia kohalike omavalitsuste rahastamise ja kindlustusturul peamine tegija. Nagu ülal selgitatud, sai DBB/Belfius, kui ta veel kontserni kuulus, kasu DCL/Dexiale eraldatud abist. Komisjon tunnistab, et Dexia kontsernile antud abist tekkinud konkurentsimoonutusi vähendati tänu kontserni likvideerimisele ja turult kõrvaldamisele.

| (581) | Seoses DBB/Belfiusele uue abi andmisega tunnistab komisjon uue kapitalisüsti või langenud väärtusega varadega tegelemise meetmete puudumist. DBB/Belfiuse lahutamine Dexia kontsernist on ainus uus struktuurilise abi meede selles mõttes, et see sisaldab kindlasti kasu, mida ei saa aga kvantifitseerida. Vaieldamatult sai DBB/Belfius kasu Belgia keskpanga eraldatud erakorralise likviidsusabi ajutisest meetmest. |
| --- | --- |

(581)

Seoses DBB/Belfiusele uue abi andmisega tunnistab komisjon uue kapitalisüsti või langenud väärtusega varadega tegelemise meetmete puudumist. DBB/Belfiuse lahutamine Dexia kontsernist on ainus uus struktuurilise abi meede selles mõttes, et see sisaldab kindlasti kasu, mida ei saa aga kvantifitseerida. Vaieldamatult sai DBB/Belfius kasu Belgia keskpanga eraldatud erakorralise likviidsusabi ajutisest meetmest.

| (582) | Seoses DBB/Belfiuse turupositsiooniga märgib komisjon, et tema valduses on järgmised turuosad: 13 % ärihoiuseid (3. turuosaline), 15,1 % hüpoteeklaenudest (3. turuosaline), 9,5 % sõlmitud elukindlustusest (4. turuosaline) ning tal on kuues koht muude kindlustuste valdkonnas. DBB/Belfius on seega Belgia üks kõige olulisemaid pangandus-/kindlustusvaldkonna kontserne. Nii märgib komisjon, et DBB/Belfius on võtnud endale kohustuse piirata oma üksuse „Public and Social Banking Distribution” emiteeritud laenude uut tootmist [2,5–5] miljardi euroni 2013. aastal ja [2,5–5] miljardi euroni 2014. aastal. See võimaldab vältida igasugust DBB/Belfiuse turuosa suurenemist sellest tegevusvaldkonnas. |
| --- | --- |

(582)

Seoses DBB/Belfiuse turupositsiooniga märgib komisjon, et tema valduses on järgmised turuosad: 13 % ärihoiuseid (3. turuosaline), 15,1 % hüpoteeklaenudest (3. turuosaline), 9,5 % sõlmitud elukindlustusest (4. turuosaline) ning tal on kuues koht muude kindlustuste valdkonnas. DBB/Belfius on seega Belgia üks kõige olulisemaid pangandus-/kindlustusvaldkonna kontserne. Nii märgib komisjon, et DBB/Belfius on võtnud endale kohustuse piirata oma üksuse „Public and Social Banking Distribution” emiteeritud laenude uut tootmist [2,5–5] miljardi euroni 2013. aastal ja [2,5–5] miljardi euroni 2014. aastal. See võimaldab vältida igasugust DBB/Belfiuse turuosa suurenemist sellest tegevusvaldkonnas.

| (583) | Komisjon märgib muu hulgas, et DBB/Belfius on võtnud endale kohustuse piirata elukindlustusmaksete uut kogumist 2013. aastal [0–2,5] miljardi euroni ja 2014. aastal [0–3] miljardi euroni. See võimaldab vältida igasugust DBB/Belfiuse turuosa suurenemist sellest tegevusvaldkonnas. |
| --- | --- |

(583)

Komisjon märgib muu hulgas, et DBB/Belfius on võtnud endale kohustuse piirata elukindlustusmaksete uut kogumist 2013. aastal [0–2,5] miljardi euroni ja 2014. aastal [0–3] miljardi euroni. See võimaldab vältida igasugust DBB/Belfiuse turuosa suurenemist sellest tegevusvaldkonnas.

| (584) | Lisaks märgib komisjon, et ümberkorralduskavas ei kavandata DBB/Belfiuse mitte ühegi turuosa suurenemist mitte üheski tema peamistest tegevusvaldkondadest: jae- ja kommertspangandus, kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamine ning kindlustused. |
| --- | --- |

(584)

Lisaks märgib komisjon, et ümberkorralduskavas ei kavandata DBB/Belfiuse mitte ühegi turuosa suurenemist mitte üheski tema peamistest tegevusvaldkondadest: jae- ja kommertspangandus, kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate rahastamine ning kindlustused.

| (585) | Ümberkorralduskava viib DBB/Belfiuse bilansi kogusumma vähenemiseni 20 % võrra ajavahemikul 2011–2016. |
| --- | --- |

(585)

Ümberkorralduskava viib DBB/Belfiuse bilansi kogusumma vähenemiseni 20 % võrra ajavahemikul 2011–2016.

| (586) | DBB/Belfius toimingutele on seatud teatud piirangud, näiteks ei tohi ta teistes ettevõtetes kapitali omandada (kuni 31. detsembrini 2014), tagamaks, et riigiabi ja sellega seotud abimeetmeid ei saaks kasutada välistegevuse laiendamiseks teiste konkurentide arvelt. See põhimõte on kooskõlas pankade ümberkorraldamise teatise punktiga 40. |
| --- | --- |

(586)

DBB/Belfius toimingutele on seatud teatud piirangud, näiteks ei tohi ta teistes ettevõtetes kapitali omandada (kuni 31. detsembrini 2014), tagamaks, et riigiabi ja sellega seotud abimeetmeid ei saaks kasutada välistegevuse laiendamiseks teiste konkurentide arvelt. See põhimõte on kooskõlas pankade ümberkorraldamise teatise punktiga 40.

| (587) | Belgia ametiasutused on võtnud endale kohustuse tagada, et DBB/Belfius ei kasutaks äriliselt ära asjaolu, et teda toetab Belgia riik. |
| --- | --- |

(587)

Belgia ametiasutused on võtnud endale kohustuse tagada, et DBB/Belfius ei kasutaks äriliselt ära asjaolu, et teda toetab Belgia riik.

| (588) | Dexia omapanuse puhul ja tema peamistel turgudel võetavate meetmete puhul järeldab komisjon, et ümberkorralduskavaga ette nähtud struktuurimeetmed on tervikuna piisavad, et piirata asjaomasest abist põhjustatud ülemääraseid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(588)

Dexia omapanuse puhul ja tema peamistel turgudel võetavate meetmete puhul järeldab komisjon, et ümberkorralduskavaga ette nähtud struktuurimeetmed on tervikuna piisavad, et piirata asjaomasest abist põhjustatud ülemääraseid konkurentsimoonutusi.

6.3.4.   Meetmete järelevalve

| (589) | Komisjon märgib, et pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt on soovitatav, et asjaomased liikmesriigid esitaksid komisjonile korrapäraselt üksikasjalikke aruandeid, et komisjon saaks veenduda ümberkorraldamiskava rakendamises kooskõlas teatatud kohustustega. Sellega seoses esitatakse komisjonile poolaastaaruandeid ja aasta lõpuks esitab ümberkorralduskava järelevalve eest vastutav sõltumatu ekspert aruande 30 tööpäeva jooksul pärast iga poolaastat kogu ümberkorralduskava kestuse ajal. |
| --- | --- |

(589)

Komisjon märgib, et pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt on soovitatav, et asjaomased liikmesriigid esitaksid komisjonile korrapäraselt üksikasjalikke aruandeid, et komisjon saaks veenduda ümberkorraldamiskava rakendamises kooskõlas teatatud kohustustega. Sellega seoses esitatakse komisjonile poolaastaaruandeid ja aasta lõpuks esitab ümberkorralduskava järelevalve eest vastutav sõltumatu ekspert aruande 30 tööpäeva jooksul pärast iga poolaastat kogu ümberkorralduskava kestuse ajal.

6.4.   DEXIA SANEERIMISKAVA KOKKUSOBIVUS

| (590) | Komisjon peab hindama kõigi abimeetmete kokkusobivust siseturuga vastavalt pankadele seoses finantskriisiga antud suunistele, eriti aga ümberkorraldamisteatisele ja pangandusteatisele. |
| --- | --- |

(590)

Komisjon peab hindama kõigi abimeetmete kokkusobivust siseturuga vastavalt pankadele seoses finantskriisiga antud suunistele, eriti aga ümberkorraldamisteatisele ja pangandusteatisele.

| (591) | Ümberkorraldamisteatise punkti 21 kohaselt tuleks juhul, kui pank ei ole suuteline saavutama usaldusväärselt taas elujõulisust, alati kaaluda võimalust elujõuetu panga tegevus nõuetekohaselt lõpetada või müüa pank enampakkumisel. Nõuetekohase likvideerimise menetlus on sätestatud pangandusteatises (168). Selline kontrollitud likvideerimine on võimalik üksikjuhtudel, kui päästmisabi antakse ühele finantseerimisasutusele ja kui on selge, et seda asutust ei õnnestu edukalt ümber korraldada. |
| --- | --- |

(591)

Ümberkorraldamisteatise punkti 21 kohaselt tuleks juhul, kui pank ei ole suuteline saavutama usaldusväärselt taas elujõulisust, alati kaaluda võimalust elujõuetu panga tegevus nõuetekohaselt lõpetada või müüa pank enampakkumisel. Nõuetekohase likvideerimise menetlus on sätestatud pangandusteatises (168). Selline kontrollitud likvideerimine on võimalik üksikjuhtudel, kui päästmisabi antakse ühele finantseerimisasutusele ja kui on selge, et seda asutust ei õnnestu edukalt ümber korraldada.

| (592) | Vastavalt komisjoni väljakujunenud otsustuspraktikale (169) on abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud kolm järgmist üldtingimust:






  1) | abimeede peab tõendatult võimaldama panga nõuetekohast likvideerimist ja olema ühtlasi eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega (170); |
| --- | --- | --- |

(592)

Vastavalt komisjoni väljakujunenud otsustuspraktikale (169) on abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud kolm järgmist üldtingimust:

1)

abimeede peab tõendatult võimaldama panga nõuetekohast likvideerimist ja olema ühtlasi eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega (170);

| 2) | nõuetekohane kulude jagamine peab olema tagatud; eelkõige tuleb välistada likvideerimismenetlusega seotud abi andmine aktsionäridele (171); |
| --- | --- |

2)

nõuetekohane kulude jagamine peab olema tagatud; eelkõige tuleb välistada likvideerimismenetlusega seotud abi andmine aktsionäridele (171);

| 3) | konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks ei tohiks likvideerimisetapp kesta kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. Niikaua kui finantseerimisasutus veel tegutseb, ei tohiks ta alustada uusi tegevusi, vaid piirduma senise tegevuse jätkamisega. Tema tegevusluba tuleks tühistada niipea kui võimalik (172). |
| --- | --- |

3)

konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks ei tohiks likvideerimisetapp kesta kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. Niikaua kui finantseerimisasutus veel tegutseb, ei tohiks ta alustada uusi tegevusi, vaid piirduma senise tegevuse jätkamisega. Tema tegevusluba tuleks tühistada niipea kui võimalik (172).

| (593) | Komisjon analüüsib seega kõnealust abi tervikuna, Dexiale juba antud ja ka tulevikus antavat abi kui kavakohases likvideerimisprotsessis olevale pangaasutusele antavat abi. |
| --- | --- |

(593)

Komisjon analüüsib seega kõnealust abi tervikuna, Dexiale juba antud ja ka tulevikus antavat abi kui kavakohases likvideerimisprotsessis olevale pangaasutusele antavat abi.

6.4.1.   Nõuetekohase likvideerimise tõendamine

| (594) | Komisjoni sõnul näeb läbivaadatud saneerimiskava ette Dexia likvideerimise stsenaariumi. Kavas on eelkõige arvesse võetud tõsiasja, et 2010. aasta ümberkorralduskavas kirjeldatud panga ümberkorraldamise alternatiivne lahendus panga elujõulisuse taastamiseks ei olnud võimalik. Teisalt kujutaks kontrollimatu Dexia likvideerimine ohtu finantsstabiilsusele ja nõuetekohane likvideerimine vähendaks seda ohtu. Läbivaadatud saneerimiskava võimaldab komisjonil hinnata likvideerimismenetlust ja selle raames võetavate riiklike meetmete võimalikku mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(594)

Komisjoni sõnul näeb läbivaadatud saneerimiskava ette Dexia likvideerimise stsenaariumi. Kavas on eelkõige arvesse võetud tõsiasja, et 2010. aasta ümberkorralduskavas kirjeldatud panga ümberkorraldamise alternatiivne lahendus panga elujõulisuse taastamiseks ei olnud võimalik. Teisalt kujutaks kontrollimatu Dexia likvideerimine ohtu finantsstabiilsusele ja nõuetekohane likvideerimine vähendaks seda ohtu. Läbivaadatud saneerimiskava võimaldab komisjonil hinnata likvideerimismenetlust ja selle raames võetavate riiklike meetmete võimalikku mõju konkurentsile.

| (595) | Likvideerimisstsenaariumi olulisim tunnus on see, et pank lõpetab kõik pangatehingud. |
| --- | --- |

(595)

Likvideerimisstsenaariumi olulisim tunnus on see, et pank lõpetab kõik pangatehingud.

| (596) | Läbivaadatud saneerimiskavas nähakse ette Dexia lahkumine turgudelt, kus ta varem oli, kas oma üksuste müümise kaudu kolmandatele isikutele või üksuste ja järelejäänud tegevuse likvideerimise kaudu. Likvideerimine põhineb uue tootmise puudumisel, erandina Crediop ja DCL, et võimaldada nõuetekohast likvideerimist. |
| --- | --- |

(596)

Läbivaadatud saneerimiskavas nähakse ette Dexia lahkumine turgudelt, kus ta varem oli, kas oma üksuste müümise kaudu kolmandatele isikutele või üksuste ja järelejäänud tegevuse likvideerimise kaudu. Likvideerimine põhineb uue tootmise puudumisel, erandina Crediop ja DCL, et võimaldada nõuetekohast likvideerimist.

| (597) | Et täita õigusaktidest tulenevaid kohustusi oma pangalitsentsi säilitamiseks seoses tema likvideerimisega 31. detsembriks 2013 võib Crediop kasutada uusi rahastusi olemasolevatele klientidele summas 200 miljonit eurot ühe aasta jooksul alates komisjoni lõplikust otsusest. Komisjon märgib, et tootmise täielik peatamine ehk kohene likvideerimine tooks kaasa [...] aktiveerimise ja seega riski [...] summas ligi [...]. Komisjon märgib samuti, et see uus tootmine on väike võrreldes Crediopi kriisieelse tootmisega (umbes 3 miljardit eurot aastas). |
| --- | --- |

(597)

Et täita õigusaktidest tulenevaid kohustusi oma pangalitsentsi säilitamiseks seoses tema likvideerimisega 31. detsembriks 2013 võib Crediop kasutada uusi rahastusi olemasolevatele klientidele summas 200 miljonit eurot ühe aasta jooksul alates komisjoni lõplikust otsusest. Komisjon märgib, et tootmise täielik peatamine ehk kohene likvideerimine tooks kaasa [...] aktiveerimise ja seega riski [...] summas ligi [...]. Komisjon märgib samuti, et see uus tootmine on väike võrreldes Crediopi kriisieelse tootmisega (umbes 3 miljardit eurot aastas).

| (598) | DCL võib anda uusi rahastusi kogusummas 600 miljonit eurot vahemikus veebruar kuni juuli 2013 ning juuni kuni november 2014, eesmärgiga tegeleda DCLi allesjäänud halbade struktureeritud laenude portfelliga (kohalikele omavalitsustele antud laenud, mis jäävad Gissleri hartast välja või kuuluvad selle järgi klassidesse E3, E4 või E5 või on nende Cepcori punktiarv on 11 või kõrgem) arvestuslikus turuväärtuses [0–2] miljardit eurot. Sellest tuleneva tagasimaksmata võla majandusliku väärtuse parandamine määratletakse tundlike laenudega tegelemisest tuleneva kohtuvaidluste riski vähendamist arvesse võttes. See eelarve võimaldab ühelt poolt vähendada asjaomaste laenudega seotud riske (eelkõige kohtuvaidluste riski) enam kui 50 % ulatuses ning teiselt poolt vähendada tagatise volatiilsust ja tegevusriski seoses keeruliste tuletisinstrumentide kindlustamise tehingutega. |
| --- | --- |

(598)

DCL võib anda uusi rahastusi kogusummas 600 miljonit eurot vahemikus veebruar kuni juuli 2013 ning juuni kuni november 2014, eesmärgiga tegeleda DCLi allesjäänud halbade struktureeritud laenude portfelliga (kohalikele omavalitsustele antud laenud, mis jäävad Gissleri hartast välja või kuuluvad selle järgi klassidesse E3, E4 või E5 või on nende Cepcori punktiarv on 11 või kõrgem) arvestuslikus turuväärtuses [0–2] miljardit eurot. Sellest tuleneva tagasimaksmata võla majandusliku väärtuse parandamine määratletakse tundlike laenudega tegelemisest tuleneva kohtuvaidluste riski vähendamist arvesse võttes. See eelarve võimaldab ühelt poolt vähendada asjaomaste laenudega seotud riske (eelkõige kohtuvaidluste riski) enam kui 50 % ulatuses ning teiselt poolt vähendada tagatise volatiilsust ja tegevusriski seoses keeruliste tuletisinstrumentide kindlustamise tehingutega.

| (599) | Nende laenude tundlikkuse vähendamise tehingutega seotud rahavooge piiratakse muu hulgas järgmiste tingimuste alusel:






  — | uued rahavood on ainult fikseeritud intressimääraga; |
| --- | --- | --- |

(599)

Nende laenude tundlikkuse vähendamise tehingutega seotud rahavooge piiratakse muu hulgas järgmiste tingimuste alusel:

—

uued rahavood on ainult fikseeritud intressimääraga;

| — | uute rahavoogude tähtajad on maksimaalselt 30 aastat; |
| --- | --- |

—

uute rahavoogude tähtajad on maksimaalselt 30 aastat;

| — | uued rahavood peavad viima Gissleri või Cepcori punktiarvu paranemiseni; |
| --- | --- |

—

uued rahavood peavad viima Gissleri või Cepcori punktiarvu paranemiseni;

| — | tehingute esimesel perioodil (veebruar–juuli 2013) puudutavad rahavood eelkõige kõige tundlikumaid laene ehk [30–50] % DCLi peamisele kliendile antud laene, mis moodustavad [40–60] % turuhinnast. |
| --- | --- |

—

tehingute esimesel perioodil (veebruar–juuli 2013) puudutavad rahavood eelkõige kõige tundlikumaid laene ehk [30–50] % DCLi peamisele kliendile antud laene, mis moodustavad [40–60] % turuhinnast.

| (600) | Nende laenude tundlikkuse vähendamise tehingutega seotud rahavooge piiratakse muu hulgas järgmiste tingimuste alusel: laenude tundlikkuse vähendamise raames on lubatud ainult järgmised tehingud: [...]. |
| --- | --- |

(600)

Nende laenude tundlikkuse vähendamise tehingutega seotud rahavooge piiratakse muu hulgas järgmiste tingimuste alusel: laenude tundlikkuse vähendamise raames on lubatud ainult järgmised tehingud: [...].

| (601) | Komisjon märgib, et selle aktiivse ümberkorralduse võimaluse andmise eesmärk on ainult piirata olemasoleva portfelli oodatavaid kahjusid likvideerimisstsenaariumi korral. DCL ei tegele ühelgi juhul uute tegevusliikidega kitsamas tähenduses ega ka uute toodete pakkumisega uutele klientidele. See 600 miljoni eurone eelarve on piiratud [0–5] %ga DCLi laenude tagasimaksmata kogusummast. |
| --- | --- |

(601)

Komisjon märgib, et selle aktiivse ümberkorralduse võimaluse andmise eesmärk on ainult piirata olemasoleva portfelli oodatavaid kahjusid likvideerimisstsenaariumi korral. DCL ei tegele ühelgi juhul uute tegevusliikidega kitsamas tähenduses ega ka uute toodete pakkumisega uutele klientidele. See 600 miljoni eurone eelarve on piiratud [0–5] %ga DCLi laenude tagasimaksmata kogusummast.

| (602) | Teiseks ei tohi likvideerimisetapp kesta kauem, kui on vajalik nõuetekohaseks lõpetamiseks. Sellega seoses märgib komisjon, et saneerimiskava näeb ette kontserni kõigi müüdavate üksuste müügi lühikeste ajavahemike järel. Mitmed müügid toimusid juba enne saneerimiskava esitamist (173). Kontserni bilansist 20 % moodustava DMA müük on kavas 2013. aasta jaanuaris. Teiste müüdavate üksuste müük on kavas lähitulevikus (174). Kui müügitähtaegadest kinni ei peeta, siis likvideeritakse üksused kuu jooksul, mis järgneb kohustusest mitte kinnipidamisele või nimetatakse kuu jooksul, mis järgneb kohustusest mitte kinnipidamisele, ametisse sõltumatu ekspert, kes müüb need [...] hiljemalt aasta jooksul. Kõik ülejäänud üksused likvideeritakse. Saneerimiskavas nähakse ette, et üksusi DAM, Dexia Israël ja Crediop hallatakse ülejäänud Dexia kontsernist eraldi. |
| --- | --- |

(602)

Teiseks ei tohi likvideerimisetapp kesta kauem, kui on vajalik nõuetekohaseks lõpetamiseks. Sellega seoses märgib komisjon, et saneerimiskava näeb ette kontserni kõigi müüdavate üksuste müügi lühikeste ajavahemike järel. Mitmed müügid toimusid juba enne saneerimiskava esitamist (173). Kontserni bilansist 20 % moodustava DMA müük on kavas 2013. aasta jaanuaris. Teiste müüdavate üksuste müük on kavas lähitulevikus (174). Kui müügitähtaegadest kinni ei peeta, siis likvideeritakse üksused kuu jooksul, mis järgneb kohustusest mitte kinnipidamisele või nimetatakse kuu jooksul, mis järgneb kohustusest mitte kinnipidamisele, ametisse sõltumatu ekspert, kes müüb need [...] hiljemalt aasta jooksul. Kõik ülejäänud üksused likvideeritakse. Saneerimiskavas nähakse ette, et üksusi DAM, Dexia Israël ja Crediop hallatakse ülejäänud Dexia kontsernist eraldi.

| (603) | Seoses portfellide likvideerimise kestusega nähakse saneerimiskavas ette, et portfelle hoitakse põhimõtteliselt kuni nende tähtaegumiseni, et säilitada nende väärtus ja vältida nende varade kiirmüüki (fire sales). Dexia ja asjaomased liikmesriigid uurivad ka tingimusi, mille raames võiks kontsern finantsvõimenduse vähendamist kiirendada, kui turutingimused seda võimaldavad. |
| --- | --- |

(603)

Seoses portfellide likvideerimise kestusega nähakse saneerimiskavas ette, et portfelle hoitakse põhimõtteliselt kuni nende tähtaegumiseni, et säilitada nende väärtus ja vältida nende varade kiirmüüki (fire sales). Dexia ja asjaomased liikmesriigid uurivad ka tingimusi, mille raames võiks kontsern finantsvõimenduse vähendamist kiirendada, kui turutingimused seda võimaldavad.

| (604) | Lisaks võtsid asjaomased liikmesriigid endale kohustuse tagada, et Dexia ja tema tütarettevõtted ei ostaks uusi ettevõtteid. |
| --- | --- |

(604)

Lisaks võtsid asjaomased liikmesriigid endale kohustuse tagada, et Dexia ja tema tütarettevõtted ei ostaks uusi ettevõtteid.

| (605) | Kolmanda kriteeriumina peab pank lõpetama oma äritegevuse, erandiks on tema varade müügiga seotud äritegevus. Mõned Dexia äritegevuse liikidest müüakse kolmandatele isikutele müüdavate üksuste loovutamise raames. Pakutud strateegia viib Dexia bilansimahu märkimisväärse vähenemiseni. 30. juunil 2012 oli see juba langenud 411 miljardi euroni, mis tähendab enam kui 37 % langust võrreldes Dexia bilansimahuga 31. detsembril 2008 (651 miljardit eurot), mil eraldati esimene riigiabi. Kontserni varad peaksid 2013. aasta lõpuks olema [200–250] miljardit eurot. Seejärel amortiseeruvad need kuni 2017. aastani umbes [10–20] miljardit aastast, ulatudes 2020. aastaks [100–150] miljardi euroni. Võrreldes 2008. aastaga on bilansi vähenemine seega [70–80] %. |
| --- | --- |

(605)

Kolmanda kriteeriumina peab pank lõpetama oma äritegevuse, erandiks on tema varade müügiga seotud äritegevus. Mõned Dexia äritegevuse liikidest müüakse kolmandatele isikutele müüdavate üksuste loovutamise raames. Pakutud strateegia viib Dexia bilansimahu märkimisväärse vähenemiseni. 30. juunil 2012 oli see juba langenud 411 miljardi euroni, mis tähendab enam kui 37 % langust võrreldes Dexia bilansimahuga 31. detsembril 2008 (651 miljardit eurot), mil eraldati esimene riigiabi. Kontserni varad peaksid 2013. aasta lõpuks olema [200–250] miljardit eurot. Seejärel amortiseeruvad need kuni 2017. aastani umbes [10–20] miljardit aastast, ulatudes 2020. aastaks [100–150] miljardi euroni. Võrreldes 2008. aastaga on bilansi vähenemine seega [70–80] %.

| (606) | 31. detsembril 2010 oli Dexia kontsernil 35 185 töötajat 34 riigis. Eelkõige DBB/Belfiuse müügi järel 2011. oktoobris langes Dexia kontserni töötajate arv 22 720 ni 30. juuniks 2012. DenizBank, BIL ja RBCD müügist saadik on Dexia kontsernil umbes 3 650 töötajat. |
| --- | --- |

(606)

31. detsembril 2010 oli Dexia kontsernil 35 185 töötajat 34 riigis. Eelkõige DBB/Belfiuse müügi järel 2011. oktoobris langes Dexia kontserni töötajate arv 22 720 ni 30. juuniks 2012. DenizBank, BIL ja RBCD müügist saadik on Dexia kontsernil umbes 3 650 töötajat.

| (607) | Lisaks kehtestas Dexia komisjoni teavitamise ja kõigi kavandatavate müükide väärtuse hindamise metoodika (vt punkt 125). |
| --- | --- |

(607)

Lisaks kehtestas Dexia komisjoni teavitamise ja kõigi kavandatavate müükide väärtuse hindamise metoodika (vt punkt 125).

| (608) | Läbivaadatud saneerimiskavaga kindlustatakse ka abi jäämine vajaliku miinimumi piiresse. Eelkõige jäävad allesjäänud panka ainult need üksused, mida kolmandatele osapooltele müüa ei saa. Allesjäänud panka 5,5 miljardi eurose täiendava kapitali toomine on vajalik selleks, et täita miinimumkapitali nõudeid Dexia kontrollimatu likvideerimise vältimiseks. Dexia kavandatavast 5,5 miljardi eurosest rekapitaliseerimisest tulenevat 700–800 miljoni euro suurust likviidsus- ja sularahareservi võib käsitleda likvideerimise stsenaariumi lahutamatu osana, arvestades, et seda kasutatakse kaitsemeetmena oodatavate väljamaksete suhtes. |
| --- | --- |

(608)

Läbivaadatud saneerimiskavaga kindlustatakse ka abi jäämine vajaliku miinimumi piiresse. Eelkõige jäävad allesjäänud panka ainult need üksused, mida kolmandatele osapooltele müüa ei saa. Allesjäänud panka 5,5 miljardi eurose täiendava kapitali toomine on vajalik selleks, et täita miinimumkapitali nõudeid Dexia kontrollimatu likvideerimise vältimiseks. Dexia kavandatavast 5,5 miljardi eurosest rekapitaliseerimisest tulenevat 700–800 miljoni euro suurust likviidsus- ja sularahareservi võib käsitleda likvideerimise stsenaariumi lahutamatu osana, arvestades, et seda kasutatakse kaitsemeetmena oodatavate väljamaksete suhtes.

| (609) | Lõplik refinantseerimise tagatissumma 85 miljardit eurot oli nähtud ette Dexia refinantseerimisvajadusega toime tulemiseks, et tagada likvideerimine nii baas- kui ka stressistsenaariumi korral. Baasstsenaariumi puhul peaks tagatisi kasutatama 2013. aastal maksimaalselt [70–80] miljardi euro ulatuses. Stressistsenaariumid näitavad, et tagatiste kasutamine võib olla [10–20] miljardi euro võrra suurem, kui järgmiste tegurite kumulatiivne mõju peaks realiseeruma: makstava sularahatagatise suurenemine (+[0–5] miljardit eurot) intressimäärade ebasoodsa arengu puhul; reservide kvaliteedi langus (+ 2,3 miljardit eurot); investorite poolne optsioonide kasutamine või suured väärtpaberite emissioonid bilansiväliste kohustuste osas ([2,5–7,5] miljardit eurot), kontserni krediidireitingu suure languse negatiivne mõju (+[0–5] miljardit eurot). Komisjon märgib samuti, et selle tagatise väga madal hüvitamine ja selle pikk kestus ümberkorraldatavatele pankadele antud tagatiste suhtes on vastuvõetav ainult likvideerimise puhul, kui ei toimu mitte mingit uut tootmist, vähendades nii võimalikke konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(609)

Lõplik refinantseerimise tagatissumma 85 miljardit eurot oli nähtud ette Dexia refinantseerimisvajadusega toime tulemiseks, et tagada likvideerimine nii baas- kui ka stressistsenaariumi korral. Baasstsenaariumi puhul peaks tagatisi kasutatama 2013. aastal maksimaalselt [70–80] miljardi euro ulatuses. Stressistsenaariumid näitavad, et tagatiste kasutamine võib olla [10–20] miljardi euro võrra suurem, kui järgmiste tegurite kumulatiivne mõju peaks realiseeruma: makstava sularahatagatise suurenemine (+[0–5] miljardit eurot) intressimäärade ebasoodsa arengu puhul; reservide kvaliteedi langus (+ 2,3 miljardit eurot); investorite poolne optsioonide kasutamine või suured väärtpaberite emissioonid bilansiväliste kohustuste osas ([2,5–7,5] miljardit eurot), kontserni krediidireitingu suure languse negatiivne mõju (+[0–5] miljardit eurot). Komisjon märgib samuti, et selle tagatise väga madal hüvitamine ja selle pikk kestus ümberkorraldatavatele pankadele antud tagatiste suhtes on vastuvõetav ainult likvideerimise puhul, kui ei toimu mitte mingit uut tootmist, vähendades nii võimalikke konkurentsimoonutusi.

| (610) | Täiendava abi puudumisel likvideeritaks Dexia viivitamata, mis tooks asjaomaste liikmesriikide jaoks kaasa tõsise riski. Dexia probleem võib viia asjaomaste liikmesriikide 2008., 2011. ja 2012. aastal antud tagatiste kasutamiseni praeguste tagasimaksmata võlgade kogusumma 67,7 miljardi euro osas. Dexia kohene likvideerimine tooks kaasa ka suure süsteemse vapustuse Euroopa turgudel. |
| --- | --- |

(610)

Täiendava abi puudumisel likvideeritaks Dexia viivitamata, mis tooks asjaomaste liikmesriikide jaoks kaasa tõsise riski. Dexia probleem võib viia asjaomaste liikmesriikide 2008., 2011. ja 2012. aastal antud tagatiste kasutamiseni praeguste tagasimaksmata võlgade kogusumma 67,7 miljardi euro osas. Dexia kohene likvideerimine tooks kaasa ka suure süsteemse vapustuse Euroopa turgudel.

| (611) | Dexiale rekapitaliseerimise ja lõpliku refinantseerimise tagatise vormis antud abi võimaldab vältida likvideerimise muutumist kontrollimatuks likvideerimiseks. |
| --- | --- |

(611)

Dexiale rekapitaliseerimise ja lõpliku refinantseerimise tagatise vormis antud abi võimaldab vältida likvideerimise muutumist kontrollimatuks likvideerimiseks.

6.4.2.   Asutuse omapanus

| (612) | Pangandusteatise punkti 46 kohaselt tuleb tähelepanu pöörata moraaliriski vähendamisele võimalikult suures ulatuses; eelkõige ei tohi likvideerimise käigus abi saada aktsionärid ja teatavad võlausaldajad. |
| --- | --- |

(612)

Pangandusteatise punkti 46 kohaselt tuleb tähelepanu pöörata moraaliriski vähendamisele võimalikult suures ulatuses; eelkõige ei tohi likvideerimise käigus abi saada aktsionärid ja teatavad võlausaldajad.

| (613) | Komisjon märgib teatavat hulka positiivseid aspekte, mis seisnevad igasuguse dividendide jagamise, kupongimaksete ja kiirendatud tagasimaksete peatamises kogu saneerimiskava ajaks, seega kuni Dexia varade täieliku amortiseerimiseni. Erandina on Dexial lubatud jagada dividende, mis on seotud Belgia ja Prantsuse riigi hääleõigusega eelisaktsiatega kapitali 5,5 miljardi euro suurendamise tingimustel ja nende raames. |
| --- | --- |

(613)

Komisjon märgib teatavat hulka positiivseid aspekte, mis seisnevad igasuguse dividendide jagamise, kupongimaksete ja kiirendatud tagasimaksete peatamises kogu saneerimiskava ajaks, seega kuni Dexia varade täieliku amortiseerimiseni. Erandina on Dexial lubatud jagada dividende, mis on seotud Belgia ja Prantsuse riigi hääleõigusega eelisaktsiatega kapitali 5,5 miljardi euro suurendamise tingimustel ja nende raames.

| (614) | Dexia aktsionärid ja väärtpaberiomanikud on juba panustanud ümberkorralduskuludesse. Alates 2008. aasta oktoobrist on aktsia hind vähenenud rohkem kui 95 %. Algsest ümberkorralduskavast saadik on Dexia loobunud dividendide maksmisest ja kupongimaksete kiirendatud maksmisest või hüvitamisest oma hübriidinstrumentide Tier 1 ja Tier 2 puhul. |
| --- | --- |

(614)

Dexia aktsionärid ja väärtpaberiomanikud on juba panustanud ümberkorralduskuludesse. Alates 2008. aasta oktoobrist on aktsia hind vähenenud rohkem kui 95 %. Algsest ümberkorralduskavast saadik on Dexia loobunud dividendide maksmisest ja kupongimaksete kiirendatud maksmisest või hüvitamisest oma hübriidinstrumentide Tier 1 ja Tier 2 puhul.

| (615) | Olemasolevate aktsionäride õiguste nõrgendamine, mis on Belgia ja Prantsuse riikide 5,5 miljardilise rekapitaliseerimisega kavas, saab olema märkimisväärne. Olemasolevate, Belgia ja Prantsuse riikidest erinevate aktsionäride osalus nõrgeneb väga tugevalt 88,54 %-lt enne kapitali suurendamist 5,58 %-le pärast kapitali suurendamist. Aktsionäride positsiooni muudetakse järgmiselt:

  Tabel 9


  Dexia aktsionärid pärast rekapitaliseerimist








  (protsentides) |
| --- | --- |
| | Osalus enne kapitali pakutud suurendamist | Osalus pärast kapitali pakutud suurendamist |
| CDC | 17,61 | 1,11 |
| Holding Communal | 14,26 | 0,90 |
| Arco kontsern | 10,19 | 0,64 |
| Belgia riik SFPI kaudu | 5,73 | 50,02 |
| Prantsusmaa | 5,73 | 44,40 |
| Ethiase kontsern | 5,04 | 0,32 |
| CNP Assurances | 2,96 | 0,19 |
| Flaami piirkond Vlaams Toekomstfonds’ kaudu | 2,87 | 0,18 |
| Vallooni piirkond | 2,01 | 0,13 |
| Brüssel ja selle lähiümbrus | 0,86 | 0,05 |
| Töötajad | 0,57 | 0,04 |
| Muu | 32,17 | 2,03 |

(615)

Olemasolevate aktsionäride õiguste nõrgendamine, mis on Belgia ja Prantsuse riikide 5,5 miljardilise rekapitaliseerimisega kavas, saab olema märkimisväärne. Olemasolevate, Belgia ja Prantsuse riikidest erinevate aktsionäride osalus nõrgeneb väga tugevalt 88,54 %-lt enne kapitali suurendamist 5,58 %-le pärast kapitali suurendamist. Aktsionäride positsiooni muudetakse järgmiselt:

Tabel 9

Dexia aktsionärid pärast rekapitaliseerimist

(protsentides)

Osalus enne kapitali pakutud suurendamist

Osalus pärast kapitali pakutud suurendamist

CDC

17,61

1,11

Holding Communal

14,26

0,90

Arco kontsern

10,19

0,64

Belgia riik SFPI kaudu

5,73

50,02

Prantsusmaa

5,73

44,40

Ethiase kontsern

5,04

0,32

CNP Assurances

2,96

0,19

Flaami piirkond Vlaams Toekomstfonds’ kaudu

2,87

0,18

Vallooni piirkond

2,01

0,13

Brüssel ja selle lähiümbrus

0,86

0,05

Töötajad

0,57

0,04

Muu

32,17

2,03

| (616) | Pankade ümberkorraldamise teatises täpsustatakse, et pankade omavahendite kasutamine enda ümberkorraldamise rahastamiseks võib toimuda näiteks varade müügi kaudu. Praegusel juhul on Dexia kontserni panus enda ümberkorraldamisse maksimumini viidud, kuna kõik tema varad tuleb müüa või likvideerida ja müükidest tulev tulu suunatakse täies mahus Dexia saneerimiskavasse. Muu hulgas vähenevad Dexia käitamiskulud tema saneerimiskava ajal märkimisväärselt, langedes 1,1 miljardilt eurolt 2012. aastal [0–1] miljardini 2020. aastal. |
| --- | --- |

(616)

Pankade ümberkorraldamise teatises täpsustatakse, et pankade omavahendite kasutamine enda ümberkorraldamise rahastamiseks võib toimuda näiteks varade müügi kaudu. Praegusel juhul on Dexia kontserni panus enda ümberkorraldamisse maksimumini viidud, kuna kõik tema varad tuleb müüa või likvideerida ja müükidest tulev tulu suunatakse täies mahus Dexia saneerimiskavasse. Muu hulgas vähenevad Dexia käitamiskulud tema saneerimiskava ajal märkimisväärselt, langedes 1,1 miljardilt eurolt 2012. aastal [0–1] miljardini 2020. aastal.

| (617) | Juhul kui toetusesaaja likvideerimine või saneerimine kujutavad endast väga äärmuslikku ümberkorraldamist, siis nõustub komisjon sellises olukorras abi väiksema hüvitamisega, kui see on ette nähtud pankadele riigiabi andmist käsitlevate teatiste raames. |
| --- | --- |

(617)

Juhul kui toetusesaaja likvideerimine või saneerimine kujutavad endast väga äärmuslikku ümberkorraldamist, siis nõustub komisjon sellises olukorras abi väiksema hüvitamisega, kui see on ette nähtud pankadele riigiabi andmist käsitlevate teatiste raames.

| (618) | Praegusel juhul on Dexia juba 1) maksnud ajutise tagatise kehtestamise eest komisjonitasu summas 225 miljonit eurot ja 2) maksnud täiendava komisjonitasu ajutise tagatise piirmäära 50 miljoni euro võrra suurendamise eest ning 3) maksab ajutise tagatise välja komisjoni 21. detsembri 2011, 31. mai 2012, 7. juuni 2012 ja 26. septembri 2012 otsuste tingimuste alusel (ehk 273 miljonit eurot 30. septembril 2012). |
| --- | --- |

(618)

Praegusel juhul on Dexia juba 1) maksnud ajutise tagatise kehtestamise eest komisjonitasu summas 225 miljonit eurot ja 2) maksnud täiendava komisjonitasu ajutise tagatise piirmäära 50 miljoni euro võrra suurendamise eest ning 3) maksab ajutise tagatise välja komisjoni 21. detsembri 2011, 31. mai 2012, 7. juuni 2012 ja 26. septembri 2012 otsuste tingimuste alusel (ehk 273 miljonit eurot 30. septembril 2012).

| (619) | Lõpliku tagatise summa on alates lepingu jõustumisest 5 baaspunkti. Dexia maksab ka asjaomastele liikmesriikidele tagatises osalemise eest täiendava komisjonitasu, mis võrdub 0,50 %ga 30 miljardist eurost ja mis makstakse igale liikmesriigile vastavalt tema panusele tagatisse. Dexia esitatud saneerimisstsenaariumi ulatust arvestades on komisjon seisukohal, et need abi hüvitamise tasemed võib lugeda kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(619)

Lõpliku tagatise summa on alates lepingu jõustumisest 5 baaspunkti. Dexia maksab ka asjaomastele liikmesriikidele tagatises osalemise eest täiendava komisjonitasu, mis võrdub 0,50 %ga 30 miljardist eurost ja mis makstakse igale liikmesriigile vastavalt tema panusele tagatisse. Dexia esitatud saneerimisstsenaariumi ulatust arvestades on komisjon seisukohal, et need abi hüvitamise tasemed võib lugeda kokkusobivaks.

| (620) | Seoses rekapitaliseerimise hüvitamisega võimaldab Belgia ja Prantsuse riikide kasuks nende uute aktsiate emiteerimine, mis annavad jaotamisel eelisõiguse (dividendid ja õigus osale ülejäägist likvideerimise puhul) (175), neil liikmesriikidel (välja arvatud olemasolevad aktsionärid) saada kõik võimalikest tulevastest kasudest (176) olukorra paranemisel ja tagada nii aktsionäride täielik osalemine kriisiolukorra lahendamise püüdlustes, nagu seda nõuab komisjon, samas kui olemasolevatel aktsionäridel ei ole mitte mingit väljavaadet saada investeeringult tulu ning olukord võrdub aktsionäride jaoks täieliku majandusliku sundvõõrandamisega. |
| --- | --- |

(620)

Seoses rekapitaliseerimise hüvitamisega võimaldab Belgia ja Prantsuse riikide kasuks nende uute aktsiate emiteerimine, mis annavad jaotamisel eelisõiguse (dividendid ja õigus osale ülejäägist likvideerimise puhul) (175), neil liikmesriikidel (välja arvatud olemasolevad aktsionärid) saada kõik võimalikest tulevastest kasudest (176) olukorra paranemisel ja tagada nii aktsionäride täielik osalemine kriisiolukorra lahendamise püüdlustes, nagu seda nõuab komisjon, samas kui olemasolevatel aktsionäridel ei ole mitte mingit väljavaadet saada investeeringult tulu ning olukord võrdub aktsionäride jaoks täieliku majandusliku sundvõõrandamisega.

| (621) | Dexia jätkab G20 ja asjaomaste riiklike organite töö raames välja kujunenud tasustamispõhimõtete rakendamist nõukogu ja tegevjuhtkonna tasustamisel. Dexia välistab eelkõige Dexia SA nõukogu liikmete tasu muutuvkomponendi ning kehtestab Dexia ja tema panganduslike tütarettevõtjate teiste töötajate tasu muutuvkomponendi piirmääraks 30 % nende tasu muutumatust osast. |
| --- | --- |

(621)

Dexia jätkab G20 ja asjaomaste riiklike organite töö raames välja kujunenud tasustamispõhimõtete rakendamist nõukogu ja tegevjuhtkonna tasustamisel. Dexia välistab eelkõige Dexia SA nõukogu liikmete tasu muutuvkomponendi ning kehtestab Dexia ja tema panganduslike tütarettevõtjate teiste töötajate tasu muutuvkomponendi piirmääraks 30 % nende tasu muutumatust osast.

| (622) | Seoses sellega, et Dexia elujõulisuse taastamise väljavaated puuduvad, siis võib öelda, et praktikas võimaldavad need sätted tagada, et olemasolevad aktsionärid panustavad 100 % kriisiolukorra lahendamise pingutustesse (full burden-sharing). |
| --- | --- |

(622)

Seoses sellega, et Dexia elujõulisuse taastamise väljavaated puuduvad, siis võib öelda, et praktikas võimaldavad need sätted tagada, et olemasolevad aktsionärid panustavad 100 % kriisiolukorra lahendamise pingutustesse (full burden-sharing).

| (623) | Seega leiab komisjon, et Dexia ja selle aktsionäride omapanus ümberkorraldusse on piisav. |
| --- | --- |

(623)

Seega leiab komisjon, et Dexia ja selle aktsionäride omapanus ümberkorraldusse on piisav.

6.4.3.   Konkurentsimoonutusi korvavad meetmed

| (624) | Läbivaadatud saneerimiskavas nähakse ette Dexia väljumine turgudelt, kus ta tegutseb, kas oma müüdavate üksuste müümise kaudu kolmandatele osapooltele või järelejäänud üksuste likvideerimise kaudu ilma uute toodete pakkumiseta. Käesoleval juhul peatab Dexia kontsern likvideerimisele kuuluvate järelejäänud üksuste puhul mitte ainult toodete pakkumise uutele, vaid ka olemasolevatele klientidele. |
| --- | --- |

(624)

Läbivaadatud saneerimiskavas nähakse ette Dexia väljumine turgudelt, kus ta tegutseb, kas oma müüdavate üksuste müümise kaudu kolmandatele osapooltele või järelejäänud üksuste likvideerimise kaudu ilma uute toodete pakkumiseta. Käesoleval juhul peatab Dexia kontsern likvideerimisele kuuluvate järelejäänud üksuste puhul mitte ainult toodete pakkumise uutele, vaid ka olemasolevatele klientidele.

| (625) | Dexial lubatakse siiski väga piiratud tegevust seoses mõnede DCLi portfellis olevate struktureeritud laenude tundlikkuse vähendamisega, mille arvestuslik turuväärtus on [0–2] miljardit eurot, vahemikus veebruar kuni juuli 2013 ja juuni kuni november 2014, järgides rangelt tingimust parandada nende majanduslikku väärtust ning võttes arvesse tundlikkuse vähendamisest tulenevat väiksemat kohtuvaidluste riski. Selle tegevuse kogumaht ulatub 600 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(625)

Dexial lubatakse siiski väga piiratud tegevust seoses mõnede DCLi portfellis olevate struktureeritud laenude tundlikkuse vähendamisega, mille arvestuslik turuväärtus on [0–2] miljardit eurot, vahemikus veebruar kuni juuli 2013 ja juuni kuni november 2014, järgides rangelt tingimust parandada nende majanduslikku väärtust ning võttes arvesse tundlikkuse vähendamisest tulenevat väiksemat kohtuvaidluste riski. Selle tegevuse kogumaht ulatub 600 miljoni euroni.

| (626) | DCLi kavandatav tase moodustab vähem kui [0–5] % DCLi tagasimaksmata laenude kogusummast. Seega ei peaks see võimalus korraldada ümber mõned olemasolevad laenud koos väga piiratud uute laenude andmisega, ainsa eesmärgiga vähendada olemasolevas portfellis oodatavaid kadusid (ja nii ka saneerimiskulusid liikmesriikide jaoks), kaasa tooma põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(626)

DCLi kavandatav tase moodustab vähem kui [0–5] % DCLi tagasimaksmata laenude kogusummast. Seega ei peaks see võimalus korraldada ümber mõned olemasolevad laenud koos väga piiratud uute laenude andmisega, ainsa eesmärgiga vähendada olemasolevas portfellis oodatavaid kadusid (ja nii ka saneerimiskulusid liikmesriikide jaoks), kaasa tooma põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.

| (627) | Lisaks võib Crediop ellu viia olemasolevatele klientidele suunatud väga piiratud aktiivsust kogusummas 200 miljonit eurot ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

(627)

Lisaks võib Crediop ellu viia olemasolevatele klientidele suunatud väga piiratud aktiivsust kogusummas 200 miljonit eurot ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

| (628) | Tegevuse tase on praktikas piiratud Crediopi suhtes kehtivatest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmisega, et vältida [...] (ehk vähem kui [0–5] % tagasimaksmata võlast) ja vältida Crediopi kohest sattumist likvideerimisolukorda. Tegevuse tase on muu hulgas rangelt kooskõlas Crediopi võimega end kommertshoiuste vormis rahastada. Komisjon märgib, et olemasolevate klientide uute laenude rahastamise maht on tõsiselt piiratud ja rangelt vajalik selleks, et vältida kulukat kohest likvideerimist ja säilitada Crediopi müügi võimalused aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest, kui turutingimused ja EMTN (Euro Medium Term Note) loomulik amortiseerimine seda taas võimaldavad. Loa puudumisel likvideeritakse Crediop jooksva aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(628)

Tegevuse tase on praktikas piiratud Crediopi suhtes kehtivatest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmisega, et vältida [...] (ehk vähem kui [0–5] % tagasimaksmata võlast) ja vältida Crediopi kohest sattumist likvideerimisolukorda. Tegevuse tase on muu hulgas rangelt kooskõlas Crediopi võimega end kommertshoiuste vormis rahastada. Komisjon märgib, et olemasolevate klientide uute laenude rahastamise maht on tõsiselt piiratud ja rangelt vajalik selleks, et vältida kulukat kohest likvideerimist ja säilitada Crediopi müügi võimalused aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest, kui turutingimused ja EMTN (Euro Medium Term Note) loomulik amortiseerimine seda taas võimaldavad. Loa puudumisel likvideeritakse Crediop jooksva aasta lõpuks.

| (629) | Lisaks ei anna Dexia käesoleva otsuse vastuvõtmisest alates asutustele Dexia Israël ja DAM mitte ühtegi uut rahastust. |
| --- | --- |

(629)

Lisaks ei anna Dexia käesoleva otsuse vastuvõtmisest alates asutustele Dexia Israël ja DAM mitte ühtegi uut rahastust.

6.4.4.   Meetmete järelevalve

| (630) | Komisjon märgib, et pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt on soovitatav, et asjaomased liikmesriigid esitaksid komisjonile korrapäraselt üksikasjalikke aruandeid, et komisjon saaks veenduda kava rakendamises kooskõlas teatatud kohustustega, ning seda kuni varade tähtaja lõpuni. |
| --- | --- |

(630)

Komisjon märgib, et pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt on soovitatav, et asjaomased liikmesriigid esitaksid komisjonile korrapäraselt üksikasjalikke aruandeid, et komisjon saaks veenduda kava rakendamises kooskõlas teatatud kohustustega, ning seda kuni varade tähtaja lõpuni.

| (631) | Sellega seoses esitab läbivaadatud saneerimiskava järelevalve eest vastutav sõltumatu ekspert komisjonile kogu saneerimiskava kestuse ajal poolaastaaruanded ja aasta lõpu aruande. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige järgmisest: i) DCLi tundlike laenude portfelli tundlikkuse vähendamise summast kinnipidamine ja tingimuste järgimine; ii) Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahastuste piirmäärast kinnipidamine; iii) kinnipidamine kavandatud müükide ajakavast, mis hõlmab müügi kuupäeva, varade arvestuslikku väärtust 31. detsembril 2011, müügi väärtust, saadud kasumit või kahjumit ja meetmeid, mida tuleb läbivaadatud saneerimiskava raames veel täita; iv) DAMi ja Dexia Israël’i haldamine ja vahendite eraldamine (ring-fencing). |
| --- | --- |

(631)

Sellega seoses esitab läbivaadatud saneerimiskava järelevalve eest vastutav sõltumatu ekspert komisjonile kogu saneerimiskava kestuse ajal poolaastaaruanded ja aasta lõpu aruande. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige järgmisest: i) DCLi tundlike laenude portfelli tundlikkuse vähendamise summast kinnipidamine ja tingimuste järgimine; ii) Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahastuste piirmäärast kinnipidamine; iii) kinnipidamine kavandatud müükide ajakavast, mis hõlmab müügi kuupäeva, varade arvestuslikku väärtust 31. detsembril 2011, müügi väärtust, saadud kasumit või kahjumit ja meetmeid, mida tuleb läbivaadatud saneerimiskava raames veel täita; iv) DAMi ja Dexia Israël’i haldamine ja vahendite eraldamine (ring-fencing).

6.4.5.   Läbivaadatud saneerimiskava elluviimisel esinevad ohud

| (632) | Komisjon märgib, et Dexia tegevuse tulem peaks 2013. aastal jääma negatiivseks hoolimata tagatise kulude langemisest 5 baaspunktini. Dexia varad peaksid võimaldama kaalutud keskmise marginaali umbes [25–75] baaspunkti alla Euribori 3 kuu taseme. See marginaal peaks alates 2016. aastast stabiliseeruma [25–75] baaspunkti juures. See on eelkõige tingitud emissiooni puhul kasutatavatest väikestest marginaalidest, aga samuti panga sularahatagatise negatiivsest hüvitamisest (177), mis oli 2013. aastal [30–40] miljardit eurot. See summa peaks 2020. aastaks [25–75 %] võrra vähenema, kui intressimäärade kasvamise stsenaarium peaks realiseeruma. |
| --- | --- |

(632)

Komisjon märgib, et Dexia tegevuse tulem peaks 2013. aastal jääma negatiivseks hoolimata tagatise kulude langemisest 5 baaspunktini. Dexia varad peaksid võimaldama kaalutud keskmise marginaali umbes [25–75] baaspunkti alla Euribori 3 kuu taseme. See marginaal peaks alates 2016. aastast stabiliseeruma [25–75] baaspunkti juures. See on eelkõige tingitud emissiooni puhul kasutatavatest väikestest marginaalidest, aga samuti panga sularahatagatise negatiivsest hüvitamisest (177), mis oli 2013. aastal [30–40] miljardit eurot. See summa peaks 2020. aastaks [25–75 %] võrra vähenema, kui intressimäärade kasvamise stsenaarium peaks realiseeruma.

| (633) | Kontserni rahastamise kulu peaks vahemikus 2012–2013 vähenema poole võrra, kuna alates 2013. aastast langeb tagatiste kulu 5 baaspunktile, võrreldes 2012. aasta 90 baaspunktiga. See kujutab endast enam kui [250–750] miljoni eurost kokkuhoidu 2013. aastal. See kokkuhoid väheneb vastavalt tagatiste väljastamise vähenemisele. Rahastamise kulu on aga alles 2014. aastast alates varadelt saadavatest intressidest väiksem, kuna kallimate rahastamistingimuste (erakorraline likviidsusabi, Belfiuse käes osaliselt olnud pikaajaliste tagatiste emissioonid) kasutamine lõpetati ning kasvav lühiajaliste rahastuste (keskpangast ja repotehingute turu kaudu) kasutamine on Euriborile läheneval tasemel. |
| --- | --- |

(633)

Kontserni rahastamise kulu peaks vahemikus 2012–2013 vähenema poole võrra, kuna alates 2013. aastast langeb tagatiste kulu 5 baaspunktile, võrreldes 2012. aasta 90 baaspunktiga. See kujutab endast enam kui [250–750] miljoni eurost kokkuhoidu 2013. aastal. See kokkuhoid väheneb vastavalt tagatiste väljastamise vähenemisele. Rahastamise kulu on aga alles 2014. aastast alates varadelt saadavatest intressidest väiksem, kuna kallimate rahastamistingimuste (erakorraline likviidsusabi, Belfiuse käes osaliselt olnud pikaajaliste tagatiste emissioonid) kasutamine lõpetati ning kasvav lühiajaliste rahastuste (keskpangast ja repotehingute turu kaudu) kasutamine on Euriborile läheneval tasemel.

| (634) | Kapitalikasumisse paigutatud väärtpaberite intressid peaksid kasumiaruandele kasvavalt mõjuma, alates 2019. aastast enam kui [100–300] miljonit eurot, võrreldes vähem kui [50–250] miljoni euroga enne 2015. aastat. |
| --- | --- |

(634)

Kapitalikasumisse paigutatud väärtpaberite intressid peaksid kasumiaruandele kasvavalt mõjuma, alates 2019. aastast enam kui [100–300] miljonit eurot, võrreldes vähem kui [50–250] miljoni euroga enne 2015. aastat.

| (635) | Komisjon märgib, et Dexia kontsern ei tohiks saada enne 2018. aastat mitte mingit kasu, kuna tegevuskulud peaksid kestvalt jääma pangateenuste puhastulust suuremaks. Komisjon märgib samuti, et iga-aastane riskikulu jääb vahemikus 2013–2020 alla tagasimaksmata laenude ja võlakirjade [0–20] baaspunkti taseme. Muu hulgas võivad osutuda ebapiisavaks iga-aastased vahendid riskidele ja kuludele summas [50–200] miljonit eurot, mis peavad käima läbi DCLi, et tegeleda tundlike laenudega seotud kohtuvaidluste riskiga. |
| --- | --- |

(635)

Komisjon märgib, et Dexia kontsern ei tohiks saada enne 2018. aastat mitte mingit kasu, kuna tegevuskulud peaksid kestvalt jääma pangateenuste puhastulust suuremaks. Komisjon märgib samuti, et iga-aastane riskikulu jääb vahemikus 2013–2020 alla tagasimaksmata laenude ja võlakirjade [0–20] baaspunkti taseme. Muu hulgas võivad osutuda ebapiisavaks iga-aastased vahendid riskidele ja kuludele summas [50–200] miljonit eurot, mis peavad käima läbi DCLi, et tegeleda tundlike laenudega seotud kohtuvaidluste riskiga.

| (636) | Asjaomased liikmesriigid on rõhutanud, et Dexia üks peamisi raskusi algas tema suurest tuletisinstrumentide portfellist, mis oli seotud tema pikaajaliste fikseeritud intressimääraga laenude andmisega avalikule sektorile. 2011. aasta suvekuude intressimäärade langemisega kaasnes marginaalnõuete kasv enam kui [0–25] miljardit eurot (178). Vahetustehingute vastaspooltele kantud sularahatagatis oli 2012. aasta lõpus umbes [25–75] miljardit eurot. Kuna tasu maksti euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäära (euro overnight index average, Eonia) intressimäära alusel, siis oli marginaal Euribori 3 kuuga võrreldes negatiivne. Kuna Dexia rahastamismäär peaks 2013. aastal olema Euribor +[25–75] baaspunkti läheduses, siis oleks sularahatagatise aastane kulu [100–300] miljonit eurot. Kulud peaksid seejärel hakkama järk-järgult vähenema (jõudmaks alates 2017. aastast alla [25–75] miljoni euro taseme) nelja teguri koosmõjul: i) pikaajaliste intressimäärade tõus, mis peaks vähendama makstava sularahatagatise summat; ii) rahastamistingimuste nõudmiste langemine ja paranemine koos Dexia väikeste kuludega; iii) lõhede stabiliseerumine lühiajaliste intressimäärade, eelkõige Eonia intressimäära ja Euribori 3 kuu määra vahel; iv) laenuportfelli ja sellega seotud tuletisinstrumentide portfelli mõttelise tagasimaksmata võla amortiseerumine. Kui üks esimesest kolmest aspektist ellu ei rakendu, siis võivad kontserni lisakulud ületada vahemikus 2014–2020 [...] miljoni euro taseme. |
| --- | --- |

(636)

Asjaomased liikmesriigid on rõhutanud, et Dexia üks peamisi raskusi algas tema suurest tuletisinstrumentide portfellist, mis oli seotud tema pikaajaliste fikseeritud intressimääraga laenude andmisega avalikule sektorile. 2011. aasta suvekuude intressimäärade langemisega kaasnes marginaalnõuete kasv enam kui [0–25] miljardit eurot (178). Vahetustehingute vastaspooltele kantud sularahatagatis oli 2012. aasta lõpus umbes [25–75] miljardit eurot. Kuna tasu maksti euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäära (euro overnight index average, Eonia) intressimäära alusel, siis oli marginaal Euribori 3 kuuga võrreldes negatiivne. Kuna Dexia rahastamismäär peaks 2013. aastal olema Euribor +[25–75] baaspunkti läheduses, siis oleks sularahatagatise aastane kulu [100–300] miljonit eurot. Kulud peaksid seejärel hakkama järk-järgult vähenema (jõudmaks alates 2017. aastast alla [25–75] miljoni euro taseme) nelja teguri koosmõjul: i) pikaajaliste intressimäärade tõus, mis peaks vähendama makstava sularahatagatise summat; ii) rahastamistingimuste nõudmiste langemine ja paranemine koos Dexia väikeste kuludega; iii) lõhede stabiliseerumine lühiajaliste intressimäärade, eelkõige Eonia intressimäära ja Euribori 3 kuu määra vahel; iv) laenuportfelli ja sellega seotud tuletisinstrumentide portfelli mõttelise tagasimaksmata võla amortiseerumine. Kui üks esimesest kolmest aspektist ellu ei rakendu, siis võivad kontserni lisakulud ületada vahemikus 2014–2020 [...] miljoni euro taseme.

| (637) | Kontsern kavandab turutingimuste stabiliseerimist alates 2014. aastast ja laenumarginaalide lähendamist nende varasemale keskmisele. Näiteks kavandab pank, et Itaalia riigi marginaal, mis oli 2012. aastal 350 baaspunkti, jõuaks 2018. aastaks [25–75] baaspunktini ja et krediidituletisinstrumentide näitajad [...]. Vastupidine stsenaarium võib oluliselt mõjutada varjatud kahjusid 2016.–2020. aastatel. |
| --- | --- |

(637)

Kontsern kavandab turutingimuste stabiliseerimist alates 2014. aastast ja laenumarginaalide lähendamist nende varasemale keskmisele. Näiteks kavandab pank, et Itaalia riigi marginaal, mis oli 2012. aastal 350 baaspunkti, jõuaks 2018. aastaks [25–75] baaspunktini ja et krediidituletisinstrumentide näitajad [...]. Vastupidine stsenaarium võib oluliselt mõjutada varjatud kahjusid 2016.–2020. aastatel.

| (638) | Kontserni rahastamiskava näeb ette kasvavat investeerimist riigi tagatud väärtpaberiturule ([5–20] miljardit eurot pikaajalises perspektiivis ja [10–40] miljardit lühiajalises perspektiivis) ning nende väärtpaberite refinantseerimise tagatiseks eurosüsteemi (euroala keskpankade süsteem) paigutamise sümmeetrilist vähendamist. Siiani on kontsern saanud turule investeerida piiratud mahus (179) ja miski ei võimalda väita, et investorite huvi tulevikus muutuks. Kavandatava rahastuste kombinatsiooni võivad ohtu seada sellised ebakindlad aspektid nagu käendajate riikide krediidireiting, turgude likviidsus ja nende võime võtta vastu tagatud pangaväärtpabereid. Igasugune ebasoodsam stsenaarium väljenduks erakorralise likviidsusabi enamas kasutamises, millega kaasneks rahastamiskulude tõus. Näiteks, kui ei ole võimalik saavutada eesmärki paigutada lühiajalisi väärtpabereid [10–40] miljardi euro väärtuses ja rahastamine toimuks erakorralise likviidsusabi kaudu, siis võiks see kaasa tuua umbes [150–400] miljoni eurose lisakulu aastas. |
| --- | --- |

(638)

Kontserni rahastamiskava näeb ette kasvavat investeerimist riigi tagatud väärtpaberiturule ([5–20] miljardit eurot pikaajalises perspektiivis ja [10–40] miljardit lühiajalises perspektiivis) ning nende väärtpaberite refinantseerimise tagatiseks eurosüsteemi (euroala keskpankade süsteem) paigutamise sümmeetrilist vähendamist. Siiani on kontsern saanud turule investeerida piiratud mahus (179) ja miski ei võimalda väita, et investorite huvi tulevikus muutuks. Kavandatava rahastuste kombinatsiooni võivad ohtu seada sellised ebakindlad aspektid nagu käendajate riikide krediidireiting, turgude likviidsus ja nende võime võtta vastu tagatud pangaväärtpabereid. Igasugune ebasoodsam stsenaarium väljenduks erakorralise likviidsusabi enamas kasutamises, millega kaasneks rahastamiskulude tõus. Näiteks, kui ei ole võimalik saavutada eesmärki paigutada lühiajalisi väärtpabereid [10–40] miljardi euro väärtuses ja rahastamine toimuks erakorralise likviidsusabi kaudu, siis võiks see kaasa tuua umbes [150–400] miljoni eurose lisakulu aastas.

| (639) | Komisjon on siiski seisukohal, et need riskid on Dexia sarnase kontserni saneerimiskava täitmisele omased ja ilma neid vähendamata arvab komisjon, et need ei tohiks seada ohtu kava, nagu see on esitatud ja heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(639)

Komisjon on siiski seisukohal, et need riskid on Dexia sarnase kontserni saneerimiskava täitmisele omased ja ilma neid vähendamata arvab komisjon, et need ei tohiks seada ohtu kava, nagu see on esitatud ja heaks kiidetud.

6.5.   DMA MÜÜGITEHINGU KOKKUSOBIVUS

6.5.1.   Kokkusobivuse hindamise ulatus

| (640) | Seoses arengupanga loomise eesmärgil toimuvate tehingutega on komisjon seisukohal, et abi võib moonutada konkurentsi kahel tasandil: rahandusasutuste vahelise konkurentsi tasandil, mis puudutab abi arengupangale, (I tasand) ning DMA rahastusest kasusaajate ja nende võimalike konkurentide vahelise konkurentsi tasandil (II tasand). |
| --- | --- |

(640)

Seoses arengupanga loomise eesmärgil toimuvate tehingutega on komisjon seisukohal, et abi võib moonutada konkurentsi kahel tasandil: rahandusasutuste vahelise konkurentsi tasandil, mis puudutab abi arengupangale, (I tasand) ning DMA rahastusest kasusaajate ja nende võimalike konkurentide vahelise konkurentsi tasandil (II tasand).

| (641) | Nagu eespool osutatud, on komisjon tuvastanud DMA müüki käsitlevas teatises abimeetme tulevasele arengupangale, nimelt Prantsusmaa võetud kohustuse, et riik, DCD ja Banque Postale rekapitaliseerivad uue krediidiasutuse ja DMA, kui see vajalikuks osutub. |
| --- | --- |

(641)

Nagu eespool osutatud, on komisjon tuvastanud DMA müüki käsitlevas teatises abimeetme tulevasele arengupangale, nimelt Prantsusmaa võetud kohustuse, et riik, DCD ja Banque Postale rekapitaliseerivad uue krediidiasutuse ja DMA, kui see vajalikuks osutub.

| (642) | Praegusel hetkel ei saa komisjon ainult DMA müügitehingut käsitleva teatise põhjal määrata kindlaks II tasandi konkreetseid abimeetmeid. Komisjon võtab siiski teadmiseks Prantsusmaa võetud kohustuse teha komisjoniga koostööd selle tasandi võimalike abimeetmete kindlaks määramisel ja hindamisel, seadmata kahtluse alla komisjoni volitusi ja ülesannet igasugust võimalikku abi hinnata. |
| --- | --- |

(642)

Praegusel hetkel ei saa komisjon ainult DMA müügitehingut käsitleva teatise põhjal määrata kindlaks II tasandi konkreetseid abimeetmeid. Komisjon võtab siiski teadmiseks Prantsusmaa võetud kohustuse teha komisjoniga koostööd selle tasandi võimalike abimeetmete kindlaks määramisel ja hindamisel, seadmata kahtluse alla komisjoni volitusi ja ülesannet igasugust võimalikku abi hinnata.

| (643) | Seoses I taseme konkurentsiga on komisjon seisukohal, et DMA on mingis mõttes Dexia kontserni järglane ja et ta sai Dexia tütarettevõttena juba vähemalt osaliselt kasu kontsernile varasemalt antud abist. Lisaks saab ta endiselt Dexia tütarettevõttena Dexiale jätkuvalt antavast abist kasu (erakorraline likviidsusabi ja refinantseerimise tagatis) ning see jätkub kuni tema müügini hiljemalt 31. jaanuaril 2013. |
| --- | --- |

(643)

Seoses I taseme konkurentsiga on komisjon seisukohal, et DMA on mingis mõttes Dexia kontserni järglane ja et ta sai Dexia tütarettevõttena juba vähemalt osaliselt kasu kontsernile varasemalt antud abist. Lisaks saab ta endiselt Dexia tütarettevõttena Dexiale jätkuvalt antavast abist kasu (erakorraline likviidsusabi ja refinantseerimise tagatis) ning see jätkub kuni tema müügini hiljemalt 31. jaanuaril 2013.

| (644) | Nagu komisjon on juba varasemalt osutanud, siis kuulub DMA ettevõttesse, kes saab uut abi oma müügitehingu raames, mis on seotud arengupanga loomisega Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamiseks. |
| --- | --- |

(644)

Nagu komisjon on juba varasemalt osutanud, siis kuulub DMA ettevõttesse, kes saab uut abi oma müügitehingu raames, mis on seotud arengupanga loomisega Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamiseks.

| (645) | Samas on DMA-l nn tundlike laenude portfell, mille nominaalväärtus oli 30. juunil 2012 [5–15] miljardit eurot, ja kuigi ta kuulub ettevõttesse, kes on aktiivne turutõrgetega turul, siis on siiski tegemist turuga, kus võib esineda konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(645)

Samas on DMA-l nn tundlike laenude portfell, mille nominaalväärtus oli 30. juunil 2012 [5–15] miljardit eurot, ja kuigi ta kuulub ettevõttesse, kes on aktiivne turutõrgetega turul, siis on siiski tegemist turuga, kus võib esineda konkurentsimoonutusi.

| (646) | Komisjon tugineb seega DMA-le antava abi siseturuga kokkusobivuse hindamisel pankade ümberkorraldamise teatisele ja eelkõige selle punktile 17, milles sätestatakse järgmist:
  „Pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldusväärsust. Sellega võidakse anda panus ka finantssektori tugevdamisse. Ostja peab tõendama integreeritud üksuse elujõulisust. Müügi puhul tuleb kinni pidada elujõulisuse, omapanuse ja konkurentsimoonutuste piiramise nõuetest”. |
| --- | --- |

(646)

Komisjon tugineb seega DMA-le antava abi siseturuga kokkusobivuse hindamisel pankade ümberkorraldamise teatisele ja eelkõige selle punktile 17, milles sätestatakse järgmist:

„Pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldusväärsust. Sellega võidakse anda panus ka finantssektori tugevdamisse. Ostja peab tõendama integreeritud üksuse elujõulisust. Müügi puhul tuleb kinni pidada elujõulisuse, omapanuse ja konkurentsimoonutuste piiramise nõuetest”.

| (647) | Komisjon märgib siiski rahuloluga, et Prantsuse ametiasutused tahavad DMA üksuse toel luua arengupanga, mille tegevus piirdub rangelt lihtrahastamise (nn vanilla laenud) osutamisega Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele, kelle suhtes esineb rahastamise turul tõrkeid. |
| --- | --- |

(647)

Komisjon märgib siiski rahuloluga, et Prantsuse ametiasutused tahavad DMA üksuse toel luua arengupanga, mille tegevus piirdub rangelt lihtrahastamise (nn vanilla laenud) osutamisega Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele, kelle suhtes esineb rahastamise turul tõrkeid.

| (648) | Komisjon hindab seega kõigepealt ka selle riigiabi kokkusobivust siseturuga, mida arengupank saab seoses vajadusega luua selline arengupank, millesse DMA sobib (6.5.2. jagu allpool). Eraldi hinnatakse DMA rahastusi, mis võivad sisaldada abi (II tasand). |
| --- | --- |

(648)

Komisjon hindab seega kõigepealt ka selle riigiabi kokkusobivust siseturuga, mida arengupank saab seoses vajadusega luua selline arengupank, millesse DMA sobib (6.5.2. jagu allpool). Eraldi hinnatakse DMA rahastusi, mis võivad sisaldada abi (II tasand).

| (649) | Seoses haiglate liigitamisega on komisjon arvamusel, et haiglaid tuleks hoolimata sellest, kas nad on era- või riigihaiglad, käsitleda ettevõtetena (180). Oma 2002. aasta otsuses Iirimaa haiglate kohta (181) leidis komisjon Höffneri kohtuasjas tehtud otsuse põhjal selgesõnaliselt, et haiglad on ettevõtted. Nii on selge, et haiglate toetamise puhul võib olla tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(649)

Seoses haiglate liigitamisega on komisjon arvamusel, et haiglaid tuleks hoolimata sellest, kas nad on era- või riigihaiglad, käsitleda ettevõtetena (180). Oma 2002. aasta otsuses Iirimaa haiglate kohta (181) leidis komisjon Höffneri kohtuasjas tehtud otsuse põhjal selgesõnaliselt, et haiglad on ettevõtted. Nii on selge, et haiglate toetamise puhul võib olla tegemist riigiabiga.

| (650) | Käesolevas otsuses piirdutakse I tasandile antud abi hindamisega (arengupanga abil). Mitte kuidagi ei seata kahtluse alla komisjoni seisukohta II tasandi abi olemasolu ja kokkusobivuse kohta siseturuga. |
| --- | --- |

(650)

Käesolevas otsuses piirdutakse I tasandile antud abi hindamisega (arengupanga abil). Mitte kuidagi ei seata kahtluse alla komisjoni seisukohta II tasandi abi olemasolu ja kokkusobivuse kohta siseturuga.

6.5.2.   DMA kui arengupanga hindamine

| (651) | Komisjon peab otsustama, kas arengupangale antav abi on siseturuga kokkusobiv. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatakse mõned erandid kokkusobivuse üldpõhimõtetest, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1. |
| --- | --- |

(651)

Komisjon peab otsustama, kas arengupangale antav abi on siseturuga kokkusobiv. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatakse mõned erandid kokkusobivuse üldpõhimõtetest, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1.

| (652) | Eelkõige sätestatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c, et „Siseturuga kokkusobivaks võib pidada: [...] abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. |
| --- | --- |

(652)

Eelkõige sätestatakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c, et „Siseturuga kokkusobivaks võib pidada: [...] abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

| (653) | Arengupanga loomist ei käsitleta üheski konkreetses komisjoni teatises, täpsustades selleks puhuks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

(653)

Arengupanga loomist ei käsitleta üheski konkreetses komisjoni teatises, täpsustades selleks puhuks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud eeskirju.

| (654) | Nii peab komisjon hindama meetme kokkusobivust otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 põhjal. Kuna nimetatud sätte teised eesmärgid ei ole asjassepuutuvad ja ka Prantsusmaa ei ole neid käsitlenud, siis uurib komisjon meedet ainult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c valguses. |
| --- | --- |

(654)

Nii peab komisjon hindama meetme kokkusobivust otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 põhjal. Kuna nimetatud sätte teised eesmärgid ei ole asjassepuutuvad ja ka Prantsusmaa ei ole neid käsitlenud, siis uurib komisjon meedet ainult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c valguses.

| (655) | Meetme kokkusobivuse uurimiseks sellel alusel tuleb hinnata meetme iseloomu sobivust eesmärgi saavutamiseks. Selleks tuleb uurida, kas meede: 1) on suunatud ühishuvi eesmärgi rahuldamisele, 2) panustab kohasel viisil turutõrkega tegelemisse, 3) võib tekitada kõrvalmõju ja 4) jääb proportsionaalseks, piirates miinimumini soovimatut mõju ärile ja konkurentsile. |
| --- | --- |

(655)

Meetme kokkusobivuse uurimiseks sellel alusel tuleb hinnata meetme iseloomu sobivust eesmärgi saavutamiseks. Selleks tuleb uurida, kas meede: 1) on suunatud ühishuvi eesmärgi rahuldamisele, 2) panustab kohasel viisil turutõrkega tegelemisse, 3) võib tekitada kõrvalmõju ja 4) jääb proportsionaalseks, piirates miinimumini soovimatut mõju ärile ja konkurentsile.

6.5.2.1.   Hästi määratletud ühishuvi eesmärgi elluviimine

| (656) | Komisjon peab kindlaks tegema, kas DMA loomise ja kapitaliseerimise eesmärk on vastata ühishuvi eesmärgile, mis on hädavajalik tingimus, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c. Lisaks peab komisjon kindlaks tegema, kas teatatud meede sobib selle eesmärgi jaoks. |
| --- | --- |

(656)

Komisjon peab kindlaks tegema, kas DMA loomise ja kapitaliseerimise eesmärk on vastata ühishuvi eesmärgile, mis on hädavajalik tingimus, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c. Lisaks peab komisjon kindlaks tegema, kas teatatud meede sobib selle eesmärgi jaoks.

| (657) | Komisjon märgib, et DMA siseneb selgelt kindlaksmääratud sektoritesse, mille puhul Prantsusmaa puhul on ilmnenud turutõrkeid, mis on seotud Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega. Komisjon tunnistab, et nende kahe sektori rahastamise turg ei toimi praegu rahuldavalt, kuna esineb turutõrge (pakkumise puudumine ehk laenuturu kriis, credit crunch). Komisjoni arvates on näidatud, et turul tegutsevad eraosalejad (erapangad) ei suuda seda pakkumise defitsiiti täita, eelkõige järgmistel põhjustel: 1) uued õigusaktidest tulenevad piirangud (nn Basel III eeskirjade kehtestamine), seavad pikaajalise likviidsuse pakkumise ebasoodsasse olukorda, kui seda ei hoita hoiustes, aga ka 2) finantskriis, mis sunnib panku vähendama oma bilanssi ja rahastamispakkumist. Komisjon märgib seega, et teised pangaasutused ei peaks täielikult üle võtma Dexia kontserni liidrirolli nende sektorite rahastamise turul (182) enne tema saneerimist (ja kelle puhul uute toodete pakkumine ei ole põhimõtteliselt enam lubatud). |
| --- | --- |

(657)

Komisjon märgib, et DMA siseneb selgelt kindlaksmääratud sektoritesse, mille puhul Prantsusmaa puhul on ilmnenud turutõrkeid, mis on seotud Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega. Komisjon tunnistab, et nende kahe sektori rahastamise turg ei toimi praegu rahuldavalt, kuna esineb turutõrge (pakkumise puudumine ehk laenuturu kriis, credit crunch). Komisjoni arvates on näidatud, et turul tegutsevad eraosalejad (erapangad) ei suuda seda pakkumise defitsiiti täita, eelkõige järgmistel põhjustel: 1) uued õigusaktidest tulenevad piirangud (nn Basel III eeskirjade kehtestamine), seavad pikaajalise likviidsuse pakkumise ebasoodsasse olukorda, kui seda ei hoita hoiustes, aga ka 2) finantskriis, mis sunnib panku vähendama oma bilanssi ja rahastamispakkumist. Komisjon märgib seega, et teised pangaasutused ei peaks täielikult üle võtma Dexia kontserni liidrirolli nende sektorite rahastamise turul (182) enne tema saneerimist (ja kelle puhul uute toodete pakkumine ei ole põhimõtteliselt enam lubatud).

| (658) | Samuti on näidatud, et Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste keskpika rahastamise vajadust võib hinnata 18–20 miljardile eurole ja vastavalt 2–4 miljardile eurole aastas. Pangaasutused peaksid piirama oma pakkumist tasemele umbes 10 miljardit eurot (2013. aastal). Seega on Prantsuse avaliku sektori rahastamise puudujääk hinnanguliselt umbes 10 miljardit eurot, kuna CDC erakorralist eelarvet ei saa enam uuendada. DMA loomise eesmärk on rahuldada 20–25 % kogunõudlusest ehk iga-aastase summana umbes 5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(658)

Samuti on näidatud, et Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste keskpika rahastamise vajadust võib hinnata 18–20 miljardile eurole ja vastavalt 2–4 miljardile eurole aastas. Pangaasutused peaksid piirama oma pakkumist tasemele umbes 10 miljardit eurot (2013. aastal). Seega on Prantsuse avaliku sektori rahastamise puudujääk hinnanguliselt umbes 10 miljardit eurot, kuna CDC erakorralist eelarvet ei saa enam uuendada. DMA loomise eesmärk on rahuldada 20–25 % kogunõudlusest ehk iga-aastase summana umbes 5 miljardit eurot.

| (659) | Samuti tuleb märkida, et tulusaajate rahastamisvajadused on enamasti pikaajalised, mis seab pangaasutused seoses uute likviidsusmääradega veelgi ebasoodsamasse olukorda. Komisjon märgib, et see aspekt piirab struktuuriliselt ja olulisel määral pankade soovi seda liiki rahastust pakkuda. |
| --- | --- |

(659)

Samuti tuleb märkida, et tulusaajate rahastamisvajadused on enamasti pikaajalised, mis seab pangaasutused seoses uute likviidsusmääradega veelgi ebasoodsamasse olukorda. Komisjon märgib, et see aspekt piirab struktuuriliselt ja olulisel määral pankade soovi seda liiki rahastust pakkuda.

6.5.2.2.   Meetme kohane iseloom

| (660) | Komisjon peab tagama, et DMA loomine oleks kohane reageering olemasolevale turutõrkele (rahastuse puudumine). |
| --- | --- |

(660)

Komisjon peab tagama, et DMA loomine oleks kohane reageering olemasolevale turutõrkele (rahastuse puudumine).

| (661) | Komisjon märgib, et DMA sekkumissektor on täpselt kindlaks määratud ja piirdub kaht liiki tulusaajatega, kelle puhul on tõestatud turutõrke olemasolu. Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele pakutakse rahastust turutingimustel, mis ei ole teiste kommertspankade pakutavatest tingimustest soodsamad. Komisjon märgib, et turul hinnaliidri positsiooni mittetaotlemise kohustuse eesmärk on piirata rangelt DMA tegevust Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamise turuga, piiramata samas teiste konkurentide juurdepääsu turule. See kohustus ei ole ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

(661)

Komisjon märgib, et DMA sekkumissektor on täpselt kindlaks määratud ja piirdub kaht liiki tulusaajatega, kelle puhul on tõestatud turutõrke olemasolu. Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele pakutakse rahastust turutingimustel, mis ei ole teiste kommertspankade pakutavatest tingimustest soodsamad. Komisjon märgib, et turul hinnaliidri positsiooni mittetaotlemise kohustuse eesmärk on piirata rangelt DMA tegevust Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamise turuga, piiramata samas teiste konkurentide juurdepääsu turule. See kohustus ei ole ajaliselt piiratud.

6.5.2.3.   Kõrvalmõju olemasolu

| (662) | Komisjon peab uurima, kas DMA loomine võib kaasa tuua kõrvalmõju, see tähendab muuta Prantsuse avaliku sektori rahastamise atraktiivsemaks selliselt, et erasektor võiks vähehaaval DMAd asendada. |
| --- | --- |

(662)

Komisjon peab uurima, kas DMA loomine võib kaasa tuua kõrvalmõju, see tähendab muuta Prantsuse avaliku sektori rahastamise atraktiivsemaks selliselt, et erasektor võiks vähehaaval DMAd asendada.

| (663) | Komisjon märgib, et DMA pakub lihttooteid ja nn vanilla laene. Nii on kommertspankadel võimalus pakkuda sarnaseid ja erinevaid tooteid, mis võivad vastata Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste nõudlusele. |
| --- | --- |

(663)

Komisjon märgib, et DMA pakub lihttooteid ja nn vanilla laene. Nii on kommertspankadel võimalus pakkuda sarnaseid ja erinevaid tooteid, mis võivad vastata Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste nõudlusele.

6.5.2.4.   Proportsionaalsus

| (664) | Komisjon peab kindlaks tegema, kas meetmega antud abi on eesmärgi suhtes proportsionaalne (see tähendab, kas eesmärki võib saavutada vähemate vahenditega) ja piirdub vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(664)

Komisjon peab kindlaks tegema, kas meetmega antud abi on eesmärgi suhtes proportsionaalne (see tähendab, kas eesmärki võib saavutada vähemate vahenditega) ja piirdub vajaliku miinimumiga.

| (665) | Komisjon märgib kõigepealt, et DMA kapitaliseerimise tase ([0–5] miljardit eurot) on piiratud võrreldes tuvastatud rahastamise puudumisega ([5–10] miljardit eurot). |
| --- | --- |

(665)

Komisjon märgib kõigepealt, et DMA kapitaliseerimise tase ([0–5] miljardit eurot) on piiratud võrreldes tuvastatud rahastamise puudumisega ([5–10] miljardit eurot).

| (666) | Komisjon märgib seejärel, et põhimõtteliselt ei tehta DMA rahastamise pakkumist konkurentidega võrreldes soodsamalt. See võimaldab vältida olemasoleva konkurentsi negatiivset mõjutamist. |
| --- | --- |

(666)

Komisjon märgib seejärel, et põhimõtteliselt ei tehta DMA rahastamise pakkumist konkurentidega võrreldes soodsamalt. See võimaldab vältida olemasoleva konkurentsi negatiivset mõjutamist.

6.5.3.   DMA kui ümberkorraldusabi saava arengupanga hindamine

| (667) | Nõutav ümberkorraldamise tase sõltub panga probleemide raskusastmest ja saadud abi ulatusest. Sellega seoses tuleb võtta arvesse abi, mis tuleneb rekapitaliseerimisest ja langenud väärtusega varade käsitlemise meetmetest ning Dexia kontsernilt minevikus saadud tagatistest, millest DMA samuti kasu sai. |
| --- | --- |

(667)

Nõutav ümberkorraldamise tase sõltub panga probleemide raskusastmest ja saadud abi ulatusest. Sellega seoses tuleb võtta arvesse abi, mis tuleneb rekapitaliseerimisest ja langenud väärtusega varade käsitlemise meetmetest ning Dexia kontsernilt minevikus saadud tagatistest, millest DMA samuti kasu sai.

| (668) | Ümberkorralduskava kokkusobivust tuleb hinnata pankade ümberkorraldamise teatises esitatud tingimuste alusel. Need tingimused on järgmised:






  1) | ümberkorralduskava abil peab olema võimalik taastada ettevõtja pikaajaline elujõulisus; |
| --- | --- | --- |

(668)

Ümberkorralduskava kokkusobivust tuleb hinnata pankade ümberkorraldamise teatises esitatud tingimuste alusel. Need tingimused on järgmised:

1)

ümberkorralduskava abil peab olema võimalik taastada ettevõtja pikaajaline elujõulisus;

| 2) | ümberkorralduskava peab tagama ümberkorralduskulude asjakohase jagamise riikide ja panga vahel; |
| --- | --- |

2)

ümberkorralduskava peab tagama ümberkorralduskulude asjakohase jagamise riikide ja panga vahel;

| 3) | ümberkorralduskava abil peab olema võimalik korvata abi põhjustatud ülemääraseid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

3)

ümberkorralduskava abil peab olema võimalik korvata abi põhjustatud ülemääraseid konkurentsimoonutusi.

a)   Ettevõtja pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (669) | Komisjon märgib, et DMA hoiab olulise varade portfelli „legacy” tähtaegumiseni alles, kuna see võib mõjutada tema majandustulemusi. See portfell peaks amortiseeruma 2020. aastaks umbes [25–75] %. |
| --- | --- |

(669)

Komisjon märgib, et DMA hoiab olulise varade portfelli „legacy” tähtaegumiseni alles, kuna see võib mõjutada tema majandustulemusi. See portfell peaks amortiseeruma 2020. aastaks umbes [25–75] %.

| (670) | Komisjon märgib, et olemasoleva varade portfelli suurus on väga tähtis seoses kavandatavate uute toodetega. Olemasoleva portfelli väga madal tulu rõhub seega märkimisväärselt struktuuri tasuvusele (omavahendite tulu). Prantsuse ametiasutuste esitatud prognooside kohaselt võimaldab eelkõige olemasoleva portfelli amortiseerumise (aeglane) rütm parandada omavahendite tulu ja mitte kavandatava tegevuse tasuvuse tõstmine. Kavandatavaid hinna- ja marginaalinäitajaid peetakse realistlikeks, kuigi nad on pigem suured. |
| --- | --- |

(670)

Komisjon märgib, et olemasoleva varade portfelli suurus on väga tähtis seoses kavandatavate uute toodetega. Olemasoleva portfelli väga madal tulu rõhub seega märkimisväärselt struktuuri tasuvusele (omavahendite tulu). Prantsuse ametiasutuste esitatud prognooside kohaselt võimaldab eelkõige olemasoleva portfelli amortiseerumise (aeglane) rütm parandada omavahendite tulu ja mitte kavandatava tegevuse tasuvuse tõstmine. Kavandatavaid hinna- ja marginaalinäitajaid peetakse realistlikeks, kuigi nad on pigem suured.

| (671) | Seoses hindade ja marginaalidega märgib komisjon, et DMA peaks oma rahastamise pakkumise esimesel aastal paigutama Euribor +[200–300] baaspunkti tasemele. See tase oleks realistlik ja konkurentide pakkumistega võrreldav (183). |
| --- | --- |

(671)

Seoses hindade ja marginaalidega märgib komisjon, et DMA peaks oma rahastamise pakkumise esimesel aastal paigutama Euribor +[200–300] baaspunkti tasemele. See tase oleks realistlik ja konkurentide pakkumistega võrreldav (183).

| (672) | Komisjon märgib, et arengupanka ja Banque Postale'i ühendava ühisettevõtte loomine peaks võimaldama DMA-l saada kasu territoriaal- ja kommertsvõrgustikust, mis kujutab endast olulist eelist väga arvukate kohalike omavalitsuste rahastamisel, mis on geograafiliselt üle kogu Prantsusmaa territooriumi hajutatud. |
| --- | --- |

(672)

Komisjon märgib, et arengupanka ja Banque Postale'i ühendava ühisettevõtte loomine peaks võimaldama DMA-l saada kasu territoriaal- ja kommertsvõrgustikust, mis kujutab endast olulist eelist väga arvukate kohalike omavalitsuste rahastamisel, mis on geograafiliselt üle kogu Prantsusmaa territooriumi hajutatud.

| (673) | Komisjon märgib, et omavahendite tulu tasemed, nii nagu need teada anti, ei ole piisavad võrreldes sellega, mida erainvestor nõuab. Omavahendite tulu peaks küündima 2017. aastal vaid [2–6] %ni. |
| --- | --- |

(673)

Komisjon märgib, et omavahendite tulu tasemed, nii nagu need teada anti, ei ole piisavad võrreldes sellega, mida erainvestor nõuab. Omavahendite tulu peaks küündima 2017. aastal vaid [2–6] %ni.

| (674) | Komisjon tunnistab siiski, et DMA on asutus, kelle kapital ületab õigusaktidest tulenevad nõuded (184), mis mõjub halvasti tema tasuvusele. |
| --- | --- |

(674)

Komisjon tunnistab siiski, et DMA on asutus, kelle kapital ületab õigusaktidest tulenevad nõuded (184), mis mõjub halvasti tema tasuvusele.

| (675) | Komisjon märgib, et see tasuvustase vastab sellele, mida võib oodata ühelt arengupangalt, mille eesmärk on leevendada turutõrget. Nii võib DMA ärimudeli lugeda oodatava tasuvuse osas komisjoni nõuetega kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

(675)

Komisjon märgib, et see tasuvustase vastab sellele, mida võib oodata ühelt arengupangalt, mille eesmärk on leevendada turutõrget. Nii võib DMA ärimudeli lugeda oodatava tasuvuse osas komisjoni nõuetega kooskõlas olevaks.

| (676) | Komisjon märgib, et DMA finantsprognoosid näitavad ainult mõne baaspunktilist riskikulu. Prantsusmaa hindas selle taseme mõistlikuks, rõhutades, et portfelli varasem riskikulu oli alla [0–5] baaspunkti. Muu hulgas ei näita prognoosid erireservi vajadust seoses tundlike laenudega seotud kohtuvaidluste riskiga. Komisjon on seisukohal, et need hüpoteesid on vastuvõetavad ainult siis, kui DMA tulevased aktsionärid võtavad endale kohustuse katta need võimalikud kahjud struktuuri kohase rekapitaliseerimise kaudu. Nii ei ohusta võimalikud kahjud struktuuri olemasolu ega tema võimet oma arengupanga tegevust teostada. |
| --- | --- |

(676)

Komisjon märgib, et DMA finantsprognoosid näitavad ainult mõne baaspunktilist riskikulu. Prantsusmaa hindas selle taseme mõistlikuks, rõhutades, et portfelli varasem riskikulu oli alla [0–5] baaspunkti. Muu hulgas ei näita prognoosid erireservi vajadust seoses tundlike laenudega seotud kohtuvaidluste riskiga. Komisjon on seisukohal, et need hüpoteesid on vastuvõetavad ainult siis, kui DMA tulevased aktsionärid võtavad endale kohustuse katta need võimalikud kahjud struktuuri kohase rekapitaliseerimise kaudu. Nii ei ohusta võimalikud kahjud struktuuri olemasolu ega tema võimet oma arengupanga tegevust teostada.

| (677) | Lisaks võttis Prantsuse riik endale kohustuse tagada, et komisjonile (185) esitatud äriplaan viiakse rangel viisil ellu ja et tehakse ettepanekuid DMA või uue krediidiasutuse üld- ja personalikulude vähendamiseks, kui: i) puhaskasum jääb rohkem kui [20–30] % allapoole sätestatud eesmärgist või ii) kasumiaruandes registreeritakse kahjusid või iii) DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei pea enam kinni kehtivatest minimaalsetest regulatiivsetest määradest. |
| --- | --- |

(677)

Lisaks võttis Prantsuse riik endale kohustuse tagada, et komisjonile (185) esitatud äriplaan viiakse rangel viisil ellu ja et tehakse ettepanekuid DMA või uue krediidiasutuse üld- ja personalikulude vähendamiseks, kui: i) puhaskasum jääb rohkem kui [20–30] % allapoole sätestatud eesmärgist või ii) kasumiaruandes registreeritakse kahjusid või iii) DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei pea enam kinni kehtivatest minimaalsetest regulatiivsetest määradest.

| (678) | Eelneva põhjal on komisjon seega arvamisel, et DMA peaks olema arengupangana pikaajaliselt elujõuline. |
| --- | --- |

(678)

Eelneva põhjal on komisjon seega arvamisel, et DMA peaks olema arengupangana pikaajaliselt elujõuline.

b)   Asutuse omapanus

| (679) | Pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt peab ümberkorralduskava tagama ümberkorralduskulude asjakohase jagamise asjaomaste liikmesriikide ja panga vahel, see tähendab, et ümberkorralduskavaga tuleb ette näha, et pank ja selle aktsionärid kataksid ümberkorralduskulud võimalikult suures ulatuses oma vahenditest. See on vajalik selleks, et päästetavad pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama. |
| --- | --- |

(679)

Pankade ümberkorraldamise teatise kohaselt peab ümberkorralduskava tagama ümberkorralduskulude asjakohase jagamise asjaomaste liikmesriikide ja panga vahel, see tähendab, et ümberkorralduskavaga tuleb ette näha, et pank ja selle aktsionärid kataksid ümberkorralduskulud võimalikult suures ulatuses oma vahenditest. See on vajalik selleks, et päästetavad pangad vastutaksid piisaval määral oma tegevuse tagajärgede eest ning et motiveerida neid oma tegevuspõhimõtteid tulevikus parandama.

| (680) | Mis puudutab vajaduspõhist rekapitaliseerimise kohustust seoses uue krediidiasutuse ja DMAga, siis märgib komisjon ära eelised, mis tulenevad aktsionäride struktuuri muutusest ja võimalike tuletisväärtpaberite katmisest, mis materialiseeruvad tundlike laenude portfellis, kuna see uus abi on piiratud vajaliku miinimumiga, et kompenseerida kadusid ja võimaldada nii pangal turutõrget leevendada. |
| --- | --- |

(680)

Mis puudutab vajaduspõhist rekapitaliseerimise kohustust seoses uue krediidiasutuse ja DMAga, siis märgib komisjon ära eelised, mis tulenevad aktsionäride struktuuri muutusest ja võimalike tuletisväärtpaberite katmisest, mis materialiseeruvad tundlike laenude portfellis, kuna see uus abi on piiratud vajaliku miinimumiga, et kompenseerida kadusid ja võimaldada nii pangal turutõrget leevendada.

| (681) | Komisjon märgib rahuloluga, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei kavatse ettevõtteid omandada ega osaleda üheski ettevõttes viie aasta jooksul alates lõplikust otsusest. |
| --- | --- |

(681)

Komisjon märgib rahuloluga, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei kavatse ettevõtteid omandada ega osaleda üheski ettevõttes viie aasta jooksul alates lõplikust otsusest.

| (682) | Komisjon märgib rahuloluga, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei jaga oma aktsiatelt üheski vormis dividende kuni 31. detsembrini 2015 (välja arvatud dividendid, mida DMA maksab uuele krediidiasutusele) ja et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei tee kupongimakseid, välja arvatud lepinguliste kohustuste raames, mis on võetud enne 14. detsembrit 2012. |
| --- | --- |

(682)

Komisjon märgib rahuloluga, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei jaga oma aktsiatelt üheski vormis dividende kuni 31. detsembrini 2015 (välja arvatud dividendid, mida DMA maksab uuele krediidiasutusele) ja et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei tee kupongimakseid, välja arvatud lepinguliste kohustuste raames, mis on võetud enne 14. detsembrit 2012.

| (683) | Komisjon märgib rahuloluga, et Prantsuse riik tagab, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte vastavad kehtivatele õigusaktidele töötasude ja hüvitiste osas, eelkõige pangaasutuste suhtes kohaldatavatele tasude piirmääradele ja piirangutele, mis on otseselt seotud Prantsuse riigi otsese või kaudse kontrolliga DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üle. |
| --- | --- |

(683)

Komisjon märgib rahuloluga, et Prantsuse riik tagab, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte vastavad kehtivatele õigusaktidele töötasude ja hüvitiste osas, eelkõige pangaasutuste suhtes kohaldatavatele tasude piirmääradele ja piirangutele, mis on otseselt seotud Prantsuse riigi otsese või kaudse kontrolliga DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üle.

| (684) | Komisjon on seega seisukohal, et asutuse omavahendite panus on piisav. |
| --- | --- |

(684)

Komisjon on seega seisukohal, et asutuse omavahendite panus on piisav.

c)   Konkurentsimoonutusi korvavad meetmed

| (685) | Komisjon märgib, et DMA tegevus on tegevusvaldkondade ja toodete osas rangelt piiratud. DMA pakub rahastamise lihttooteid („vanilla” laenud) Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele. Komisjon märgib, et DMA ei paku mitte mingit liiki toodet mitte ühelegi teist liiki kliendile. |
| --- | --- |

(685)

Komisjon märgib, et DMA tegevus on tegevusvaldkondade ja toodete osas rangelt piiratud. DMA pakub rahastamise lihttooteid („vanilla” laenud) Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele. Komisjon märgib, et DMA ei paku mitte mingit liiki toodet mitte ühelegi teist liiki kliendile.

| (686) | Komisjon märgib, et ülal määratletud tegevusvaldkonda mitte kuuluvate klientide laenude nn ajalooline portfell (legacy) on suur. Selle nominaalväärtus oli 30. septembril 2012 [20–40] miljardit eurot. Kogu portfell likvideeritakse. |
| --- | --- |

(686)

Komisjon märgib, et ülal määratletud tegevusvaldkonda mitte kuuluvate klientide laenude nn ajalooline portfell (legacy) on suur. Selle nominaalväärtus oli 30. septembril 2012 [20–40] miljardit eurot. Kogu portfell likvideeritakse.

| (687) | Komisjon märgib ka, et DMA on võtnud kohustuse pidada kinni klauslist, mis keelab hinnaliidri positsiooni taotlemist (price leadership ban). Selle klausli eesmärk on vältida negatiivset mõju DMA konkurentidele, kes ei ole riigiabi saanud. |
| --- | --- |

(687)

Komisjon märgib ka, et DMA on võtnud kohustuse pidada kinni klauslist, mis keelab hinnaliidri positsiooni taotlemist (price leadership ban). Selle klausli eesmärk on vältida negatiivset mõju DMA konkurentidele, kes ei ole riigiabi saanud.

| (688) | Ülalnimetatu alusel on komisjon seisukohal, et konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmed on piisavad ja vastavad pankade ümberkorraldamise teatise nõuetele. |
| --- | --- |

(688)

Ülalnimetatu alusel on komisjon seisukohal, et konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmed on piisavad ja vastavad pankade ümberkorraldamise teatise nõuetele.

7.   JÄRELDUSED

| (689) | Komisjon nendib, et Belgia ja Prantsusmaa on ebaseaduslikult, ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes rakendanud abi erakorralise likviidsusabi vormis, mida Belgia keskpank annab alates 5. oktoobrist 2011 DBB/Belfiusele ja Prantsuse keskpank annab Dexia/DCLile alates 2. veebruarist 2012. |
| --- | --- |

(689)

Komisjon nendib, et Belgia ja Prantsusmaa on ebaseaduslikult, ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes rakendanud abi erakorralise likviidsusabi vormis, mida Belgia keskpank annab alates 5. oktoobrist 2011 DBB/Belfiusele ja Prantsuse keskpank annab Dexia/DCLile alates 2. veebruarist 2012.

| (690) | Selle teabe ja kohustuste põhjal, mida Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused on komisjonile edastanud, annab komisjon loa Dexia läbivaadatud saneerimiskavale, sealhulgas DMA müük eesmärgiga luua arengupank, et rahastada Prantsuse kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi, ning DBB/Belfiuse Belgia riigile müümisele ja DBB/Belfiuse ümberkorralduskavale. |
| --- | --- |

(690)

Selle teabe ja kohustuste põhjal, mida Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused on komisjonile edastanud, annab komisjon loa Dexia läbivaadatud saneerimiskavale, sealhulgas DMA müük eesmärgiga luua arengupank, et rahastada Prantsuse kohalikke omavalitsusi ja riiklikke tervishoiuasutusi, ning DBB/Belfiuse Belgia riigile müümisele ja DBB/Belfiuse ümberkorralduskavale.

| (691) | Komisjon on seisukohal, et Dexia läbivaadatud saneerimiskavas ja DBB/Belfiuse ümberkorralduskavas sisalduvad abi elemendid ning ümberkorraldamise abimeetmed, mille suhtes kohaldatakse tingimusliku heakskiitmise otsust, Arcofini osalemine Dexia rekapitaliseerimisel 2008. aastal, erakorralise likviidsusabi andmine DBB/Belfiusele alates 5. oktoobrist 2011 ja pooles ulatuses erakorralise likviidsusabi andmine Dexia/DCLile alates 2. veebruarist 2012, ajutine refinantseerimise tagatis ja lõplik refinantseerimise tagatis Dexia SA-le ja DCLile, Dexia rekapitaliseerimine, DMA rekapitaliseerimise kohustus, DMA müük Dexiale ja DMA-le, DBB/Belfiuse müük Dexiale ja DBB/Belfiusele on siseturuga kokkusobivad tingimusel, et Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg tagavad Dexia läbivaadatud saneerimiskava elluviimise tervikuna (ja Prantsusmaaga seoses eelkõige DMA müügitehingut käsitleva teatise elluviimise tervikuna) ning et Belgia tagab DBB/Belfuise ümberkorralduskava elluviimise tervikuna, sealhulgas kõik kohustused, mis on loetletud käesoleva otsuse I, II ja II lisas, |
| --- | --- |

(691)

Komisjon on seisukohal, et Dexia läbivaadatud saneerimiskavas ja DBB/Belfiuse ümberkorralduskavas sisalduvad abi elemendid ning ümberkorraldamise abimeetmed, mille suhtes kohaldatakse tingimusliku heakskiitmise otsust, Arcofini osalemine Dexia rekapitaliseerimisel 2008. aastal, erakorralise likviidsusabi andmine DBB/Belfiusele alates 5. oktoobrist 2011 ja pooles ulatuses erakorralise likviidsusabi andmine Dexia/DCLile alates 2. veebruarist 2012, ajutine refinantseerimise tagatis ja lõplik refinantseerimise tagatis Dexia SA-le ja DCLile, Dexia rekapitaliseerimine, DMA rekapitaliseerimise kohustus, DMA müük Dexiale ja DMA-le, DBB/Belfiuse müük Dexiale ja DBB/Belfiusele on siseturuga kokkusobivad tingimusel, et Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg tagavad Dexia läbivaadatud saneerimiskava elluviimise tervikuna (ja Prantsusmaaga seoses eelkõige DMA müügitehingut käsitleva teatise elluviimise tervikuna) ning et Belgia tagab DBB/Belfuise ümberkorralduskava elluviimise tervikuna, sealhulgas kõik kohustused, mis on loetletud käesoleva otsuse I, II ja II lisas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg on rakendanud ebaseaduslikult abimeetmeid, mis komisjon kiitis heaks riigiabi nr C 9/09 käsitlevas 26. veebruari 2010. aasta tingimuslikus otsuses.

2.   Tühistatakse komisjoni 26. veebruari 2010. aasta otsus riigiabi nr C 9/09 kohta, mis käsitleb abi rakendamist Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi poolt.

Artikkel 2

1.   Meetmed, mida Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg rakendasid Dexia kasuks enne 26. veebruari 2010. aasta otsust summas 8,75 miljardit eurot kapitali suurendamise vormis (sealhulgas Arcofini osalus) ja langenud väärtusega varade käsitlemise toetamise vormis ning 135 miljardi euro suuruses summas tagatise ja tagatud erakorralise likviidsusabi vormis, kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt loetakse riigiabiks järgmisi meetmeid, mida Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg ellu viisid või kavatsesid ellu viia Dexia heaks alates 26. veebruari 2010. aasta otsusest:

| a) | ajutine refinantseerimise tagatis (55 miljardit eurot) ja lõplik refinantseerimise tagatis (85 miljardit eurot) Dexia SA-le ja DCL-le; |
| --- | --- |

a)

ajutine refinantseerimise tagatis (55 miljardit eurot) ja lõplik refinantseerimise tagatis (85 miljardit eurot) Dexia SA-le ja DCL-le;

| b) | DBB/Belfiuse müük 20. oktoobril 2011, millest said kasu Dexia SA ja DBB/Belfius; |
| --- | --- |

b)

DBB/Belfiuse müük 20. oktoobril 2011, millest said kasu Dexia SA ja DBB/Belfius;

| c) | Dexia SA rekapitaliseerimine summas 5,5 miljardit eurot; |
| --- | --- |

c)

Dexia SA rekapitaliseerimine summas 5,5 miljardit eurot;

| d) | Belgia keskpanga DBB/Belfiusele antud erakorraline likviidsusabi (5. oktoobrist 2011 kuni 31. jaanuarini 2012, eraldatud summa oli [...] miljardit eurot); |
| --- | --- |

d)

Belgia keskpanga DBB/Belfiusele antud erakorraline likviidsusabi (5. oktoobrist 2011 kuni 31. jaanuarini 2012, eraldatud summa oli [...] miljardit eurot);

| e) | Prantsuse keskpanga DCLile antud pool erakorralisest likviidsusabist (alates 2. veebruarist 2012, maksimaalne eraldatud summa oli [...] miljardit eurot); |
| --- | --- |

e)

Prantsuse keskpanga DCLile antud pool erakorralisest likviidsusabist (alates 2. veebruarist 2012, maksimaalne eraldatud summa oli [...] miljardit eurot);

| f) | uue krediidiasutuse ja DMA rekapitaliseerimise kohustus (uue arengupanga vastavate üksuste kasuks); |
| --- | --- |

f)

uue krediidiasutuse ja DMA rekapitaliseerimise kohustus (uue arengupanga vastavate üksuste kasuks);

| g) | DMA müük Dexia SA-le ja DMA-le. |
| --- | --- |

g)

DMA müük Dexia SA-le ja DMA-le.

3.   Lõikes 1 ja 2 nimetatud abi on siseturuga kokkusobiv tingimusel, et täidetakse artiklis 3 nimetatud kohustused.

Artikkel 3

1.   Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg täidavad kõik käesoleva otsuse I lisas nimetatud kohustused kindlaksmääratud tähtaegade jooksul.

2.   Belgia täidab kõik käesoleva otsuse II lisas nimetatud kohustused kindlaksmääratud tähtaegade jooksul.

3.   Prantsusmaa täidab kõik käesoleva otsuse III lisas nimetatud kohustused kindlaksmääratud tähtaegade jooksul.

Artikkel 4

Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest teavitavad Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg komisjoni meetmetest, mida otsuse täitmiseks on võetud.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile ja Luksemburgi Suurhertsogiriigile.

Brüssel, 28. detsember 2012.

Komisjoni nimel

Joaquín ALMUNIA

asepresident

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikliteks 107 ja 108. Mõlemal juhul on artiklid sisuliselt identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga tehti terminoloogiasse teatavaid muudatusi: „ühendus” asendati „liiduga”, „ühisturg”„siseturuga” ja „esimese astme kohus”„kohtuga”. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt Euroopa Liidu toimimise lepingu terminoloogiat.

1

(2)  EÜT C 146, 12.5.1998, lk 6; ELT C 210, 1.9.2006, lk 12.

2

(3)  ELT K(2008) 7388 lõplik.

3

(4)  Käesolevas otsuses mõistetakse „Dexia” ja „kontserni Dexia” all ettevõtjat Dexia SA ja selle tütarettevõtjaid. Loovutatud üksused ei ole seega alates loovutamise kuupäevast seotud asjaomase ettevõtjaga.

4

(5)  ELT C 181, 4.8.2009, lk 42.

5

(6)  ELT C 305, 16.12.2009, lk 3.

6

(7)  ELT C 274, 19.10.2010, lk 54.

7

(8)  Summa sisaldab ka Belgia riigi tagatist Belgia keskpanga poolt Dexiale antud erakorralisele likviidsusabile.

8

(9)  Ajavahemikus 31. märts 2010 kuni 30. juuni 2010 ei täidetud seda kohustust 299 laenust koosneva valimi puhul [...] korral.

9

(10)  Komisjoni teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

10

(11)  Konfidentsiaalne informatsioon

11

(12)  Dexia Sabadell on Hispaanias asutatud pank, mis on spetsialiseerunud avaliku sektori rahastamisele. Sellest 60 % kuulub DCLile (ning 40 % Banco Sabadellile).

12

(13)  Täpsemalt [6,5–7] miljoni euro suurune laen Banco Sabadellilt, kes ei kuulu Dexia kontserni.

13

(14)  Dexia SA-d käsitleva viienda, 5. oktoobri 2012. aasta eksperdiaruande lõppversiooni punkt 1.16.1.

14

(15)  ELT C 38, 11.2.2012, lk 12.

15

(16)  Sealhulgas Dexia Insurance Belgium, mis koondas tütarettevõtjad, kaubamärgid ja kindlustustoodete turustamise kanalid (DVV, Corona Direct ja DLP).

16

(17)  Käesolevas otsuses mõistetakse nime „DBB/Belfius” all üksust, mille nimi oli kuni 29. veebruarini 2012 Dexia Banque Belgique ning millest sai 1. märtsil 2012 ametliku nimevahetuse järgselt Belfius.

17

(18)  ELT C 345, 13.11.2012, lk 50.

18

(19)  ELT C 137, 12.5.2012, lk 19.

19

(20)  25. juuli 2012. aasta otsus juhtumis SA.34440, äriühingu Dexia BIL müük (ELTs seni avaldamata).

20

(21)  ELT C 345, 13.11.2012, lk 4.

21

(22)  ELT C 345, 13.11.2012, lk 50.

22

(23)  ELT C 333, 30.10.2012, lk 9.

23

(24)  ELT C 352, 16.11.2012, lk 5.

24

(25)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

25

(26)  Komisjoni teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta, ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

26

(27)  Siia kuulub ka Prantsuse maapank DMA.

27

(28)  Vt menetluse pikendamise otsuse põhjendused 41–46.

28

(29)  Vt DBB suhtes ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse põhjendused 9–12.

29

(30)  Vt Dexia saneerimiskava IV osa A jao „Esitatud strateegia üldkirjeldus” lk 97.

30

(31)  Gissleri harta on hea käitumistava harta, mille on omavahel allkirjastanud Prantsuse pangaasutused ja Prantsusmaa kohalikke omavalitsusi esindavad valitud ühendused. Hartas, mis kiideti heaks 25. juuni 2010. aasta ringkirjaga, klassifitseeritakse laenud nende struktureerituse järgi. See on kõigile kättesaadav Prantsuse majandusministeeriumi kodulehel.

31

http://www.minefe.gouv.fr/fonds_documentaire/archives/dossiersdepresse/091207banques_collectivites.pdf.

(32)  2011. aasta turuosa panganduses ja 2010. aasta turuosa kindlustuses.

32

(33)  Vahendustasu jääk on seega 150 miljonit eurot.

33

(34)  ELT C 356, 6.12.2011, lk 7. Vt lõige 8.

34

(35)  Committee of Evaluation and Prevention of Commercial Risks (äririskide hindamise ja ennetamise komisjon).

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses (finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ) (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

36

(37)  Saneerimiskava kohaselt konverteeritakse 2018. aastal 1,9 miljardi euro väärtuses eelisaktsiaid (B1) B3 kategooria aktsiateks (lihtaktsiatega samad õigused).

37

(38)  Pangandus-, rahandus- ja kindlustuskomisjon.

38

(39)  Vt põhjendus 106.

39

(40)  Käesolevate kohustuste kuupäeval on asjaomaste laenude raamatupidamislik väärtus 1,2 miljardit eurot.

40

(41)  Kõigi loovutamiste avaldamise ja väärtuse määramise meetodi kohta vt käesoleva otsuse põhjendus 84.

41

(42)  Lisatud allakriipsutamine.

42

(43)  Punkt 24 teatises „Prantsusmaa teatis Euroopa Komisjonile”, mille eesmärk oli tutvustada riigile, CDCle ja Banque Postale'ile DMA toetamist. Kõigepealt esitas selle Prantsusmaa üksi ja seejärel, 14. detsembril 2012 esitasid kolm asjaomast riiki selle ühiselt.

43

(44)  Teatise DMA müügitehingu kohta punkt 25.

44

(45)  Teatise DMA müügitehingu kohta punkt 26.

45

(46)  Teatise DMA müügitehingu kohta punkt 27.

46

(47)  Neist aspektidest teatasid Prantsusmaa ametiasutused ning need on andmed põhinevad DCLi uurimisosakonna tööl.

47

(48)  Tundlike laenudega tegelemise vajaduse ja uute laenude võtmisel kasutatud marginaali tasemete põhjal sätestas pank, et 80 % tundlike laenudega tegelemiseks on vaja toota 1 miljard eurot 5 aasta jooksul.

48

(49)  Maksimaalselt kuue kuu jooksul alates lepingu lõpetamise kuupäevast.

49

(50)  Maksimaalselt kolme kuu jooksul alates lepingu lõpetamise kuupäevast.

50

(51)  Regulatiivsete normide järgi peab hüpoteegikrediidiasutuste ületagamise määr olema arvutatud vastavalt suhtele varade kogumi (cover pool) ja seadusest tulenevast soodustusest kasu saavate võlgade vahel. See määr peab olema vähemalt 102 %. Reitinguagentuurid võivad aga nõuda regulatiivsetest normidest kõrgemat ületagamise määra. See nõue sõltub agentuuride kasutatavatest meetoditest (varade kogumi kvaliteet, sponsorite hindamine, varade ja kohustuste kestuse vahe jne) ja see on ajas muutuv. DMA on võtnud kohustuse hoida seda määra tasemel 105 % või rohkem.

51

cover pool

(52)  2011. aasta paranduseelarve seadus nr 2011-1416 (2. november 2011) (JORF nr 0255, 3. november 2011) võimaldab tõesti Prantsuse majandusministril anda ettevõtetele, kes DMA müüvad – Dexia SA ja DCL – tagatise „kohustuste jaoks, mille need ettevõtted on tema nõusolekul, lisaks selle ettevõtte enamusosalusele, võtnud DMA bilansis olevate varade osas kuupäevaks, mil DCL SA müügi realiseerib”. See tagatis oleks antud varadele maksimaalselt 10 miljardi ulatuses ja seda oleks kasutatud pärast 500 miljoni euro suuruse omavastutuse kohaldamist, piirates kõnealuste kohustuste summasid 70 %-le ja kogusummale 6,65 miljardit eurot. DCLi riigitagatise hüvitis oleks olnud 10 miljonit aastas.

52

kohustuste jaoks, mille need ettevõtted on tema nõusolekul, lisaks selle ettevõtte enamusosalusele, võtnud DMA bilansis olevate varade osas kuupäevaks, mil DCL SA müügi realiseerib

(53)  Deklaratsioonide ja tagatiste tingimused, mis vajavad kokku leppimist, 13. oktoobri 2012. aasta versioon (lk 11).

53

(54)  Idem.

54

Idem.

(55)  Vt DMA müügitehingut käsitleva teatise kohta punkt 112, lk 25.

55

(56)  DMA kohustuste poliitika raames püütakse piirata tema bilanssi kantavate laenudega seotud riske. Näiteks punktides 223 ja 224 nimetatud kohustustega kooskõlas olev laen võib siiski DMA kohustuste poliitikaga vastuolus olla, kui DMA kogu riskipositsioon asjaomase kliendi kohta on liiga suur või kui asjaomase kliendi koguvõlgnevus ületab teatava osa selle kliendi sissetulekutest.

56

(57)  14. detsembri 2012. aasta teatise VII lisa.

57

(58)  Esitatud 14. detsembri 2012. aasta teatise VII lisas.

58

(59)  Belgia ametiasutuste andmete kohaselt.

59

(60)  Tagatiseta rahastuste hüvitamist eelistatakse tagatisega rahastuste hüvitamisele.

60

(61)  Erakorraline tulu 308 miljonit eurot, mis sisaldab allutatud võlakirjade väljaostu tulu ja riskide maandamise kulu.

61

(62)  Pangategevuse turuosa 2011. aastal ja kindlustustegevuse turuosa 2010. aastal.

62

(63)  Neile aktsionäridele ei maksta enne 2016. aastat dividende.

63

(64)  Private Sector Involvement.

64

(65)  PMG: Portfolio Management Group, DIS: Dexia Insurance Services, ALM: Asset Liability Management.

65

(66)  2. märtsil 2012 oli DBB puhasrisk Dexia kontsernile [10–30] miljardit eurot, millest [10–20] miljardi euro ulatuses oli DCLi emiteeritud riigi tagatud võlakirju ja [10–20] miljardi euro ulatuses tagatud ja tagamata laene Dexia kontserni eri asutustele. Pärast tagatud summade ja laenutehingute arvesse võtmist ulatub järelejäänud puhas krediidirisk umbes [5–10] miljardi euroni.

66

(67)  Üksikasjalikud kohustused on loetletud käesoleva otsuse II lisas.

67

(68)  Erandkorras anti erakorralist likviidsusabi 20. veebruaril 2012.

68

(69)  Dexia teabe kohaselt on ta alates ümberkorralduskava algusest kuni 30. juunini 2011 loovutanud 51,5 miljardi euro suuruse võlakirjaportfelli, mis ületab kohustuste loetelu punktis 13 osutatud 2010/2011. aasta eesmärki 30 miljardit eurot. Kokku on Dexia saavutanud ajavahemikuks 2010–2011 ette nähtud võlakirjaportfelli loovutamise suhtes võetud miinimumeesmärgi kooskõlas tingimuslikus otsuses sätestatud kohustustega ajavahemikuks 2010–2014.

69

(70)  2010. aastal 10 miljardit eurot võrreldes lubatud 15 miljardi euroga, 2011. aastal 7,6 miljardit eurot võrreldes lubatud 18 miljardi euroga.

70

(71)  Vt menetluse pikendamise otsuse põhjendus 279.

71

(72)  Prantsuse ametiasutuste 4. detsembri 2012. aasta teatis Euroopa Komisjonile DMA tehingu kohta. Seejärel teavitasid kolm asjaomast liiget 14. detsembril 2012 teatisest ühiselt (vt põhjendus (151) ning joonealused märkused 42–45).

72

(73)  Menetluse pikendamise otsuse põhjendustes 198, 223, 297 ning 298, 299, 305, 306 ja 307 esitatud küsimus.

73

(74)  Vastus menetluse pikendamise otsuse põhjenduses 257 komisjoni tõstatatud küsimusele.

74

(75)  See oleks vastus menetluse pikendamise otsuse põhjenduses 259 komisjoni väljendatud murele, et baasstsenaariumi korral ootab Dexiat ees umbes 0,5 miljardi euro suurune normkapitali puudujääk. Seoses Dexia kapitali suurendamise piiramisega minimaalselt vajalikuga, et säilitada Dexia kontserni üksuste reguleeritud määrad, viitab pank läbivaadatud saneerimiskava IV osa B jao punkti 2 alapunktile d ja punktile 3.

75

(76)  Vastuseks komisjoni küsimustele (menetluse pikendamise otsuse põhjendus 261) selle kohta, miks otsustas Dexia võlakohustused lühiajaliselt väärtpaberistada, viitab pank läbivaadatud saneerimiskava muudetud sätetele võlakohustuste väärtpaberistamise kohta kooskõlas keskpankadega (V osa B jao punkt 2 alapunkt a). Mis puutub komisjoni märkustesse strateegia kohta, mille Dexia oli koostanud tuletisinstrumentide suhtes olevate positsioonide vähendamise raames pärast kontserni väiksemaks muutmist ja üksuste loovutamist (menetluse pikendamise otsuse põhjendus 262), viitab Dexia 2012. aasta septembris komisjonile esitatud tuletisinstrumentide kirjeldusele.

76

(77)  Vt eelkõige Euroopa Kohtu 19. oktoobri 2005. aasta otsus kohtuasjas T-324/00: CDA vs. komisjon, EKL II-4309, punkt 93.

77

vs.

(78)  Euroopa Kohtu 8. mai 2003. aasta otsus kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00: Itaalia Vabariik ja SIM 2 Multimedia SpA versus Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 2003, lk I-4505. Vt ka komisjoni otsus seoses ettevõtjaga BIL. Komisjoni 25. juuli 2012. aasta otsus juhtumis SA.34440, põhjendused 44, 71 jat 86 jj.

78

versus

(79)  ELT C 270, 25.10.2008, lk 8.

79

(80)  Komisjoni 5. detsembri 2007. aasta otsus asjas NN 70/07 (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1).

80

(81)  Vt põhjendus (314).

81

(82)  Vt põhjendused (415) ja (418).

82

(83)  Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et DMA müügi tehingu pooled loobusid seejärel kahjumi peatamise tagatisest, samuti 2) Dexia SA ja DCLi tagatisest DMA halbadele laenudele, 3) riigi edasitagatistest Dexia SA ja DCLi kohustustele seoses DMA varas sisalduvate tundlike laenudega ja 4) asjaomaste liikmesriikide refinantseerimistagatise pikendamisest DCLi [...] kohustuste loetelus sisalduvate keskmise tähtajaga kohustuste suhtes (vt põhjendus (213) eespool).

83

(84)  Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL I-4397, punkt 37.

84

vs.

(85)  2. juuli 2008. aasta otsus asjas SA.15526 – Hellenic Shipyard.

85

(86)  Belgia, Prantsuse ja Luksemburgi ametiasutuste märkused ametliku uurimismenetluse pikendamise otsuste kohta (31. mai 2012 ja 6. juuni 2012).

86

(87)  Vt põhjendused (6)–(12).

87

(88)  Vt põhjendus 80.

88

(89)  Vt 3.2.3 jao põhjendused 314–317.

89

(90)  Ajutise heakskiitmise otsuse põhjenduses 80 on öeldud järgmist: Selline ümberkorraldustingimuste muutmine lisaks panga raskustele ümberkorralduskava elluviimisel (vt 1.2.2 jao põhjendused 10–12 tingimusliku otsuse puuduliku täitmise kohta) annab aluse uue uurimismenetluse algatamises[...].

90

Selline ümberkorraldustingimuste muutmine lisaks panga raskustele ümberkorralduskava elluviimisel (vt 1.2.2 jao põhjendused 10–12 tingimusliku otsuse puuduliku täitmise kohta) annab aluse uue uurimismenetluse algatamises

Menetluse pikendamise otsuse põhjendustes 317 ja 318 on öeldud järgmist:

„Dexia saneerimiseks asjaomaste liikmesriikide kavandatud abi hindamisel tuleb seega võtta arvesse juba võetud meetmeid, mis on 26. veebruari 2010. aasta tingimusliku otsusega abina määratletud ja mille kokkkusobivus siseturuga on kahtluse alla seatud.”

(91)  3. aprillil 2012 adresseeris komisjon Belgiale otsuse (edaspidi „3. aprilli 2012. aasta otsus”) ametliku uurimismenetluse algatamise kohta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 seoses Belgia riigi tagatise näol võimaliku abi andmisega loaga rahandusühistutele (riigiabi SA.33927: tagatisskeem rahandusühistu üksikliikmete osakute kaitseks). Sama otsusega kehtestati Belgiale kohustus peatada rakendusmääruse artikli 11 alusel tagatissüsteemi kohaldamine loaga rahandusühistute füüsilisest isikutest partnerite osade suhtes.

91

(92)  Vt 3. aprilli 2012. aasta otsuse põhjendus 45.

92

(93)  http://www.minfin.fgov.be/portail2/fr/downloads/composition/mp-fonds.pdf.

93

(94)  Allakriipsutus lisatud.

94

(95)  http://www.fondsspecialdeprotection.be/fr/Intro.htm.

95

(96)  http://www.groeparco.be/news/be-nl/150/detail/item/1615/navigationcats/544.

96

(97)  Moniteur Belge, 21.4.2009, Ed.2, N.2009 – 1426 [2009/03147

97

http://www.ejustice.just.fgov.be/mopdf/2009/04/21_1.pdf.

(98)  Vt Arco kontserni 6. oktoobri 2011. aasta pressiteade

98

http://actua.groeparco.be/news/be-fr/0/detail/14.

(99)  Allakriipsutused lisatud. Vt Belgia esindajatekoja moodustatud Dexia SA pankroti põhjuseid uuriva erikomisjoni 23. märtsi 2012 aruande lk 116, 216, 217 ja 318. Aruanne on kättesaadav aadressil

99

http://www.dekamer.be/kvvcr/pdf_sections/comm/dexia/53K1862002.pdf.

(100)  Artikkel pealkirjaga „Europa schorst federale Arco-steun” ajakirjas De Tijd, 26.1.2012:

100

Europa schorst federale Arco-steun

„Hij [de Belgisch minister van Financiën] gaf ook mee [op woensdag 25 januari 2012, tijdens zijn hoorzitting op de ontmanteling van Dexia door de parlementaire commissie] eerst niet gewonnen geweest te zijn voor de Arco-waarborgen, onder meer uit vrees dat die het niet zouden halen bij Europa. Dat ze er toch kwamen was volgens de MR-vicepremier [Belgisch minister van Financiën] het gevolg van een politiek compromis uit 2008, ten tijde van de eerste Dexia-redding. Het is voor het eerst dat een betrokkene dat compromis, waarvan het bestaan al bekend was, toegeeft.

Hij

gaf ook mee

eerst niet gewonnen geweest te zijn voor de Arco-waarborgen, onder meer uit vrees dat die het niet zouden halen bij Europa. Dat ze er toch kwamen was volgens de MR-vicepremier

] het gevolg van een politiek compromis uit 2008, ten tijde van de eerste Dexia-redding. Het is voor het eerst dat een betrokkene dat compromis, waarvan het bestaan al bekend was, toegeeft

Volgens [de minister] dook eind september 2008, in de nacht van de eerste Dexia-redding in het Egmontpaleis, de vraag op om ook een bescherming te geven aan [...] de Arco-coöperanten.

Volgens

dook eind september 2008, in de nacht van de eerste Dexia-redding in het Egmontpaleis, de vraag op om ook een bescherming te geven aan

de Arco-coöperanten.

„[...] Voor Arco kwam de vraag vanuit de kern zelf”, aldus [de minister van financiën], die geen details gaf.

[De minister] zei dat het politieke compromis toen nodig was om Dexia te kunnen redden. [...].”

zei dat het politieke compromis toen nodig was om Dexia te kunnen redden.

Artikkel kättesaadav veebis aadressil

http://www.tijd.be/nieuws/ondernemingen_financien/Europa_schorst_federale_Arco_steun.9152552-3095.art.

Allakriipsutused lisatud.

(101)  Artikkel pealkirjaga „La garantie aux coopérateurs d’Arco suspendue” ajakirjas „L’Echo”, 27.1.2012, veebis kättesaadav aadressil

101

La garantie aux coopérateurs d’Arco suspendue

http://www.lecho.be/actualite/entreprises_finance/La_garantie_aux_cooperateurs_d'_Arco_suspendue.9152559-3031.art?ckc=1.

(102)  Analüütiline aruanne, 28. märtsi 2012. aasta täiskogu istung (hommik) (Dedeckeri sõnavõtt). Vt Belgia esindajatekoja veebilehekül http://lachambre.be/doc/pcra/pdf/53/ap079.pdf.

102

Allakriipsutus lisatud.

(103)  Vt põhjendused (397)–(402).

103

(104)  Vt põhjendused 46–51.

104

(105)  Vt põhjendus 128.

105

(106)  Vt põhjendus 69.

106

(107)  Vt põhjendus 46.

107

(108)  Vt põhjendus 53.

108

(109)  Vt põhjendus 45.

109

(110)  Vt põhjendused 24–27.

110

(111)  Vt põhjendus 13.

111

(112)  Komisjoni teatis – Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras, ELT C 270, 25.10.2008, lk 8.

112

(113)  Vt joonealune märkus nr 78.

113

(114)  Vt joonealune märkus nr 79.

114

(115)  Allakriipsutused lisatud.

115

(116)  Allakriipsutus lisatud.

116

(117)  Vt põhjendus (315).

117

(118)  Vt põhjendused (313) ja (426).

118

(119)  Vt põhjendus (414).

119

(120)  Vt Belgia keskpanga veebileht: http://www.nbb.be.

120

(121)  „P/E” – „price/earnings” (hinna ja kasumi suhe).

121

(122)  „P/TBV” – „price/tangible book value” (hinna ja arvestusliku väärtuse suhe).

122

(123)  Vt DBB/Belfiuse müügi suhtes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse põhjendus 65.

123

(124)  Vt ajutise heakskiitmise otsuse põhjendused 16 ja 98.

124

(125)  Vt menetluse pikendamise otsuse põhjendus 151.

125

(126)  Euroopa Kohtu 15. septembri 1998. aasta otsus kohtuasjas T-11/95: BP Chemicals vs. komisjon, EKL 1998, lk II-3235, punktid 170 ja 171.

126

vs.

(127)  Vt 2.2.6. jao „Kapitali suurendamine” põhjendused (96)–(102).

127

(128)  Vt menetluse pikendamise otsuse põhjendused 177, 212, 215, 218, 219, 222 ja 225.

128

(129)  Vt nende 2. juuli 2012. aasta punktid 51–54.

129

(130)  Vt märkuste III-2 jao lk 5.

130

(131)  Vt teatise punkt 66.

131

(132)  Vt nende märkuste 2. juuli 2012. aasta punktid 51–54.

132

(133)  Vt teatise punkt 66. Ajutise heakskiitmise otsuse, menetluse pikendamise otsuse, tagatise esimese pikendamise otsuse, ajutise tagatise ülemmäära tõstmise otsuse ja tagatise teistkordse pikendamise otsuse kohta Dexia esitatud märkuste III-2 jao punkt 5, milles Dexia viitab uue maapanga struktuuri käsitlevate komisjoni küsimuste puhul Prantsuse ametiasutuste 4. detsembri 2012. aasta teatisele DMA tehingu kohta.

133

(134)  Euroopa Kohtu 23. aprilli 1991. aasta otsus kohtuasjas C-41/90: Klaus Höfner ja Fritz Elser vs. Macrotron GmbH, EKL lk I-1979, punkt 21 ning 17. veebruari 1993. aasta kohtuasjas C-159/91: Poucet ja Pistre vs. AGF ja Canava, EKL I-637, punkt 17.

134

vs.

(135)  Euroopa Kohtu 16. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-480/09 P: AceaElectrabel Produzione SpA vs. Euroopa Komisjon, EKL lk I-13355, punktid 47–55; otsus 10. jaanuari 2006. aasta kohtuasjas C-222/04: Ministero dell’Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SpA e.a., EKL lk I-289, punkt 112.

135

vs

vs.

(136)  Vt DMA müügi tehingut käsitleva teatise lõige 28.

136

(137)  Vt DMA müügi tehingut käsitleva teatise lõige 66.

137

(138)  Vt DMA müügi tehingut käsitleva teatise lõige 111.

138

(139)  DMA müügi tehingut käsitleva teatise lõike 110 teine lause ning 4.3 jao pealkiri, mille see sisse juhatab, on sõnastatud järgmiselt: „Igal juhul võimaldab arengupangana tegutsemine hoida madalat tulususe taset. 4.3. Arengupangana tegutsemine võimaldab hoida madalat tulususe taset”.

139

„Igal juhul võimaldab arengupangana tegutsemine hoida madalat tulususe taset. 4.3. Arengupangana tegutsemine võimaldab hoida madalat tulususe taset”.

(140)  Asjaomaste liikmesriikide märkused menetluse pikendamise ja tagatise ülemmäära tõstmise otsuste kohta

140

(141)  Vt DMA müügi tehingut käsitleva teatise lõiked 32, 42, 58, 79, 92, 95, 100, 110, 111, 113, 122 ja 125 ning joonealune märkus 38.

141

(142)  Vt DMA müügi tehingut käsitleva teatise lõiked 82, 88, 92, 113, 114 („[...] DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üldine tulusus [...]”), 118, 122 ja 125 („[...] DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte tulevane tegevus”), samuti jagude 3.3 ja 4.2 pealkirjad.

142

(143)  Vt kohustuste loetelu punktid 6, 7 ja 8.

143

(144)  Vt kohustuste loetelu punkt 7.

144

(145)  Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas Prantsusmaa vs. komisjon (nn Stardusti otsus), C-482/99, EKL, lk I-4397, punktid 52, 55 ja 56.

145

vs.

(146)  Eespool osutatud otsus kohtuasjas Stardust Marine, punktid 56 ja 57.

146

Stardust Marine

| „(56) | Riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme riigiga seostatavuse suhtes järelduste tegemisel võivad olla olulised sellised näitajad nagu „ettevõtja lõimumine riigihaldusstruktuuridega, ettevõtja tegevusvaldkonnad, tema tegevus turul, kus ta konkureerib tavatingimustes erasektori ettevõtjatega, tema õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses), riiklike asutuste järelevalve ulatus ettevõtte juhtkonna üle või mõni muu näitaja, mis konkreetse juhtumi puhul näitab riiklike asutuste seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, kusjuures arvesse võetakse ka meetme piire, sisu ja tingimusi. |
| --- | --- |

„(56)

Riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme riigiga seostatavuse suhtes järelduste tegemisel võivad olla olulised sellised näitajad nagu „ettevõtja lõimumine riigihaldusstruktuuridega, ettevõtja tegevusvaldkonnad, tema tegevus turul, kus ta konkureerib tavatingimustes erasektori ettevõtjatega, tema õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses), riiklike asutuste järelevalve ulatus ettevõtte juhtkonna üle või mõni muu näitaja, mis konkreetse juhtumi puhul näitab riiklike asutuste seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, kusjuures arvesse võetakse ka meetme piire, sisu ja tingimusi.

| (57) | Ainuüksi asjaolu, et riigi osalusega äriühing on asutatud kapitaliühingu vormis tavaliselt kohaldatava õiguse alusel, ei saa pidada piisavaks – arvestades autonoomiat, mille niisugune õiguslik vorm võib talle anda – välistamaks seda, et niisuguse äriühingu võetud abimeedet saaks käsitleda riigi võetud meetmena (vt eespool punktis 13 viidatud 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas Itaalia vs. komisjon, C-305/89). Kontrolli olemasolu ja selle praktiliseks väljundiks olevad tegelikud võimalused valitseva mõju teostamiseks teevad võimatuks selle, et algusest peale oleks välistatud, et sellise ettevõtja võetud meedet saaks käsitleda riigi võetud meetmena, ning seega on võimatu välistada ohtu, et asutamislepingus sisalduvatest riigiabi käsitlevatest sätetest on mööda mindud – sõltumata sellest, kas riikliku ettevõtja õiguslik vorm iseenesest on muude faktorite hulgas faktorina asjakohane, võimaldamaks konkreetsel juhul järeldada, kas riik on kaasatud või mitte”. |
| --- | --- |

(57)

Ainuüksi asjaolu, et riigi osalusega äriühing on asutatud kapitaliühingu vormis tavaliselt kohaldatava õiguse alusel, ei saa pidada piisavaks – arvestades autonoomiat, mille niisugune õiguslik vorm võib talle anda – välistamaks seda, et niisuguse äriühingu võetud abimeedet saaks käsitleda riigi võetud meetmena (vt eespool punktis 13 viidatud 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas Itaalia vs. komisjon, C-305/89). Kontrolli olemasolu ja selle praktiliseks väljundiks olevad tegelikud võimalused valitseva mõju teostamiseks teevad võimatuks selle, et algusest peale oleks välistatud, et sellise ettevõtja võetud meedet saaks käsitleda riigi võetud meetmena, ning seega on võimatu välistada ohtu, et asutamislepingus sisalduvatest riigiabi käsitlevatest sätetest on mööda mindud – sõltumata sellest, kas riikliku ettevõtja õiguslik vorm iseenesest on muude faktorite hulgas faktorina asjakohane, võimaldamaks konkreetsel juhul järeldada, kas riik on kaasatud või mitte”.

(147)  Nn Air France’i otsuses olid need asjaolud piisavaks põhjenduseks CDC käsitamisele avaliku sektori asutusena, mille tegevus on seostatav riigiga (vt 12. detsembri 1996. aasta otsus kohtuasjas Air France vs. komisjon, T-358/94, EKL, lk II-2019, punktid 58–61).

147

vs.

(148)  4. augusti 2008. aasta seadus nr 2008-776 (Prantsuse ametlik väljaanne, 5.8.2008).

148

(149)  6. aprilli 2012. aasta seisuga kuulus 77,1 % La Poste'i kapitalist ja hääleõigusest riigile ning 22,9 % CDC-le.

149

(150)  26. juuli 1983. aasta seadus nr 83–675 avaliku sektori demokratiseerimise kohta, muudetud 9. veebruari 2010. aasta seadusega nr 2010-123 riigiettevõtte La Poste ja postiteenuste kohta (Prantsuse ametlik väljaanne nr 0034, 10.2.2010, lk 2321).

150

(151)  S.o [...].

151

(152)  Dexiat käsitleva läbivaadatud saneerimiskava lk 150.

152

(153)  Vt menetluse pikendamise otsuse põhjendus 188 jj.

153

(154)  Vt punkt 42, asjaomaste liikmesriikide märkused menetluse laiendamise otsuse ja tagatise piirmäära tõstmise otsuse kohta.

154

(155)  ELT C 356, 6.12.2011, lk 7, vt punkt 3.

155

(156)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

156

(157)  Erakorralisest likviidsusabist teavitamise punkt 7 „Moreover, the Belgian autorities’ position is that the ELA from NBB to DBB does not relate to the Dexia restructuring plan as such and, that in any event, no commitments should be imposed or maintained on DBB” (lisatud allajoonimine).

157

Moreover, the Belgian autorities’ position is that the ELA from NBB to DBB does not relate to the Dexia restructuring plan as such and, that in any event, no commitments should be imposed or maintained on DBB

(158)  Vt Belgia 21. oktoobril 2011 erakorralisest likviidsusabist teavitamise E jao punkt 30, lk 8:

158

| „E. | The NBB’s ELA to DBB is in line with the 2010 restructuring plan. |
| --- | --- |

„E.

The NBB’s ELA to DBB is in line with the 2010 restructuring plan.

| 30. | Given that the ELA operation is necessary, [...] in order to preserve financial stability, to secure DBB’s viability and to maintain effective competition in the markets, it is within the Commission’s powers, pursuant to the Commitments annexed to the Commission’s decision of 26 February 2010, to authorise any relevant amendments [...] to the restructuring plan, caused by the ELA provided by NBB to DBB” (lisatud allajoonimine). |
| --- | --- |

30.

Given that the ELA operation is necessary, [...] in order to preserve financial stability, to secure DBB’s viability and to maintain effective competition in the markets, it is within the Commission’s powers, pursuant to the Commitments annexed to the Commission’s decision of 26 February 2010, to authorise any relevant amendments [...] to the restructuring plan, caused by the ELA provided by NBB to DBB” (lisatud allajoonimine).

(159)  Vt Dexia saneerimiskavast teavitamise B jagu ja 1. alajagu, lk 83, mis on pealkirjastatud vastavalt „Dexiale saneerimiskava raames eraldatud abi kirjeldus” ja „Belgia keskpanga eraldatud erakorraline likviidsusabi”.

159

„Dexiale saneerimiskava raames eraldatud abi kirjeldus” ja „Belgia keskpanga eraldatud erakorraline likviidsusabi”

(160)  Vt märkuste punkt 32, lk 11.

160

(161)  Vt märkuste punkt 33, lk 11.

161

(162)  Vt märkuste punkt 39, lk 13.

162

(163)  Vt märkuste punkt 34, lk 12 „Erakorralist likviidsusabi saab käsitleda Dexia saneerimiskava osana ainult siis, kui see kvalifitseeritakse riigiabiks”.

163

Erakorralist likviidsusabi saab käsitleda Dexia saneerimiskava osana ainult siis, kui see kvalifitseeritakse riigiabiks

(164)  DBB/Belfiuse müük toimus 20. oktoobril 2011, aga DBB/Belfiusele antud erakorraline likviidsusabi langes 2012. aasta alguses ja lõppes 1. veebruaril 2012.

164

(165)  Need riskipositsioonid sisaldasid [2,5–7,5] miljardi euro ulatuses väärtpabereid, [2,5–7,5] miljardi ulatuses laene kohalikele omavalitsustele ja ettevõtjatele, [10–15] miljardi ulatuses muid riskipositsioone (eelkõige laene jaemüügi klientidele).

165

(166)  Residential Mortgage-Backed Securities.

166

(167)  European Banking Authority.

167

(168)  Vt pangandusteatise punktid 43–50. Nõuetekohase turult väljumise võimaldamiseks võidakse likvideerimisabi pidada siseturuga kokkusobivaks, kui seda on finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil tarvis näiteks mõne hoiuseid ja kohustusi haldava ajutise panga (nn sildpank) või struktuuri ajutiseks rekapitaliseerimiseks või teatavat liiki võlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Näited sellise abi kohta ja selle heakskiitmise tingimused on esitatud komisjoni 1. oktoobri 2008. aasta otsuses riigiabi NN 41/2008 UK kohta, Rescue aid to Bradford & Bingley (ELT C 290, 13.11.2008, lk 2), ja komisjoni 5. novembri 2008. aasta otsuses riigiabi NN 39/2008 DK kohta, Aid for liquidation of Roskilde Bank (ELT C 12, 17.1.2009, lk 3).

168

(169)  Vt komisjoni 1. oktoobri 2008. aasta otsus riigiabi NN 41/2008 kohta, Rescue aid to Bradford & Bingley (ELT C 290, 13.11.2008, lk 2); komisjoni 6. juuni 2011. aasta otsus riigiabi SA.32634 kohta, Rescue aid to Amagerbanken (ELT C 225, 30.7.2011, lk 2), punkt 52.7.

169

(170)  Vt pangandusteatise punkt 48.

170

(171)  Vt pangandusteatise punkt 46.

171

(172)  Vt pangandusteatise punkt 47.

172

(173)  Tegemist on asutustega DBB, RBCD, Dexia BIL, Dexia Habitat ja DKB Polska.

173

(174)  Tegemist on järgmisega:

174

| — | DAMi ja Dexia osaluse müük asutustes Popular Banca Privada ja Sofaxis enne 31. detsembrit 2013, |
| --- | --- |

—

DAMi ja Dexia osaluse müük asutustes Popular Banca Privada ja Sofaxis enne 31. detsembrit 2013,

| — | Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD ja Dexia Flobail müük (või likvideerimine) enne 31. detsembrit 2014, |
| --- | --- |

—

Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD ja Dexia Flobail müük (või likvideerimine) enne 31. detsembrit 2014,

| — | Dexia (otsese või kaudse) osaluse müük Dexia Israël’is hiljemalt 12 kuu jooksul pärast lõplikku otsust, mille puhul ei saa enam algatada õiguslikke meetmeid Dexia Israëli et DCLi kui aktsionäride vastu, |
| --- | --- |

—

Dexia (otsese või kaudse) osaluse müük Dexia Israël’is hiljemalt 12 kuu jooksul pärast lõplikku otsust, mille puhul ei saa enam algatada õiguslikke meetmeid Dexia Israëli et DCLi kui aktsionäride vastu,

| — | Crediopi likvideerimine enne 31. detsembrit 2013. |
| --- | --- |

—

Crediopi likvideerimine enne 31. detsembrit 2013.

(175)  Finantsprognoosid näitavad, et täiendav likviidsus peaks 2020. aastal ulatuma [0–5] miljardi euroni. Arvestades aga et likviidsuse jaotamine antakse eelkõige liikmesriikidele kuni märkimise hinnani ([5–10] miljardit eurot enne 2018. aastat; [0–5] miljardit eurot sealt edasi vastavalt ümberkorralduskavale), lisaks täiendavale likviidsusele, kontserni arvestuslik netoväärtus, nagu seda prognoosides on kirjeldatud, ei oleks seega piisav selleks, et tavaaktsiate omanikud võiksid võimalikust vahest kasu saada.

175

(176)  Finantsprognoosid näitavad, et tavaaktsiate omanikud saavad dividende ainult siis, kui aastased jagatavad dividendid on üle [400–500] miljoni euro (ja [200–300] miljonit pärast 2018. aastat, kui B1 ja B2 aktsiad on konverteeritud B3 aktsiatesse). Kontserni saneerimiskava ei näe enne 2018. aastat ette mitte mingit kasumit ja see peaks heal juhul olema 2020. aastal [50–100] miljonit eurot.

176

(177)  Panga esitatud sularahatagatis tasustatakse Eonia intressimäära alusel. Kuna Eonia määr on Euribor 3 kuu määrast madalam; siis on selle vara marginaal negatiivne.

177

(178)  Tuletisinstrumentide portfelli tundlikkus on umbes [50–250] miljonit eurot baaspunkti kohta. Vahetustehingute määra 100 baaspunktiline langus vahemikus 2011. aasta juuni ja oktoober peegeldus seega vastaspooltele makstava sularahatagatise summa kasvamisega üle [0–25] miljardi euro. Tundlikkus ei ole siiski stabiilne ja seda mõjutavad ka muud tegurid, näiteks intressikõvera liikumised.

178

(179)  1. märtsil 2012. aastal [0–5] miljardit eurot.

179

(180)  Vt komisjoni teatise (Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes) punkt 24 (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4): „Paljudes liikmesriikides pakuvad haiglad ja muud tervishoiuteenuse pakkujad oma teenuseid tasu eest, tulgu see kas otse patsientidelt või nende kindlustuselt. Sellistes süsteemides konkureerivad haiglad teataval määral tervishoiuteenuste pakkumises. Sellisel juhul ei piisa asjaolust, et tervishoiuteenust pakub riiklik haigla, tegevuse liigitamiseks mittemajanduslikuks”.

180

(181)  27. veebruari 2002. aasta otsus kohtuasjas nr 543/2001 „Capital allowance for Hospitals – Ireland” http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/135870/135870_435761_20_2.pdf (põhjendused 10, 17 ja 19).

181

(182)  Umbes 30 % enne kriisi algust.

182

(183)  CDC paigutas 2012. aastal rahastamise puudumise leevendamiseks 5 miljardi euro ulatuses vahendeid. Neid vahendeid pakuti hinnaga Euribor +320 baaspunkti ja hinnangud näitavad, et pakkumist kasutati 3–5 korda enam. Liikmesriik osutas seega, et tasakaalustav hind oli kõrgem.

183

(184)  Tema esimese taseme põhiomavahendite (Basel III) määr peaks 2017. aastal olema [20–30] %.

184

(185)  Teatise VII lisa.

185

---

I LISA

DEXIA LÄBIVAADATUD SANEERIMISKAVA. ASJAOMASTE LIIKMESRIIKIDE KOHUSTUSED

Sissejuhatus

| 1. | Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”) tagavad Dexia SA ja selle tütarettevõtjate, mille üle tal on ainu- või ühiskontroll (edaspidi „tütarettevõtjad” või koos Dexia SA-ga „Dexia”) (1), suhtes käesoleva 14. detsembri 2012. aasta saneerimiskava ning käesoleva kohustuste loetelu elluviimise täies mahus. Kui ei ole sätestatud teisiti, kehtivad allpool loetletud kohustused kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni. Saneerimiskava ja kohustuste loetelu vaheliste lahknevuste korral on ülimuslik kohustuste loetelu. |
| --- | --- |

1.

Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”) tagavad Dexia SA ja selle tütarettevõtjate, mille üle tal on ainu- või ühiskontroll (edaspidi „tütarettevõtjad” või koos Dexia SA-ga „Dexia”) (1), suhtes käesoleva 14. detsembri 2012. aasta saneerimiskava ning käesoleva kohustuste loetelu elluviimise täies mahus. Kui ei ole sätestatud teisiti, kehtivad allpool loetletud kohustused kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni. Saneerimiskava ja kohustuste loetelu vaheliste lahknevuste korral on ülimuslik kohustuste loetelu.

| 2. | Käesolev kohustuste loetelu on esitatud komisjoni taotlusel komisjoni ja liikmesriikide vaheliste arutelude ja dokumentide põhjal, mille ainueesmärk oli võimaldada komisjonil langetada otsust abimeetmete SA.33760, SA.33763, SA.33764, SA.30521, SA.26653, SA a. 34928, SA. 34925 ja SA.34927 raames (edaspidi „abimeetmete heakskiitmise otsus”) Dexiale antud abi heakskiitmise kohta. |
| --- | --- |

2.

Käesolev kohustuste loetelu on esitatud komisjoni taotlusel komisjoni ja liikmesriikide vaheliste arutelude ja dokumentide põhjal, mille ainueesmärk oli võimaldada komisjonil langetada otsust abimeetmete SA.33760, SA.33763, SA.33764, SA.30521, SA.26653, SA a. 34928, SA. 34925 ja SA.34927 raames (edaspidi „abimeetmete heakskiitmise otsus”) Dexiale antud abi heakskiitmise kohta.

Tegevust reguleerivad kohustused

| 3. | Dexia ei omanda ilma komisjoni loata teiste krediidiasutuste või investeerimisühingute (finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses) või kindlustusseltside aktsiakapitali.
  See kohustus ei takista Dexial omandamast komisjoni eelneval nõusolekul osalust tasuna sissemakstud osakapitali või panustatud tegevuse eest varade või tegevuse loovutamise raames või liitmise korral (ühinemise või sissemakse teel), tingimusel et selline osalus ei anna Dexiale ainu- või ühiskontrolli sissemakse saanud või ühinemise tulemusel tekkinud äriühingu üle.
  Erandina on Dexial lubatud omandada 40 % vähemusosalus ettevõtjas Dexia Sabadell (likvideerimise eesmärgiga) pärast Banco Sabadelli müüki (put option), kui omandamine ei ole käesolevate kohustuste võtmise kuupäevaks veel aset leidnud. |
| --- | --- |

3.

Dexia ei omanda ilma komisjoni loata teiste krediidiasutuste või investeerimisühingute (finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses) või kindlustusseltside aktsiakapitali.

See kohustus ei takista Dexial omandamast komisjoni eelneval nõusolekul osalust tasuna sissemakstud osakapitali või panustatud tegevuse eest varade või tegevuse loovutamise raames või liitmise korral (ühinemise või sissemakse teel), tingimusel et selline osalus ei anna Dexiale ainu- või ühiskontrolli sissemakse saanud või ühinemise tulemusel tekkinud äriühingu üle.

Erandina on Dexial lubatud omandada 40 % vähemusosalus ettevõtjas Dexia Sabadell (likvideerimise eesmärgiga) pärast Banco Sabadelli müüki (put option), kui omandamine ei ole käesolevate kohustuste võtmise kuupäevaks veel aset leidnud.

| 4. | Kui abimeetmete heakskiitmise otsuse kuupäevaks Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail ja Dexia LLD suhtes juba võetud kohustustest ei tulene teisiti, ei anna Dexia uusi (st otsuse kuupäeval kehtivate kontsernisiseste investeeringute tasemest suuremaid) kontsernisiseseid finantseeringuid loovutatavatele üksustele vastavalt punkti 10 alapunkti a alapunktidele i–x (ring-fencing). Käesolev kohustuste loetelu ei piira Dexia suhtes kehtivaid regulatiivseid kohustusi asjaomaste üksuste aktsionärina ega Dexia kohustust säilitada Dexia Israëli ja DAMi elujõulisus vastavalt punkti 10 alapunktile d. Selliste kohustuste täitmise puhul, mis nõuavad uute rahaliste vahendite eraldamist asjaomastele üksustele, teavitab Dexia eelnevalt komisjoni. |
| --- | --- |

4.

Kui abimeetmete heakskiitmise otsuse kuupäevaks Dexia Région Bail, Dexia Flobail, Dexia Bail ja Dexia LLD suhtes juba võetud kohustustest ei tulene teisiti, ei anna Dexia uusi (st otsuse kuupäeval kehtivate kontsernisiseste investeeringute tasemest suuremaid) kontsernisiseseid finantseeringuid loovutatavatele üksustele vastavalt punkti 10 alapunkti a alapunktidele i–x (ring-fencing). Käesolev kohustuste loetelu ei piira Dexia suhtes kehtivaid regulatiivseid kohustusi asjaomaste üksuste aktsionärina ega Dexia kohustust säilitada Dexia Israëli ja DAMi elujõulisus vastavalt punkti 10 alapunktile d. Selliste kohustuste täitmise puhul, mis nõuavad uute rahaliste vahendite eraldamist asjaomastele üksustele, teavitab Dexia eelnevalt komisjoni.

| 5. | Dexia ei kasuta oma staatust riikide tagatist või muud riigiabi saava pangana kaubandusliku reklaami eesmärgil teatavate kohustuste puhul muude kolmandate isikute ees kui kolmandad abisaajad tagatislepingu tähenduses, ega kasuta tagatist arbitraažtehinguteks. |
| --- | --- |

5.

Dexia ei kasuta oma staatust riikide tagatist või muud riigiabi saava pangana kaubandusliku reklaami eesmärgil teatavate kohustuste puhul muude kolmandate isikute ees kui kolmandad abisaajad tagatislepingu tähenduses, ega kasuta tagatist arbitraažtehinguteks.

| 6. | Läbivaadatud saneerimiskavas on märgitud järgmist.






  a) | Asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiate tunnused muudavad igasuguse dividendide maksmise lihtaktsiate eest võimatuks, sest prognoositav Dexia jaotatav kasum kava kehtivusajal on väiksem kui 8 % eelisdividendide määr, mis tuleb tasuda Belgia ja Prantsuse riigile. |
| --- | --- | --- |

6.

Läbivaadatud saneerimiskavas on märgitud järgmist.

a)

Asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiate tunnused muudavad igasuguse dividendide maksmise lihtaktsiate eest võimatuks, sest prognoositav Dexia jaotatav kasum kava kehtivusajal on väiksem kui 8 % eelisdividendide määr, mis tuleb tasuda Belgia ja Prantsuse riigile.

| b) | Asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiad on üksnes Belgia ja Prantsuse riigil ning et dividendide jaotamise piirangud kehtivad üksnes lihtaktsiate, aga mitte eelisaktsiate suhtes, v.a juhul, kui nimetatud riikidele ei jagata dividende investeeringu eest. |
| --- | --- |

b)

Asjaomased liikmesriigid rõhutavad, et eelisaktsiad on üksnes Belgia ja Prantsuse riigil ning et dividendide jaotamise piirangud kehtivad üksnes lihtaktsiate, aga mitte eelisaktsiate suhtes, v.a juhul, kui nimetatud riikidele ei jagata dividende investeeringu eest.

| c) | Nagu on märgitud saneerimiskavas, kaovad kahjumi puhul eelisaktsiate eelisõigused kas täielikult või osaliselt, kui Dexia seaduslikud määrad langevad alla teatud miinimumi. |
| --- | --- |

c)

Nagu on märgitud saneerimiskavas, kaovad kahjumi puhul eelisaktsiate eelisõigused kas täielikult või osaliselt, kui Dexia seaduslikud määrad langevad alla teatud miinimumi.

| 7. | Ilma et see piiraks tehinguid, mida Dexia on kohustatud tegema seaduse alusel või enne abimeetmete heakskiitmise otsuse kuupäeva sõlmitud lepingute alusel seoses Tier 1 või Tier 2 hübriidinstrumentidega, ei tohi Dexia:






  a) | teha kupongimakseid Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad ja mille väljamaksmine toimub valikuliselt vastavalt neid instrumente käsitlevatele lepingutingimustele; |
| --- | --- | --- |

7.

Ilma et see piiraks tehinguid, mida Dexia on kohustatud tegema seaduse alusel või enne abimeetmete heakskiitmise otsuse kuupäeva sõlmitud lepingute alusel seoses Tier 1 või Tier 2 hübriidinstrumentidega, ei tohi Dexia:

a)

teha kupongimakseid Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad ja mille väljamaksmine toimub valikuliselt vastavalt neid instrumente käsitlevatele lepingutingimustele;

| b) | anda heakskiitu või poolthäält mis tahes vormis dividendide maksmisele tütarettevõtja poolt, mille üle Dexia SA-l on otseselt või kaudselt ainukontroll (sealhulgas äriühingud, mis on tema täisomandis), kui see tooks kaasa kupongimakse kohustuse Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad, ja |
| --- | --- |

b)

anda heakskiitu või poolthäält mis tahes vormis dividendide maksmisele tütarettevõtja poolt, mille üle Dexia SA-l on otseselt või kaudselt ainukontroll (sealhulgas äriühingud, mis on tema täisomandis), kui see tooks kaasa kupongimakse kohustuse Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt, mis on teiste isikute või äriühingute omanduses kui Dexia SA ja selle tütarettevõtjad, ja

| c) | kasutada kiirendatud tagasimakse võimalust alapunktis a osutatud Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt. |
| --- | --- |

c)

kasutada kiirendatud tagasimakse võimalust alapunktis a osutatud Tier 1 hübriidinstrumentidelt või Tier 2 instrumentidelt.

Siiski võib Dexia komisjoni eelneval teavitamisel ja loal korraldada emiteeritud Tier 1 hübriidinstrumentide või Tier 2 instrumentide tagasiostmiseks avalikke pakkumisi tingimusel, et boonus ei ületa 10 % turuhinnast ning tagasiostukurss (boonus k.a) ei ületa 90 % instrumentide nimiväärtusest.

Eelmistes punktides ette nähtud kohustused ei piira Belgia ja Prantsuse riigi eelisaktsiatega seotud dividendide jagamist.

| 8. | Dexia jätkab G20 ja asjaomaste riiklike organite töö raames välja kujunenud tasustamispõhimõtete rakendamist Dexia SA nõukogu ja tegevjuhtkonna ning Dexia kontserni peamiste tegevusüksuste juhtide tasustamisel.
  Dexia võtab muu hulgas kohustuse kaotada Dexia SA ja selle peamiste tütarettevõtjate juhtkonnaliikmete ametitasu muutuvkomponent ning kehtestada CBFA-le 15. märtsil 2011 teatatud Dexia palgapoliitika punktis 2.5.1.1. osutatud Dexia SA ja selle tütarettevõtjate muude partnerite töötasu muutuvkomponendina maksimaalselt 30 % töötasu muutumatust osast.
  Asjaomased liikmesriigid kindlustavad muu hulgas Dexia kontserni vastavuse kehtivatele õigusaktidele palkade ja tasude valdkonnas, eelkõige pangaasutustele kohaldatavatele tasu piirmääradele.
  Asjaomased liikmesriigid võtavad kohustuse jälgida, et Dexia peaks hoolikalt kinni allpool loetletud tingimustest, mis komisjon on riigiabieeskirjade elluviimise raames kehtestanud.
  Saneerimisel olevate pangaasutuste personali palga- ja tasustamispoliitika puhul jälgivad asjaomased liikmesriigid ka seda, et avaliku sektori vahendeid kasutataks parimal võimalikul viisil. Eeskätt kindlustavad asjaomased liikmesriigid lahkumishüvitiste viimise seadusliku miinimumini, säilitades samas saneerimiskava tähtajaliseks elluviimiseks vajaliku paindlikkuse.
  Muu hulgas esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile Dexia üldkulude ja personali vähendamise ettepanekud, kui vaadeldava raamatupidamisaasta lõpus i) on panga vahendusmarginaal üle 20 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk, ii) kui puhastulu (v.a kattevarad) on üle 25 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk ning kui i) kasumiaruanne sisaldab kahjumit või kui ii) Dexia kontsern ei pea enam kinni kehtivatest minimaalsetest regulatiivsetest määradest. Kohustus kehtib üksnes pärast 2012. aastat esitatavate raamatupidamise aastaaruannete suhtes. |
| --- | --- |

8.

Dexia jätkab G20 ja asjaomaste riiklike organite töö raames välja kujunenud tasustamispõhimõtete rakendamist Dexia SA nõukogu ja tegevjuhtkonna ning Dexia kontserni peamiste tegevusüksuste juhtide tasustamisel.

Dexia võtab muu hulgas kohustuse kaotada Dexia SA ja selle peamiste tütarettevõtjate juhtkonnaliikmete ametitasu muutuvkomponent ning kehtestada CBFA-le 15. märtsil 2011 teatatud Dexia palgapoliitika punktis 2.5.1.1. osutatud Dexia SA ja selle tütarettevõtjate muude partnerite töötasu muutuvkomponendina maksimaalselt 30 % töötasu muutumatust osast.

Asjaomased liikmesriigid kindlustavad muu hulgas Dexia kontserni vastavuse kehtivatele õigusaktidele palkade ja tasude valdkonnas, eelkõige pangaasutustele kohaldatavatele tasu piirmääradele.

Asjaomased liikmesriigid võtavad kohustuse jälgida, et Dexia peaks hoolikalt kinni allpool loetletud tingimustest, mis komisjon on riigiabieeskirjade elluviimise raames kehtestanud.

Saneerimisel olevate pangaasutuste personali palga- ja tasustamispoliitika puhul jälgivad asjaomased liikmesriigid ka seda, et avaliku sektori vahendeid kasutataks parimal võimalikul viisil. Eeskätt kindlustavad asjaomased liikmesriigid lahkumishüvitiste viimise seadusliku miinimumini, säilitades samas saneerimiskava tähtajaliseks elluviimiseks vajaliku paindlikkuse.

Muu hulgas esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile Dexia üldkulude ja personali vähendamise ettepanekud, kui vaadeldava raamatupidamisaasta lõpus i) on panga vahendusmarginaal üle 20 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk, ii) kui puhastulu (v.a kattevarad) on üle 25 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk ning kui i) kasumiaruanne sisaldab kahjumit või kui ii) Dexia kontsern ei pea enam kinni kehtivatest minimaalsetest regulatiivsetest määradest. Kohustus kehtib üksnes pärast 2012. aastat esitatavate raamatupidamise aastaaruannete suhtes.

| 9. | a) | 14. detsembril 2012 esitatud läbivaadatud saneerimiskava kohaselt ei võta Dexia alates käesolevast otsusest ette mingisugust uut tegevust, v.a juhul, kui asjaomase üksuse suhtes on võetud kooskõlas eespool toodud punkti 10 alapunkti a alapunktide i–x kohane loovutamiskohustus. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

14. detsembril 2012 esitatud läbivaadatud saneerimiskava kohaselt ei võta Dexia alates käesolevast otsusest ette mingisugust uut tegevust, v.a juhul, kui asjaomase üksuse suhtes on võetud kooskõlas eespool toodud punkti 10 alapunkti a alapunktide i–x kohane loovutamiskohustus.

| b) | Käesolevate kohustuste loetelu tähenduses ei loeta uueks tegevuseks järgmist:






  i) | likvideerimismenetluse raames vajalikud tehingud (nt keskpangaga seotud ülekanded või DLG ja DKD tagatiskogumid), eesmärgiga pidada kinni seaduslikest või reitinguagentuuride nõuetest või usaldatavusnormatiividest ja parandada oluliselt rahastamiskulusid); |
| --- | --- | --- |

b)

Käesolevate kohustuste loetelu tähenduses ei loeta uueks tegevuseks järgmist:

i)

likvideerimismenetluse raames vajalikud tehingud (nt keskpangaga seotud ülekanded või DLG ja DKD tagatiskogumid), eesmärgiga pidada kinni seaduslikest või reitinguagentuuride nõuetest või usaldatavusnormatiividest ja parandada oluliselt rahastamiskulusid);

| ii) | olemasolevate laenude tähtaegade pikendamine tingimusel, et sellega tõuseb oluliselt ühele ja samale kliendile antud laenude ajakohastatud puhasväärtus, kusjuures nimetatud väärtuse arvutamisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski; |
| --- | --- |

ii)

olemasolevate laenude tähtaegade pikendamine tingimusel, et sellega tõuseb oluliselt ühele ja samale kliendile antud laenude ajakohastatud puhasväärtus, kusjuures nimetatud väärtuse arvutamisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski;

| iii) | tuletistoodete tehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-/vahetuskursi-/krediidimääradega seotud riskide juhtimiseks, tingimusel et tehingute tulemusel väheneb Dexia kontserni üldine riskipositsioon ning võttes arvesse Dexia ja/või usaldatavusnormatiividega tegelevate organite kohaldatavate suuniste alusel määratletud piiranguid ja menetlusi (2); |
| --- | --- |

iii)

tuletistoodete tehingud, mis on vajalikud olemasoleva portfelli intressi-/vahetuskursi-/krediidimääradega seotud riskide juhtimiseks, tingimusel et tehingute tulemusel väheneb Dexia kontserni üldine riskipositsioon ning võttes arvesse Dexia ja/või usaldatavusnormatiividega tegelevate organite kohaldatavate suuniste alusel määratletud piiranguid ja menetlusi (2);

| iv) | kogu tegevus, mis on vajalik tulenevalt õigusaktidest või muudest õiguslikest põhjustest, eelkõige tähtaegade pikendamine või ajakava ümberkorraldamine, mida Dexia on sunnitud tegema teatavate investeerimisprojektide puhul laenusündikaadi liikmena (laenusündikaat võib nõustuda tähtaja ja/või ajakava muutumist sisaldava projekti struktuurimuudatustega) või haldus- või kohtuasutuste otsuste täitmiseks; |
| --- | --- |

iv)

kogu tegevus, mis on vajalik tulenevalt õigusaktidest või muudest õiguslikest põhjustest, eelkõige tähtaegade pikendamine või ajakava ümberkorraldamine, mida Dexia on sunnitud tegema teatavate investeerimisprojektide puhul laenusündikaadi liikmena (laenusündikaat võib nõustuda tähtaja ja/või ajakava muutumist sisaldava projekti struktuurimuudatustega) või haldus- või kohtuasutuste otsuste täitmiseks;

| v) | käesoleva otsuse kuupäeval kehtivate laenukohustuste tasumine, s.o lepingulised maksetehingud, mis on vajalikud enne 30. septembrit 2012 sõlmitud lepingutes võetud kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

v)

käesoleva otsuse kuupäeval kehtivate laenukohustuste tasumine, s.o lepingulised maksetehingud, mis on vajalikud enne 30. septembrit 2012 sõlmitud lepingutes võetud kohustuste täitmiseks.

| c) | Erandina punktist a:






  i) | vältimaks [...] ning täitmaks seeläbi ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast toimuma pidava võimaliku müügiga seotud seaduslikke kohustusi, võib Dexia Crediop taotleda oma klientide uut rahastamist maksimaalselt 200 miljoni euro väärtuses ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Nimetatud üheaastase tähtaja möödudes võivad asjaomased liikmesriigid taotleda komisjonilt luba uute rahaliste vahendite eraldamiseks maksimaalselt ühe aasta jooksul, kui see on vajalik [...] ning seaduslike kohustuste täitmiseks. Kui luba ei saada, algatatakse Dexia Crediopi likvideerimise menetlus sama aasta lõpus; |
| --- | --- | --- |

c)

Erandina punktist a:

i)

vältimaks [...] ning täitmaks seeläbi ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast toimuma pidava võimaliku müügiga seotud seaduslikke kohustusi, võib Dexia Crediop taotleda oma klientide uut rahastamist maksimaalselt 200 miljoni euro väärtuses ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Nimetatud üheaastase tähtaja möödudes võivad asjaomased liikmesriigid taotleda komisjonilt luba uute rahaliste vahendite eraldamiseks maksimaalselt ühe aasta jooksul, kui see on vajalik [...] ning seaduslike kohustuste täitmiseks. Kui luba ei saada, algatatakse Dexia Crediopi likvideerimise menetlus sama aasta lõpus;

| ii) | DCL võib anda uusi rahalisi vahendeid (pärast DMA loovutamist), et vähendada DCLi olemasolevate laenude (kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antud laenud, mis on Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavad, või mis kuuluvad sama harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või mille Cepcori punktiarv on 11 või rohkem) tundlikkuse vähendamiseks (3), tingimusel et see toob kaasa laenujäägi majandusliku väärtuse tõusu, mille määratlemisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski vähenemist, mis peaks rahastamisega kaasnema.
  Rahastada on lubatud üksnes järgmisi tehinguid: [...].
  Dexia võtab kohustuse anda uusi rahalisi vahendeid seoses punktis 6 osutatud tehingutega kokku maksimaalselt 600 miljoni euro eest ning tehingud võivad leida aset üksnes ajavahemikus veebruar kuni juuli 2013 ning juuni kuni november 2014. |
| --- | --- |

ii)

DCL võib anda uusi rahalisi vahendeid (pärast DMA loovutamist), et vähendada DCLi olemasolevate laenude (kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antud laenud, mis on Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavad, või mis kuuluvad sama harta alusel klassidesse E3, E4 või E5 või mille Cepcori punktiarv on 11 või rohkem) tundlikkuse vähendamiseks (3), tingimusel et see toob kaasa laenujäägi majandusliku väärtuse tõusu, mille määratlemisel võetakse arvesse kohtuvaidluste riski vähenemist, mis peaks rahastamisega kaasnema.

Rahastada on lubatud üksnes järgmisi tehinguid: [...].

Dexia võtab kohustuse anda uusi rahalisi vahendeid seoses punktis 6 osutatud tehingutega kokku maksimaalselt 600 miljoni euro eest ning tehingud võivad leida aset üksnes ajavahemikus veebruar kuni juuli 2013 ning juuni kuni november 2014.

| d) | Muu hulgas piiratakse punkti c alapunktis ii nimetatud rahavooge vastavalt järgmistele tingimustele:






  1. | uued rahavood on üksnes fikseeritud määraga; |
| --- | --- | --- |

d)

Muu hulgas piiratakse punkti c alapunktis ii nimetatud rahavooge vastavalt järgmistele tingimustele:

1.

uued rahavood on üksnes fikseeritud määraga;

| 2. | uute rahavoogude kehtivusaeg on maksimaalselt 30 aastat; |
| --- | --- |

2.

uute rahavoogude kehtivusaeg on maksimaalselt 30 aastat;

| 3. | uued rahavood peavad tõstma Gissleri või Cepcori näitajaid; |
| --- | --- |

3.

uued rahavood peavad tõstma Gissleri või Cepcori näitajaid;

| 4. | tundlike laenude esimese rahastamisetapi vältel (veebruar–juuli 2013) on uued rahavood seotud eeskätt kõige tundlikumate laenudega, s.o DCLi [30–50] põhikliendile antud laenudega, mis moodustavad [40–60] % Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavate laenudega seotud tuletistoodete turuhinnast. |
| --- | --- |

4.

tundlike laenude esimese rahastamisetapi vältel (veebruar–juuli 2013) on uued rahavood seotud eeskätt kõige tundlikumate laenudega, s.o DCLi [30–50] põhikliendile antud laenudega, mis moodustavad [40–60] % Gissleri harta kohaselt ebasoovitatavate laenudega seotud tuletistoodete turuhinnast.

| e) | Hiljemalt 15. jaanuaril 2013 ja 15. mail 2014 edastab Dexia komisjonile korrapärase ülevaate DCLi tundlike laenude amortiseerimise ja rahastamise kavast. |
| --- | --- |

e)

Hiljemalt 15. jaanuaril 2013 ja 15. mail 2014 edastab Dexia komisjonile korrapärase ülevaate DCLi tundlike laenude amortiseerimise ja rahastamise kavast.

Loovutamine ja likvideerimine

| 10. | a) | Dexia loovutab üksused, mille loetelu ja loovutamise tähtpäevad on järgmised:






  i) | DBB loovutamine. See toimus 20. oktoobril 2011; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

a)

Dexia loovutab üksused, mille loetelu ja loovutamise tähtpäevad on järgmised:

i)

DBB loovutamine. See toimus 20. oktoobril 2011;

| ii) | RBCD 50 % osaluse loovutamine. See toimus 27. juulil 2012; |
| --- | --- |

ii)

RBCD 50 % osaluse loovutamine. See toimus 27. juulil 2012;

| iii) | DenizBanki loovutamine. See toimus 28. septembril 2012; |
| --- | --- |

iii)

DenizBanki loovutamine. See toimus 28. septembril 2012;

| iv) | BILi loovutamine. See toimus 5. oktoobril 2012; |
| --- | --- |

iv)

BILi loovutamine. See toimus 5. oktoobril 2012;

| v) | Dexia Habitat’ loovutamine. See toimus 29. juunil 2012; |
| --- | --- |

v)

Dexia Habitat’ loovutamine. See toimus 29. juunil 2012;

| vi) | DKB Polska loovutamine. Loovutamise leping sõlmiti 7. novembril 2012; |
| --- | --- |

vi)

DKB Polska loovutamine. Loovutamise leping sõlmiti 7. novembril 2012;

| vii) | DMA loovutamine, hiljemalt 31. jaanuariks 2013; |
| --- | --- |

vii)

DMA loovutamine, hiljemalt 31. jaanuariks 2013;

| viii) | DAMi ning Dexia osaluse Popular Banca Privadas ja Sofaxises loovutamine hiljemalt 31. detsembriks 2013; |
| --- | --- |

viii)

DAMi ning Dexia osaluse Popular Banca Privadas ja Sofaxises loovutamine hiljemalt 31. detsembriks 2013;

| ix) | Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD ja Dexia Flobail loovutamine või likvideerimine hiljemalt 31. detsembriks 2013; |
| --- | --- |

ix)

Dexia Région Bail, Dexia Bail, Dexia LLD ja Dexia Flobail loovutamine või likvideerimine hiljemalt 31. detsembriks 2013;

| x) | Dexia (otsese või kaudse) osaluse loovutamine Dexia Israëlis hiljemalt ühe aasta jooksul alates lõppotsuse kuupäevast, mis ei võimalda Dexia Israëli ja selle aktsionäri DCLi suhtes algatatud eri õiguslike meetmete edasikaebamist. |
| --- | --- |

x)

Dexia (otsese või kaudse) osaluse loovutamine Dexia Israëlis hiljemalt ühe aasta jooksul alates lõppotsuse kuupäevast, mis ei võimalda Dexia Israëli ja selle aktsionäri DCLi suhtes algatatud eri õiguslike meetmete edasikaebamist.

Loovutamiskohustused loetakse täidetuks, kui Dexia ja ostja on sõlminud siduva ja lõpliku lepingu (st lepingu, mida Dexia ei saa ühepoolselt lõpetada ilma trahvi maksmata) kogu Dexia osaluse loovutamiseks asjaomases äriühingus või kogu asjaomase vara loovutamise kohta, isegi kui kõik pädevate järelevalveasutuste load või avaldused vastuväidete puudumise kohta ei ole lepingu allakirjutamise ajaks laekunud, tingimusel et sulgemine toimub hiljemalt kuus kuud pärast loovutamise lepingu allkirjastamist.

Kui mõnda eespool nimetatud loovutamiskohustust ei täideta, teevad asjaomased liikmesriigid ettepaneku nimetada volitatud ekspert, kelle ülesanne on teostada kõnealuse üksuse loovutamine lepingulisele tähtpäevale järgneva kuu jooksul allpool punktis 12 toodud tingimustel.

Enne iga eespool ette nähtud ja veel toimumata loovutamist teatab Dexia sõltumatule eksperdile vara ostu suhtes huvi avaldanud isikute nimed ning kogu vajaliku ja nõuetekohaselt kättesaadava teabe võimaliku ostja sõltumatuse tagamiseks. 15 päeva jooksul edastab komisjon asjaomastele liikmesriikidele nende huviosaliste nimed, kelle puhul ei ole komisjoni arvates täidetud pädevuse ja sõltumatuse tingimused ning põhjendab oma otsust. Seejärel lõpetab Dexia nimetatud huviosalistega müügimenetluse (see ei piira võimalust vaidlustada komisjoni otsust kohtus).

Äriühingute või äriühingute osakapitali loovutamisel kohaldas Dexia järgmist meetodit:

| i) | üle 50 miljoni euro suurused loovutamised (1. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning tehinguga mitteseotud sõltumatu eksperdi teostatav erapooletu arvamuse (fairness opinion) koostamine; |
| --- | --- |

i)

üle 50 miljoni euro suurused loovutamised (1. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning tehinguga mitteseotud sõltumatu eksperdi teostatav erapooletu arvamuse (fairness opinion) koostamine;

| ii) | alla 50 miljoni euro suurused loovutamised ning i) loovutamised väärtusega üle 25 miljoni euro või ii) kui loovutatava osaluse väärtuseks hinnatakse rohkem kui 25 miljonit eurot või iii) kui ostjal on Dexias üle 2 % aktsiaosalus (2. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning Dexiat tehingu suhtes nõustava panga hinnang tehingu väärtuse kohta; |
| --- | --- |

ii)

alla 50 miljoni euro suurused loovutamised ning i) loovutamised väärtusega üle 25 miljoni euro või ii) kui loovutatava osaluse väärtuseks hinnatakse rohkem kui 25 miljonit eurot või iii) kui ostjal on Dexias üle 2 % aktsiaosalus (2. kategooria): teabekirja esitamine komisjonile ning Dexiat tehingu suhtes nõustava panga hinnang tehingu väärtuse kohta;

| iii) | muud loovutamised (sealhulgas kõik rahastamisprojektide, k.a GPFi aktsiafondide osaluste loovutamised) (3. kategooria): Dexia sisehinnang tehingu kohta ja komisjonile Intralinks andmebaasi vahendusel teabe kättesaadavaks tegemine. |
| --- | --- |

iii)

muud loovutamised (sealhulgas kõik rahastamisprojektide, k.a GPFi aktsiafondide osaluste loovutamised) (3. kategooria): Dexia sisehinnang tehingu kohta ja komisjonile Intralinks andmebaasi vahendusel teabe kättesaadavaks tegemine.

| b) | Dexia annab endast parima, et loovutada oma võlakirjaportfell kiirendatud korras kohe, kui turutingimused on paranenud, ning täita sellega regulatiivsed määrad. Loovutamine toimub tingimusel, et see avalda olulist halba mõju Dexia maksevõimelisusele. Igal aastal esitab Dexia komisjonile nimetatud võimalusi kajastava ülevaate. |
| --- | --- |

b)

Dexia annab endast parima, et loovutada oma võlakirjaportfell kiirendatud korras kohe, kui turutingimused on paranenud, ning täita sellega regulatiivsed määrad. Loovutamine toimub tingimusel, et see avalda olulist halba mõju Dexia maksevõimelisusele. Igal aastal esitab Dexia komisjonile nimetatud võimalusi kajastava ülevaate.

| c) | Alates otsuse teatavaks tegemise kuupäevast algatatakse üksuste suhtes, mida ei ole nimetatud punkti 10 alapunktis a (s.h Dexia Sabadell pärast seda, kui punktis 3 märgitud omandamine on lõplikult toimunud), likvideerimismenetlus (run-off) ning nad ei tohi võtta ette uut tegevust punkti 9 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Alates otsuse teatavaks tegemise kuupäevast algatatakse üksuste suhtes, mida ei ole nimetatud punkti 10 alapunktis a (s.h Dexia Sabadell pärast seda, kui punktis 3 märgitud omandamine on lõplikult toimunud), likvideerimismenetlus (run-off) ning nad ei tohi võtta ette uut tegevust punkti 9 tähenduses.

| d) | Dexia SA ja Dexia kontserni ühiskondlikes huvides ja kuni äriühingute DAM ja Dexia Israël loovutamiseni (ning alates punkti 10 alapunkti a alapunktis x Dexia Israëli suhtes antud selgitusest) toimib Dexia järgmiselt:






  i) | kohustub heade äritavade kohaselt säilitama äriühingute DAM ja Dexia Israël elujõulisuse ja müügiväärtuse tulevase ostja jaoks ning konkurentsivõime; |
| --- | --- | --- |

d)

Dexia SA ja Dexia kontserni ühiskondlikes huvides ja kuni äriühingute DAM ja Dexia Israël loovutamiseni (ning alates punkti 10 alapunkti a alapunktis x Dexia Israëli suhtes antud selgitusest) toimib Dexia järgmiselt:

i)

kohustub heade äritavade kohaselt säilitama äriühingute DAM ja Dexia Israël elujõulisuse ja müügiväärtuse tulevase ostja jaoks ning konkurentsivõime;

| ii) | kohustub piirama kõiki riske seoses äriühingute DAM ja Dexia Israël konkurentsivõimelisusega; |
| --- | --- |

ii)

kohustub piirama kõiki riske seoses äriühingute DAM ja Dexia Israël konkurentsivõimelisusega;

| iii) | hoidub igasugusest tegevusest, mis võib avaldada halba mõju äriühingute DAM ja Dexia Israël väärtusele, juhtimisele või konkurentsivõimelisusele või muuta äriühingute olemust, tegevusvaldkonda, tööstus- või äristrateegiat või investeerimispoliitikat; |
| --- | --- |

iii)

hoidub igasugusest tegevusest, mis võib avaldada halba mõju äriühingute DAM ja Dexia Israël väärtusele, juhtimisele või konkurentsivõimelisusele või muuta äriühingute olemust, tegevusvaldkonda, tööstus- või äristrateegiat või investeerimispoliitikat;

| (iv) | kui punktist 4 ei tulene teisiti, teeb äriühingutele DAM ja Dexia Israël võimaluse piires kättesaadavaks piisavad vahendid nende toimimiseks äriplaanide ja tulevaste äriplaanide kohaselt; |
| --- | --- |

(iv)

kui punktist 4 ei tulene teisiti, teeb äriühingutele DAM ja Dexia Israël võimaluse piires kättesaadavaks piisavad vahendid nende toimimiseks äriplaanide ja tulevaste äriplaanide kohaselt;

| v) | võtab kõik mõistlikud meetmed, sealhulgas asjakohased (äritavade kohased) motivatsioonimehhanismid selleks, et tõsta äriühingute DAM ja Dexia Israël juhtivtöötajate tööinnukust. |
| --- | --- |

v)

võtab kõik mõistlikud meetmed, sealhulgas asjakohased (äritavade kohased) motivatsioonimehhanismid selleks, et tõsta äriühingute DAM ja Dexia Israël juhtivtöötajate tööinnukust.

| 11. | a) | Kokkuleppe kohaselt toimub Crediopi likvideerimismenetlus Dexia kontserni omast eraldi kuni äriühingu loovutamiseni aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Et tagada abimeetmete heakskiitmise otsuse kuupäevast kuni loovutamise toimumiseni aasta jooksul alates abimeetmete heakskiitmise otsuse kuupäevast või likvideerimismenetluse algusest Crediopi juhatuse tehtud otsuste kooskõla Crediopi huvidega seoses loovutamise või likvideerimisega, nimetab Dexia halduri, kelle ülesanne on tagada Crediopi tegevuse eraldatus, ning tagab halduri täieliku sõltumatuse oma tööülesannete ning Crediopi kohustuste täitmisel. Crediopi tegevuse eraldatuse tagamise eest vastutav haldur võib olla Crediopi peadirektor. Haldur juhib Crediopi selle parimates huvides koostöös Dexiaga ning sõltumatu eksperdi järelevalve all punktis 13 osutatud viisil. |
| --- | --- | --- |

11.

a)

Kokkuleppe kohaselt toimub Crediopi likvideerimismenetlus Dexia kontserni omast eraldi kuni äriühingu loovutamiseni aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast. Et tagada abimeetmete heakskiitmise otsuse kuupäevast kuni loovutamise toimumiseni aasta jooksul alates abimeetmete heakskiitmise otsuse kuupäevast või likvideerimismenetluse algusest Crediopi juhatuse tehtud otsuste kooskõla Crediopi huvidega seoses loovutamise või likvideerimisega, nimetab Dexia halduri, kelle ülesanne on tagada Crediopi tegevuse eraldatus, ning tagab halduri täieliku sõltumatuse oma tööülesannete ning Crediopi kohustuste täitmisel. Crediopi tegevuse eraldatuse tagamise eest vastutav haldur võib olla Crediopi peadirektor. Haldur juhib Crediopi selle parimates huvides koostöös Dexiaga ning sõltumatu eksperdi järelevalve all punktis 13 osutatud viisil.

| b) | Halduri nimetamine äriühingute Dexia Israël ja DAM tegevuse eraldamiseks ei ole vajalik, kuna nimetatud üksuseid hallatakse otsuse kuupäeval juba eraldi saneerimiskavas toodud põhjustel. |
| --- | --- |

b)

Halduri nimetamine äriühingute Dexia Israël ja DAM tegevuse eraldamiseks ei ole vajalik, kuna nimetatud üksuseid hallatakse otsuse kuupäeval juba eraldi saneerimiskavas toodud põhjustel.

Loovutamise eest vastutav isik

| 12. | a) | Kui mõnda punkti 10 alapunkti a alapunktides i–x kirjeldatud kohustust ei ole eespool osutatud tähtpäevaks täidetud ning komisjon ei ole heaks kiitnud alternatiivset kohustust, esitavad Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused hiljemalt üks kuu pärast loovutamiseks seatud tähtpäeva komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on Dexiaga kooskõlastatult valitud kõnealuste varade loovutamise eest vastutava isiku kandidaadiks. |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Kui mõnda punkti 10 alapunkti a alapunktides i–x kirjeldatud kohustust ei ole eespool osutatud tähtpäevaks täidetud ning komisjon ei ole heaks kiitnud alternatiivset kohustust, esitavad Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused hiljemalt üks kuu pärast loovutamiseks seatud tähtpäeva komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on Dexiaga kooskõlastatult valitud kõnealuste varade loovutamise eest vastutava isiku kandidaadiks.

| b) | Loovutamise eest vastutav isik peab olema sõltumatu, tal peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti. |
| --- | --- |

b)

Loovutamise eest vastutav isik peab olema sõltumatu, tal peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti.

| c) | Komisjon võib vastutava isiku kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon loovutamise eest vastutava isiku kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab ta ise isiku, kes nimetatakse ametisse Dexia osalusel komisjoni heakskiidetud volituse alusel. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib vastutava isiku kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon loovutamise eest vastutava isiku kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama. Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab ta ise isiku, kes nimetatakse ametisse Dexia osalusel komisjoni heakskiidetud volituse alusel.

| d) | Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused kohustuvad tagama, et Dexia annab loovutamise eest vastutavale isikule vajalikud ja asjakohased esindusõigused:






  i) | punktis a osutatud varade loovutamiseks (sh kõik vajalikud õigused loovutamise korraldamiseks nõutavate dokumentide nõuetekohaseks ettevalmistamiseks) ja |
| --- | --- | --- |

d)

Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused kohustuvad tagama, et Dexia annab loovutamise eest vastutavale isikule vajalikud ja asjakohased esindusõigused:

i)

punktis a osutatud varade loovutamiseks (sh kõik vajalikud õigused loovutamise korraldamiseks nõutavate dokumentide nõuetekohaseks ettevalmistamiseks) ja

| ii) | kõigi loovutamiseks vajalike või asjakohaste meetmete võtmiseks ja avalduste tegemiseks, sealhulgas loovutamisprotsessi nõustajate nimetamine. |
| --- | --- |

ii)

kõigi loovutamiseks vajalike või asjakohaste meetmete võtmiseks ja avalduste tegemiseks, sealhulgas loovutamisprotsessi nõustajate nimetamine.

| e) | Loovutamise eest vastutav isik sõlmib ostu-müügilepingu(d) tavapärastel ja mõistlikel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks selleks, et müük vastutava isiku nimetamisele järgneva aasta jooksul teoks teha. Loovutamise eest vastutav isik korraldab müügiprotsessi nii, et loovutamine oleks tagatud [...]. Loovutamine või likvideerimine peab jõustuma maksimaalselt aasta jooksul pärast müügitähtpäeva möödumist. |
| --- | --- |

e)

Loovutamise eest vastutav isik sõlmib ostu-müügilepingu(d) tavapärastel ja mõistlikel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks selleks, et müük vastutava isiku nimetamisele järgneva aasta jooksul teoks teha. Loovutamise eest vastutav isik korraldab müügiprotsessi nii, et loovutamine oleks tagatud [...]. Loovutamine või likvideerimine peab jõustuma maksimaalselt aasta jooksul pärast müügitähtpäeva möödumist.

| f) | Loovutamise eest vastutava isiku teenuste maksumuse katab Dexia. |
| --- | --- |

f)

Loovutamise eest vastutava isiku teenuste maksumuse katab Dexia.

Sõltumatu eksperdi kasutamine

| 13. | a) | Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused esitavad ühe kuu jooksul pärast abimeetmete heakskiitmise otsuse vastuvõtmist komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on valitud sõltumatu eksperdi kandidaadiks, kelle ülesandeks on kontrollida üksikasjalikult eespool osutatud kohustuste täitmist („sõltumatu ekspert”). Sõltumatu ekspert nimetatakse viieks aastaks, kusjuures komisjoni taotlusel on tähtaeg pikendatav. |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused esitavad ühe kuu jooksul pärast abimeetmete heakskiitmise otsuse vastuvõtmist komisjonile eelnevaks heakskiitmiseks nimekirja ühest kuni kolmest isikust, kes on valitud sõltumatu eksperdi kandidaadiks, kelle ülesandeks on kontrollida üksikasjalikult eespool osutatud kohustuste täitmist („sõltumatu ekspert”). Sõltumatu ekspert nimetatakse viieks aastaks, kusjuures komisjoni taotlusel on tähtaeg pikendatav.

| b) | Sõltumatul eksperdil peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti. |
| --- | --- |

b)

Sõltumatul eksperdil peab olema nõutav pädevus ja tal ei tohi oma volituste täitmise jooksul tekkida huvide konflikti.

| c) | Komisjon võib sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon sõltumatu eksperdi kandidaadi(d) tagasi lükkab, esitavad Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused kuu aja jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama.

| d) | Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab sõltumatu eksperdi komisjon. |
| --- | --- |

d)

Kui komisjon kõik kandidaadid tagasi lükkab, määrab sõltumatu eksperdi komisjon.

| e) | Sõltumatu eksperdi teenuse kulud katab Dexia, kuid need ei tohi olla suuremad kui tavaliselt sellise teenuse eest küsitav tunnihind. |
| --- | --- |

e)

Sõltumatu eksperdi teenuse kulud katab Dexia, kuid need ei tohi olla suuremad kui tavaliselt sellise teenuse eest küsitav tunnihind.

| 14. | a) | Komisjonil on kogu läbivaadatud saneerimiskava täitmise ajal alaline piiranguteta juurdepääs teabele, mis on vajalik läbivaadatud saneerimiskava heakskiitmise otsuse täitmiseks. Komisjon võib selgituste ja täpsustuste saamiseks pöörduda otse Dexia poole. Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused ja Dexia kohustuvad tegema igakülgset koostööd kõigi tõendavate dokumentide edastamisel, mida komisjon või sõltumatu ekspert võivad küsida. |
| --- | --- | --- |

14.

a)

Komisjonil on kogu läbivaadatud saneerimiskava täitmise ajal alaline piiranguteta juurdepääs teabele, mis on vajalik läbivaadatud saneerimiskava heakskiitmise otsuse täitmiseks. Komisjon võib selgituste ja täpsustuste saamiseks pöörduda otse Dexia poole. Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi ametiasutused ja Dexia kohustuvad tegema igakülgset koostööd kõigi tõendavate dokumentide edastamisel, mida komisjon või sõltumatu ekspert võivad küsida.

| b) | Sõltumatu ekspert esitab komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja Dexiale iga kuue kuu järel aruande eespool osutatud kohustuste täitmise kohta. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige: i) punkti 9 alapunktides c ja d käsitletud DCLi tundlike laenude portfelli rahastamise summast ja tingimustest kinni pidamine; ii) punkti 9 alapunktis c käsitletud Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahaliste vahendite puhul etteantud piirsummast kinni pidamine; iii) punkti 10 alapunktis a nimetatud kavandatud loovutamise ajagraafikust kinni pidamine ning teave loovutamise kuupäeva, vara raamatupidamisliku väärtuse kohta 31. detsembril 2011, loovutamise väärtuse, saadud kasumi või kahjumi ja meetmete kohta, mis tuleb läbivaadatud põhjaliku saneerimiskava raames veel täita; iv) loovutatavate üksuste, eeskätt DAMi ja Dexia Israëli haldamine ja eraldatud vahendid (ring-fencing) punktides 4 ja 10 ette nähtud viisil. Aruanne esitatakse hiljemalt üks kuu pärast poolaastaaruannete esitamist ja majandusaasta aruannete heakskiitmist ning igal juhul enne iga aasta 1. oktoobrit ja 30. aprilli. |
| --- | --- |

b)

Sõltumatu ekspert esitab komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja Dexiale iga kuue kuu järel aruande eespool osutatud kohustuste täitmise kohta. Aruanne sisaldab üksikasjalikku ülevaadet läbivaadatud saneerimiskava täitmise käigust, eelkõige: i) punkti 9 alapunktides c ja d käsitletud DCLi tundlike laenude portfelli rahastamise summast ja tingimustest kinni pidamine; ii) punkti 9 alapunktis c käsitletud Crediopi olemasolevatele klientidele antud uute rahaliste vahendite puhul etteantud piirsummast kinni pidamine; iii) punkti 10 alapunktis a nimetatud kavandatud loovutamise ajagraafikust kinni pidamine ning teave loovutamise kuupäeva, vara raamatupidamisliku väärtuse kohta 31. detsembril 2011, loovutamise väärtuse, saadud kasumi või kahjumi ja meetmete kohta, mis tuleb läbivaadatud põhjaliku saneerimiskava raames veel täita; iv) loovutatavate üksuste, eeskätt DAMi ja Dexia Israëli haldamine ja eraldatud vahendid (ring-fencing) punktides 4 ja 10 ette nähtud viisil. Aruanne esitatakse hiljemalt üks kuu pärast poolaastaaruannete esitamist ja majandusaasta aruannete heakskiitmist ning igal juhul enne iga aasta 1. oktoobrit ja 30. aprilli.

| c) | Sõltumatu eksperdi mandaadi lõppedes esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile aastaaruande saneerimiskava täitmise kohta, kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni. |
| --- | --- |

c)

Sõltumatu eksperdi mandaadi lõppedes esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile aastaaruande saneerimiskava täitmise kohta, kuni Dexia vara täieliku amortiseerimiseni.

---

(1)  1. lisas on esitatud Dexia tütarettevõtjate ja osaluste nimekiri.

(2)  Laenude ümberkorraldamise käigus on lisaks olemasoleva laenuga seotud riske katva tuletisinstrumendi tühistamisele vaja võtta kasutusele uus tuletisinstrument muudetud laenuga seotud riski katmiseks. Teine näide on varade ja kohustuste portfelli fikseerimise haldamine, mis nõuab riski vähendamiseks katet tuletisinstrumentide näol.

(3)  Käesolevate kohustuste loetelu kuupäeval on asjaomaste laenude raamatupidamislik väärtus 1,2 miljardit eurot.

---

II LISA

DBB/BELFIUS – BELGIA KOHUSTUSED

| 1. | Kooskõlas muudetud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 4 lõikega 3 kindlustab Belgia, et Belfius täidab täielikult järgmisi võetud kohustusi (edaspidi „kohustused”), et võimaldada Euroopa Komisjonil (edaspidi „komisjon”) võtta ELi toimumise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel vastu otsus (edaspidi „otsus”) Dexia Belgique/Belfiusele antud riigiabi kokkusobivuse kohta siseturuga ning EMÜ lepinguga. |
| --- | --- |

1.

Kooskõlas muudetud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 4 lõikega 3 kindlustab Belgia, et Belfius täidab täielikult järgmisi võetud kohustusi (edaspidi „kohustused”), et võimaldada Euroopa Komisjonil (edaspidi „komisjon”) võtta ELi toimumise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel vastu otsus (edaspidi „otsus”) Dexia Belgique/Belfiusele antud riigiabi kokkusobivuse kohta siseturuga ning EMÜ lepinguga.

| 2. | Kohustused jõustuvad otsuse vastuvõtmise kuupäeval (edaspidi „jõustumise kuupäev”). |
| --- | --- |

2.

Kohustused jõustuvad otsuse vastuvõtmise kuupäeval (edaspidi „jõustumise kuupäev”).

Mõisted

| 3. | Käesolevas kohustuste loetelus mujal määratlemata mõisteid ja väljendeid tuleb mõista järgmiselt, v.a konteksti sobimatuse korral:







  Belfius | : | Belfius Banque SA ja Belfius Assurance SA, samuti Belfiuse tütarettevõtjad; |
| --- | --- | --- | --- |
| Belfius Banque SA | : | Belgias registreeritud aktsiaselts, mille peakontor asub aadressil 1000 Bruxelles, Boulevard Pacheco 44, ettevõtjate andmepanga number 0403.201.185; |
| Belfius Assurance SA | : | Belgias registreeritud äriühing (société anonyme), mille peakontor asub aadressil 1210 Saint-Josse-ten-Node, avenue Galilée 5, ettevõtjate andmepanga number 0405.764.064; |
| Jõustumise kuupäev | : | käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäev; |
| Sõltumatu ekspert | : | üks või mitu Belfiusest sõltumatut füüsilist või juriidilist isikut, kelle on kiitnud heaks komisjon ja nimetanud ametisse Belgia ametiasutused, ning kelle ülesanne on jälgida käesolevas otsuses kehtestatud tingimuste ja kohustuste Belfiuse poolset täitmist; |
| Riiklik pangandus | : | Belfius Banque SA osakonna „Public and Social Banking Distribution” sõlmitud laenulepingud või antud laenud, s.o






  — | avaliku sektori asutustele antud laenud 24. detsembri 1993. aasta seaduse artikli 4 paragrahvide 1 ja 2 tähenduses teatavate ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kohta; |

3.

Käesolevas kohustuste loetelus mujal määratlemata mõisteid ja väljendeid tuleb mõista järgmiselt, v.a konteksti sobimatuse korral:

Belfius

:

Belfius Banque SA ja Belfius Assurance SA, samuti Belfiuse tütarettevõtjad;

Belfius Banque SA

:

Belgias registreeritud aktsiaselts, mille peakontor asub aadressil 1000 Bruxelles, Boulevard Pacheco 44, ettevõtjate andmepanga number 0403.201.185;

Belfius Assurance SA

:

Belgias registreeritud äriühing (société anonyme), mille peakontor asub aadressil 1210 Saint-Josse-ten-Node, avenue Galilée 5, ettevõtjate andmepanga number 0405.764.064;

Jõustumise kuupäev

:

käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäev;

Sõltumatu ekspert

:

üks või mitu Belfiusest sõltumatut füüsilist või juriidilist isikut, kelle on kiitnud heaks komisjon ja nimetanud ametisse Belgia ametiasutused, ning kelle ülesanne on jälgida käesolevas otsuses kehtestatud tingimuste ja kohustuste Belfiuse poolset täitmist;

Riiklik pangandus

:

Belfius Banque SA osakonna „Public and Social Banking Distribution” sõlmitud laenulepingud või antud laenud, s.o

—

avaliku sektori asutustele antud laenud 24. detsembri 1993. aasta seaduse artikli 4 paragrahvide 1 ja 2 tähenduses teatavate ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kohta;

| — | laenud, mis on antud järgmiste valdkondade sotsiaalse suunitlusega või mittetulunduslikele organisatsioonidele: tervishoid, vanurite hooldus, füüsilise puudega isikute haridus, vastuvõtt ja suunamine, kaitstud töökohad, avalik-õiguslikud vastastikuse kindlustamise tervishoiuorganisatsioonid ning mittetulundusühenduste pakutavad koduravi- ja seotud teenused, tunnustatud krediidiasutused, [...], ametiühingud ja seotud organisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid, tööandjate liidud, mittetulundusühenduste ühised sotsiaal- ja pensionifondid, muud sotsiaalse suunitlusega kohaliku või piirkonna tasandi suurorganisatsioonid (näiteks [...]); |
| --- | --- |

—

laenud, mis on antud järgmiste valdkondade sotsiaalse suunitlusega või mittetulunduslikele organisatsioonidele: tervishoid, vanurite hooldus, füüsilise puudega isikute haridus, vastuvõtt ja suunamine, kaitstud töökohad, avalik-õiguslikud vastastikuse kindlustamise tervishoiuorganisatsioonid ning mittetulundusühenduste pakutavad koduravi- ja seotud teenused, tunnustatud krediidiasutused, [...], ametiühingud ja seotud organisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid, tööandjate liidud, mittetulundusühenduste ühised sotsiaal- ja pensionifondid, muud sotsiaalse suunitlusega kohaliku või piirkonna tasandi suurorganisatsioonid (näiteks [...]);

Strateegiakava

:

Belfiuse finantsplaan komisjonile 26. novembril 2012 teatatud kujul koos mis tahes hilisemate muudatustega, millest on teatatud enne jõustumist;

Tütarettevõtja

:

igasugune ühiskondlik üksus, mis on määratletud isikuna või üksusena Belgia äriseadustiku artiklis 6 ja mille üle Belfiusel on ainu- või ühiskontroll („tütarettevõtja”, vastavalt „emaettevõte”).

Kohustused

Kestus

| 4. | Kui individuaalsetes tingimustes ei ole määratud muud kestust, kehtib allpool toodud kohustuste loetelu kuni 31. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

4.

Kui individuaalsetes tingimustes ei ole määratud muud kestust, kehtib allpool toodud kohustuste loetelu kuni 31. detsembrini 2014.

Tegevuskulude vähendamine

| 5. | Belfiuse strateegiakava kohaselt kohustub Belfius Banque SA piirama oma kulude ja tegevuskulude (st personali- ja muude kulude) absoluutset taset järgmiselt:






  — | 2013. aastal on see maksimaalselt [1 300–1 450] miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

5.

Belfiuse strateegiakava kohaselt kohustub Belfius Banque SA piirama oma kulude ja tegevuskulude (st personali- ja muude kulude) absoluutset taset järgmiselt:

—

2013. aastal on see maksimaalselt [1 300–1 450] miljonit eurot;

| — | 2014. aastal on see maksimaalselt [1 250–1 400] miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

2014. aastal on see maksimaalselt [1 250–1 400] miljonit eurot.

Belfius Banque SA kohustub piirama oma kulude ja tegevuskulude (st personali- ja muude kulude) absoluutset taset – 2012. aasta [1 350–1 500] miljonilt eurolt [1 200–1 350] miljonile eurole 2016. aastaks.

Kauplemistehingute vähendamine

| 6. | Belfius lõpetab enda nimel kauplemistehingute tegemise. See tähendab, et Belfius tegeleb üksnes tehingutega, mis i) on vajalikud klientide ostu- või müügikorralduste vastuvõtmiseks, edastamiseks ja täitmiseks või ii) aitavad Belfiusel juhtida rahavooge või vara ja kohustusi. Belfius ei loo omandipositsioone, v.a juhul, kui need tekivad näiteks seetõttu, et Belfius ei täida klientide korraldusi viivitamata. Nimetatud positsioonid ning rahavoogude või varade ja kohustuste juhtimise positsioonid võetakse üksnes tingimusel, et need ei sea ohtu panga elujõulisust ja/või likviidsust. See on täielikult kooskõlas ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma aruandes sisalduvate soovitustega. |
| --- | --- |

6.

Belfius lõpetab enda nimel kauplemistehingute tegemise. See tähendab, et Belfius tegeleb üksnes tehingutega, mis i) on vajalikud klientide ostu- või müügikorralduste vastuvõtmiseks, edastamiseks ja täitmiseks või ii) aitavad Belfiusel juhtida rahavooge või vara ja kohustusi. Belfius ei loo omandipositsioone, v.a juhul, kui need tekivad näiteks seetõttu, et Belfius ei täida klientide korraldusi viivitamata. Nimetatud positsioonid ning rahavoogude või varade ja kohustuste juhtimise positsioonid võetakse üksnes tingimusel, et need ei sea ohtu panga elujõulisust ja/või likviidsust. See on täielikult kooskõlas ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma aruandes sisalduvate soovitustega.

Juhtimismeetmed ja riskijuhtimine

| 7. | Belfius i) viib ellu läbimõeldud ja usaldusväärset ning jätkusuutlikkusele keskenduvat kaubanduspoliitikat ja ii) analüüsib oma sisemiste motivatsioonimehhanismide asjakohasust õigus- ja haldusnormidest lähtuvalt, ning veendub, et need ei soodusta vastuvõetamatut riskimist, et need on läbipaistvad ja keskendunud pikaajaliste jätkusuutlike eesmärkide täitmisele. |
| --- | --- |

7.

Belfius i) viib ellu läbimõeldud ja usaldusväärset ning jätkusuutlikkusele keskenduvat kaubanduspoliitikat ja ii) analüüsib oma sisemiste motivatsioonimehhanismide asjakohasust õigus- ja haldusnormidest lähtuvalt, ning veendub, et need ei soodusta vastuvõetamatut riskimist, et need on läbipaistvad ja keskendunud pikaajaliste jätkusuutlike eesmärkide täitmisele.

| 8. | Samuti parandab Belfius riski- ja likviidsuse juhtimist. Belfius on juba koostanud uued suunised, et tagada edaspidi likviidsete vahendite usaldusväärne juhtimine, sealhulgas i) selged eesmärgid ärivaldkondandele seoses bilansi kasutamise, hoiuste kogumise ning tagatiste kvaliteedi tasandiga, ii) ärivaldkondade suhtes selgete motivatsioonimehhanismide rakendamine (kulud või likviidsuspreemia). Lisaks parandab Belfius keskse varahaldusüksuse menetlusi ja juhtimist, mis põhinevad selgetel eesmärkidel ja suunistel. |
| --- | --- |

8.

Samuti parandab Belfius riski- ja likviidsuse juhtimist. Belfius on juba koostanud uued suunised, et tagada edaspidi likviidsete vahendite usaldusväärne juhtimine, sealhulgas i) selged eesmärgid ärivaldkondandele seoses bilansi kasutamise, hoiuste kogumise ning tagatiste kvaliteedi tasandiga, ii) ärivaldkondade suhtes selgete motivatsioonimehhanismide rakendamine (kulud või likviidsuspreemia). Lisaks parandab Belfius keskse varahaldusüksuse menetlusi ja juhtimist, mis põhinevad selgetel eesmärkidel ja suunistel.

Dividendide maksmise keeld

| 9. | Belfius ei maksa oma aktsiatelt mingil kujul dividende. |
| --- | --- |

9.

Belfius ei maksa oma aktsiatelt mingil kujul dividende.

Kupongimaksete keeld

| 10. | Belfius ei tee kiirendatud tagasimakseid ega kupongimakseid instrumentidelt, mis on i) mille Belfius on väljastanud enne 20. oktoobrit 2011, ii) muude üksuste või isikute kui Belfiuse omanduses ning iii) mille väljamaksmine või kasutamine toimub valikuliselt vastavalt neid instrumente käsitlevatele lepingutingimustele.
  Nimetatud keeld






  i) | ei piira tehinguid, mida Belfius on kohustatud tegema seaduse alusel või |
| --- | --- | --- |

10.

Belfius ei tee kiirendatud tagasimakseid ega kupongimakseid instrumentidelt, mis on i) mille Belfius on väljastanud enne 20. oktoobrit 2011, ii) muude üksuste või isikute kui Belfiuse omanduses ning iii) mille väljamaksmine või kasutamine toimub valikuliselt vastavalt neid instrumente käsitlevatele lepingutingimustele.

Nimetatud keeld

i)

ei piira tehinguid, mida Belfius on kohustatud tegema seaduse alusel või

| ii) | vaadatakse komisjoni eelneval loal üle, kui Belfiuse suhtes kohaldatavates omavahendite määratluses ja raamatupidamisstandardites tehakse olulisi muudatusi. |
| --- | --- |

ii)

vaadatakse komisjoni eelneval loal üle, kui Belfiuse suhtes kohaldatavates omavahendite määratluses ja raamatupidamisstandardites tehakse olulisi muudatusi.

Ostukeeld

| 11. | Belfius ei omanda teisi ettevõtteid ega nende osakapitali. See hõlmab nii ettevõtte õigusliku vormiga asutusi kui ka varakogumeid, mis moodustavad ettevõtte. Keelust hoolimata võib Belfius omandada osalusi, mille puhul ei moodusta osakapitali ostu hind rohkem kui 0,01 % Belfiuse konto jäägist otsuse kuupäeva seisuga ning sel viisil omandatud kõigi osaluste ostuhind kokku ei moodusta kogu ümberkorraldamisperioodi vältel rohkem kui 0,025 % Belfiuse konto jäägist otsuse kuupäeva seisuga. Keeld ei hõlma omandamisi, mis i) leiavad aset igapäevapanganduse käigus raskustes olevate ettevõtjate kohtuvaidluste lahendamisel; ii) toimuvad tehingute raames börsiväliste ettevõtjatega (private equity). |
| --- | --- |

11.

Belfius ei omanda teisi ettevõtteid ega nende osakapitali. See hõlmab nii ettevõtte õigusliku vormiga asutusi kui ka varakogumeid, mis moodustavad ettevõtte. Keelust hoolimata võib Belfius omandada osalusi, mille puhul ei moodusta osakapitali ostu hind rohkem kui 0,01 % Belfiuse konto jäägist otsuse kuupäeva seisuga ning sel viisil omandatud kõigi osaluste ostuhind kokku ei moodusta kogu ümberkorraldamisperioodi vältel rohkem kui 0,025 % Belfiuse konto jäägist otsuse kuupäeva seisuga. Keeld ei hõlma omandamisi, mis i) leiavad aset igapäevapanganduse käigus raskustes olevate ettevõtjate kohtuvaidluste lahendamisel; ii) toimuvad tehingute raames börsiväliste ettevõtjatega (private equity).

Reklaamikeeld

| 12. | Belfius ei korralda massimeediakampaaniaid, mille puhul esitletakse minevikus saadud riigiabi konkurentsieelisena, Belfius ei reklaami riigi osalust pangas ega viita suhtlemisel olemasolevate ja tulevaste klientidega ja/või investoritega mingil viisil riigilt saadud rahalisele toetusele. See keeld ei kehti juhul, kui Belfius on sunnitud viitama riigi omanduses olemisele ja mis tahes muule riigilt saadud toetusele kohaldatavate õigus- või haldusnormide tõttu. |
| --- | --- |

12.

Belfius ei korralda massimeediakampaaniaid, mille puhul esitletakse minevikus saadud riigiabi konkurentsieelisena, Belfius ei reklaami riigi osalust pangas ega viita suhtlemisel olemasolevate ja tulevaste klientidega ja/või investoritega mingil viisil riigilt saadud rahalisele toetusele. See keeld ei kehti juhul, kui Belfius on sunnitud viitama riigi omanduses olemisele ja mis tahes muule riigilt saadud toetusele kohaldatavate õigus- või haldusnormide tõttu.

Põhiliste organite, töötajate ja agentide tasustamine

| 13. | Belfius järgib kehtivat palga- ja tasustamispoliitikat ning eeskätt pankade suhtes kehtivaid tasustamise piirsummasid. Belfius peab kinni tingimustest, mis komisjon selle kohta riigiabieeskirjade elluviimise raames kehtestab.
  Personali palga- ja tasustamispoliitika puhul kasutab Belfius avaliku sektori vahendeid parimal võimalikul viisil. Eeskätt viib Belfius lahkumishüvitised seadusliku miinimumini, säilitades samas strateegiakava eesmärkide elluviimiseks vajaliku paindlikkuse.
  Belfius kaalub komisjonile vajaduse korral üldkulude ja personali vähendamise ettepanekute esitamist, kui vaadeldava raamatupidamisaasta lõpus i) on panga puhastulu üle 20 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk, ii) kui maksueelne tegevuskasum on üle 25 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk ning igal juhul, kui i) kasumiaruanne sisaldab kahjumit või kui ii) üksus ei järgi enam maksujõulisuse suhtes kehtivaid minimaalseid seadusnõudeid. Kohustus kehtib üksnes 2013. ja 2014. aasta raamatupidamise aastaaruannete suhtes. |
| --- | --- |

13.

Belfius järgib kehtivat palga- ja tasustamispoliitikat ning eeskätt pankade suhtes kehtivaid tasustamise piirsummasid. Belfius peab kinni tingimustest, mis komisjon selle kohta riigiabieeskirjade elluviimise raames kehtestab.

Personali palga- ja tasustamispoliitika puhul kasutab Belfius avaliku sektori vahendeid parimal võimalikul viisil. Eeskätt viib Belfius lahkumishüvitised seadusliku miinimumini, säilitades samas strateegiakava eesmärkide elluviimiseks vajaliku paindlikkuse.

Belfius kaalub komisjonile vajaduse korral üldkulude ja personali vähendamise ettepanekute esitamist, kui vaadeldava raamatupidamisaasta lõpus i) on panga puhastulu üle 20 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk, ii) kui maksueelne tegevuskasum on üle 25 % väiksem kui väljakuulutatud eesmärk ning igal juhul, kui i) kasumiaruanne sisaldab kahjumit või kui ii) üksus ei järgi enam maksujõulisuse suhtes kehtivaid minimaalseid seadusnõudeid. Kohustus kehtib üksnes 2013. ja 2014. aasta raamatupidamise aastaaruannete suhtes.

Riikliku panganduse (Public Banking) laenupiirmäär

| 14. | Belfius kohustub määrama oma uute, riikliku panganduse, laenude piirmääraks 2013. aastal [2,5–5] miljardit eurot ja 2014. aastal [2,5–5] miljardit eurot. Kui Belgia riikliku panganduse laenuturul on kasv 2013. aastal suurem kui tavapärane 4 % aastane kasvumäär, võib asjaomase summa komisjoni eelneval loal läbi vaadata. Iga 0,1 % kohta, mis ületab 2013. aastal tavapärase 4 % aastase kasvumäära, tõstetakse uute laenude piirmäära 2014. aastal [25–75] miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

14.

Belfius kohustub määrama oma uute, riikliku panganduse, laenude piirmääraks 2013. aastal [2,5–5] miljardit eurot ja 2014. aastal [2,5–5] miljardit eurot. Kui Belgia riikliku panganduse laenuturul on kasv 2013. aastal suurem kui tavapärane 4 % aastane kasvumäär, võib asjaomase summa komisjoni eelneval loal läbi vaadata. Iga 0,1 % kohta, mis ületab 2013. aastal tavapärase 4 % aastase kasvumäära, tõstetakse uute laenude piirmäära 2014. aastal [25–75] miljoni euro võrra.

Elukindlustustoodete piirmäär

| 15. | Belfius Assurance SA kohustub määrama oma uute elukindlustustoodete brutopreemiate piirmääraks 2013. aastal [0–2,5] miljardit eurot ja 2014. aastal [0–3] miljardit eurot. Kui Belgia ja Luksemburgi elukindlustusturul on kasv 2013. aastal suurem kui tavapärane 4 % aastane kasvumäär, võib asjaomase summa komisjoni eelneval loal läbi vaadata. Iga 0,1 % kohta, mis ületab 2013. aastal tavapärase 4 % aastase kasvumäära, tõstetakse uute preemiate piirmäära 2014. aastal [0–50] miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

15.

Belfius Assurance SA kohustub määrama oma uute elukindlustustoodete brutopreemiate piirmääraks 2013. aastal [0–2,5] miljardit eurot ja 2014. aastal [0–3] miljardit eurot. Kui Belgia ja Luksemburgi elukindlustusturul on kasv 2013. aastal suurem kui tavapärane 4 % aastane kasvumäär, võib asjaomase summa komisjoni eelneval loal läbi vaadata. Iga 0,1 % kohta, mis ületab 2013. aastal tavapärase 4 % aastase kasvumäära, tõstetakse uute preemiate piirmäära 2014. aastal [0–50] miljoni euro võrra.

Sõltumatu ekspert

Aruanded

| 16. | Iga aasta ja poolaasta viimase 30 tööpäeva jooksul või komisjoniga kokku lepitud muul ajal esitab sõltumatu ekspert komisjonile ja Belgia ametiasutustele inglis- või prantsuskeelse aruande kavandi ning annab mõlemale võimaluse esitada 10 tööpäeva jooksul aruande kohta märkusi. 10 päeva jooksul pärast märkuste laekumist koostab sõltumatu ekspert lõpparuande ja esitab selle komisjonile, võttes võimaluse korral ja oma äranägemisel arvesse esitatud märkusi. Ühtlasi esitab sõltumatu ekspert lõpparuande koopia Belgia ametiasutustele. Sõltumatu ekspert võib taotleda komisjonilt muu aruandlusgraafiku määramist, kui tal ei ole oma töökoormuse tõttu võimalik esialgset graafikut täita. |
| --- | --- |

16.

Iga aasta ja poolaasta viimase 30 tööpäeva jooksul või komisjoniga kokku lepitud muul ajal esitab sõltumatu ekspert komisjonile ja Belgia ametiasutustele inglis- või prantsuskeelse aruande kavandi ning annab mõlemale võimaluse esitada 10 tööpäeva jooksul aruande kohta märkusi. 10 päeva jooksul pärast märkuste laekumist koostab sõltumatu ekspert lõpparuande ja esitab selle komisjonile, võttes võimaluse korral ja oma äranägemisel arvesse esitatud märkusi. Ühtlasi esitab sõltumatu ekspert lõpparuande koopia Belgia ametiasutustele. Sõltumatu ekspert võib taotleda komisjonilt muu aruandlusgraafiku määramist, kui tal ei ole oma töökoormuse tõttu võimalik esialgset graafikut täita.

| 17. | Aruandes kajastatakse sõltumatu eksperdi tasu talle määratud kohustuste täitmise eest ning eespool nimetatud kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

17.

Aruandes kajastatakse sõltumatu eksperdi tasu talle määratud kohustuste täitmise eest ning eespool nimetatud kohustuste täitmist.

Sõltumatu eksperdi nimetamine

| 18. | Nimetatakse sõltumatu ekspert, kes esitab kord poolaastas komisjonile aruande punktides 4–15 kirjeldatud kohustuste täitmise kohta. Sõltumatu ekspert peab olema sõltumatu, omama vajalikku kvalifikatsiooni ning tal ei tohi kogu ametiaja jooksul esineda huvide konflikti. |
| --- | --- |

18.

Nimetatakse sõltumatu ekspert, kes esitab kord poolaastas komisjonile aruande punktides 4–15 kirjeldatud kohustuste täitmise kohta. Sõltumatu ekspert peab olema sõltumatu, omama vajalikku kvalifikatsiooni ning tal ei tohi kogu ametiaja jooksul esineda huvide konflikti.

| 19. | Kuu aja jooksul pärast otsuse kuupäeva esitavad Belgia ametiasutused komisjonile heakskiitmiseks nimekirja, milles on märgitud isik või isikud, keda nad soovivad nimetada sõltumatuks eksperdiks. Komisjonil on kaalutlusõigus kiita punkti 3 kohaselt väljapakutud isik/isikud heaks või isik/isikud tagasi lükata. Kui komisjon kandidaadi/kandidaadid tagasi lükkab, esitavad Belgia ametiasutused kuu aja jooksul alates tagasilükkamise teatavakstegemisest uued kandidaadid, kelle komisjon samuti kas heaks kiidab või tagasi lükkab. Kui komisjon ka need kandidaadid tagasi lükkab, nimetab ta ise sõltumatu eksperdi, kelle Belgia ametiasutused nimetavad ametisse või lasevad ametisse nimetada komisjoni heakskiidetud ametiajaks. |
| --- | --- |

19.

Kuu aja jooksul pärast otsuse kuupäeva esitavad Belgia ametiasutused komisjonile heakskiitmiseks nimekirja, milles on märgitud isik või isikud, keda nad soovivad nimetada sõltumatuks eksperdiks. Komisjonil on kaalutlusõigus kiita punkti 3 kohaselt väljapakutud isik/isikud heaks või isik/isikud tagasi lükata. Kui komisjon kandidaadi/kandidaadid tagasi lükkab, esitavad Belgia ametiasutused kuu aja jooksul alates tagasilükkamise teatavakstegemisest uued kandidaadid, kelle komisjon samuti kas heaks kiidab või tagasi lükkab. Kui komisjon ka need kandidaadid tagasi lükkab, nimetab ta ise sõltumatu eksperdi, kelle Belgia ametiasutused nimetavad ametisse või lasevad ametisse nimetada komisjoni heakskiidetud ametiajaks.

Sõltumatu eksperdi tööülesanded

| 20. | Sõltumatu ekspert täidab tööülesandeid, mille eesmärk on tagada panga võetud kohustuste täitmine. Komisjon võib kas omal algatusel või eksperdi taotlusel anda eksperdile korraldusi või juhiseid, et tagada otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

20.

Sõltumatu ekspert täidab tööülesandeid, mille eesmärk on tagada panga võetud kohustuste täitmine. Komisjon võib kas omal algatusel või eksperdi taotlusel anda eksperdile korraldusi või juhiseid, et tagada otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmine.

| 21. | Sõltumatu ekspert






  i) | esitab oma esimeses aruandes komisjonile üksikasjaliku kava, milles kirjeldab oma meetodit otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmise kontrollimiseks; |
| --- | --- | --- |

21.

Sõltumatu ekspert

i)

esitab oma esimeses aruandes komisjonile üksikasjaliku kava, milles kirjeldab oma meetodit otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmise kontrollimiseks;

| ii) | kontrollib otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmist;

| iii) | esitab komisjonile ja Belgia ametiasutustele 50 päeva jooksul pärast aasta ja poolaasta lõppu kirjaliku aruande. |
| --- | --- |

iii)

esitab komisjonile ja Belgia ametiasutustele 50 päeva jooksul pärast aasta ja poolaasta lõppu kirjaliku aruande.

Asendamine, tööülesannetest vabastamine, ametiaja pikendamine

| 22. | Kui sõltumatu ekspert lõpetab tööülesannete täitmise seoses kohustustega või mis tahes muul arvestataval põhjusel, sealhulgas huvide konflikt:






  i) | võib komisjon pärast sõltumatu eksperdi ärakuulamist nõuda tema asendamist või |
| --- | --- | --- |

22.

Kui sõltumatu ekspert lõpetab tööülesannete täitmise seoses kohustustega või mis tahes muul arvestataval põhjusel, sealhulgas huvide konflikt:

i)

võib komisjon pärast sõltumatu eksperdi ärakuulamist nõuda tema asendamist või

| ii) | võivad sõltumatu eksperdi asendada Belgia ametiasutused komisjoni eelneval loal. |
| --- | --- |

ii)

võivad sõltumatu eksperdi asendada Belgia ametiasutused komisjoni eelneval loal.

| 23. | Kui sõltumatu ekspert on punkti 22 alusel ametist taandatud, võib temalt nõuda oma töösuhte jätkamist seni, kuni ametisse nimetatakse uus sõltumatu ekspert, kellele ametist lahkuv ekspert annab edasi kogu asjakohase teabe. Uus sõltumatu ekspert nimetatakse ametisse vastavalt punktis 18 osutatud menetlusele. |
| --- | --- |

23.

Kui sõltumatu ekspert on punkti 22 alusel ametist taandatud, võib temalt nõuda oma töösuhte jätkamist seni, kuni ametisse nimetatakse uus sõltumatu ekspert, kellele ametist lahkuv ekspert annab edasi kogu asjakohase teabe. Uus sõltumatu ekspert nimetatakse ametisse vastavalt punktis 18 osutatud menetlusele.

| 24. | Punktis 22 ette nähtud taandamise korral ei lõpeta sõltumatu ekspert oma tööülesannete täitmist enne, kui komisjon on ta pärast kõigi kohustuste täitmist tööülesannetest vabastanud. |
| --- | --- |

24.

Punktis 22 ette nähtud taandamise korral ei lõpeta sõltumatu ekspert oma tööülesannete täitmist enne, kui komisjon on ta pärast kõigi kohustuste täitmist tööülesannetest vabastanud.

---

III LISA

PRANTSUSMAA KOHUSTUSED SEOSES ETTEVÕTJAGA DMA

Uue krediidiasutuse ja Dexia Municipal Agency (DMA) kapitaliportfell

| 1. | Hiljemalt 31. jaanuaril 2013 müüb Dexia Crédit Local („DCL”) 100 % uue krediidiasutuse kapitalist Prantsuse riigile, riiklikule rahandusasutusele Caisse des dépôts et consignations („CDC”) ja Banque Postale’ile hinnaga 1 eurot, mida asjaomased liikmesriigid (koos „aktsionärid”) on nimetanud turuhinnaks, mis vastab DMA ning selle töövahendite ja vahendite ostuhinnale, mille DCL on üle kandnud või uue krediidiasutuse käsutusse andnud hiljemalt DMA müügi kuupäevaks. |
| --- | --- |

1.

Hiljemalt 31. jaanuaril 2013 müüb Dexia Crédit Local („DCL”) 100 % uue krediidiasutuse kapitalist Prantsuse riigile, riiklikule rahandusasutusele Caisse des dépôts et consignations („CDC”) ja Banque Postale’ile hinnaga 1 eurot, mida asjaomased liikmesriigid (koos „aktsionärid”) on nimetanud turuhinnaks, mis vastab DMA ning selle töövahendite ja vahendite ostuhinnale, mille DCL on üle kandnud või uue krediidiasutuse käsutusse andnud hiljemalt DMA müügi kuupäevaks.

| 2. | Banque Postale võib tõsta uue krediidiasutuse kapitali sõltumatute ekspertide kindlaks määratud turuhinnani ja kasutades võrreldavate juhtumite korral ühiselt kokku lepitud meetodeid, et tema osalus oleks uue krediidiasutuse kapitalis lõpuks võrdne tagasimaksmata võlgade osaga, mis on seotud DMA cover pool’i uute laenudega. |
| --- | --- |

2.

Banque Postale võib tõsta uue krediidiasutuse kapitali sõltumatute ekspertide kindlaks määratud turuhinnani ja kasutades võrreldavate juhtumite korral ühiselt kokku lepitud meetodeid, et tema osalus oleks uue krediidiasutuse kapitalis lõpuks võrdne tagasimaksmata võlgade osaga, mis on seotud DMA cover pool’i uute laenudega.

DMA, uue krediidiasutuse ning CDC ja Banque Postale'i rajatud ühisettevõtte (edaspidi „ühisettevõte”) tegevus

| 3. | Ühisettevõtte tegevus piirdub Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega. Müüdud laenud kantakse esialgu Banque Postale’i bilanssi ning loovutatakse seejärel DMA-le tingimusel, et need vastavad DMA kohustuste poliitikale (1). Käesolevale kohustusele mittevastavaid laene ei saa DMA-le loovutada. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte tegevus piirdub Prantsuse kohalike omavalitsuste ja riiklike tervishoiuasutuste rahastamisega. Müüdud laenud kantakse esialgu Banque Postale’i bilanssi ning loovutatakse seejärel DMA-le tingimusel, et need vastavad DMA kohustuste poliitikale (1). Käesolevale kohustusele mittevastavaid laene ei saa DMA-le loovutada.

| 4. | Ühisettevõtte antavad laenud on lihtsad, need koosnevad lihtsate ja läbipaistvate hinnakujunduse meetoditega nn plain vanilla laenudest. Need vastavad komisjonile 8. oktoobril 2012 esitatud heakskiidetud teatises (IV lisa punkt b) kirjeldatud tingimustele. |
| --- | --- |

4.

Ühisettevõtte antavad laenud on lihtsad, need koosnevad lihtsate ja läbipaistvate hinnakujunduse meetoditega nn plain vanilla laenudest. Need vastavad komisjonile 8. oktoobril 2012 esitatud heakskiidetud teatises (IV lisa punkt b) kirjeldatud tingimustele.

| 5. | Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele pakutakse rahastamist turutingimustel, mis ei ole soodsamad teiste kommertspankade pakutavatest laenudest. See väljendub eelkõige selles, et ühisettevõtte ei tohi oma kaubandusteadaannetes teha turutavadest soodsamaid pakkumisi. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule antakse ka ülesanne määrata kindlaks tingimused, mis võimaldavad tal sellest kohustusest kinni pidada. |
| --- | --- |

5.

Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele pakutakse rahastamist turutingimustel, mis ei ole soodsamad teiste kommertspankade pakutavatest laenudest. See väljendub eelkõige selles, et ühisettevõtte ei tohi oma kaubandusteadaannetes teha turutavadest soodsamaid pakkumisi. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule antakse ka ülesanne määrata kindlaks tingimused, mis võimaldavad tal sellest kohustusest kinni pidada.

| 6. | Uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte tegevus on lubatud ajavahemikuks 15 aastat ning samuti on täpsustatud, et selle perioodi lõppedes ja seadmata kahtluse alla punktis 7 toodud kohustust: i) uuendatakse seda heakskiitu piirkondlike omavalitsuste rahastamistegevuse osas samadel tingimustel siis, kui turutõrge on endiselt olemas; komisjon on juba varem märkinud keskmise pikkusega ja pikaajaliste struktuuriprobleemide esinemist asjaomasel turul; ii) Prantsuse riiklike tervishoiuasutuste rahastamistegevuse puhul sõltub heakskiidu uuendamine turutõrke näitamisest. |
| --- | --- |

6.

Uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte tegevus on lubatud ajavahemikuks 15 aastat ning samuti on täpsustatud, et selle perioodi lõppedes ja seadmata kahtluse alla punktis 7 toodud kohustust: i) uuendatakse seda heakskiitu piirkondlike omavalitsuste rahastamistegevuse osas samadel tingimustel siis, kui turutõrge on endiselt olemas; komisjon on juba varem märkinud keskmise pikkusega ja pikaajaliste struktuuriprobleemide esinemist asjaomasel turul; ii) Prantsuse riiklike tervishoiuasutuste rahastamistegevuse puhul sõltub heakskiidu uuendamine turutõrke näitamisest.

| 7. | Kolme aasta jooksul pärast lõplikku otsust võivad Prantsuse ametiasutused paluda komisjonil kontrollida, kas uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte üldine äriplaan vastab ühe kommertspanga tasuvusnormidele, eemärgiga muuta need kommertspangaks, kui komisjon selleks loa annab. |
| --- | --- |

7.

Kolme aasta jooksul pärast lõplikku otsust võivad Prantsuse ametiasutused paluda komisjonil kontrollida, kas uue krediidiasutuse, DMA ja ühisettevõtte üldine äriplaan vastab ühe kommertspanga tasuvusnormidele, eemärgiga muuta need kommertspangaks, kui komisjon selleks loa annab.

| 8. | Teenuste osutamise lepingulised sidemed ühelt poolt Dexia kontserni ning teiselt poolt DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte vahel piirduvad 8. ja 11. oktoobri 2012. aasta teatistes kirjeldatuga, mis on käesolevale otsusele lisatud (IV lisa punktid c ja d) ja nende maksumus arvutatakse turuhinna alusel. |
| --- | --- |

8.

Teenuste osutamise lepingulised sidemed ühelt poolt Dexia kontserni ning teiselt poolt DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte vahel piirduvad 8. ja 11. oktoobri 2012. aasta teatistes kirjeldatuga, mis on käesolevale otsusele lisatud (IV lisa punktid c ja d) ja nende maksumus arvutatakse turuhinna alusel.

| 9. | Viie aasta jooksul alates lõplikust otsusest ei osta DMA, uus krediidiasutus EGA ühisettevõte ühtegi ettevõtet ega osale üheski ettevõttes. See hõlmab nii ettevõtte õigusliku vormiga asutusi kui ka varakogumeid, mis moodustavad ettevõtte. |
| --- | --- |

9.

Viie aasta jooksul alates lõplikust otsusest ei osta DMA, uus krediidiasutus EGA ühisettevõte ühtegi ettevõtet ega osale üheski ettevõttes. See hõlmab nii ettevõtte õigusliku vormiga asutusi kui ka varakogumeid, mis moodustavad ettevõtte.

| 10. | Kuni 31. detsembrini 2015 ei jaga uus krediidiasutus, DMA EGA ühisettevõte mitte mingis vormis dividende, välja arvatud DMA makstavad dividendid neile kolmele asutusele. DMA, uus krediidiasutus EGA ühisettevõte ei tee kupongimakseid, välja arvatud lepinguliste kohustuse puhul, mis tuleneb enne 14. detsembrit 2012 võetud kohustusest. |
| --- | --- |

10.

Kuni 31. detsembrini 2015 ei jaga uus krediidiasutus, DMA EGA ühisettevõte mitte mingis vormis dividende, välja arvatud DMA makstavad dividendid neile kolmele asutusele. DMA, uus krediidiasutus EGA ühisettevõte ei tee kupongimakseid, välja arvatud lepinguliste kohustuse puhul, mis tuleneb enne 14. detsembrit 2012 võetud kohustusest.

| 11. | Riik jälgib, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte vastaksid kehtivatele õigusaktidele palkade ja tasude valdkonnas, eelkõige pangaasutustele kohaldatavatele tasu piirmääradele ning piirangutele, mis on otseselt seotud riigi otsese või kaudse kontrolliga DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üle. Riik võtab endale kohustuse jälgida, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte peaksid hoolikalt kinni komisjoni seatud tingimustest riigiabi puudutavate eeskirjade rakendamise raames.
  Sellega seoses jälgib Prantsusmaa, et riigi rahalisi vahendeid kasutataks parimal võimalikul viisil seoses ümberkorralduskavaga hõlmatud pangaasutuste töötajate palkade ja hüvitistega. Eelkõige jälgib riik seda, et VII lisas esitatud äriplaan viidaks rangel viisil ellu. Riik esitab muu hulgas komisjonile ettepanekud DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üld- ja personalikulude vähendamiseks, kui vastava eelarveaasta lõpus: i) jääb puhasmarginaal rohkem kui 20 % alla VII lisas esitatud äriplaanis sätestatud eesmärgi; ii) jääb puhaskasum (välja arvatud kattevarad) rohkem kui 25 % alla sätestatud eesmärgi, iii) kasumiaruandes registreeritakse kadusid või iv) DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei pea enam kinni kehtivatest minimaalsetest regulatiivsetest määradest. See kohustus kehtib alates 2013. aasta konsolideeritud aastaaruannetest. |
| --- | --- |

11.

Riik jälgib, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte vastaksid kehtivatele õigusaktidele palkade ja tasude valdkonnas, eelkõige pangaasutustele kohaldatavatele tasu piirmääradele ning piirangutele, mis on otseselt seotud riigi otsese või kaudse kontrolliga DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üle. Riik võtab endale kohustuse jälgida, et DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte peaksid hoolikalt kinni komisjoni seatud tingimustest riigiabi puudutavate eeskirjade rakendamise raames.

Sellega seoses jälgib Prantsusmaa, et riigi rahalisi vahendeid kasutataks parimal võimalikul viisil seoses ümberkorralduskavaga hõlmatud pangaasutuste töötajate palkade ja hüvitistega. Eelkõige jälgib riik seda, et VII lisas esitatud äriplaan viidaks rangel viisil ellu. Riik esitab muu hulgas komisjonile ettepanekud DMA, uue krediidiasutuse ja ühisettevõtte üld- ja personalikulude vähendamiseks, kui vastava eelarveaasta lõpus: i) jääb puhasmarginaal rohkem kui 20 % alla VII lisas esitatud äriplaanis sätestatud eesmärgi; ii) jääb puhaskasum (välja arvatud kattevarad) rohkem kui 25 % alla sätestatud eesmärgi, iii) kasumiaruandes registreeritakse kadusid või iv) DMA, uus krediidiasutus ja ühisettevõte ei pea enam kinni kehtivatest minimaalsetest regulatiivsetest määradest. See kohustus kehtib alates 2013. aasta konsolideeritud aastaaruannetest.

DMA bilansis olevate tagasimaksmata laenude haldamine

| 12. | Likvideeritakse DMA varades olevad laenud, mis ei ole antud Prantsuse riiklikele tervishoiuasutustele või kohalikele omavalitsustele: ühtegi uut laenu ei anta klientidele, kes ei vasta käesolevate kohustuste loetelu punktis 3 määratletud tegevusalale. |
| --- | --- |

12.

Likvideeritakse DMA varades olevad laenud, mis ei ole antud Prantsuse riiklikele tervishoiuasutustele või kohalikele omavalitsustele: ühtegi uut laenu ei anta klientidele, kes ei vasta käesolevate kohustuste loetelu punktis 3 määratletud tegevusalale.

| 13. | Prantsuse kohalikele omavalitsustele või riiklikele tervishoiuasutustele antud laenude, mis jäävad Gissleri hartast välja või mis Gissleri harta alusel kuuluvad klassi E3, E4 või E5 või millel on Dexia sisereitingu alusel 11 või enam punkti („tundlikud laenud”), tundlikkust tuleb vähendada; selle viib ellu uus krediidiasutus ja rahastab DMA. Selle eesmärk on vähendada seotud riske ja sellega võib kaasneda uusi laene. |
| --- | --- |

13.

Prantsuse kohalikele omavalitsustele või riiklikele tervishoiuasutustele antud laenude, mis jäävad Gissleri hartast välja või mis Gissleri harta alusel kuuluvad klassi E3, E4 või E5 või millel on Dexia sisereitingu alusel 11 või enam punkti („tundlikud laenud”), tundlikkust tuleb vähendada; selle viib ellu uus krediidiasutus ja rahastab DMA. Selle eesmärk on vähendada seotud riske ja sellega võib kaasneda uusi laene.

| 14. | Ühisettevõte ei müü laene klientidele, kellel on DMA bilansis tundlikke laene ja tagasimaksmata võlgade osas tasumata makseid või kohtuasju. |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõte ei müü laene klientidele, kellel on DMA bilansis tundlikke laene ja tagasimaksmata võlgade osas tasumata makseid või kohtuasju.

| 15. | DMA tagab ühisettevõtte antud laenude ja olemasoleva tagasimaksmata võlaga seotud refinantseerimise. Alates DMA müügi teostamisest hakatakse DMA bilanssi haldama erilisel viisil, mis on seotud esiteks tundlike laenudega, mille üldmaht on hinnanguliselt 9,4 miljardit eurot, ja teiseks nende laenude likvideerimisega, mis ei vasta käesolevate kohustuste punktis 3 sätestatud arengupanga tegevusaladele ja mille kogumaht oli 30. septembril 2012 hinnanguliselt [20–40] miljardit eurot. |
| --- | --- |

15.

DMA tagab ühisettevõtte antud laenude ja olemasoleva tagasimaksmata võlaga seotud refinantseerimise. Alates DMA müügi teostamisest hakatakse DMA bilanssi haldama erilisel viisil, mis on seotud esiteks tundlike laenudega, mille üldmaht on hinnanguliselt 9,4 miljardit eurot, ja teiseks nende laenude likvideerimisega, mis ei vasta käesolevate kohustuste punktis 3 sätestatud arengupanga tegevusaladele ja mille kogumaht oli 30. septembril 2012 hinnanguliselt [20–40] miljardit eurot.

Likviidsuse andmine uuele krediidiasutusele ja DMA-le

| 16. | Aktsionärid võtavad kohustuse anda uuele krediidiasutusele ja DMA-le vajalikku likviidsust. Likviidsuse pakkumine toimub komisjonile 8. oktoobril 2012 (IV lisa punkt a) esitatud heakskiidetud teatises sätestatud tingimustel. CDC puhul on likviidsuse pakkumine piiratud 12,5 miljardi euroga. |
| --- | --- |

16.

Aktsionärid võtavad kohustuse anda uuele krediidiasutusele ja DMA-le vajalikku likviidsust. Likviidsuse pakkumine toimub komisjonile 8. oktoobril 2012 (IV lisa punkt a) esitatud heakskiidetud teatises sätestatud tingimustel. CDC puhul on likviidsuse pakkumine piiratud 12,5 miljardi euroga.

| 17. | DMA müügiprotsessi lõppedes katkestavad Dexia SA ja DCL igasuguse likviidsuse pakkumise DMA-le. |
| --- | --- |

17.

DMA müügiprotsessi lõppedes katkestavad Dexia SA ja DCL igasuguse likviidsuse pakkumise DMA-le.

Uue krediidiasutuse ja DMA kapitali tase

| 18. | Aktsionärid võtavad kohustuse hoida vajalikku kapitali taset selleks, et tulla toime võimalike kahjudega DMA olemasolevas portfellis. Komisjoni tuleb teavitada igasugusest DMA kapitali kasvust, pidades kinni ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 rakendamisega seotud eeskirjadest. |
| --- | --- |

18.

Aktsionärid võtavad kohustuse hoida vajalikku kapitali taset selleks, et tulla toime võimalike kahjudega DMA olemasolevas portfellis. Komisjoni tuleb teavitada igasugusest DMA kapitali kasvust, pidades kinni ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 rakendamisega seotud eeskirjadest.

Otsuse järelevalve ja täitmise eest vastutava isiku nimetamine

| 19. | Kohustuste järelevalve eest vastutav isik tegutseb komisjoni nimel ja eest ning ta võib selleks esitada aktsionäridele, DMA-le, uuele krediidiasutusele või ühisettevõttele igasuguseid küsimusi ning saada neilt igasuguseid dokumente. Isik nimetatakse ametisse järgmistel tingimustel:






  — | riik esitab komisjonile eelnevaks heakskiiduks ja hiljemalt kuu aega pärast komisjoni lõplikku otsust ühest kuni kolmest inimesest koosneva nimekirja, kes on valitud CDC ja Banque Postale'i nõusolekul, nimetamiseks käesolevas lisas kirjeldatud kohustuste rakendamise järelevalve eest vastutavaks isikuks; |
| --- | --- | --- |

19.

Kohustuste järelevalve eest vastutav isik tegutseb komisjoni nimel ja eest ning ta võib selleks esitada aktsionäridele, DMA-le, uuele krediidiasutusele või ühisettevõttele igasuguseid küsimusi ning saada neilt igasuguseid dokumente. Isik nimetatakse ametisse järgmistel tingimustel:

—

riik esitab komisjonile eelnevaks heakskiiduks ja hiljemalt kuu aega pärast komisjoni lõplikku otsust ühest kuni kolmest inimesest koosneva nimekirja, kes on valitud CDC ja Banque Postale'i nõusolekul, nimetamiseks käesolevas lisas kirjeldatud kohustuste rakendamise järelevalve eest vastutavaks isikuks;

| — | järelevalve eest vastutaval isikul peavad olema nõutud pädevused ning ta ei tohi oma ülesannete täitmise ajal olla huvide konflikti olukorras; |
| --- | --- |

—

järelevalve eest vastutaval isikul peavad olema nõutud pädevused ning ta ei tohi oma ülesannete täitmise ajal olla huvide konflikti olukorras;

| — | komisjon võib pakutud kandidaadi/d heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon kandidaadi/d tagasi lükkab, siis pakub riik ühe kuu jooksul alates tagasilükkamise teatisest üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama; |
| --- | --- |

—

komisjon võib pakutud kandidaadi/d heaks kiita või tagasi lükata. Kui komisjon kandidaadi/d tagasi lükkab, siis pakub riik ühe kuu jooksul alates tagasilükkamise teatisest üks kuni kolm uut kandidaati, kelle komisjon peab samuti heaks kiitma või tagasi lükkama;

| — | kui komisjon lõpuks kõik kandidaadid tagasi lükkab, siis määrab ta ise järelevalve eest vastutava isiku; |
| --- | --- |

—

kui komisjon lõpuks kõik kandidaadid tagasi lükkab, siis määrab ta ise järelevalve eest vastutava isiku;

| — | järelevalve eest vastutava isiku teenuste kulud katavad uus krediidiasutus ja ühisettevõte. |
| --- | --- |

—

järelevalve eest vastutava isiku teenuste kulud katavad uus krediidiasutus ja ühisettevõte.

| 20. | Järelevalve eest vastutava isiku ülesanded on järgmised:






  — | tema tööülesanded kestavad kaks aastat alates lõplikust otsusest, komisjon võib seda perioodi vajadusel pikendada; |
| --- | --- | --- |

20.

Järelevalve eest vastutava isiku ülesanded on järgmised:

—

tema tööülesanded kestavad kaks aastat alates lõplikust otsusest, komisjon võib seda perioodi vajadusel pikendada;

| — | komisjon võimaldab järelevalve eest vastutavale isikule tema tööülesannete täitmise ajal pideva piiranguteta juurdepääsu teabele, mis on vajalik tema otsuse ellu viimiseks. Järelevalve eest vastutav isik võib selgituste või täpsustuste saamiseks pöörduda otse uue krediidiasutuse, ühisettevõtte või aktsionäride poole. Uus krediidiasutus, ühisettevõte ja aktsionärid teevad täielikku koostööd mis tahes kontrolli osas, mida komisjon või vajadusel järelevalve eest vastutav isik võib nõuda; |
| --- | --- |

—

komisjon võimaldab järelevalve eest vastutavale isikule tema tööülesannete täitmise ajal pideva piiranguteta juurdepääsu teabele, mis on vajalik tema otsuse ellu viimiseks. Järelevalve eest vastutav isik võib selgituste või täpsustuste saamiseks pöörduda otse uue krediidiasutuse, ühisettevõtte või aktsionäride poole. Uus krediidiasutus, ühisettevõte ja aktsionärid teevad täielikku koostööd mis tahes kontrolli osas, mida komisjon või vajadusel järelevalve eest vastutav isik võib nõuda;

| — | seoses punktis 5 kirjeldatud kohustusest kinni pidamisega edastab riik igal poolaastal järelevalve eest vastutavale isikule Prantsuse keskpanga käsutuses olevad andmed selle kohta, millistel tingimustel pakuvad peamised aktiivsed kommertspangad Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele rahastamist. Järelevalve eest vastutav isik võib ühisettevõtte antud laenude valimi põhjal kontrollida, kas ühisettevõte ei ole keskmiselt pakkunud ilmselt madalamaid rahastamistingimusi kui muud kommertspangad. Kui peaks ilmnema, et ühisettevõte on vastaval poolaastal pakkunud keskmiselt ilmselgelt madalamaid rahastamistingimusi kui mis tahes muud kommertspangad, peab ühisettevõte järgmisel poolaastal muutma oma rahastamistingimusi, et punktis 5 kirjeldatud kohustusest kinni pidada; |
| --- | --- |

—

seoses punktis 5 kirjeldatud kohustusest kinni pidamisega edastab riik igal poolaastal järelevalve eest vastutavale isikule Prantsuse keskpanga käsutuses olevad andmed selle kohta, millistel tingimustel pakuvad peamised aktiivsed kommertspangad Prantsuse kohalikele omavalitsustele ja riiklikele tervishoiuasutustele rahastamist. Järelevalve eest vastutav isik võib ühisettevõtte antud laenude valimi põhjal kontrollida, kas ühisettevõte ei ole keskmiselt pakkunud ilmselt madalamaid rahastamistingimusi kui muud kommertspangad. Kui peaks ilmnema, et ühisettevõte on vastaval poolaastal pakkunud keskmiselt ilmselgelt madalamaid rahastamistingimusi kui mis tahes muud kommertspangad, peab ühisettevõte järgmisel poolaastal muutma oma rahastamistingimusi, et punktis 5 kirjeldatud kohustusest kinni pidada;

| — | järelevalve eest vastutav isik esitab komisjonile nimetatud kohustuste elluviimise kohta igal aastal aruande. |
| --- | --- |

—

järelevalve eest vastutav isik esitab komisjonile nimetatud kohustuste elluviimise kohta igal aastal aruande.

| 21. | Arengupanga tegevuse – mis on määratletud käesolevate kohustuste raames – lubamise kogu kestuse vältel edastab riik komisjonile kogu teabe, mida see võib vajada selleks, et kontrollida käesolevatest kohustustest kinnipidamist. Järelevalve eest vastutava isiku ametiaja lõppedes esitab riik muu hulgas komisjonile aastaaruande nimetatud kohustustest kinnipidamise kohta. |
| --- | --- |

21.

Arengupanga tegevuse – mis on määratletud käesolevate kohustuste raames – lubamise kogu kestuse vältel edastab riik komisjonile kogu teabe, mida see võib vajada selleks, et kontrollida käesolevatest kohustustest kinnipidamist. Järelevalve eest vastutava isiku ametiaja lõppedes esitab riik muu hulgas komisjonile aastaaruande nimetatud kohustustest kinnipidamise kohta.

---

(1)  DMA kohustuste poliitika raames püütakse piirata tema bilanssi kantavate laenudega seotud riske. Näiteks võib käesoleva lisa punktides 4 ja 5 nimetatud kohustustega kooskõlas olev laen olla siiski DMA kohustuste poliitikaga vastuolus, kui DMA kogu riskipositsioon asjaomasele kliendile on liiga suur või kui asjaomase kliendi koguvõlgnevus ületab teatava osa selle kliendi sissetulekutest.

---

IVA LISA

UUE KREDIIDIASUTUSE/DMA RAHASTAMISE KULU MÄÄRATLEMISE MEHHANISM

Aktsionäride poolse uude krediidiasutusse turuhinnaga tehtava pikaajalise finantseeringu kulu määratletakse iga emissiooni lõikes rahastamiskulu alusel, mis saadakse uue krediidiasutuse ja selle aktsionäride (edaspidi „pooled”) määratletava krediidiasutuste valimi analüüsimise tulemusel ning mis hõlmab samu tähtaegu ja vääringuid.

Valim määratakse kindlaks Euribori kujunemises osalevate Prantsuse pankade nimekirja alusel, mille puhul jäetakse pikaajalistest reitingutest (ja tuluprognoosidest) ning riskiprofiilist (tegevuse liik, geograafiline risk, usaldatavusmäärad jne) lähtuvalt kõrvale uue krediidiasutuse ja DMAga poolte arvates mittevõrreldavad pangaasutused. Valim koosneb võimaluse korral vähemalt kolmest pangast.

Uue krediidiasutuse/DMA rahastamise kulu on võrdne valimisse kuuluvate pangaasutuste rahastamiskulude keskmisega.

Samamoodi on uue krediidiasutuse turuhinnaga lühiajalise rahastamise kulu aktsionäridele võrdne valimisse kuuluvate pangaasutuste rahastamiskulude keskmisega.

Mehhanismiga tagatakse, et DMA ei saa eelismääradega rahalisi vahendeid tänu oma avaliku sektori aktsionäride, seda kahel järgmisel põhjusel:

| — | hüpoteekvõlakirjade puhul toimub DMA rahastamine (muude maapankade eeskujul) otse turul ning DMA vahetute aktsionäride tagatav rahastamine on piiratud; |
| --- | --- |

—

hüpoteekvõlakirjade puhul toimub DMA rahastamine (muude maapankade eeskujul) otse turul ning DMA vahetute aktsionäride tagatav rahastamine on piiratud;

| — | kõiki maapanku toetavad likviidsetele vahenditele head juurdepääsu omavad krediidiasutused (klientide hoiused või laialdased juurdepääsuvõimalused turule). Seega rahastatakse neid oma vahetute aktsionäride refinantseerimiskulude ulatuses. Seega ei saa kindlaks teha uue krediidiasutuse individuaalset reitingut, kuivõrd maapanka peaks toetama märkimisväärseid rahastamisallikaid omav krediidiasutus, kelleks on ilmselt mõni Prantsuse suurpank.






  — | Uue krediidiasutuse paiknemine DMA ja oma lõppaktsionäride vahel toob kaasa reitingu, mis on võrdne Prantsuse suurpankadega. Seega võimaldas valitud mehhanism luua DMA-le eelismääradeta rahastamistingimusi, eeldusel, et teda toetas pank. |
| --- | --- | --- |

—

kõiki maapanku toetavad likviidsetele vahenditele head juurdepääsu omavad krediidiasutused (klientide hoiused või laialdased juurdepääsuvõimalused turule). Seega rahastatakse neid oma vahetute aktsionäride refinantseerimiskulude ulatuses. Seega ei saa kindlaks teha uue krediidiasutuse individuaalset reitingut, kuivõrd maapanka peaks toetama märkimisväärseid rahastamisallikaid omav krediidiasutus, kelleks on ilmselt mõni Prantsuse suurpank.

—

Uue krediidiasutuse paiknemine DMA ja oma lõppaktsionäride vahel toob kaasa reitingu, mis on võrdne Prantsuse suurpankadega. Seega võimaldas valitud mehhanism luua DMA-le eelismääradeta rahastamistingimusi, eeldusel, et teda toetas pank.

---

IVB LISA

ÜHISETTEVÕTTE BANQUE POSTALE'I/CDC ANTAVAD LAENUD

1.   Ühisettevõtte turustatavate laenude olemus

Banque Postale'i/CDC ühise tütarettevõtja Prantsuse kohalikele omavalitsustele pakutavad keskmise ja pikaajalise tähtajaga laenud on kooskõlas Banque Postale'i põhimõtetega oma toodete ja teenuste turustamisel kõigile klientidele, mida iseloomustab:

| — | lihtsus, |
| --- | --- |

—

lihtsus,

| — | läbipaistvus, |
| --- | --- |

—

läbipaistvus,

| — | klientide vajadustele orienteeritus. |
| --- | --- |

—

klientide vajadustele orienteeritus.

Antavad laenud on õiguspärased ja lähtuvad järgmistest soovitustest:

| — | ministeeriumidevaheline 25. juuni 2010. aasta ringkiri, |
| --- | --- |

—

ministeeriumidevaheline 25. juuni 2010. aasta ringkiri,

| — | käitumiskoodeks (ehk Gissleri harta), |
| --- | --- |

—

käitumiskoodeks (ehk Gissleri harta),

| — | parlamendikomisjoni (Bartolone) raport. |
| --- | --- |

—

parlamendikomisjoni (Bartolone) raport.

Ühisettevõtte Banque Postale/CDC laenupakkumise puhul plain vanilla laenude eelistamine võimaldab katta klientide vajadused, milleks on lihtsus, mitmekesisus, kaitse turu ebasoodsate arengute vastu. See pakkumine välistab finantsvõimendusega tooted, muutuva intressimääraga tooted, välisvaluutas tooted, kumulatiivse struktuurimõjuga keerulised struktureeritud tooted ja igasuguse toote, mis seab kliendi kapitali ohtu.

Igal juhul kohandatakse pakkumist vastavalt kliendi iseloomule ja suurusele ning iga uue toote puhul vahetatakse teavet usaldatavusnõuete järelevaatajaga.

Samuti võtame kohustuse esitada klientidele selged dokumendid, mis põhinevad Gissleri hartal.

Gissleri harta riskide tabel

| Alusindeksid |
| --- |
| 1 | Euroala indeksid |
| 2 | Prantsuse inflatsiooni- või euroala inflatsiooniindeksid või nende kahe näitaja erinevus |
| 3 | Euroala indeksite erinevused |
| 4 | Euroalavälised indeksid
  Erinevus indeksite vahel, millest üks on euroalaväline |
| 5 | Euroalaväliste indeksite erinevused |

Alusindeksid

1

Euroala indeksid

2

Prantsuse inflatsiooni- või euroala inflatsiooniindeksid või nende kahe näitaja erinevus

3

Euroala indeksite erinevused

4

Euroalavälised indeksid

Erinevus indeksite vahel, millest üks on euroalaväline

5

Euroalaväliste indeksite erinevused

| Struktuurid |
| --- |
| A | Fikseeritud intressimäär. Muutuv intressimäär. Fikseeritud intressimäära vahetamine muutuva määra vastu või vastupidi.
  Struktureeritud määra vahetamine muutuva või fikseeritud intressimäära vastu (vastupidi mitte). Ülemmääraga (cap) või järelevalvega (tunnel) muutuv intressimäär |
| B | Lihttõke. Ilma finantsvõimenduseta |
| C | Vahetamise võimalus (swaption) |
| D | Koefitsient kuni 3;
  koefitsient kuni 5 (tunnustatud) |
| E | Koefitsient kuni 5 |

Struktuurid

A

Fikseeritud intressimäär. Muutuv intressimäär. Fikseeritud intressimäära vahetamine muutuva määra vastu või vastupidi.

Struktureeritud määra vahetamine muutuva või fikseeritud intressimäära vastu (vastupidi mitte). Ülemmääraga (cap) või järelevalvega (tunnel) muutuv intressimäär

B

Lihttõke. Ilma finantsvõimenduseta

C

Vahetamise võimalus (swaption)

D

Koefitsient kuni 3;

koefitsient kuni 5 (tunnustatud)

E

Koefitsient kuni 5

Gissleri harta on analüüsitabel, mis koondub kahe kriteeriumi ümber: võrdlusalus ja rakendusstruktuur. Tabel aitab koostada kohalike omavalitsuste riskide hierarhilist liigitust.

Ühisettevõte soovib piirata pakutavat tootevalikut Gissleri harta alusel. Tootevalik piirdub vastavalt sihtklientidele järgmiste toodetega:

| — | kategooria 1 A tooted, |
| --- | --- |

—

kategooria 1 A tooted,

| — | Prantsuse inflatsiooniindeksiga tooted ja kategooria 2 A säästuarve A, |
| --- | --- |

—

Prantsuse inflatsiooniindeksiga tooted ja kategooria 2 A säästuarve A,

| — | kategooria 1C swaption i (optsioon vahetustehingu sõlmimiseks teatud tingimustel) ostmine. |
| --- | --- |

—

kategooria 1C swaption i (optsioon vahetustehingu sõlmimiseks teatud tingimustel) ostmine.

Riigieelarve normeerimise nõukogu on muuseas oma 3. juuli 2012. aasta arvamuses struktureeritud toodete pakkumise kohta palunud kohalikel omavalitsustel teha oma arvepidamises selgelt vahet liht- ja keerukatel toodetel. Keerukateks toodeteks loetakse suuremaid kui 3. kategooria või Gissleri harta alusel C-kategooriasse kuuluvaid laene või swaption e. Ühisettevõte on seega piiravam, jättes kõrvale ka kategooria 1B tooted, swaptionid (1C), 2. kategooria (v.a Prantsuse inflatsiooniindeksiga tooted ja säästuarve A) ja 3. kategooria tooted.

Võrdlusalus

| | Ühisettevõte soovib piirata laenupakkumise Gissleri harta 1. ja 2. kategooriaga, s.o euroala näitajate ja Prantsuse inflatsiooniindeksiga seotud laenudega. Tegemist on turuosaliste tavapäraselt tunnustatavate ja hallatavate toodetega.






  — | Euribor on pankadevaheliste tehingute võrdlusalus. |
| --- | --- | --- |

Ühisettevõte soovib piirata laenupakkumise Gissleri harta 1. ja 2. kategooriaga, s.o euroala näitajate ja Prantsuse inflatsiooniindeksiga seotud laenudega. Tegemist on turuosaliste tavapäraselt tunnustatavate ja hallatavate toodetega.

—

Euribor on pankadevaheliste tehingute võrdlusalus.

| — | Prantsusmaa inflatsiooniindeksit ja säästuarvet A (mille arvutamise valem sõltub Euriborist ja inflatsioonist) kasutab Prantsuse riik üldiselt nii OAT võlakirjaprogrammi (Obligation Assimilable du Trésor – sularaha vastu vahetatav võlakiri, mida emiteerib Prantsuse riik) kui ka säästuarve A alusel indekseeritud reguleeritud laenude raames. |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa inflatsiooniindeksit ja säästuarvet A (mille arvutamise valem sõltub Euriborist ja inflatsioonist) kasutab Prantsuse riik üldiselt nii OAT võlakirjaprogrammi (Obligation Assimilable du Trésor – sularaha vastu vahetatav võlakiri, mida emiteerib Prantsuse riik) kui ka säästuarve A alusel indekseeritud reguleeritud laenude raames.

| | Nimetatud indeksid on vajalikud tagamaks lihtsust ja riskide mitmekesistamist, mis on kasulik korrektseks riskide haldamiseks. Välistatud on euroala inflatsiooniindeksite erinevuste või euroala teiste riikide inflatsiooniindeksite kasutamine kategoorias 2. |
| --- | --- |

Nimetatud indeksid on vajalikud tagamaks lihtsust ja riskide mitmekesistamist, mis on kasulik korrektseks riskide haldamiseks. Välistatud on euroala inflatsiooniindeksite erinevuste või euroala teiste riikide inflatsiooniindeksite kasutamine kategoorias 2.

Struktuur

| | Ühisettevõte soovib piirata laenupakkumise kategooriate A ja C laenudega, mille riskid on piiratud ja mitmekordistava mõjuta.






  — | Kategooria A hõlmab fikseeritud või muutuva intressimääraga tooteid, millel ei ole mitmekordistavaid tingimusi ega mõju. Tegemist on fikseeritud või muutuva intressimääraga laenudega.






  — | Samuti sisaldab kategooria A klientide lihtsustatud ostu- või müügioptsioone (kas cap või tunnel), mis võimaldavad tagada neile kaitse turu ebasoodsa arengu vastu. |
| --- | --- | --- | --- |

Ühisettevõte soovib piirata laenupakkumise kategooriate A ja C laenudega, mille riskid on piiratud ja mitmekordistava mõjuta.

—

Kategooria A hõlmab fikseeritud või muutuva intressimääraga tooteid, millel ei ole mitmekordistavaid tingimusi ega mõju. Tegemist on fikseeritud või muutuva intressimääraga laenudega.

—

Samuti sisaldab kategooria A klientide lihtsustatud ostu- või müügioptsioone (kas cap või tunnel), mis võimaldavad tagada neile kaitse turu ebasoodsa arengu vastu.

| — | Seega on kategooria A puhul makstav intressimäär ette teada. Tegemist võib olla kasutuselevõtu hetkel teada oleva fikseeritud intressimääraga või muutuva intressimääraga, mis kajastab täpselt võrdlusaluse muutumist, st tegemist on ülemmääraga või kontrollitava muutuva intressimääraga. |
| --- | --- |

—

Seega on kategooria A puhul makstav intressimäär ette teada. Tegemist võib olla kasutuselevõtu hetkel teada oleva fikseeritud intressimääraga või muutuva intressimääraga, mis kajastab täpselt võrdlusaluse muutumist, st tegemist on ülemmääraga või kontrollitava muutuva intressimääraga.

| — | Kategooria C sisaldab vahetusvõimaluse (swaption) realiseerimist. Tegemist on laenusaajale antud õigusega valida kindla tähtajaga kindel intressimäär. Kliendil on lubatud üksnes osta vahetusvõimalust (swaption). Laenupakkumine välistab vahetusvõimaluse kliendi poolse müümise.






  — | Näide: klient võtab muutuva intressimääraga laenu kuni kuupäevani T. Kuupäeval T on tal võimalik muuta oma muutuv intressimäär määraks X (mis on lepingu sõlmimise hetkel talle teada), kui tingimused tunduvad talle soodsad. Vastasel korral loobub ta sellest õigusest ja säilitab muutuva intressimääraga indekseerimise (klient ostis optsiooni). |
| --- | --- | --- |

—

Kategooria C sisaldab vahetusvõimaluse (swaption) realiseerimist. Tegemist on laenusaajale antud õigusega valida kindla tähtajaga kindel intressimäär. Kliendil on lubatud üksnes osta vahetusvõimalust (swaption). Laenupakkumine välistab vahetusvõimaluse kliendi poolse müümise.

—

Näide: klient võtab muutuva intressimääraga laenu kuni kuupäevani T. Kuupäeval T on tal võimalik muuta oma muutuv intressimäär määraks X (mis on lepingu sõlmimise hetkel talle teada), kui tingimused tunduvad talle soodsad. Vastasel korral loobub ta sellest õigusest ja säilitab muutuva intressimääraga indekseerimise (klient ostis optsiooni).

| | Oma tootevaliku piiramise läbi eespool nimetatud kategooriatega püüab ühisettevõte piirata turustatavate laenude valikut, pakkudes kohalikest omavalitsustest laenusaajatele kaitset, lihtsust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

Oma tootevaliku piiramise läbi eespool nimetatud kategooriatega püüab ühisettevõte piirata turustatavate laenude valikut, pakkudes kohalikest omavalitsustest laenusaajatele kaitset, lihtsust ja läbipaistvust.

Need tooted ei ole kõigile klientidele kättesaadavad. Need sõltuvad omavalitsuste suurusest järgmise maatriksi alusel.

| Kliendisegment | Arv | Toode |
| --- | --- | --- |
| Kohalikud omavalitsused < 5 000 elanikku Riiklikud haiglad | 47 614. | 1 A |
| Kohalikud omavalitsused > 5 000 ja < 20 000 elanikku | 2 612 | 1 A + inflatsiooniindeks ja säästuarve A |
| Kohalikud omavalitsused > 20 000 elanikku | 1 244 | 1 A, 1C (optsiooni müügi võimaluseta) + inflatsiooniindeks ja säästuarve A |

Kliendisegment

Arv

Toode

Kohalikud omavalitsused < 5 000 elanikku Riiklikud haiglad

47 614.

1 A

Kohalikud omavalitsused > 5 000 ja < 20 000 elanikku

2 612

1 A + inflatsiooniindeks ja säästuarve A

Kohalikud omavalitsused > 20 000 elanikku

1 244

1 A, 1C (optsiooni müügi võimaluseta) + inflatsiooniindeks ja säästuarve A

2.   Ühisettevõtte antavate laenude kestus

Pakutud laenude kestus ei ületa 15 aastat, välja arvatud juhul, kui on võimalik toetuda pikemaajalisele refinantseerimise allikale, eelkõige vastava tähtajaga hüpoteekvõlakirjade emissiooni kaudu.

Igal juhul peab klientide laenude kestus vastama DMA suutlikkusele end refinantseerida vastava aja jooksul.

---

IVC LISA

DEXIA JA UUE KREDIIDIASUTUSE VAHELISTE JÄRELEJÄÄNUD SIDEMETE LÕPETAMINE (V.A IT-TEGEVUS)

Käesoleva teatise eesmärk on täpsustada Dexia ja uue krediidiasutuse/DMA vaheliste tegevuslike sidemete lõpetamise praktilist korda. Käsitlemist leiavad kõik algselt ette nähtud järelejäänud sidemed ning lühidalt kirjeldatakse sidemete lõpetamise tingimusi.

Sidemete lõpetamiseks ilma märkimisväärse tegevusriskita on vaja näha ette ajavahemik kuni kuus kuud alates DMA müügi tehingu toimumise kuupäevast, võttes arvesse Dexia saneerimise raames pooleli olevate projektide hulka ning asjaolu, et selle sätte täitmine nõuab tähtaja puhul arvestamist uute meeskondade palkamise ja väljakoolitamisega nii Dexia kui ka uue krediidiasutuse jaoks. Palkamine on eriti problemaatiline ning seepärast on vaja määrata sellised elluviimistähtajad, mille puhul arvestatakse otsitavate töötajaprofiilide ja Dexia olukorra erilisusega.

1.   Dexia teenused uuele krediidiasutusele

Dexia kõik teenused uuele krediidiasutusele/DMA-le tuleks lõpetada. Need olid seotud võlakirjaportfelli, muude kui Prantsusmaalt pärit laenude kaubandusliku järelevalve, riskide ja auditeerimisega.

| — | Võlakirjaportfell. Lõpetatakse Dexia turundusmeeskondade poolne DMA võlakirjaportfelli käsitlev nõustamisteenuste osutamine DMA-le. Uus krediidiasutus tagab vahetult vajaduse korral ja muud turuosalist kasutades oma võlakirjaportfelli järelevalve ning DMA nõustamise vajalike tehingute alal. Eraldamine viiakse läbi kuue kuu jooksul. Meeskondadel, kes peaks suunatama ümber uude krediidiasutusse, ei ole sellist pädevust. Seetõttu tuleb näha ette aeg tööjõu palkamiseks (otsingud + tööleasumise aeg) ja koolitamiseks. |
| --- | --- |

—

Võlakirjaportfell. Lõpetatakse Dexia turundusmeeskondade poolne DMA võlakirjaportfelli käsitlev nõustamisteenuste osutamine DMA-le. Uus krediidiasutus tagab vahetult vajaduse korral ja muud turuosalist kasutades oma võlakirjaportfelli järelevalve ning DMA nõustamise vajalike tehingute alal. Eraldamine viiakse läbi kuue kuu jooksul. Meeskondadel, kes peaks suunatama ümber uude krediidiasutusse, ei ole sellist pädevust. Seetõttu tuleb näha ette aeg tööjõu palkamiseks (otsingud + tööleasumise aeg) ja koolitamiseks.

| — | Muude kui Prantsusmaalt pärit laenude kaubanduslik järelevalve. Loobutakse DMA muude kui Prantsusmaalt pärit laenude mitteennetava haldamise projektist. Uus krediidiasutus tagab vahetult nimetatud vara likvideerimise. Eraldamine viiakse läbi kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

—

Muude kui Prantsusmaalt pärit laenude kaubanduslik järelevalve. Loobutakse DMA muude kui Prantsusmaalt pärit laenude mitteennetava haldamise projektist. Uus krediidiasutus tagab vahetult nimetatud vara likvideerimise. Eraldamine viiakse läbi kolme kuu jooksul.

| — | Krediidiriski analüüs. Uus krediidiasutus/DMA loobub Dexia teenuste kasutamisest muude kui Prantsusmaalt pärit laenujääkide krediidiriski analüüsimisel. Selle töö tegemiseks tuleb tugevdada uue krediidiasutuse riskianalüüsiosakonda. Uue krediidiasutuse krediidiriski osakonna sünergia puhaskadu oleks olematu (kahe täistööajale taandatud ametikoha loomine välisvara jälgimiseks hüvitatakse kahe täistööajale taandatud ametikoha kaotamisega Prantsusmaa päritoluga vara jälgimise valdkonnas). Eraldamine toimub maksimaalselt kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

—

Krediidiriski analüüs. Uus krediidiasutus/DMA loobub Dexia teenuste kasutamisest muude kui Prantsusmaalt pärit laenujääkide krediidiriski analüüsimisel. Selle töö tegemiseks tuleb tugevdada uue krediidiasutuse riskianalüüsiosakonda. Uue krediidiasutuse krediidiriski osakonna sünergia puhaskadu oleks olematu (kahe täistööajale taandatud ametikoha loomine välisvara jälgimiseks hüvitatakse kahe täistööajale taandatud ametikoha kaotamisega Prantsusmaa päritoluga vara jälgimise valdkonnas). Eraldamine toimub maksimaalselt kuue kuu jooksul.

| — | Sisereitingu süsteem. DMA üksikud ärikliendi, projektipõhised ja Ameerika vahetustehingud, mida tuleb hinnata Dexia sisereitingu süsteemi alusel, liigitatakse ümber standardmeetodil ning neid hakkavad vahetult jälgima uue krediidiasutuse krediidianalüütikud. Enamiku DMA välisvarast moodustab Itaalia avaliku sektori vara. Itaalia tulemuste jälgimiseks oleks uue krediidiasutuse Mode Managementi osakonnas vaja luua juurde üks täistööajale taandatud ametikoht. Eraldamine viiakse läbi kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

—

Sisereitingu süsteem. DMA üksikud ärikliendi, projektipõhised ja Ameerika vahetustehingud, mida tuleb hinnata Dexia sisereitingu süsteemi alusel, liigitatakse ümber standardmeetodil ning neid hakkavad vahetult jälgima uue krediidiasutuse krediidianalüütikud. Enamiku DMA välisvarast moodustab Itaalia avaliku sektori vara. Itaalia tulemuste jälgimiseks oleks uue krediidiasutuse Mode Managementi osakonnas vaja luua juurde üks täistööajale taandatud ametikoht. Eraldamine viiakse läbi kuue kuu jooksul.

| — | Väärtpaberite väärtuse määramine. Bilansis sisalduvate väärtpaberite väärtuse määramiseks ei kasuta uus krediidiasutus/DMA Dexia töötajaid, vaid omaenda loodavat sisepädevust. Eraldamine viiakse läbi kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

—

Väärtpaberite väärtuse määramine. Bilansis sisalduvate väärtpaberite väärtuse määramiseks ei kasuta uus krediidiasutus/DMA Dexia töötajaid, vaid omaenda loodavat sisepädevust. Eraldamine viiakse läbi kuue kuu jooksul.

| — | Audit. Loobutakse ressursi jagamisest auditisoovituste täitmise järelevalves. Iga struktuur näeb selleks ette oma sisevahendid. Eraldamine viiakse läbi kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

—

Audit. Loobutakse ressursi jagamisest auditisoovituste täitmise järelevalves. Iga struktuur näeb selleks ette oma sisevahendid. Eraldamine viiakse läbi kolme kuu jooksul.

2.   Uue krediidiasutuse teenused Dexiale

Samamoodi loobutakse uue krediidiasutuse teenustest Dexiale (v.a IT-tegevus). Algselt ette nähtud sidemed, millest lõpuks loobutakse, on krediidiriski analüüs ning Prantsuse kohalikke omavalitsusi käsitlev sisereitingu süsteem. Selleks näeb Dexia ette iseseisvad vahendid, tugevdades oma osakondi ja organisatsiooni struktuuri.

| — | Krediidiriski analüüs. Dexia loobub uue krediidiasutuse krediidianalüütikute kasutamisest Prantsusmaa kohalike omavalitsuste krediidiriski analüüsimisel. Luuakse kaks eraldi meeskonda, mille tagajärjel tekib 9 ametikoha suurune asünergia (vt üksikasjad I lisast). |
| --- | --- |

—

Krediidiriski analüüs. Dexia loobub uue krediidiasutuse krediidianalüütikute kasutamisest Prantsusmaa kohalike omavalitsuste krediidiriski analüüsimisel. Luuakse kaks eraldi meeskonda, mille tagajärjel tekib 9 ametikoha suurune asünergia (vt üksikasjad I lisast).

| — | Sisereitingu süsteem. Prantsusmaa kohalikke omavalitsusi käsitlevat sisereitingu süsteemi ei muudeta vastastikuseks (nagu algselt kavatseti), vaid luuakse mõlemas üksuses eraldi. Nii tekib Dexiasse ja uude krediidiasutusse mõlemasse eraldi iseseisev sisereitingu süsteem. Selline lahendus võimaldab vältida Dexia sisereitingu süsteemi kalibreerimisest ilmselt tekkiva languse mõju uue krediidiasutuse/DMA tegevusele ning lahendatakse tegevus- ja reguleerimisraskused, mis tekiksid ühe ja sama süsteemi ülalhoidmisest ja uuendamisest kahe kapitalisidemeteta panga poolt. Ette on nähtud asünergia 13 täistööajale taandatud ametikoha võrra (11 Dexias ja 2 uues krediidiasutuses – vt üksikasjad 1. lisas).

  Teenuste eraldamine viiakse läbi kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

—

Sisereitingu süsteem. Prantsusmaa kohalikke omavalitsusi käsitlevat sisereitingu süsteemi ei muudeta vastastikuseks (nagu algselt kavatseti), vaid luuakse mõlemas üksuses eraldi. Nii tekib Dexiasse ja uude krediidiasutusse mõlemasse eraldi iseseisev sisereitingu süsteem. Selline lahendus võimaldab vältida Dexia sisereitingu süsteemi kalibreerimisest ilmselt tekkiva languse mõju uue krediidiasutuse/DMA tegevusele ning lahendatakse tegevus- ja reguleerimisraskused, mis tekiksid ühe ja sama süsteemi ülalhoidmisest ja uuendamisest kahe kapitalisidemeteta panga poolt. Ette on nähtud asünergia 13 täistööajale taandatud ametikoha võrra (11 Dexias ja 2 uues krediidiasutuses – vt üksikasjad 1. lisas).

Teenuste eraldamine viiakse läbi kuue kuu jooksul.

1. LISA

SISEREITINGU SÜSTEEMID

—   Korralduspõhimõtted

Arvestades hiljutisi otsuseid ja suuniseid tundlike laenude vähendamise kohta, Dexia kõigi portfelliriskide ülevõtmist ning Dexia ja uue krediidiasutuse vaheliste kapitalisidemete puudumist, tehakse ettepanek loobuda kohalike omavalitsuste tasandi sisereitingusüsteemide vastastikkusest uue krediidiasutuse/DMA ja Dexia vahel ning sellest tulenevalt ka Dexia ja uue krediidiasutuse vahelistest selle valdkonna ristteenustest.

Seejärel oleks nii Dexias kui ka uues krediidiasutuses oma krediidianalüüsi, modelleerimise juhtimise, modelleerimise ja valideerimise osakonnad, mis vaatlevad ainult oma panga tegevust.

Selline korraldust puudutav ettepanek tuleneb järgmistest asjaoludest:

| — | sisereitingu süsteemide kalibreerimisest tulenev kvaliteedi langus Dexia puudujääkide suurenemise taustal, mis mõjutaks ka DMA uusi tegevusalasid; ei ole loogiline jätta Dexia portfelli nõrgenemise tagajärgi DMA kanda; |
| --- | --- |

—

sisereitingu süsteemide kalibreerimisest tulenev kvaliteedi langus Dexia puudujääkide suurenemise taustal, mis mõjutaks ka DMA uusi tegevusalasid; ei ole loogiline jätta Dexia portfelli nõrgenemise tagajärgi DMA kanda;

| — | tegevusraskused ühise sisereitingu süsteemi säilitamise korral, võttes arvesse kapitalisidemete puudumist:






  — | ühise sisereitingusüsteemi säilitamine Dexia ja uue krediidiasutuse/DMA vahel tugineb kahe üksuse suutlikkusele tagada mudelite (puudused, kahjum ....) alalhoidmiseks vajalik teave; |
| --- | --- | --- |

—

tegevusraskused ühise sisereitingu süsteemi säilitamise korral, võttes arvesse kapitalisidemete puudumist:

—

ühise sisereitingusüsteemi säilitamine Dexia ja uue krediidiasutuse/DMA vahel tugineb kahe üksuse suutlikkusele tagada mudelite (puudused, kahjum ....) alalhoidmiseks vajalik teave;

| — | kapitalisideme ja ühise tegevuspoliitika puudumine suurendab tegevusraskusi ühise andmebaasi säilitamiseks. Ilma ühise kvaliteetse andmebaasita ei saa sisereitingu süsteemi säilitada, kuna seda ei tunnustaks reguleerivad organid; |
| --- | --- |

—

kapitalisideme ja ühise tegevuspoliitika puudumine suurendab tegevusraskusi ühise andmebaasi säilitamiseks. Ilma ühise kvaliteetse andmebaasita ei saa sisereitingu süsteemi säilitada, kuna seda ei tunnustaks reguleerivad organid;

| — | vajadus kasutada Dexia enda analüütikuid, kuna Dexia katab kogu tundlike laenude portfelli krediidiriski ise, ning asjaolu, et võimatu on säilitada Dexia ja uue krediidiasutuse vahel ühist osakonda, kes kasutaks ühtede ja samade vahetustehingute puhul kahte erinevat sisereitingu süsteemi. |
| --- | --- |

—

vajadus kasutada Dexia enda analüütikuid, kuna Dexia katab kogu tundlike laenude portfelli krediidiriski ise, ning asjaolu, et võimatu on säilitada Dexia ja uue krediidiasutuse vahel ühist osakonda, kes kasutaks ühtede ja samade vahetustehingute puhul kahte erinevat sisereitingu süsteemi.

—   Peamised tagajärjed Dexia ja uue krediidiasutuse jaoks

—   Mõju personalile

Prantsusmaa avaliku sektori analüüsimiseks luuakse kaks krediidianalüütikute osakonda, millest üks tegutseb uues krediidiasutuses ja teine Dexias. See võib oluliselt vähendada praeguse analüütikute tegevuse ulatust: uue krediidiasutuse vastav osakond keskendub Prantsusmaa kohalikele omavalitsustele (ning haldab väiksemal määral teatavaid välismaiseid kohalikke omavalitsusi), kuid käsitleb vähem spetsialiseerunud turgude osalisi, mida on huvitavam analüüsida. Seepärast ei välistata koondamist.

Uue krediidiasutuse ja Dexia vajadusi katvate analüütikute arvu on võimatu oluliselt tõsta praegust sisepädevust kasutades. Selliste oskustega inimesi on raske leida ka turult.

—   Riskide asünergia

See esineb kolmel tasandil

| — | Dexia ja uue krediidiasutuse vahelise ühise sisereitingu süsteemi ja sellest tulenevalt kasutajarühmade (analüütikute) puudumise tõttu tuleb luua mõlemas üksuses mudelite arendamise ja hooldamise eest (mudelite haldamine, modelleerimine ja häired), nende valideerimise (metoodiline, aga ka tegevuslik ja kvaliteedikontrolli valideerimine) ja kasutamise (krediidianalüütikud) eest vastutavad meeskonnad. Seega tuleb Dexia mudelite haldamise osakonda suurendada kuue, kvaliteedikontrolli valideerimise osakonda kahe, modelleerimise osakonda ühe ja häirete osakonda kahe täistööajale taandatud ametikoha võrra ehk Dexias tuleks luua kokku 11 uut täistööajale taandatud ametikohta. Uues krediidiasutuses tuleb näha ette üks uus täistööajale taandatud ametikoht mudelite haldamise osakonnas ja üks kvaliteedikontrolli valideerimise osakonnas, kokku seega kaks täistööajale taandatud ametikohta. Täiendavad täistööajale taandatud ametikohad |
| --- | --- |

—

Dexia ja uue krediidiasutuse vahelise ühise sisereitingu süsteemi ja sellest tulenevalt kasutajarühmade (analüütikute) puudumise tõttu tuleb luua mõlemas üksuses mudelite arendamise ja hooldamise eest (mudelite haldamine, modelleerimine ja häired), nende valideerimise (metoodiline, aga ka tegevuslik ja kvaliteedikontrolli valideerimine) ja kasutamise (krediidianalüütikud) eest vastutavad meeskonnad. Seega tuleb Dexia mudelite haldamise osakonda suurendada kuue, kvaliteedikontrolli valideerimise osakonda kahe, modelleerimise osakonda ühe ja häirete osakonda kahe täistööajale taandatud ametikoha võrra ehk Dexias tuleks luua kokku 11 uut täistööajale taandatud ametikohta. Uues krediidiasutuses tuleb näha ette üks uus täistööajale taandatud ametikoht mudelite haldamise osakonnas ja üks kvaliteedikontrolli valideerimise osakonnas, kokku seega kaks täistööajale taandatud ametikohta. Täiendavad täistööajale taandatud ametikohad

| — | Dexia ja uue krediidiasutuse vaheliste ristteenuste kaotamine krediidiriskianalüüsi kontekstis (uue krediidiasutuse poolne Prantsusmaa avaliku sektori krediidiriskianalüüs ning Dexia krediidiriskianalüüs rahvusvaheliste vahetustehingute valdkonnas) toob kaasa töötajate arvu suurendamise järgmiselt: üheksa uut täistööajale taandatud ametikohta Dexias (uues krediidiasutuse töötajate arv ei tõuse) |
| --- | --- |

—

Dexia ja uue krediidiasutuse vaheliste ristteenuste kaotamine krediidiriskianalüüsi kontekstis (uue krediidiasutuse poolne Prantsusmaa avaliku sektori krediidiriskianalüüs ning Dexia krediidiriskianalüüs rahvusvaheliste vahetustehingute valdkonnas) toob kaasa töötajate arvu suurendamise järgmiselt: üheksa uut täistööajale taandatud ametikohta Dexias (uues krediidiasutuse töötajate arv ei tõuse)

| — | Lõpuks võib Dexia poolne võlakirjade väärtuse määramise teenuse kaotamine tuua kaasa ühe täistööajale taandatud ametikoha lisandumise uues krediidiasutuses. |
| --- | --- |

—

Lõpuks võib Dexia poolne võlakirjade väärtuse määramise teenuse kaotamine tuua kaasa ühe täistööajale taandatud ametikoha lisandumise uues krediidiasutuses.

---

IVD LISA

DEXIA JA UUE KREDIIDIASUTUSE INFOSÜSTEEMIDE LAHUTAMINE

Teatises antakse nõutud selgitusi selle kohta, miks leiti, et uue krediidiasutuse infosüsteemi täielikuks lahutamiseks Dexia infosüsteemist on vaja 24 kuni 30 kuud. Meeldetuletuseks olgu öeldud, et pärast kirjeldatud tööde lõpuleviimist on uue krediidiasutuse rakendussüsteem Dexia omast täielikult sõltumatu. Sama kehtib rakenduste toimimise ja tehnilise infrastruktuuri kohta.

Uue krediidiasutuse ja Dexia infosüsteemide lahutamise nelja põhietappi on kirjeldatud 26. septembri teatises järgmiselt:

1.   Ettevalmistusetapp

Nagu on märgitud 23. septembri 2012. aasta teatises, sisaldab asjaomane etapp kahte sõltumatut eesmärki: teostatava töö hoolikas strateegiline planeerimine ning tehnilise infrastruktuuri tugevdamine duplitseeritud rakenduste majutamiseks.

Asjaomases teatises esitatud tähelepanekud on eeltöö süsteemide lahutamise kavale, mille koostamine oli ettevalmistusetapi üks ülesandeid. Need tähelepanekud tahavad siiski veel kinnitamist täpsema uuringu käigus.

2.   Rakendussüsteemi duplitseerimise etapp

Eespool osutatud tegurid võimaldavad selgitada 15kuulist miinimumtähtaega (eraldi kõigist muudest projektidest), mida peetakse vajalikuks Dexia ja uue krediidiasutuse rakendussüsteemide lahutamise elluviimiseks. Selles etapis teostatakse esimene analüüs, mida tuleb kinnitada, parandada ja täpsustada duplitseerimisprotsessi väljatöötamise etapis, mis on planeeritud 2013. aasta esimesele kolmele kuule.

Esimese loenduse tulemusel tuvastati, et duplitseerimisprotsess hõlmab 169 rakendust (vt 2. lisa) 248st Dexia infosüsteemis sisalduvast rakendusest. Et hinnata vajalikku töökoormust, võib liigitada duplitseeritavad rakendused kolme kategooriasse vastavalt nende funktsionaalsele ja tehnilisele keerukusele:

| i) | 12 DEXIA infosüsteemi tuumrakendust







  — | Ärisegment: krediidiriski maandamine (Reflex), pakkumiste haldamine (Phoenix), finantsanalüüs (Safir). |
| --- | --- | --- |

i)

12 DEXIA infosüsteemi tuumrakendust

—

Ärisegment: krediidiriski maandamine (Reflex), pakkumiste haldamine (Phoenix), finantsanalüüs (Safir).

| — | Toimingute segment: laenude tööstuslik haldamine (SAB), laenude infokeskus (Edouard). |
| --- | --- |

—

Toimingute segment: laenude tööstuslik haldamine (SAB), laenude infokeskus (Edouard).

| — | Turusegment: turutehingute haldamine (OpenLink) ja lisatagatise nõuete/tagatiste haldamise järelevalve (Algorithmics). |
| --- | --- |

—

Turusegment: turutehingute haldamine (OpenLink) ja lisatagatise nõuete/tagatiste haldamise järelevalve (Algorithmics).

| — | Finantssegment: arvepidamissüsteem (ROC), varade ja kohustuste juhtimine (RiskPro ja varade keskandmebaas), kooskõlastav võrdlemine (Intellimatch). |
| --- | --- |

—

Finantssegment: arvepidamissüsteem (ROC), varade ja kohustuste juhtimine (RiskPro ja varade keskandmebaas), kooskõlastav võrdlemine (Intellimatch).

| — | Riskisegment: krediidiriski jälgimine (Fermat Bâle II). |
| --- | --- |

—

Riskisegment: krediidiriski jälgimine (Fermat Bâle II).

| ii) | 14 suurrakendust funktsioonirikkuse, väga eriliste omaduste ja seotuse tõttu muude rakendustega






  — | Ärisegment: äriinfokeskus (EDC), klientide profileerimine (Profil) |
| --- | --- | --- |

ii)

14 suurrakendust funktsioonirikkuse, väga eriliste omaduste ja seotuse tõttu muude rakendustega

—

Ärisegment: äriinfokeskus (EDC), klientide profileerimine (Profil)

| — | Toimingute segment: krediidijuhtimine (Bamaco), ostud (OASYS), kataloog ja juurdepääsuõigused (Habilis), projektijuhtimine (Clarity) |
| --- | --- |

—

Toimingute segment: krediidijuhtimine (Bamaco), ostud (OASYS), kataloog ja juurdepääsuõigused (Habilis), projektijuhtimine (Clarity)

| — | Turusegment: sularahavoogude ja likviidsuse juhtimine (Cahors), Prantsuse keskpanga tagatiskogumite ja rahaülekannete haldamine (A3G) |
| --- | --- |

—

Turusegment: sularahavoogude ja likviidsuse juhtimine (Cahors), Prantsuse keskpanga tagatiskogumite ja rahaülekannete haldamine (A3G)

| — | Finantssegment: raamatupidamiskanded (Image), seaduskohased deklaratsioonid (Evolan) |
| --- | --- |

—

Finantssegment: raamatupidamiskanded (Image), seaduskohased deklaratsioonid (Evolan)

| — | Riskisegment: sisereitingu süsteemid (Cléo, SatPub ja DirCor), intressimäärade/vääringute võrdlusalus (SmartCo) |
| --- | --- |

—

Riskisegment: sisereitingu süsteemid (Cléo, SatPub ja DirCor), intressimäärade/vääringute võrdlusalus (SmartCo)

| iii) | 143 väikerakendust, mille nimekiri on esitatud lisas.
  Iga rakenduse puhul 169st on vaja teostada duplitseerimine järgmiste etappidena:






  a) | iga rakenduse vajaduste ja omaduste kindlakstegemine (duplitseerimisreeglid, puhastamine ja arhiveerimine, õiguste ja profiilide läbivaatamine....); |
| --- | --- | --- |

iii)

143 väikerakendust, mille nimekiri on esitatud lisas.

Iga rakenduse puhul 169st on vaja teostada duplitseerimine järgmiste etappidena:

a)

iga rakenduse vajaduste ja omaduste kindlakstegemine (duplitseerimisreeglid, puhastamine ja arhiveerimine, õiguste ja profiilide läbivaatamine....);

| b) | duplitseerimisprogrammide väljatöötamine ning vajaliku keskkonna loomine koostöös iga tarkvarapaketi pakkujaga; |
| --- | --- |

b)

duplitseerimisprogrammide väljatöötamine ning vajaliku keskkonna loomine koostöös iga tarkvarapaketi pakkujaga;

| c) | tehnilise ja funktsionaalse ühekordse meetodi leidmine mõlema loodava süsteemi tõrgeteta toimimiseks. |
| --- | --- |

c)

tehnilise ja funktsionaalse ühekordse meetodi leidmine mõlema loodava süsteemi tõrgeteta toimimiseks.

Nimetatud ühekordse protsessi elluviimiseks vajalikku töökoormust võib vastavalt valitud keerukuse astmele mõõta arvestusliku keskmisena. Dexia/Belfiuse lahutamisest saadud kogemustest tulenevalt tundub realistlik näha infosüsteemi tuumrakenduste jaoks ette 750 inimtööpäeva, suurrakenduste jaoks 250 inimtööpäeva ning väikerakenduste jaoks 30 inimtööpäeva. Seega võib hinnata duplitseerimise üldtöökoormuseks 16 790 inimtööpäeva. Lisaks nimetatud ühekordsele tööle ja etapiviisilise töökäsitluse tõttu on vaja näha iga nelja etapi puhul ette:

| a) | ajutiste liideste väljaarendamine – need peavad võimaldama mõlema rajatava infosüsteemi raames eraldi rakenduste ja veel ühiskasutuses olevate rakenduste koostoimimist, |
| --- | --- |

a)

ajutiste liideste väljaarendamine – need peavad võimaldama mõlema rajatava infosüsteemi raames eraldi rakenduste ja veel ühiskasutuses olevate rakenduste koostoimimist,

| b) | üldise integratsioonietapi läbiviimine, et veenduda üldinfosüsteemi tõrgeteta toimimises ja mõlema eraldi infosüsteemi stabiilsuses selles vaheetapis, |
| --- | --- |

b)

üldise integratsioonietapi läbiviimine, et veenduda üldinfosüsteemi tõrgeteta toimimises ja mõlema eraldi infosüsteemi stabiilsuses selles vaheetapis,

Iga etapi töökoormus on hinnanguliselt 500 inimtööpäeva liideste loomiseks ning 500 inimtööpäeva üldmeetodi jaoks ehk 4 000 inimtööpäeva kõigi etappide peale kokku.

Seega võttes arvesse kogu ette nähtud tegevust, millega kaasnev töökoormus on meie arvates praegustel andmetel 20 800 inimtööpäeva, ning rakenduste duplitseerimiseks kasutatavat IT-suutlikkust, tundub 15kuuline tähtaeg lühim võimalik ajavahemik juhul, kui programmi on kaasatud kogu infosüsteemide juhtimise võimsus.

Meeldetuletuseks märgitakse, et IT-meeskondade koguvõimsus projektide elluviimiseks on 18 000 inimtööpäeva aastas, mis on juba ühelt poolt märkimisväärne, kui võtta arvesse selle kaasatust Belfiusega lahutamise projektidesse (2013. aasta juunini on jäänud kasutada veel 7 000 inimtööpäeva) ning Banque Postale'ile laenuteenuste osutamist (samal ajavahemikul on jäänud teostada vähemalt 2 000 inimtööpäeva). Seepärast tundub infosüsteemi täielik duplitseerimine vähema kui 20–21 kuuga raskesti teostatav.

3.   Tootmise üleviimise etapp

Dexia tootmise välispartnerile üleviimise teostamine sõltub oluliselt asjaomase partneri kõnealuse etapi nõuetekohaseks elluviimiseks ette nähtavatest vahenditest ja töökorrast (server, infrastruktuuri ümbertõstmine, kasutajakoolitus, võimalik ühistegevus ....).

Tuleb pidada meeles, et ühelt poolt Dexia infosüsteemi mahukus (eespool loetletud rakenduste rohkus) ning teiselt poolt eri asjaosalised (Thalès, DTS ja IT Production DCL), kelle töö tuleb kooskõlastada, muudavad protsess i eriti keeruliseks. Seetõttu tundub ette nähtud kuuekuuline periood liiga entusiastlik.

Lõpetuseks on asjaomases teatises esitatud tegureid arvesse võttes meie hinnangul vajalik näha Dexia ja uue krediidiasutuse infosüsteemide täielikuks lahutamiseks ette vähemalt 30 kuud.

---