# Úradný vestník C 109/2014

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 109 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5711. apríla 2014 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 109

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5711. apríla 2014

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2014/C 109/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2014/C 109/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  )

1

1

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európska centrálna banka |
| 2014/C 109/02 | Stanovisko Európskej centrálnej banky zo 6. novembra 2013 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk a ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (CON/2013/76) | 2 |

III   Prípravné akty

Európska centrálna banka

2014/C 109/02

Stanovisko Európskej centrálnej banky zo 6. novembra 2013 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk a ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (CON/2013/76)

2

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2014/C 109/03 | Výmenný kurz eura | 26 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2014/C 109/03

Výmenný kurz eura

26

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Európska komisia |
| 2014/C 109/04 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 27 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2014/C 109/05 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 32 |
| 2014/C 109/06 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets) (
  1
  ) | 33 |
| 2014/C 109/07 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan) — Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 34 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

2014/C 109/04

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

27

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2014/C 109/05

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

32

2014/C 109/06

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets) (
  1
  )

1

33

2014/C 109/07

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan) — Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 11.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata)

(Text s významom pre EHP)

2014/C 109/01

Dňa 22. novembra 2012 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) v spojení s článkom 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32012M6541. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32012M6541. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Prípravné akty

Európska centrálna banka

| 11.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/2

---

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

zo 6. novembra 2013

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk a ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010

(CON/2013/76)

2014/C 109/02

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) prijala 3. septembra 2013 žiadosť Rady Európskej únie o stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk a ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (1) (ďalej len „navrhované nariadenie“). ECB prijala 14. októbra 2013 žiadosť Európskeho parlamentu o stanovisko k navrhovanému nariadeniu.

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhované nariadenie obsahuje ustanovenia súvisiace s úlohami ECB, ktoré sa týkajú politiky prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami a ďalšími finančnými inštitúciami s výnimkou poisťovní, ako sa uvádza v článku 127 ods. 6 zmluvy, ako aj ustanovenia súvisiace s príspevkom ESCB k hladkému uskutočňovaniu politík, ktoré sa týkajú stability finančného systému, ako sa uvádza v článku 127 ods. 5 zmluvy. Rada guvernérov prijala toto stanovisko v súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky.

1.   Všeobecné pripomienky

ECB plne podporuje zriadenie jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií (Single Resolution Mechanism, ďalej len „SRM“), ktorý prispeje k posilneniu štruktúry a stability hospodárskej a menovej únie. ECB takisto využíva túto príležitosť, aby potvrdila svoju pozíciu vyjadrenú v stanovisku z 27. novembra 2012 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa Európska centrála banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami a k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (CON/2012/96) (2), a konkrétne to, že na účely riadne fungujúcej únie finančných trhov je SRM nevyhnutným doplnkom jednotného mechanizmu dohľadu (Single Supervisory Mechanism, ďalej len „SSM“). Takýto mechanizmus sa preto musí zriadiť ešte pred tým, než ECB prevezme svoju plnú zodpovednosť v oblasti dohľadu. Navrhované riešenie obsahuje tri základné prvky účinného riešenia krízových situácií: a) jednotný systém; b) jednotný orgán a c) jednotný fond. Navrhované nariadenie nadväzuje na závery Európskej rady z 13. a 14. decembra 2012 a 27. a 28. júna 2013 (3), ktoré vychádzajú zo správy „Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii“ (4).

ECB je toho názoru, že z hľadiska účinného fungovania SRM zohrávajú kľúčovú úlohu všeobecné zásady stanovené v nasledujúcich odsekoch, a víta skutočnosť, že boli z veľkej časti zohľadnené v navrhovanom nariadení.

1.1.   SRM by sa mal vzťahovať na všetky úverové inštitúcie usadené v členských štátoch zúčastnených na SSM.

1.2.   Ústrednú úlohu v rámci SRM by mal zohrávať silný a nezávislý jednotný orgán pre riešenie krízových situácií, ktorý by mal dostatočnú rozhodovaciu právomoc na prijímanie opatrení na riešenie krízových situácií v záujme stability v eurozóne a Únie ako celku. SRM je nevyhnutným doplnkom SSM (5), keďže je potrebné zosúladiť úroveň zodpovednosti a rozhodovania v oblasti riešenia krízových situácií a dohľadu. ECB sa v tejto súvislosti zhoduje s názorom Komisie, že na zaručenie optimálnych opatrení na riešenie krízových situácií (vrátane primeraného rozdelenia bremena) je takýto jednotný mechanizmus vhodnejší než sieť vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií. Z hľadiska prijímania včasných a nákladovo najefektívnejších rozhodnutí o riešení krízových situácií najmä v cezhraničnom kontexte sa koordinácia vnútroštátnych systémov riešenia krízových situácií ukázala ako nedostatočná.

1.3.   V rámci rozhodovacieho procesu by malo byť možné prijímať včasné a efektívne rozhodnutia, v prípade potreby vo veľmi krátkom čase, napríklad v horizonte niekoľkých dní alebo niekoľkých hodín. Tento proces by mal vychádzať z primeraného plánovania riešenia krízových situácií.

1.4.   Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať primerané právomoci, nástroje a finančné zdroje na riešenie krízových situácií inštitúcií v zmysle pripravovanej smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

1.5.   Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať prístup k financovaniu riešenia krízových situácií prostredníctvom jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk, ktorý by sa mal financovať z ex ante príspevkov všetkých bánk podliehajúcich SRM, ktoré sú založené na analýze rizika a ktoré majú v prípade potreby dopĺňať ex post príspevky. Okrem toho by mal byť k dispozícii dočasný, fiškálne neutrálny verejný zabezpečovací mechanizmus, ktorý by sa mohol poskytovať vo forme úverovej linky pre jednotný fond na riešenie krízových situácií.

1.6.   V plánovanom rámci SRM by sa mala zabezpečiť úzka koordinácia funkcie SRM v oblasti riešenia krízových situácií a funkcie SSM v oblasti dohľadu, pričom sa budú rešpektovať príslušné inštitucionálne povinnosti.

SSM aj SRM tvoria významnú súčasť integrovaného finančného rámca bankovej únie, ktorá pomôže narušiť väzby medzi bankami a vládami v dotknutých členských štátoch a zvrátiť prebiehajúcu fragmentáciu na finančných trhoch.

ECB dôrazne podporuje plánovaný harmonogram zavedenia SRM. SRM by v jeho rámci mal byť zavedený do polovice roka 2014 a v plnej prevádzke by mal byť od 1. januára 2015. V tomto harmonograme sa zohľadňuje skutočnosť, že SRM je kľúčovým prvkom bankovej únie.

2.   Konkrétne pripomienky

2.1.   Právny základ

Komisia navrhuje, aby základom navrhovaného nariadenia bol článok 114 zmluvy, ktorý umožňuje prijímať opatrenia na aproximáciu vnútroštátnych ustanovení zameraných na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu. ECB je oboznámená s prebiehajúcimi posúdeniami navrhovaného právneho základu, ktoré vykonávajú iné inštitúcie Únie, a berie na vedomie zmeny navrhovaného nariadenia, ktoré boli navrhnuté s cieľom zabezpečiť, aby bol článok 114 možným právnym základom na dosiahnutie cieľa navrhovaného nariadenia zachovať integritu a posilniť fungovanie vnútorného trhu jednotným uplatňovaním jednotného súboru pravidiel riešenia krízových situácií orgánom Únie a prístupom k jednotnému fondu na riešenie krízových situácií bánk.

2.2.   Riadenie a zodpovednosť jednotnej rady pre riešenie krízových situácií

ECB vo všeobecnosti víta navrhovaný rámec riadenia, a najmä skutočnosť, že žiadny subjekt (konkrétne vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií) nebude mať právo vetovať rozhodnutia jednotnej rady pre riešenie krízových situácií (ďalej len „rada pre riešenie krízových situácií“). Zatiaľ čo konečnú právomoc rozhodovať o konkrétnych prípadoch riešenia krízových situácií inštitúcií nesie Komisia, rada pre riešenie krízových situácií bude mať rozsiahle a nezávislé právomoci pripravovať plány riešenia krízových situácií (6) a programy riešenia krízových situácií (7) a vyžadovať ich vykonávanie. Je nanajvýš dôležité, aby sa prostredníctvom rozhodovacieho procesu a spôsobov hlasovania SRM zabezpečilo efektívne a včasné prijímanie rozhodnutí, najmä v čase krízy. V záujme predchádzania zdvojovaniu alebo prekrývaniu právomocí by sa mala presnejšie vymedziť zodpovednosť orgánov zapojených do procesu riešenia krízových situácií. Pokiaľ ide o právomoci rady pre riešenie krízových situácií, prípadným presnejším opisom výkonu týchto právomocí by sa zlepšilo dodržiavanie Meroniho doktríny (8), čím by sa zároveň zabezpečila dostatočná flexibilita v jednotlivých prípadoch riešenia krízových situácií. Navrhovaným nariadením sa musí takisto zabezpečiť, že akékoľvek konkrétne rozhodnutie o riešení krízovej situácie prijme Komisia tak rýchlo, ako to bude potrebné (9).

ECB víta navrhovaný rámec zodpovednosti rady pre riešenie krízových situácií, ktorý je v súlade s inštitucionálnym rámcom Únie. Dojednania medzi Európskym parlamentom a radou pre riešenie krízových situácií o praktických postupoch vykonávania demokratickej zodpovednosti a dohľadu (10) by mali dodržiavať zásady dôvernosti v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom, najmä pokiaľ ide o informácie na účely dohľadu, ktoré získala rada pre riešenie krízových situácií od ECB a príslušných vnútroštátnych orgánov.

2.3.   Spolupráca medzi orgánmi pre riešenie krízových situácií a orgánmi dohľadu

ECB víta plánovanú úzku spoluprácu medzi orgánmi dohľadu a orgánmi pre riešenie krízových situácií (11). Pokiaľ ide o ECB, úlohy a povinnosti stanovené v navrhovanom nariadení by mali byť v súlade so zmluvou, Štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) a najmä nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (12) (ďalej len „nariadenie o SSM“), a nemali by prekračovať rámec úloh, ktorými bola ECB poverená na základe uvedených predpisov. ECB berie na vedomie, že navrhovaným nariadením sa ECB nepoveruje novými úlohami a povinnosťami, ale stanovuje sa v ňom úzka spolupráca a výmena informácií (13). V záujme zrozumiteľnosti ECB odporúča, aby sa odkazy na úlohy a povinnosti ECB v navrhovanom nariadení považovali v prípade, keď je to vhodné, za úlohy a povinnosti, ktorými bola poverená na základe nariadenia o SSM (14).

ECB ďalej berie na vedomie ustanovenie v navrhovanom nariadení, podľa ktorého v prípade, ak ECB vyzve zástupcu rady pre riešenie krízových situácií, aby sa zapojil do činnosti Rady ECB pre dohľad, rada pre riešenie krízových situácií vymenuje zástupcu. V nariadení o SSM sa však stanovuje, že po zriadení rady pre riešenie krízových situácií môže Rada ECB pre dohľad vyzvať predsedu európskeho orgánu pre riešenie krízových situácií, aby sa na zasadnutiach Rady pre dohľad zúčastňoval (15) v úlohe pozorovateľa. V záujme úplného súladu je potrebné navrhované nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmeniť (16).

Je dôležité rozlíšiť príslušné úlohy a povinnosti orgánov pre riešenie krízových situácií a orgánov dohľadu ešte pred vypuknutím krízy a v jej prvej fáze, keď orgán dohľadu môže na úverovú inštitúciu uplatňovať opatrenia včasnej intervencie, ako aj pri posudzovaní podmienok riešenia krízových situácií a odpísania kapitálových nástrojov.

Počas fázy včasnej intervencie výhradnú zodpovednosť za konanie alebo prijaté opatrenia nesie orgán dohľadu. Pri uplatňovaní opatrení včasnej intervencie je dôležité, aby orgán dohľadu bezodkladne informoval radu pre riešenie krízových situácií. Navrhovaná povinnosť ECB (alebo vnútroštátnych orgánov dohľadu) uskutočniť konzultácie s orgánmi pre riešenie krízových situácií ešte pred prijatím dodatočných opatrení včasnej intervencie však nie je v súlade s potrebou prijať rýchle a účinné opatrenia včasnej intervencie v rámci integrovaného systému výhradnej zodpovednosti za dohľad. Od ECB alebo vnútroštátneho orgánu dohľadu by sa preto malo požadovať len to, aby takéto opatrenie oznámili orgánom pre riešenie krízových situácií čo najrýchlejšie (17). Počas fázy včasnej intervencie by rada pre riešenie krízových situácií mala navyše vykonávať svoje interné prípravné činnosti tak, aby neoslabila dôveru na trhu a prípadne nezhoršila situáciu príslušnej inštitúcie. Činnosti ako napríklad požadovanie informácií a kontroly na mieste by mal preto vykonávať hlavne orgán dohľadu, ktorý v súlade so smernicou o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií bude orgánu pre riešenie krízových situácií poskytovať všetky informácie potrebné na prípravu riešenia krízovej situácie danej inštitúcie (18). Nekoordinovaným vyšetrovacím činnostiam a kontrolám na mieste vykonávaným orgánom pre riešenie krízových situácií by sa malo predchádzať, pretože môže dôjsť k oslabeniu dôvery (19).

Pokiaľ ide o posúdenie podmienok, za ktorých sa začína riešiť krízová situácia, ECB berie na vedomie, že v navrhovanom nariadení sa uznáva, že orgán dohľadu má v rámci SSM najlepšie možnosti posúdiť, či je úverová inštitúcia v úpadku alebo či pravdepodobne bude v úpadku a či neexistujú žiadne reálne vyhliadky na to, že by nejaké alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu zabránilo jej úpadku v primeranom časovom horizonte (20). ECB zastáva názor, že v súlade s rozdelením právomocí podľa nariadenia o SSM by sa výhradná zodpovednosť za posudzovanie týchto dvoch kritérií mala prideliť príslušnému orgánu dohľadu, t. j. ECB alebo príslušným vnútroštátnym orgánom. Zabezpečí sa tak jednoznačné pridelenie zodpovednosti v záujme rýchleho a účinného opatrenia na riešenie krízovej situácie (21). V navrhovanom nariadení by sa malo stanoviť, že Komisia sa môže rozhodnúť začať riešiť krízovú situáciu inštitúcie len na základe takéhoto posúdenia orgánom dohľadu (22). Toto posúdenie bude preto nevyhnutným, ale nie jediným predpokladom na začatie riešenia krízovej situácie inštitúcie.

Aj posúdenie toho, či subjekt alebo skupina už nebudú životaschopné, ak sa nevykoná odpísanie kapitálových nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál, alebo či je potrebná mimoriadna verejná podpora, môže najlepšie vykonať orgán dohľadu. Toto posúdenie životaschopnosti sa vykoná buď pred posúdením splnenia podmienok riešenia krízových situácií zo strany banky, alebo zároveň s ním, a teda ešte pred tým, než sa začne riešiť krízová situácia. Navrhovaným nariadením by sa preto mala zodpovednosť za toto posúdenie jednoznačne prideliť orgánu dohľadu a takéto posúdenie na účely dohľadu by malo byť nevyhnutným predpokladom odpísania kapitálových nástrojov alebo ich konverzie na vlastný kapitál (23).

Okrem toho s cieľom zabezpečiť účinný systém kontroly a protiváh by rada pre riešenie krízových situácií a Komisia mali mať možnosť vyžiadať si od orgánu dohľadu (ECB alebo príslušného vnútroštátneho orgánu) posúdenie vždy v prípade, ak je banka v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku alebo ak sa bez odpísania kapitálových nástrojov už nepovažuje za životaschopnú. Predíde sa tak nečinnosti v oblasti dohľadu, keď orgán pre riešenie krízových situácií považuje za potrebné konať (24).

V navrhovanom nariadení sa stanovuje, že ECB a vnútroštátne orgány dohľadu poskytujú rade pre riešenie krízových situácií a Komisii všetky informácie potrebné na vykonávanie ich úloh. Výmena informácií je dôležitým predpokladom účinného vykonávania dohľadu aj riešenia krízových situácií. Malo by sa preto objasniť, že povinnosť poskytovať informácie je recipročná. Orgán dohľadu by mal byť čo najskôr informovaný najmä o každom kroku naplánovanom a prijatom v rámci postupu riešenia krízových situácií. Bude tak schopný predvídať prípadné dôsledky pre finančnú stabilitu a upozorniť na ne orgán pre riešenie krízových situácií (25).

2.4.   Účasť ECB na činnostiach rady pre riešenie krízových situácií a všeobecná účasť centrálnych bánk

ECB poukazuje na nesúlad odôvodnenia 19 navrhovaného nariadenia, v ktorom sa hovorí o „zástupcoch“ Komisie a ECB, so zvyškom navrhovaného nariadenia, podľa ktorého niektorých členov rady pre riešenie krízových situácií vymenováva Komisia a ECB. V článku 39 navrhovaného nariadenia sa konkrétne stanovuje, že rada pre riešenie krízových situácií je okrem iného zložená z člena vymenovaného ECB na obdobie piatich rokov, ktoré nemožno obnoviť. Podľa článku 43 navrhovaného nariadenia členovia rady pre riešenie krízových situácií musia konať nezávisle a objektívne v záujme Únie ako celku a nesmú vyhľadávať ani prijímať pokyny od inštitúcií či orgánov Únie, od žiadnej vlády členského štátu ani od iného verejného či súkromného subjektu. Podľa článkov 45 a 49 navrhovaného nariadenia sa člen vymenovaný ECB zúčastňuje na plenárnych aj výkonných zasadnutiach rady pre riešenie krízových situácií a má hlasovacie právo.

S cieľom presnejšie odlíšiť úlohu ECB podľa nariadenia o SSM od jej úlohy ako účastníka na činnostiach rady pre riešenie krízových situácií podľa navrhovaného nariadenia, ako aj zachovať oddelenie inštitucionálnych povinností medzi funkciou dohľadu a funkciou riešenia krízových situácií v Únii ECB odporúča, aby sa mohla zúčastňovať na všetkých (plenárnych a výkonných) zasadnutiach rady pre riešenie krízových situácií v úlohe pozorovateľa (26).

Vzhľadom na dôležitú úlohu a odborné znalosti, ktoré majú centrálne banky v súvislosti s finančnou stabilitou a so zodpovednosťou v oblasti makroprudenciálneho dohľadu, by tieto banky, ktoré podľa vnútroštátneho práva nekonajú ako orgány pre riešenie krízových situácií, mali mať právo zúčastňovať sa na zasadnutiach rady v úlohe pozorovateľa a mali by sa popri ECB zapájať do posudzovania systémových dôsledkov každého opatrenia na riešenie krízovej situácie (27).

2.5.   Posúdenie riešiteľnosti krízových situácií a minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

ECB víta skutočnosť, že v navrhovanom nariadení sa stanovuje, že rada pre riešenie krízových situácií bude posudzovať riešiteľnosť krízových situácií každého subjektu uvedeného v článku 2, a to po porade s príslušným orgánom vrátane ECB (28). Zatiaľ čo na účely samotného posúdenia postačuje porada s orgánom dohľadu, opatrenia na odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie by sa mali určovať a vykonávať v spolupráci s týmto orgánom. Takýto postup by bol teda podobný ako v prípade výrazného zapojenia dohľadu pri vypracovávaní plánov riešenia krízových situácií (29). Pri tomto posúdení by sa nemalo počítať so žiadnou finančnou podporou z jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk, s výnimkou poskytovania dočasnej likvidity. Poskytnutie podpory z fondu na zvýšenie platobnej schopnosti by bolo v rozpore so všeobecným pravidlom, že ako prví v poradí absorbujú straty v rámci riešenia krízových situácií akcionári a veritelia konkrétnej inštitúcie alebo skupiny (30). Jednotný fond na riešenie krízových situácií bánk poskytuje zdroje len v prípade, keď na riešenie krízovej situácie nepostačuje financovanie akcionárov a veriteľov. Pri posúdení riešiteľnosti krízovej situácie inštitúcie alebo skupiny by sa preto malo zabezpečiť, aby mala samotná inštitúcia alebo skupina na účely dôveryhodnej stratégie riešenia krízových situácií dostatočnú kapacitu na absorpciu strát (31).

ECB sa domnieva, že minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky je kľúčovým prvkom z hľadiska zabezpečovania riešiteľnosti krízových situácií a primeranej kapacity na absorpciu strát. V tejto súvislosti by sa pri určovaní minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky mala posilniť úloha príslušného orgánu vzhľadom na to, že táto požiadavka môže mať priamy vplyv na nepretržité pokračovanie v činnosti bánk, a je preto významná pre príslušný orgán. Minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky by preto mala stanovovať rada pre riešenie krízových situácií „v spolupráci“ s príslušným orgánom (32). Pokiaľ ide o všeobecné ustanovenia o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ECB si je vedomá toho, že navrhované nariadenie bude v úplnom súlade s pripravovanou smernicou o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií, pričom sa v ňom uvedú aj krížové odkazy na kritériá oprávnenosti v prípade pasív oprávnených na účely uvedenej minimálnej požiadavky (33).

2.6.   Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov

Podľa navrhovaného nariadenia sa ustanovenia o záchrane pomocou vnútorných zdrojov začnú uplatňovať 1. januára 2018. To znamená, že v období rokov 2015 až 2018 bude SRM možno musieť riešiť krízové situácie bánk bez tohto nástroja riešenia krízových situácií. Ak sa však pri riešení krízových situácií použijú verejné finančné prostriedky alebo prostriedky z jednotného fondu na riešenie krízových situácií, v nových pravidlách štátnej pomoci (34) sa bude požadovať povinná záchrana kapitálu a podriadeného dlhu pomocou vnútorných zdrojov. Vznikne však neistota, či pomocou tohto nástroja bude možné zachrániť nadriadené nezabezpečené dlhové nástroje, keďže členské štáty sa budú môcť voľne rozhodnúť, či chcú rámec záchrany pomocou vnútorných zdrojov zaviesť skôr.

Vzhľadom na uvedené súvislosti ECB podporuje zavedenie nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov skôr než v roku 2018. Záchrana pomocou vnútorných zdrojov sa už považuje za prevažne zohľadnenú v cenách, takže vplyv na financovanie bude podľa očakávaní okrajový. Zavedenie nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov by navyše prispelo k právnej istote, súladu a predvídateľnosti, a predchádzalo by sa tak ad hoc riešeniam (35).

Ustanovenie o hierarchii pohľadávok v prípade platobnej neschopnosti, v ktorom sa určuje poradie odpisovania strát pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov (36), podľa všetkého nie je zhodné s ustanoveniami pripravovanej smernice o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií. V závislosti od konečného znenia prijatého zákonodarcom Únie by sa preto uvedené ustanovenia mali zosúladiť. Kryté vklady by mali mať najvyššiu prioritu, zatiaľ čo oprávnené vklady fyzických osôb a malých a stredných podnikov by mali mať prednosť pred inými nadriadenými nezabezpečenými pohľadávkami. V tejto súvislosti by sa s ustanoveniami pripravovanej smernice o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií, podľa ktorých systémy ochrany vkladov preberajú práva a povinnosti krytých vkladateľov, mala plne zosúladiť aj úloha týchto systémov pri riešení krízových situácií (37).

2.7.   Jednotný fond na riešenie krízových situácií bánk

ECB víta skutočnosť, že SRM bude zahŕňať jednotný fond na riešenie krízových situácií bánk, ktorý sa bude financovať z ex ante príspevkov inštitúcií v členských štátoch zúčastnených na SRM, ktoré budú založené na analýze rizika. Takýto kontrolný mechanizmus spoločného fondu na riešenie krízových situácií je kľúčovým prvkom SRM, ktorý má zabezpečiť náležité financovanie riešenia krízových situácií bez potreby čerpania verejných finančných prostriedkov. Rade pre riešenie krízových situácií umožní prijímať rýchle opatrenia bez zdĺhavých diskusií o rozdelení bremena v prípade cezhraničných bánk, čím sa zabezpečí optimálna a nákladovo najefektívnejšia stratégia riešenia krízových situácií na európskej úrovni. Vďaka združovaniu zdrojov bude môcť jednotný fond na riešenie krízových situácií bánk chrániť daňovníkov účinnejšie než na vnútroštátnej úrovni, a narušiť tak nepriaznivé väzby medzi bankami a príslušnými štátmi.

V navrhovanom nariadení sa cieľová úroveň jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk stanovuje na aspoň 1 % krytých vkladov. ECB sa domnieva, že kryté vklady nie sú najprimeranejšou referenčnou hodnotou, keďže úplne neodrážajú prípadné náklady na financovanie v rámci riešenia krízových situácií. Výška krytých vkladov môže ostať nezmenená, zatiaľ čo celkové záväzky sa podstatne zvýšia, alebo môže stúpnuť, zatiaľ čo celkové záväzky ostatnú nezmenené. V ani jednom z prípadov by sa primerane nezohľadnila potenciálna expozícia fondu na riešenie krízových situácií. Takisto by sa mala zohľadniť skutočnosť, že kryté vklady sú už poistené prostredníctvom systému ochrany vkladov. Pomohlo by to pri financovaní riešenia krízových situácií v prípade, keby (prioritné) kryté vklady utrpeli stratu. Túto referenčnú hodnotu by preto mala dopĺňať referenčná hodnota celkových pasív, ktorú by mala primerane určiť rada pre riešenie krízových situácií pri zachovaní 1 % krytých vkladov ako minimálnej hranice (38).

2.8.   Zabezpečovací mechanizmus

ECB víta návrh zriadiť dodatočný zabezpečovací mechanizmus, ktorý by sa mohol aktivovať za výnimočných okolností v prípade, že ex ante príspevky jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk nepostačujú na pokrytie jeho výdavkov a na tento istý účel nie sú okamžite dostupné ani ex post príspevky, a to prostredníctvom zmluvného zabezpečenia výpožičiek alebo iných foriem podpory od finančných inštitúcií alebo iných tretích strán. Vďaka takémuto zabezpečovaciemu mechanizmu by bol SRM odolnejší voči veľmi nepriaznivým ekonomickým a finančným otrasom, a posilnila by sa tak jeho schopnosť predchádzať systémovým krízam. ECB navyše podporuje požiadavku, na základe ktorej akékoľvek financovanie zo zabezpečovacieho mechanizmu musí v plnej výške vrátiť finančný sektor, a nie daňové orgány. Táto požiadavka odzrkadľuje jeden z hlavných dôvodov zriadenia SRM, a to riešiť krízové situácie bánk bez toho, aby daňovníkom vznikli trvalé náklady. Pokiaľ ide o tieto prvky, navrhované nariadenie je plne v súlade so závermi Európskej rady z 13. a 14. decembra 2012 a 27. a 28. júna 2013 (39), ktoré vychádzajú zo správy „Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii“.

ECB zároveň upozorňuje, že navrhované nariadenie nie je dostatočne presné, pokiaľ ide o plánovaný návrh dodatočného zabezpečovacieho mechanizmu. Konkrétne ide o to, že hoci sa v navrhovanom nariadení stanovuje možnosť výpožičiek od tretích strán (40), neuvádza sa v ňom, či by dodatočný zabezpečovací mechanizmus zahŕňal aj dočasný prístup k verejným finančným prostriedkom alebo či by čerpal len z výpožičiek súkromného sektora. Keďže sa v navrhovanom článku 6 ods. 4 výslovne objasňuje, že členské štáty takýto prístup nemusia poskytnúť, podľa všetkého by sa takýto zabezpečovací mechanizmus mohol poskytnúť len na dobrovoľnom základe. ECB zastáva názor, že prístup k fiškálnym zdrojom v súlade so zásadou fiškálnej neutrality by bol kľúčovým prvkom zabezpečovacieho mechanizmu SRM. Dôvodom môže byť nedostatok a dočasné vyčerpanie súkromných zdrojov financovania v prípade výrazných otrasov na finančných trhoch, a to najmä v počiatkoch fungovania SRM. ECB rozumie tomu, že Komisia nezaviedla pre zúčastnené členské štáty povinnosť poskytnúť prístup k verejným finančným prostriedkom, keďže by mohla zasahovať do fiškálnej zvrchovanosti členských štátov, ktorú podľa právneho základu navrhovaného nariadenia nemožno narušiť. Vzhľadom na uvedené súvislosti ECB považuje za dôležité, aby zúčastnené členské štáty zabezpečili, že spoločný a spoľahlivý verejný zabezpečovací mechanizmus bude k dispozícii už pri nadobudnutí účinnosti navrhovaného nariadenia (41).

Tento mechanizmus by pozostával z úverovej linky zabezpečujúcej prístup SRM k spoločným fiškálnym zdrojom zúčastnených členských štátov. S cieľom dodržať zásadu fiškálnej neutrality by sa v prípade aktivácie úverovej linky museli poskytnuté prostriedky vrátiť v plnej výške. Aby sa zabránilo nadmerne procyklickým odvodom, bolo by potrebné dôkladne nastaviť časový horizont vracania týchto finančných prostriedkov zo strany finančného sektora. Takýto mechanizmus vo forme úverovej linky by bol plne v súlade so závermi decembrového zasadnutia Európskej rady v roku 2012 (42) a s podobnými rámcami riešenia krízových situácií v iných krajinách (akým je napríklad úverová linka pre Federal Deposit Insurance Corporation z Ministerstva financií USA).

2.9.   Súvislosť s rámcom štátnej pomoci

ECB berie na vedomie, že navrhované nariadenie je koncipované tak, aby sa zachovali právomoci Komisie v oblasti štátnej pomoci vo všetkých prípadoch riešenia krízových situácií zahŕňajúcich podporu, ktorú možno kvalifikovať ako štátnu pomoc. To sa zabezpečí uplatňovaním postupu týkajúceho sa štátnej pomoci súbežne s postupom riešenia krízových situácií (43). Navrhované nariadenie sa však snaží uplatniť kontrolu v oblasti štátnej pomoci analogicky aj v prípadoch zahŕňajúcich podporu z jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk a súbežne s postupom riešenia krízových situácií (44).

ECB uznáva, že rámec štátnej pomoci sa osvedčil ako užitočný nástroj pri vymedzovaní spoločných parametrov vnútroštátnej verejnej podpory v kontexte riešenia krízových situácií bánk v celej Únii. ECB sa však domnieva, že vplyv uplatňovania opatrení kontroly v oblasti štátnej pomoci a ich vplyv na riešenie krízových situácií v rámci SRM by sa mal dôkladne posúdiť. Keď SRM začne fungovať naplno, rozhodnutia o riešení krízových situácií sa budú prijímať na úrovni Únie, čím sa zachovajú rovnaké podmienky a nenaruší sa fungovanie jednotného trhu (45). Vzhľadom na uvedené skutočnosti by súbežné posudzovanie v rámci postupu týkajúceho sa štátnej pomoci nemalo viesť k oneskoreniu, zdvojovaniu ani obmedzovaniu postupu riešenia krízových situácií. Cieľ zachovať fungovanie vnútorného trhu a nenarúšať hospodársku súťaž medzi zúčastnenými a nezúčastnenými členskými štátmi možno dosiahnuť v rámci postupu riešenia krízových situácií. Vzhľadom na to, že Komisia má konečnú rozhodovaciu právomoc, mohla by sa zvážiť integrácia aspektov štátnej pomoci do postupu riešenia krízových situácií. V každom prípade by sa uplatňovaním navrhovaného nariadenia malo zabezpečiť, že kontrola v oblasti štátnej pomoci nepovedie k neprimeranému oneskoreniu ani k obmedzovaniu dosahovania cieľov riešenia krízových situácií, a to najmä vzhľadom na potrebu chrániť finančnú stabilitu (46). V záujme zrozumiteľnosti a právnej istoty by bolo užitočné, keby Komisia v navrhovanom nariadení jednoznačne určila, ktorý postup a ktoré pravidlá štátnej pomoci sa budú uplatňovať analogicky, a v prípade potreby bližšie objasnila podrobnosti ich uplatňovania s použitím vhodných prostriedkov.

V budúcnosti môže byť potrebná hlbšia analýza v súvislosti s analogickým uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci a so vzájomným pôsobením aspektov štátnej pomoci a finančnej stability v kontexte riešenia krízových situácií (47).

2.10.   Súdne preskúmanie rozhodnutí o riešení krízových situácií

Navrhované nariadenie neobsahuje žiadne ustanovenia o súdnej kontrole a súvisiacich otázkach, pokiaľ ide o rozhodnutia o riešení krízových situácií. ECB si je vedomá toho, že a) rozhodnutia rady pre riešenie krízových situácií/Komisie o riešení krízových situácií (48), ako aj rozhodnutia Komisie o dodržiavaní pravidiel štátnej pomoci na jednej strane a b) opatrenia vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií, ktorými sa vykonávajú programy riešenia krízových situácií v súlade s uvedenými rozhodnutiami a pravidlami štátnej pomoci, na strane druhej, by aj naďalej podliehali súdnemu preskúmaniu zo strany Súdneho dvora Európskej únie a vnútroštátnych súdov. ECB berie na vedomie, že kombinácia opravných prostriedkov na Súdnom dvore stanovených v zmluve a v navrhovanom nariadení, ako aj na vnútroštátnych súdoch podľa vnútroštátneho práva zúčastnených členských štátov by mala zaručiť právo na riadny proces pre fyzické aj právnické osoby, ktorých sa týkajú rozhodnutia SRM.

V záujme právnej zrozumiteľnosti by bolo v navrhovanom nariadení užitočné špecifikovať, že pri vykonávaní rozhodnutí rady pre riešenie krízových situácií prijatých v rámci postupu riešenia krízových situácií podľa článku 16 nie je dotknutá právomoc vnútroštátnych súdov preskúmať opatrenia alebo opomenutia vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií a iných príslušných orgánov. Okrem toho by sa mohla zvážiť možnosť zavedenia ustanovení, na základe ktorých by sa vylúčila alebo aspoň obmedzila možnosť zvrátiť rozhodnutia prijaté radou pre riešenie krízových situácií, a to najmä pokiaľ ide o rozhodnutia prijaté podľa článku 26 ods. 2 navrhovaného nariadenia. Bolo by to v súlade s ustanoveniami smernice o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií, ktoré sa týkajú práva odvolať sa a vylúčenia iných konaní. Príslušné ustanovenia by sa museli dôkladne vyvážiť tak, aby boli v súlade so zárukami vlastníckych práv podľa Charty základných práv EÚ a Európskeho dohovoru o ľudských právach.

V záujme zvýšenia úrovne transparentnosti súdnych opravných prostriedkov dostupných v rámci SRM by bolo vhodné vymedziť rozsah pôsobnosti a obsah práva na súdne preskúmanie strán, ktorých sa týkajú opatrenia na riešenie krízových situácií prijaté v rámci SRM. To by sa mohlo dosiahnuť napríklad tak, že by sa stanovilo, že pri súdnom preskúmaní opatrení a opomenutí vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií sa musí v plnej miere zohľadniť, že podľa článku 16 ods. 8 navrhovaného nariadenia sú vnútroštátne orgány povinné prijímať všetky opatrenia nevyhnutné na vykonanie rozhodnutí rady pre riešenie krízových situácií a že tieto rozhodnutia podliehajú súdnemu preskúmaniu zo strany Súdneho dvora Európskej únie. Toto by sa mohlo uviesť v dôvodovej správe k navrhovanému nariadeniu alebo v osobitnom dokumente.

2.11.   Terminológia

ECB víta snahu Komisie zabezpečiť súlad navrhovaného nariadenia s pripravovanou smernicou o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií, okrem iného aj pokiaľ ide o celkový súlad použitých definícií. Definície použité v smernici o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií by sa mali zachovať okrem prípadu, ak existujú objektívne dôvody na to, aby sa v navrhovanom nariadení pozmenili alebo vypustili (49). V tejto súvislosti by sa pri uvádzaní odkazov na orgán dohľadu malo v nariadení konzistentne odkazovať napríklad na „príslušný orgán“ a zároveň by sa malo objasniť, že to zahŕňa aj ECB v jej úlohe orgánu dohľadu, ako aj vnútroštátne orgány dohľadu.

2.12.   Členské štáty, ktoré nadviazali úzku spoluprácu

ECB odporúča, aby sa do navrhovaného nariadenia vložilo ustanovenie o postupoch riešenia krízových situácií, ktoré ešte neboli ukončené, pre prípad, že by sa členský štát, ktorý nadviazal úzku spoluprácu (50) a ktorý teda automaticky podlieha navrhovanému nariadeniu, rozhodol túto spoluprácu ukončiť.

Vo Frankfurte nad Mohanom 6. novembra 2013

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 520 final.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 30, 1.2.2013, s. 6. Všetky stanoviská ECB sú uverejnené na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu.

2

(3)  K dispozícii na internetovej stránke Európskej rady www.consilium.europa.eu.

3

(4)  Táto správa bola predložená na decembrovom zasadnutí Európskej rady v roku 2012 a je k dispozícii na internetovej stránke Európskej rady www.consilium.europa.eu.

4

(5)  Pozri aj stanovisko Európskej centrálnej banky z 29. novembra 2012 k návrhu smernice, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností (CON/2012/99) (Ú. v. EÚ C 39, 12.2.2013, s. 1).

5

(6)  Pozri článok 7 navrhovaného nariadenia.

6

(7)  Pozri článok 7 navrhovaného nariadenia.

7

(8)  Rozsudok z 13. júna 1958 vo veci 9/56, Meroni/Vysoký úrad (Zb. 1958, s. 133), rozsudok zo 14. mája 1981 vo veci 98/80, Romano/INAMI (Zb. 1981, s. 1241) a rozsudok z 12. júla 2005 v spojených veciach C-154/04 a C-155/04, Alliance for Natural Health a i. (Zb. 2005, s. I-6451).

8

(9)  Pozri napríklad pripomienky k článku 16 navrhovaného nariadenia, ktoré sú uvedené ďalej v návrhu a v pozmeňujúcom návrhu v zmene 6.

9

(10)  Pozri článok 41 ods. 8 navrhovaného nariadenia.

10

(11)  Pozri kapitolu 4: Spolupráca v rámci navrhovaného nariadenia.

11

(12)  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63. Pozri najmä článok 3 ods. 3 a článok 27 ods. 2 nariadenia o SSM.

12

(13)  Pozri článok 27 ods. 2 a 3 navrhovaného nariadenia.

13

(14)  Pozri napríklad pozmeňujúce návrhy v zmenách 2, 5, 8 a 10.

14

(15)  Pozri článok 26 ods. 11 a odôvodnenie 70 nariadenia o SSM.

15

(16)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 12.

16

(17)  Článok 11 ods. 4 navrhovaného nariadenia by sa mal preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Pozri príslušný pozmeňujúci návrh v zmene 5.

17

(18)  Článok 23 ods. 1 písm. ec) všeobecného smerovania v súvislosti s návrhom smernice, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 77/91/EHS a 82/891/EHS, smernice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, v zmysle dohody ministrov financií členských štátov na zasadnutí Rady ECOFIN 27. júna 2013 [2012/0150 (COD)-11148/1/13 Rev 1].

18

(19)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 14.

19

(20)  V odôvodnení 16 navrhovaného nariadenia sa uvádza, že „ECB má ako orgán dohľadu v rámci JMD najlepšie možnosti posúdiť, či je úverová inštitúcia v úpadku alebo či pravdepodobne bude v úpadku a či neexistujú žiadne reálne vyhliadky na to, že by nejaké alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu zabránilo jej úpadku v primeranom časovom horizonte“.

20

(21)  Táto otázka bola nastolená aj v stanovisku CON/2012/99, bode 2.1.

21

(22)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 6.

22

(23)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 8.

23

(24)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 8.

24

(25)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmenách 11, 12 a 13.

25

(26)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmenách 15, 16 a 17.

26

(27)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 15.

27

(28)  V súlade s Kľúčovými atribútmi účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie, ktoré vypracovala Rada pre finančnú stabilitu v októbri 2011. K dispozícii na internetovej stránke Rady pre finančnú stabilitu www.financialstabilityboard.org. Pozri prílohu II a oddiel 10.

28

(29)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 3.

29

(30)  Pozri článok 13 ods. 1 navrhovaného nariadenia.

30

(31)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 7.

31

(32)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 4.

32

(33)  Pozri napríklad návrh článku 39 ods. 2 smernice o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií, v ktorom sa stanovujú podmienky, za ktorých sa pasívum považuje za oprávnené pasívum.

33

(34)  Pozri oznámenie Komisie z 30. júla 2013 o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na podporné opatrenia v prospech bánk v súvislosti s finančnou krízou od 1. augusta 2013 (Ú. v. EÚ C 216, 30.7.2013, s. 1).

34

(35)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 22.

35

(36)  S výhradou zoznamu výnimiek, ktoré možno uplatniť za výnimočných okolností. Pozri článok 24 ods. 5 navrhovaného nariadenia.

36

(37)  V článkoch 15 a 73 navrhovaného nariadenia by sa preto mal uviesť odkaz na články 98a a 99 pripravovanej smernice o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií.

37

(38)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 19.

38

(39)  K dispozícii na internetovej stránke Európskej rady www.consilium.europa.eu.

39

(40)  ECB v tejto súvislosti upozorňuje, že centrálna banka v súlade so zákazom menového financovania nesmie financovať fond na riešenie krízových situácií. Pozri napríklad Konvergenčnú správu ECB za rok 2013, str. 28.

40

(41)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 20.

41

(42)  Podľa záverov Európskej rady z 13. a 14. decembra 2012: „Jednotný mechanizmus na riešenie krízových situácií by sa mal zakladať na príspevkoch samotného finančného sektora a mal by zahŕňať vhodný a účinný zabezpečovací mechanizmus. Tento zabezpečovací mechanizmus by mal byť zo strednodobého hľadiska fiškálne neutrálny tak, že sa zabezpečí, aby sa verejná pomoc spätne získala prostredníctvom poplatkov ex post uložených finančnému sektoru.“ ECB si je vedomá toho, že samotným navrhovaným nariadením takúto úverovú linku nemožno vytvoriť a že sa treba spoliehať na povinnosť rady pre riešenie krízových situácií aktívne sa snažiť o jej vytvorenie, za predpokladu, že sú zavedené finančné mechanizmy na poskytnutie prístupu k takejto linke.

42

ex post

(43)  Pozri bod 4.1.3 dôvodovej správy k navrhovanému nariadeniu (ďalej len „dôvodová správa“), ako aj poslednú vetu článku 16 ods. 8 navrhovaného nariadenia.

43

(44)  Pozri článok 16 ods. 10 navrhovaného nariadenia a bod 1.2 dôvodovej správy.

44

(45)  Pozri najmä odôvodnenia 7, 9 a 13 navrhovaného nariadenia.

45

(46)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 6.

46

(47)  Pozri pozmeňujúci návrh v zmene 21.

47

(48)  Pozri článok 16 navrhovaného nariadenia, s prihliadnutím na článok 78 o nezmluvnej zodpovednosti rady pre riešenie krízových situácií.

48

(49)  Pozri napríklad článok 3 ods. 13 navrhovaného nariadenia, v ktorom sa definuje „skupina“. Táto definícia sa odkláňa od vymedzenia tohto pojmu uvedeného v článku 2 ods. 4 všeobecného smerovania z 27. júna 2013 v súvislosti s návrhom smernice, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií bánk v úpadku.

49

(50)  V zmysle vymedzenia v nariadení o SSM.

50

---

PRÍLOHA

Pozmeňujúce návrhy

| Znenie, ktoré navrhla Komisia | Zmeny, ktoré navrhuje ECB (1) |
| --- | --- |
| Zmena 1 |
| Odôvodnenie 43 |
| „(43) | Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov by sa nemal uplatňovať na vkladateľov, ktorí majú v držbe vklady chránené systémom ochrany vkladov. Systém ochrany vkladov však prispieva k financovaniu procesu riešenia krízových situácií, a to do výšky odškodného, ktorú by musel vyplatiť svojim vkladateľom. Výkonom právomocí uskutočniť záchranu pomocou vnútorných zdrojov by sa zabezpečilo, aby vkladatelia mali k svojim vkladom prístup aj naďalej, čo je hlavným dôvodom vytvorenia systémov ochrany vkladov. Keby sa zapojenie týchto systémov v takýchto prípadoch nestanovilo, vznikla by nespravodlivá výhoda vo vzťahu k ostatným veriteľom, ktorí by podliehali výkonu právomocí orgánu pre riešenie krízových situácií.“ |

Znenie, ktoré navrhla Komisia

Zmeny, ktoré navrhuje ECB (1)

Zmena 1

Odôvodnenie 43

„(43)

Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov by sa nemal uplatňovať na vkladateľov, ktorí majú v držbe vklady chránené systémom ochrany vkladov. Systém ochrany vkladov však prispieva k financovaniu procesu riešenia krízových situácií, a to do výšky odškodného, ktorú by musel vyplatiť svojim vkladateľom. Výkonom právomocí uskutočniť záchranu pomocou vnútorných zdrojov by sa zabezpečilo, aby vkladatelia mali k svojim vkladom prístup aj naďalej, čo je hlavným dôvodom vytvorenia systémov ochrany vkladov. Keby sa zapojenie týchto systémov v takýchto prípadoch nestanovilo, vznikla by nespravodlivá výhoda vo vzťahu k ostatným veriteľom, ktorí by podliehali výkonu právomocí orgánu pre riešenie krízových situácií.“

| „(43) | Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov by sa nemal uplatňovať na vkladateľov, ktorí majú v držbe vklady chránené systémom ochrany vkladov. Systém ochrany vkladov však prispieva k financovaniu procesu riešenia krízových situácií, a to do výšky odškodného, ktorú by musel vyplatiť svojim vkladateľom. Výkonom právomocí uskutočniť záchranu pomocou vnútorných zdrojov by sa zabezpečilo, aby vkladatelia mali k svojim vkladom prístup aj naďalej, čo je hlavným dôvodom vytvorenia systémov ochrany vkladov. Keby sa zapojenie týchto systémov v takýchto prípadoch nestanovilo, vznikla by nespravodlivá výhoda vo vzťahu k ostatným veriteľom, ktorí by podliehali výkonu právomocí orgánu pre riešenie krízových situácií.“ |
| --- | --- |

„(43)

Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov by sa nemal uplatňovať na vkladateľov, ktorí majú v držbe vklady chránené systémom ochrany vkladov. Systém ochrany vkladov však prispieva k financovaniu procesu riešenia krízových situácií, a to do výšky odškodného, ktorú by musel vyplatiť svojim vkladateľom. Výkonom právomocí uskutočniť záchranu pomocou vnútorných zdrojov by sa zabezpečilo, aby vkladatelia mali k svojim vkladom prístup aj naďalej, čo je hlavným dôvodom vytvorenia systémov ochrany vkladov. Keby sa zapojenie týchto systémov v takýchto prípadoch nestanovilo, vznikla by nespravodlivá výhoda vo vzťahu k ostatným veriteľom, ktorí by podliehali výkonu právomocí orgánu pre riešenie krízových situácií.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Vzhľadom na to, že poistení vkladatelia majú postavenie s vyššou prioritou než všetci ostatní veritelia a systém ochrany vkladov preberá toto postavenie, všetci ostatní veritelia utrpia straty pred tým, než sa bude vyžadovať príspevok systému ochrany vkladov. Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov uplatnený v rámci systému ochrany vkladov preto nemá vplyv na postavenie týchto veriteľov s nižšou prioritou a jeho absencia nepredstavuje „nespravodlivú výhodu“.

Vzhľadom na to, že poistení vkladatelia majú postavenie s vyššou prioritou než všetci ostatní veritelia a systém ochrany vkladov preberá toto postavenie, všetci ostatní veritelia utrpia straty pred tým, než sa bude vyžadovať príspevok systému ochrany vkladov. Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov uplatnený v rámci systému ochrany vkladov preto nemá vplyv na postavenie týchto veriteľov s nižšou prioritou a jeho absencia nepredstavuje „nespravodlivú výhodu“.

Zmena 2

Zmena 2

Článok 3 ods. 1 Vymedzenie pojmov

„1.   ‚príslušný vnútroštátny orgán‘ je príslušný vnútroštátny orgán v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 2 nariadenia Rady (EÚ) č. [..], [ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami];“

„1.   ‚príslušný vnútroštátny orgán‘ je príslušný vnútroštátny orgán v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 2 nariadenia Rady (EÚ) č. [..], [ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami]
  určený zúčastneným členským štátom v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 575/2013 a smernicou 2013/36/EÚ;

‚([...])príslušný orgán‘ je príslušný vnútroštátny orgán a ECB pri vykonávaní úloh, ktorými bola poverená na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami;“

Cieľom navrhovaných definícií je objasniť, že ECB sa má považovať za príslušný orgán podľa článku 9 nariadenia o SSM.

Cieľom navrhovaných definícií je objasniť, že ECB sa má považovať za príslušný orgán podľa článku 9 nariadenia o SSM.

Článok 8 ods. 1 a 5, článok 10 ods. 1, článok 11 ods. 1,4 a 5, článok 18 ods. 1 a článok 41 ods. 7 navrhovaného nariadenia sa budú musieť zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

Článok 8 ods. 1 a 5, článok 10 ods. 1, článok 11 ods. 1,4 a 5, článok 18 ods. 1 a článok 41 ods. 7 navrhovaného nariadenia sa budú musieť zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

Zmena 3

Zmena 3

Článok 8 ods. 1 a 8 Posúdenie riešiteľnosti krízových situácií

„1.   Pri vypracúvaní návrhov plánov riešenia krízových situácií v súlade s článkom 7 rada po porade s príslušným orgánom vrátane ECB a orgánmi pre riešenie krízových situácií v nezúčastnených členských štátoch, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, pokiaľ je to pre významnú pobočku relevantné, vykonáva posúdenie rozsahu, v akom sú krízové situácie inštitúcií a skupín riešiteľné bez toho, aby sa okrem použitia fondu zriadeného v súlade s článkom 64 počítalo s mimoriadnou verejnou finančnou podporou.“

...

„1.   Pri vypracúvaní návrhov plánov riešenia krízových situácií v súlade s článkom 7 rada v spolupráci
  po porade s príslušným orgánom vrátane ECB a orgánmi pre riešenie krízových situácií v nezúčastnených členských štátoch, v ktorých sa nachádzajú významné pobočky, pokiaľ je to pre významnú pobočku relevantné, vykonáva posúdenie rozsahu, v akom sú krízové situácie inštitúcií a skupín riešiteľné bez toho, aby sa okrem použitia fondu zriadeného v súlade s článkom 64 počítalo a) s mimoriadnou verejnou finančnou podporou alebo b) s použitím fondu zriadeného v súlade s článkom 64.

...

„8.   Ak opatrenia, ktoré navrhol dotknutý subjekt alebo materská spoločnosť, účinne neodstraňujú prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie, rada po porade s príslušným orgánom a prípadne s orgánom makroprudenciálneho dohľadu prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie, že navrhnuté opatrenia účinne neodstraňujú prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie, a v ktorom dá inštrukcie vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, aby od inštitúcie, materskej spoločnosti alebo akejkoľvek dcérskej spoločnosti dotknutej skupiny požadovali prijatie ktoréhokoľvek z opatrení uvedených v odseku 9 na základe týchto kritérií: [...].“

8.   Ak opatrenia, ktoré navrhol dotknutý subjekt alebo materská spoločnosť, účinne neodstraňujú prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie, rada v spolupráci
  po porade s príslušným orgánom a prípadne s orgánom makroprudenciálneho dohľadu prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie, že navrhnuté opatrenia účinne neodstraňujú prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie, a v ktorom dá inštrukcie vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, aby od inštitúcie, materskej spoločnosti alebo akejkoľvek dcérskej spoločnosti dotknutej skupiny požadovali prijatie ktoréhokoľvek z opatrení uvedených v odseku 9 na základe týchto kritérií: [...].“

V súlade s plánovaním riešenia krízových situácií podľa článku 7 ods. 7 navrhovaného nariadenia by sa posudzovanie riešiteľnosti krízových situácií a zadávanie inštrukcií na prijímanie nápravných opatrení malo vykonávať v spolupráci s príslušným orgánom, pretože sa týka situácie, keď daná banka ešte nepodlieha riešeniu krízovej situácie a vykonáva svoju „bežnú činnosť“, a je tak pod kontrolou príslušného orgánu.

V súlade s plánovaním riešenia krízových situácií podľa článku 7 ods. 7 navrhovaného nariadenia by sa posudzovanie riešiteľnosti krízových situácií a zadávanie inštrukcií na prijímanie nápravných opatrení malo vykonávať v spolupráci s príslušným orgánom, pretože sa týka situácie, keď daná banka ešte nepodlieha riešeniu krízovej situácie a vykonáva svoju „bežnú činnosť“, a je tak pod kontrolou príslušného orgánu

Riešiteľnosť krízových situácií by sa mala posudzovať na základe vlastných parametrov inštitúcie alebo skupiny bez toho, aby sa počítalo s použitím jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk. Použitie finančnej podpory z fondu by inštitúcii/skupine umožnilo prevádzkovať svoju činnosť na (prípadný) úkor celého bankového sektora, ktorý by musel platiť za riešenie jej krízovej situácie. Fond však bude konať ako zabezpečovací mechanizmus len v prípade, keď na riešenie krízovej situácie nebude postačovať financovanie akcionárov a veriteľov. Pri posúdení riešiteľnosti krízových situácií by sa malo zohľadniť všeobecné pravidlo, že ako prví v poradí absorbujú straty v rámci riešenia krízových situácií akcionári a veritelia konkrétnej inštitúcie alebo skupiny. Inak by sa prístup k fondu považoval za automatický, a inštitúcie alebo skupiny by tak nemali tú správnu motiváciu štrukturalizovať vlastné zdroje tak, aby postačovali na riešenie ich krízových situácií.

Riešiteľnosť krízových situácií by sa mala posudzovať na základe vlastných parametrov inštitúcie alebo skupiny bez toho, aby sa počítalo s použitím jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk

Použitie finančnej podpory z fondu by inštitúcii/skupine umožnilo prevádzkovať svoju činnosť na (prípadný) úkor celého bankového sektora, ktorý by musel platiť za riešenie jej krízovej situácie. Fond však bude konať ako zabezpečovací mechanizmus len v prípade, keď na riešenie krízovej situácie nebude postačovať financovanie akcionárov a veriteľov

Pri posúdení riešiteľnosti krízových situácií by sa malo zohľadniť všeobecné pravidlo, že ako prví v poradí absorbujú straty v rámci riešenia krízových situácií akcionári a veritelia konkrétnej inštitúcie alebo skupiny. Inak by sa prístup k fondu považoval za automatický, a inštitúcie alebo skupiny by tak nemali tú správnu motiváciu štrukturalizovať vlastné zdroje tak, aby postačovali na riešenie ich krízových situácií.

V súlade s Kľúčovými atribútmi účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie, ktoré vypracovala Rada pre finančnú stabilitu, sa posudzovanie inštitúcie alebo skupiny musí vykonať s prihliadnutím na riešiteľnosť krízových situácií, aby sa zabezpečilo, že ich riešenie bude fungovať v praxi. Cieľom tohto posúdenia je zistiť, či krízovú situáciu inštitúcie alebo skupiny možno riešiť bez systémových dôsledkov a či na zlepšenie riešiteľnosti krízovej situácie treba prijať ďalšie opatrenia. Posudzovanie by sa malo vykonávať čo najdôkladnejšie.

V súlade s Kľúčovými atribútmi účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie, ktoré vypracovala Rada pre finančnú stabilitu, sa posudzovanie inštitúcie alebo skupiny musí vykonať s prihliadnutím na riešiteľnosť krízových situácií, aby sa zabezpečilo, že ich riešenie bude fungovať v praxi

Cieľom tohto posúdenia je zistiť, či krízovú situáciu inštitúcie alebo skupiny možno riešiť bez systémových dôsledkov a či na zlepšenie riešiteľnosti krízovej situácie treba prijať ďalšie opatrenia

Posudzovanie by sa malo vykonávať čo najdôkladnejšie.

Zmena 4

Zmena 4

Článok 10 Minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

„1.   Rada po porade s príslušnými orgánmi vrátane ECB stanovuje minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky podľa odseku 2, ktoré podliehajú právomociam na odpísanie a konverziu a ktoré inštitúcie a materské spoločnosti uvedené v článku 2 musia udržiavať.“

„1.   Rada po porade
  v spolupráci s príslušnými orgánmi vrátane ECB stanovuje minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky podľa odseku 2, ktoré podliehajú právomociam na odpísanie a konverziu a ktoré inštitúcie a materské spoločnosti uvedené v článku 2 musia udržiavať.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

ECB sa domnieva, že minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky je kľúčovým prvkom z hľadiska zabezpečovania riešiteľnosti krízových situácií a primeranej kapacity na absorpciu strát. V tejto súvislosti by sa pri stanovovaní minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky mala posilniť úloha príslušného orgánu vzhľadom na to, že táto požiadavka môže mať priamy vplyv na nepretržité pokračovanie v činnosti bánk, a je preto významná pre príslušný orgán. Minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky by preto mala stanovovať rada „v spolupráci“ s príslušným orgánom.

ECB sa domnieva, že minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky je kľúčovým prvkom z hľadiska zabezpečovania riešiteľnosti krízových situácií a primeranej kapacity na absorpciu strát

V tejto súvislosti by sa pri stanovovaní minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky mala posilniť úloha príslušného orgánu vzhľadom na to, že táto požiadavka môže mať priamy vplyv na nepretržité pokračovanie v činnosti bánk, a je preto významná pre príslušný orgán

Minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky by preto mala stanovovať rada „v spolupráci“ s príslušným orgánom.

Zmena 5

Zmena 5

Článok 11 ods. 4 Včasná intervencia

„4.   Ak ECB alebo príslušné orgány zúčastnených členských štátov plánujú uložiť inštitúcii alebo skupine akékoľvek ďalšie opatrenie podľa článku 13b nariadenia Rady (EÚ) č. [ ], [ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami] alebo článkov 23 alebo 24 smernice [ ] alebo článku 104 smernice 2013/36/EÚ pred tým, než daná inštitúcia alebo skupina dosiahla úplný súlad s prvým opatrením oznámeným rade, pred uložením takéhoto ďalšieho opatrenia dotknutej inštitúcii alebo skupine sa poradia s radou.“

„4.   Ak ECB na základe článku 16 nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami, alebo príslušné orgány zúčastnených členských štátov plánujú uložiť inštitúcii alebo skupine akékoľvek ďalšie opatrenie podľa článku 13b nariadenia Rady (EÚ) č. [ ], [ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami] alebo článkov 23 alebo 24 smernice [ ] alebo článku 104 smernice 2013/36/EÚ pred tým, než daná inštitúcia alebo skupina dosiahla úplný súlad s prvým opatrením oznámeným rade, pred
  pri uložením takéhoto ďalšieho opatrenia dotknutej inštitúcii alebo skupine sa poradia s
  informujú radou.“

V článku 13b (napokon článok 16) nariadenia o SSM sa stanovujú právomoci len pre ECB. Cieľom navrhovanej zmeny je objasniť, že podľa článku 16 nariadenia o SSM môže konať len ECB. V iných kontextoch nie je vzhľadom na navrhovanú definíciu „príslušných orgánov“ potrebné uvádzať výslovný odkaz na ECB (pozri navrhovanú zmenu 2).

V článku 13b (napokon článok 16) nariadenia o SSM sa stanovujú právomoci len pre ECB. Cieľom navrhovanej zmeny je objasniť, že podľa článku 16 nariadenia o SSM môže konať len ECB. V iných kontextoch nie je vzhľadom na navrhovanú definíciu „príslušných orgánov“ potrebné uvádzať výslovný odkaz na ECB (pozri navrhovanú zmenu 2).

Právomoci včasnej intervencie vykonáva orgán dohľadu.

Právomoci včasnej intervencie vykonáva orgán dohľadu

Zmena 6

Zmena 6

Článok 16 Postup riešenia krízových situácií

„1.   Ak ECB alebo vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií usúdia, že podmienky uvedené v odseku 2 písm. a) a b) sú v súvislosti so subjektom uvedeným v článku 2 splnené, oznámia toto posúdenie bezodkladne Komisii a rade.

2.   Rada po doručení oznámenia podľa odseku 1 alebo konajúc z vlastnej iniciatívy vykoná posúdenie splnenia týchto podmienok:

| a) | subjekt je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku; |
| --- | --- |

a)

subjekt je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku;

| b) | vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu (vrátane opatrení včasnej intervencie alebo odpísania či konverzie kapitálových nástrojov v súlade s článkom 14) prijaté v súvislosti s daným subjektom by zabránilo jeho úpadku v primeranom časovom horizonte; |
| --- | --- |

b)

vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu (vrátane opatrení včasnej intervencie alebo odpísania či konverzie kapitálových nástrojov v súlade s článkom 14) prijaté v súvislosti s daným subjektom by zabránilo jeho úpadku v primeranom časovom horizonte;

| c) | opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme podľa odseku 4. |
| --- | --- |

c)

opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme podľa odseku 4.

3.   Na účely odseku 2 písm. a) sa subjekt považuje za subjekt v úpadku alebo subjekt, ktorý pravdepodobne bude v úpadku, za akýchkoľvek z týchto okolností:

| a) | subjekt porušuje požiadavky na zachovanie udeleného povolenia spôsobom, ktorý by bol dôvodom na to, aby ECB alebo príslušný orgán odobrali povolenie okrem iného aj preto, lebo inštitúcia utrpela alebo pravdepodobne utrpí straty, ktoré vyčerpajú všetky jej vlastné zdroje alebo ich podstatnú časť, alebo existujú objektívne skutočnosti, ktoré potvrdzujú konštatovanie, že inštitúcia v blízkej budúcnosti poruší uvedené požiadavky; |
| --- | --- |

a)

subjekt porušuje požiadavky na zachovanie udeleného povolenia spôsobom, ktorý by bol dôvodom na to, aby ECB alebo príslušný orgán odobrali povolenie okrem iného aj preto, lebo inštitúcia utrpela alebo pravdepodobne utrpí straty, ktoré vyčerpajú všetky jej vlastné zdroje alebo ich podstatnú časť, alebo existujú objektívne skutočnosti, ktoré potvrdzujú konštatovanie, že inštitúcia v blízkej budúcnosti poruší uvedené požiadavky;

...

6.   Vzhľadom na naliehavosť okolností v danom prípade sa Komisia z vlastnej iniciatívy alebo s prihliadnutím na prípadné oznámenie uvedené v odseku 1 alebo odporúčanie rady uvedené v odseku 5 rozhodne, či sa krízová situácia subjektu začne riešiť alebo nie, a prijme rozhodnutie o rámci pre nástroje riešenia krízových situácií, ktoré sa budú uplatňovať v súvislosti s dotknutým subjektom, a o rámci pre používanie fondu na podporu opatrení na riešenie krízových situácií. Komisia sa z vlastnej iniciatívy môže rozhodnúť, že krízová situácia subjektu sa začne riešiť, ak sú splnené všetky podmienky uvedené v odseku 2.

...

8.   V rámci stanovenom rozhodnutím Komisie rada prijíma rozhodnutie o programe riešenia krízových situácií uvedenom v článku 20 a zabezpečuje prijatie potrebného opatrenia na riešenie krízových situácií na účely realizácie programu riešenia krízových situácií zo strany dotknutých vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií. Rozhodnutie rady je určené dotknutým vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, pričom sa v ňom uvádzajú inštrukcie pre tieto orgány, ktoré prijímajú všetky opatrenia nevyhnutné na vykonanie rozhodnutia rady v súlade s článkom 26 prostredníctvom výkonu právomocí riešiť krízové situácie uvedených v smernici [ ], a to najmä v článkoch 56 až 64 uvedenej smernice [ ]. V prípade poskytnutia štátnej pomoci môže rada prijať rozhodnutie až po tom, ako o uvedenej štátnej pomoci rozhodla Komisia.“

„1.   Ak ECB alebo vnútroštátny
  príslušný orgán pre riešenie krízových situácií usúdia, že:

| a) | subjekt je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku a |
| --- | --- |

a)

subjekt je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku a

| b) | vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu vrátane opatrení včasnej intervencie, prijaté v súvislosti s daným subjektom by zabránilo jeho úpadku v primeranom časovom horizonte
  podmienky uvedené v odseku 2 písm. a) a b) sú v súvislosti so subjektom uvedeným v článku 2 splnené, oznámia toto posúdenie bezodkladne Komisii a rade. Rada má právo požadovať takéto posúdenie. |
| --- | --- |

b)

vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu vrátane opatrení včasnej intervencie, prijaté v súvislosti s daným subjektom by zabránilo jeho úpadku v primeranom časovom horizonte
  podmienky uvedené v odseku 2 písm. a) a b) sú v súvislosti so subjektom uvedeným v článku 2 splnené, oznámia toto posúdenie bezodkladne Komisii a rade. Rada má právo požadovať takéto posúdenie.

2.   Rada po doručení oznámenia podľa odseku 1 alebo konajúc z vlastnej iniciatívy
  po porade s príslušným orgánom vykoná posúdenie splnenia týchto podmienok:

| a) | subjekt je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku; |
| --- | --- |

a)

subjekt je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku;

| b
  a) | vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne riešenie
  opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu (vrátane opatrení včasnej intervencie alebo odpísania či konverzie kapitálových nástrojov v súlade s článkom 14) prijaté v súvislosti s daným subjektom by zabránilo jeho úpadku v primeranom časovom horizonte; |
| --- | --- |

b
  a)

vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne riešenie
  opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu (vrátane opatrení včasnej intervencie alebo odpísania či konverzie kapitálových nástrojov v súlade s článkom 14) prijaté v súvislosti s daným subjektom by zabránilo jeho úpadku v primeranom časovom horizonte;

| c
  b) | opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme podľa odseku 4. |
| --- | --- |

c
  b)

opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme podľa odseku 4.

3.   Na účely odseku 2
  1 písm. a) sa subjekt považuje za subjekt v úpadku alebo subjekt, ktorý pravdepodobne bude v úpadku, za akýchkoľvek z týchto okolností:

| a) | subjekt porušuje požiadavky na zachovanie udeleného povolenia spôsobom, ktorý by bol dôvodom na to, aby príslušný orgán
  ECB alebo príslušný orgán odobrali povolenie okrem iného aj preto, lebo inštitúcia utrpela alebo pravdepodobne utrpí straty, ktoré vyčerpajú všetky jej vlastné zdroje alebo ich podstatnú časť, alebo existujú objektívne skutočnosti, ktoré potvrdzujú konštatovanie, že inštitúcia v blízkej budúcnosti poruší uvedené požiadavky; |
| --- | --- |

a)

subjekt porušuje požiadavky na zachovanie udeleného povolenia spôsobom, ktorý by bol dôvodom na to, aby príslušný orgán
  ECB alebo príslušný orgán odobrali povolenie okrem iného aj preto, lebo inštitúcia utrpela alebo pravdepodobne utrpí straty, ktoré vyčerpajú všetky jej vlastné zdroje alebo ich podstatnú časť, alebo existujú objektívne skutočnosti, ktoré potvrdzujú konštatovanie, že inštitúcia v blízkej budúcnosti poruší uvedené požiadavky;

...

| d) | posúdenie uvedené v článku 16 ods. 1. |
| --- | --- |

d)

posúdenie uvedené v článku 16 ods. 1.

...

6.   Vzhľadom na naliehavosť okolností v danom prípade sa Komisia z vlastnej iniciatívy alebo s prihliadnutím na prípadné oznámenie uvedené v odseku 1 alebo
  a odporúčanie rady uvedené v odseku 5 rozhodne, či sa krízová situácia subjektu začne riešiť alebo nie, a prijme rozhodnutie o rámci pre nástroje riešenia krízových situácií, ktoré sa budú uplatňovať v súvislosti s dotknutým subjektom, a o rámci pre používanie fondu na podporu opatrení na riešenie krízových situácií. Komisia sa z vlastnej iniciatívy môže rozhodnúť, že krízová situácia subjektu sa začne riešiť, ak sú splnené všetky podmienky uvedené v odseku 2.
  Ak rada odporúčanie neprijme, Komisia sa z vlastnej iniciatívy môže tiež rozhodnúť, že krízová situácia subjektu sa začne riešiť, ak príslušný organ usúdil, že podmienky uvedené v odseku 1 sú splnené.

...

8.   V rámci stanovenom rozhodnutím Komisie rada prijíma rozhodnutie o programe riešenia krízových situácií uvedenom v článku 20 a zabezpečuje prijatie potrebného opatrenia na riešenie krízových situácií na účely realizácie programu riešenia krízových situácií zo strany dotknutých vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií. Rozhodnutie rady je určené dotknutým vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, pričom sa v ňom uvádzajú inštrukcie pre tieto orgány, ktoré prijímajú všetky opatrenia nevyhnutné na vykonanie rozhodnutia rady v súlade s článkom 26 prostredníctvom výkonu právomocí riešiť krízové situácie uvedených v smernici [ ], a to najmä v článkoch 56 až 64 uvedenej smernice [ ]. V prípade poskytnutia štátnej pomoci môže rada prijať rozhodnutie až po tom, ako o uvedenej štátnej pomoci rozhodla Komisia
  koná v súlade s rozhodnutím Komisie o uvedenej štátnej pomoci. Absencia takéhoto rozhodnutia o štátnej pomoci však nezabráni prijatiu rýchleho opatrenia na riešenie krízových situácií na základe rozhodnutia rady ani nespôsobí jeho odklad.“

S cieľom jednoznačne prideliť zodpovednosť v záujme rýchleho a účinného opatrenia na riešenie krízových situácií by za určenie toho, či je banka „v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku“, mal byť zodpovedný len orgán dohľadu. Toto posúdenie na účely dohľadu by malo byť nevyhnutným predpokladom začatia riešenia krízových situácií. V rámci SSM by ECB preto mala byť jediným príslušným orgánom, ktorý bude rozhodovať, či je inštitúcia spadajúca pod jej priamy dohľad v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku. Príslušné vnútroštátne orgány by túto právomoc mali vykonávať v súvislosti s inštitúciami pod ich dohľadom.

S cieľom jednoznačne prideliť zodpovednosť v záujme rýchleho a účinného opatrenia na riešenie krízových situácií by za určenie toho, či je banka „v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku“, mal byť zodpovedný len orgán dohľadu

Toto posúdenie na účely dohľadu by malo byť nevyhnutným predpokladom začatia riešenia krízových situácií. V rámci SSM by ECB preto mala byť jediným príslušným orgánom, ktorý bude rozhodovať, či je inštitúcia spadajúca pod jej priamy dohľad v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku. Príslušné vnútroštátne orgány by túto právomoc mali vykonávať v súvislosti s inštitúciami pod ich dohľadom.

S cieľom zabezpečiť účinný systém kontroly a protiváh by rada a Komisia mali mať možnosť vyžiadať si od orgánu dohľadu (ECB alebo príslušného vnútroštátneho orgánu) posúdenie vždy v prípade, ak je banka v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku. Predchádza sa tak nečinnosti v oblasti dohľadu, keď orgán pre riešenie krízových situácií považuje za potrebné konať.

S cieľom zabezpečiť účinný systém kontroly a protiváh by rada a Komisia mali mať možnosť vyžiadať si od orgánu dohľadu (ECB alebo príslušného vnútroštátneho orgánu) posúdenie vždy v prípade, ak je banka v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku. Predchádza sa tak nečinnosti v oblasti dohľadu, keď orgán pre riešenie krízových situácií považuje za potrebné konať

Je nevyhnutné, aby opatrenie na riešenie krízových situácií bolo možné prijať rýchlo. Z tohto dôvodu by rozhodnutia o štátnej pomoci nemali brániť prijatiu opatrenia na riešenie krízových situácií ani spôsobiť jeho odklad. Cieľom navrhovaného nového odseku 5 písm. d) v článku 16 je zabezpečiť, aby mala Komisia k dispozícii všetky relevantné informácie vrátame posúdenia ECB alebo príslušného vnútroštátneho orgánu, pokiaľ ide o banku, ktorá je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku.

Je nevyhnutné, aby opatrenie na riešenie krízových situácií bolo možné prijať rýchlo. Z tohto dôvodu by rozhodnutia o štátnej pomoci nemali brániť prijatiu opatrenia na riešenie krízových situácií ani spôsobiť jeho odklad. Cieľom navrhovaného nového odseku 5 písm. d) v článku 16 je zabezpečiť, aby mala Komisia k dispozícii všetky relevantné informácie vrátame posúdenia ECB alebo príslušného vnútroštátneho orgánu, pokiaľ ide o banku, ktorá je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku.

Zmena 7

Zmena 7

Článok 17 Oceňovanie

„...

4.   Cieľom oceňovania je posúdiť hodnotu aktív a záväzkov subjektu uvedeného v článku 2, ktorý je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku.

...

6.   V prípade, keď je to uplatniteľné, sa oceňovanie zakladá na obozretných predpokladoch, okrem iného pokiaľ ide o mieru zlyhania a závažnosti strát. Pri oceňovaní sa nepredpokladá, že by sa subjektu uvedenému v článku 2 v budúcnosti – od okamihu prijatia opatrenia na riešenie krízovej situácie alebo výkonu právomoci odpísať kapitálové nástroje alebo vykonať ich konverziu – mohla poskytnúť mimoriadna verejná finančná podpora. Okrem toho sa pri oceňovaní zohľadňuje skutočnosť, že v prípade, ak sa uplatňuje akýkoľvek nástroj riešenia krízových situácií:

| a) | rada môže od inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, vymáhať akékoľvek odôvodnené výdavky, ktoré sa riadne vynaložili; |
| --- | --- |

a)

rada môže od inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, vymáhať akékoľvek odôvodnené výdavky, ktoré sa riadne vynaložili;

| b) | fond môže účtovať úroky alebo poplatky v súvislosti s akýmikoľvek pôžičkami alebo zárukami poskytnutými inštitúcii, ktorej krízová situácia sa rieši, v súlade s článkom 71. |
| --- | --- |

b)

fond môže účtovať úroky alebo poplatky v súvislosti s akýmikoľvek pôžičkami alebo zárukami poskytnutými inštitúcii, ktorej krízová situácia sa rieši, v súlade s článkom 71.

...

18.   Pri oceňovaní uvedenom v odseku 16 sa:

| a) | vychádza z predpokladu, že subjekt uvedený v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši a v súvislosti s ktorým sa vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, by bol predmetom bežného konkurzného konania bezprostredne pred vykonaním opatrenia na riešenie krízovej situácie; |
| --- | --- |

a)

vychádza z predpokladu, že subjekt uvedený v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši a v súvislosti s ktorým sa vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, by bol predmetom bežného konkurzného konania bezprostredne pred vykonaním opatrenia na riešenie krízovej situácie;

| b) | vychádza z predpokladu, že čiastočný prevod alebo prevody práv, aktív alebo záväzkov alebo odpísanie či konverzia sa nevykonali; |
| --- | --- |

b)

vychádza z predpokladu, že čiastočný prevod alebo prevody práv, aktív alebo záväzkov alebo odpísanie či konverzia sa nevykonali;

| c) | nepočíta s poskytnutím mimoriadnej verejnej podpory subjektu uvedenému v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši.“ |
| --- | --- |

c)

nepočíta s poskytnutím mimoriadnej verejnej podpory subjektu uvedenému v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši.“

„...

4.   Cieľom oceňovania je posúdiť hodnotu aktív a záväzkov subjektu uvedeného v článku 2, ktorý je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, bez zohľadnenia vplyvu mimoriadnej verejnej podpory a podpory poskytnutej z fondu.

...

6.   V prípade, keď je to uplatniteľné, sa oceňovanie zakladá na obozretných predpokladoch, okrem iného pokiaľ ide o mieru zlyhania a závažnosti strát. Pri oceňovaní sa nezohľadňuje
  nepredpokladá, že by sa subjektu uvedenému v článku 2 v budúcnosti – od okamihu prijatia opatrenia na riešenie krízovej situácie alebo výkonu právomoci odpísať kapitálové nástroje alebo vykonať ich konverziu – mohla poskytnúť
  skutočná ani potenciálna budúca mimoriadna verejná finančná podpora poskytnutá subjektu uvedenému v článku 2 a v súvislosti s opatrením na riešenie krízových situácií sa nepočíta so žiadnou podporou z fondu. Okrem toho sa pri oceňovaní zohľadňuje skutočnosť, že v prípade, ak sa uplatňuje akýkoľvek nástroj riešenia krízových situácií:

| a) | rada môže od inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, vymáhať akékoľvek odôvodnené výdavky, ktoré sa riadne vynaložili; |
| --- | --- |

a)

rada môže od inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, vymáhať akékoľvek odôvodnené výdavky, ktoré sa riadne vynaložili;

| b) | fond môže účtovať úroky alebo poplatky v súvislosti s akýmikoľvek pôžičkami alebo zárukami poskytnutými inštitúcii, ktorej krízová situácia sa rieši, v súlade s článkom 71. |
| --- | --- |

b)

fond môže účtovať úroky alebo poplatky v súvislosti s akýmikoľvek pôžičkami alebo zárukami poskytnutými inštitúcii, ktorej krízová situácia sa rieši, v súlade s článkom 71.

...

18.   Pri oceňovaní uvedenom v odseku 16 sa:

| a) | vychádza z predpokladu, že subjekt uvedený v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši a v súvislosti s ktorým sa vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, by bol predmetom bežného konkurzného konania bezprostredne pred vykonaním opatrenia na riešenie krízovej situácie; |
| --- | --- |

a)

vychádza z predpokladu, že subjekt uvedený v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši a v súvislosti s ktorým sa vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, by bol predmetom bežného konkurzného konania bezprostredne pred vykonaním opatrenia na riešenie krízovej situácie;

| b) | vychádza z predpokladu, že čiastočný prevod alebo prevody práv, aktív alebo záväzkov alebo odpísanie či konverzia sa nevykonali; |
| --- | --- |

b)

vychádza z predpokladu, že čiastočný prevod alebo prevody práv, aktív alebo záväzkov alebo odpísanie či konverzia sa nevykonali;

| c) | nepočíta so skutočným ani potenciálnym poskytnutím mimoriadnej verejnej podpory subjektu uvedenému v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši.“ |
| --- | --- |

c)

nepočíta so skutočným ani potenciálnym poskytnutím mimoriadnej verejnej podpory subjektu uvedenému v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Je dôležité, aby sa pri oceňovaní určovala hodnota aktív a záväzkov bez zohľadnenia akejkoľvek súčasnej a budúcej mimoriadnej verejnej podpory a akejkoľvek podpory z fondu na riešenie krízových situácií. Základným argumentom je, že takáto podpora sa poskytuje z dôvodu verejného záujmu (predovšetkým záujmu udržať finančnú stabilitu), a nie z dôvodu priniesť priamy či nepriamy prospech akcionárom a veriteľom. Určenie reálnej hodnoty si preto vyžaduje, aby sa odpočítal účinok týchto externých faktorov.

Je dôležité, aby sa pri oceňovaní určovala hodnota aktív a záväzkov bez zohľadnenia akejkoľvek súčasnej a budúcej mimoriadnej verejnej podpory a akejkoľvek podpory z fondu na riešenie krízových situácií. Základným argumentom je, že takáto podpora sa poskytuje z dôvodu verejného záujmu (predovšetkým záujmu udržať finančnú stabilitu), a nie z dôvodu priniesť priamy či nepriamy prospech akcionárom a veriteľom. Určenie reálnej hodnoty si preto vyžaduje, aby sa odpočítal účinok týchto externých faktorov.

Zmena 8

Zmena 8

Článok 18 Odpísanie a konverzia kapitálových nástrojov

„1.   ECB, príslušný orgán alebo orgán pre riešenie krízových situácií určený členským štátom v súlade s článkom 51 ods. 1 písm. ba) a bb) a článkom 54 smernice [ ] informujú radu, keď sú toho názoru, že v súvislosti so subjektom uvedeným v článku 2 alebo so skupinou usadenou v zúčastnenom členskom štáte sú splnené tieto podmienky:

| a) | ak sa nevykoná odpísanie kapitálových nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál, subjekt už nebude životaschopný; |
| --- | --- |

a)

ak sa nevykoná odpísanie kapitálových nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál, subjekt už nebude životaschopný;

| b) | subjekt alebo skupina si vyžadujú mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou akýchkoľvek z okolností uvedených v článku 16 ods. 3 písm. d) bode iii). |
| --- | --- |

b)

subjekt alebo skupina si vyžadujú mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou akýchkoľvek z okolností uvedených v článku 16 ods. 3 písm. d) bode iii).

2.   Na účely odseku 1 sa subjekt uvedený v článku 2 alebo skupina už nepovažujú za životaschopné, len ak sú splnené obe tieto podmienky:

| a) | daný subjekt alebo skupina sú v úpadku alebo pravdepodobne budú v úpadku; |
| --- | --- |

a)

daný subjekt alebo skupina sú v úpadku alebo pravdepodobne budú v úpadku;

| b) | vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek opatrenie vrátane alternatívneho opatrenia súkromného sektora alebo orgánu dohľadu (vrátane opatrení včasnej intervencie) iné než odpísanie alebo konverzia kapitálových nástrojov vykonané buď jednotlivo, alebo spoločne s opatrením na riešenie krízovej situácie by zabránilo úpadku daného subjektu alebo skupiny v primeranom časovom horizonte. |
| --- | --- |

b)

vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek opatrenie vrátane alternatívneho opatrenia súkromného sektora alebo orgánu dohľadu (vrátane opatrení včasnej intervencie) iné než odpísanie alebo konverzia kapitálových nástrojov vykonané buď jednotlivo, alebo spoločne s opatrením na riešenie krízovej situácie by zabránilo úpadku daného subjektu alebo skupiny v primeranom časovom horizonte.

3.   Na účely odseku 1 písm. a) sa daný subjekt považuje za subjekt, ktorý je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, ak sa vyskytne jedna alebo viaceré okolnosti uvedené v článku 16 ods. 3.

4.   Na účely odseku 2 písm. a) sa skupina považuje za skupinu, ktorá je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, ak porušuje konsolidované prudenciálne požiadavky spôsobom, ktorý by bol dôvodom na to, aby príslušný orgán konal okrem iného aj preto, lebo skupine vznikli alebo pravdepodobne vzniknú straty, ktoré vyčerpajú všetky jej vlastné zdroje alebo ich podstatnú časť, alebo existujú objektívne skutočnosti, ktoré potvrdzujú konštatovanie, že skupina uvedené požiadavky poruší v blízkej budúcnosti.

5.   Komisia na základe odporúčania rady alebo z vlastnej iniciatívy overuje, či sú splnené podmienky uvedené v odseku 1. Komisia určuje, či sa právomoci odpísať kapitálové nástroje alebo vykonať ich konverziu vykonajú jednotlivo alebo uplatnením postupu podľa článku 16 ods. 4 až 7 spoločne s opatrením na riešenie krízovej situácie.

6.   Ak Komisia konštatuje, že podmienky uvedené v odseku 1 sú splnené, ale podmienky na riešenie krízových situácií v súlade s článkom 16 ods. 2 splnené nie sú, rada na základe rozhodnutia Komisie dáva inštrukcie vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, aby vykonali právomoci na odpísanie alebo konverziu v súlade s článkami 51 a 52 smernice [ ].

...“

„1.   ECB,
  P
  príslušný orgán alebo orgán pre riešenie krízových situácií určený členským štátom v súlade s článkom 51 ods. 1 písm. ba) a bb) a článkom 54 smernice [ ] informuje
  ú radu, keď je
  sú toho názoru, že v súvislosti so subjektom uvedeným v článku 2 alebo so skupinou usadenou v zúčastnenom členskom štáte sú splnené tieto podmienky:

| a) | ak sa nevykoná odpísanie kapitálových nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál, subjekt už nebude životaschopný; |
| --- | --- |

a)

ak sa nevykoná odpísanie kapitálových nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál, subjekt už nebude životaschopný;

| b) | subjekt alebo skupina si vyžadujú mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou akýchkoľvek z okolností uvedených v článku 16 ods. 3 písm. d) bode iii). |
| --- | --- |

b)

subjekt alebo skupina si vyžadujú mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou akýchkoľvek z okolností uvedených v článku 16 ods. 3 písm. d) bode iii).

Rada má právo požadovať takéto posúdenie.

2.   Na účely odseku 1 sa subjekt uvedený v článku 2 alebo skupina už nepovažujú za životaschopné, len ak sú splnené obe tieto podmienky:

| a) | daný subjekt alebo skupina sú v úpadku alebo pravdepodobne budú v úpadku; |
| --- | --- |

a)

daný subjekt alebo skupina sú v úpadku alebo pravdepodobne budú v úpadku;

| b) | vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek opatrenie vrátane alternatívneho opatrenia súkromného sektora alebo orgánu dohľadu (vrátane opatrení včasnej intervencie) iné než odpísanie alebo konverzia kapitálových nástrojov vykonané buď jednotlivo, alebo spoločne s opatrením na riešenie krízovej situácie by zabránilo úpadku daného subjektu alebo skupiny v primeranom časovom horizonte. |
| --- | --- |

b)

vzhľadom na načasovanie a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek opatrenie vrátane alternatívneho opatrenia súkromného sektora alebo orgánu dohľadu (vrátane opatrení včasnej intervencie) iné než odpísanie alebo konverzia kapitálových nástrojov vykonané buď jednotlivo, alebo spoločne s opatrením na riešenie krízovej situácie by zabránilo úpadku daného subjektu alebo skupiny v primeranom časovom horizonte.

3.   Na účely odseku 1 písm. a) sa daný subjekt považuje za subjekt, ktorý je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, ak sa vyskytne jedna alebo viaceré okolnosti uvedené v článku 16 ods. 3.

4.   Na účely odseku 2 písm. a) sa skupina považuje za skupinu, ktorá je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, ak porušuje konsolidované prudenciálne požiadavky spôsobom, ktorý by bol dôvodom na to, aby príslušný orgán konal okrem iného aj preto, lebo skupine vznikli alebo pravdepodobne vzniknú straty, ktoré vyčerpajú všetky jej vlastné zdroje alebo ich podstatnú časť, alebo existujú objektívne skutočnosti, ktoré potvrdzujú konštatovanie, že skupina uvedené požiadavky poruší v blízkej budúcnosti.

5.   Komisia na základe odporúčania rady a posúdenia
  alebo z vlastnej iniciatívy overuje, či sú splnené podmienky uvedené v odseku 1.
  Komisia určuje, či sa právomoci odpísať kapitálové nástroje alebo vykonať ich konverziu vykonajú jednotlivo alebo uplatnením postupu podľa článku 16 ods. 4 až 7 spoločne s opatrením na riešenie krízovej situácie.

6.   Ak Komisia na základe posúdenia vykonaného príslušným orgánom konštatuje, že podmienky uvedené v odseku 1 sú splnené, ale podmienky na riešenie krízových situácií v súlade s článkom 16 ods. 2 splnené nie sú, rada na základe rozhodnutia Komisie dáva inštrukcie vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, aby vykonali právomoci na odpísanie alebo konverziu v súlade s článkami 51 a 52 smernice [ ].

...“

Posúdenie toho, či subjekt už nebude životaschopný, ak sa nevykoná odpísanie kapitálových nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál, alebo či je potrebná mimoriadna verejná podpora, môže najlepšie vykonať orgán dohľadu. V navrhovanom nariadení sa uznáva, že „ECB má ako orgán dohľadu v rámci SSM najlepšie možnosti posúdiť, či je úverová inštitúcia v úpadku alebo či pravdepodobne bude v úpadku a či neexistujú žiadne reálne vyhliadky na to, že by nejaké alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu zabránilo jej úpadku v primeranom časovom horizonte“. Nariadením by sa mala zodpovednosť za toto posúdenie jednoznačne prideliť orgánu dohľadu a takéto posúdenie na účely dohľadu by malo byť nevyhnutným predpokladom odpísania kapitálových nástrojov alebo ich konverzie na vlastný kapitál. To je v súlade najmä s článkom 51 pripravovanej smernice o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií, podľa ktorého posúdenie vykonáva „náležitý orgán“. Na základe uvedených súvislostí ide o orgán dohľadu, t. j. príslušný orgán. Okrem toho sa odpísanie kapitálových nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál môžu vykonať mimo rámca riešenia krízových situácií (pozri článok 18 ods. 6), a teda úplne mimo rámca dohľadu.

Posúdenie toho, či subjekt už nebude životaschopný, ak sa nevykoná odpísanie kapitálových nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál, alebo či je potrebná mimoriadna verejná podpora, môže najlepšie vykonať orgán dohľadu

V navrhovanom nariadení sa uznáva, že „ECB má ako orgán dohľadu v rámci SSM najlepšie možnosti posúdiť, či je úverová inštitúcia v úpadku alebo či pravdepodobne bude v úpadku a či neexistujú žiadne reálne vyhliadky na to, že by nejaké alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu zabránilo jej úpadku v primeranom časovom horizonte“. Nariadením by sa mala zodpovednosť za toto posúdenie jednoznačne prideliť orgánu dohľadu a takéto posúdenie na účely dohľadu by malo byť nevyhnutným predpokladom odpísania kapitálových nástrojov alebo ich konverzie na vlastný kapitál. To je v súlade najmä s článkom 51 pripravovanej smernice o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií, podľa ktorého posúdenie vykonáva „náležitý orgán“

Na základe uvedených súvislostí ide o orgán dohľadu, t. j. príslušný orgán. Okrem toho sa odpísanie kapitálových nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál môžu vykonať mimo rámca riešenia krízových situácií (pozri článok 18 ods. 6), a teda úplne mimo rámca dohľadu.

Keďže sa rade udeľuje právo požadovať posúdenie na účely dohľadu, je jasné, že rada toto posúdenie môže iniciovať kedykoľvek. Malo by sa tak predchádzať nečinnosti v oblasti dohľadu, keď orgán pre riešenie krízových situácií považuje za potrebné konať.

Keďže sa rade udeľuje právo požadovať posúdenie na účely dohľadu, je jasné, že rada toto posúdenie môže iniciovať kedykoľvek. Malo by sa tak predchádzať nečinnosti v oblasti dohľadu, keď orgán pre riešenie krízových situácií považuje za potrebné konať.

Zmena 9

Zmena 9

Článok 24 Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov (bail in)

„1.   Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov možno uplatniť na ktorýkoľvek z týchto účelov:

| a) | rekapitalizovať subjekt uvedený v článku 2, ktorý spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií, v dostatočnom rozsahu na obnovenie jeho schopnosti plniť podmienky na udelenie povolenia a vykonávať činnosti, na ktoré má povolenie podľa smernice 2013/36/EÚ alebo smernice 2004/39/ES; |
| --- | --- |

a)

rekapitalizovať subjekt uvedený v článku 2, ktorý spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií, v dostatočnom rozsahu na obnovenie jeho schopnosti plniť podmienky na udelenie povolenia a vykonávať činnosti, na ktoré má povolenie podľa smernice 2013/36/EÚ alebo smernice 2004/39/ES;

| b) | vykonať konverziu na vlastný kapitál alebo znížiť istinu pohľadávok alebo dlhových nástrojov prevedených na preklenovaciu inštitúciu s cieľom poskytnúť kapitál danej preklenovacej inštitúcii.“ |
| --- | --- |

b)

vykonať konverziu na vlastný kapitál alebo znížiť istinu pohľadávok alebo dlhových nástrojov prevedených na preklenovaciu inštitúciu s cieľom poskytnúť kapitál danej preklenovacej inštitúcii.“

„1.   Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov možno uplatniť na ktorýkoľvek z týchto účelov:

| a) | rekapitalizovať subjekt uvedený v článku 2, ktorý spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií, v dostatočnom rozsahu na obnovenie jeho schopnosti plniť podmienky na udelenie povolenia a vykonávať činnosti, na ktoré má povolenie podľa smernice 2013/36/EÚ alebo smernice 2004/39/ES; |
| --- | --- |

a)

rekapitalizovať subjekt uvedený v článku 2, ktorý spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií, v dostatočnom rozsahu na obnovenie jeho schopnosti plniť podmienky na udelenie povolenia a vykonávať činnosti, na ktoré má povolenie podľa smernice 2013/36/EÚ alebo smernice 2004/39/ES;

| b) | vykonať konverziu na vlastný kapitál alebo znížiť istinu pohľadávok alebo dlhových nástrojov prevedených na preklenovaciu inštitúciu s cieľom poskytnúť kapitál danej preklenovacej inštitúcii.; |
| --- | --- |

b)

vykonať konverziu na vlastný kapitál alebo znížiť istinu pohľadávok alebo dlhových nástrojov prevedených na preklenovaciu inštitúciu s cieľom poskytnúť kapitál danej preklenovacej inštitúcii.;

| c) | vykonať konverziu na vlastný kapitál alebo znížiť istinu pohľadávok alebo dlhových nástrojov prevedených v rámci nástroja odpredaja obchodnej činnosti alebo nástroja oddelenia aktív.“ |
| --- | --- |

c)

vykonať konverziu na vlastný kapitál alebo znížiť istinu pohľadávok alebo dlhových nástrojov prevedených v rámci nástroja odpredaja obchodnej činnosti alebo nástroja oddelenia aktív.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov možno kombinovať s akýmkoľvek ďalším nástrojom riešenia krízových situácií. V záujme jednotnosti by sa vzhľadom na uvedenie nástroja preklenovacej banky mal uviesť aj nástroj odpredaja obchodnej činnosti a nástroj oddelenia aktív. Text sa tak zosúlaďuje so súčasným kompromisným znením Rady. Znenie by sa malo zosúladiť s konečným znením použitým v pripravovanej smernici o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií.

Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov možno kombinovať s akýmkoľvek ďalším nástrojom riešenia krízových situácií. V záujme jednotnosti by sa vzhľadom na uvedenie nástroja preklenovacej banky mal uviesť aj nástroj odpredaja obchodnej činnosti a nástroj oddelenia aktív

Text sa tak zosúlaďuje so súčasným kompromisným znením Rady. Znenie by sa malo zosúladiť s konečným znením použitým v pripravovanej smernici o ozdravení bánk a riešení ich krízových situácií.

Zmena 10

Zmena 10

Článok 27 ods. 2 Povinnosť spolupracovať

„2.   Pri vykonávaní svojich príslušných právomocí podľa tohto nariadenia rada, Komisia, ECB a príslušné vnútroštátne orgány a orgány pre riešenie krízových situácií úzko spolupracujú. ECB a príslušné vnútroštátne orgány poskytujú rade a Komisii všetky informácie potrebné na vykonávanie ich úloh.“

„2.   Pri vykonávaní svojich príslušných právomocí podľa tohto nariadenia rada, Komisia, ECB a príslušné vnútroštátne orgány a orgány pre riešenie krízových situácií úzko spolupracujú. ECB a príslušné vnútroštátne orgány
  P
  poskytujú si navzájom
  rade a Komisii všetky informácie potrebné na vykonávanie ich úloh.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny je zdôrazniť, že navrhovaným nariadením sa ECB nepoveruje novými úlohami a povinnosťami. Je dôležité uviesť odkaz najmä na „príslušné orgány“, ktorý bude zahŕňať ECB pri výkone jej mandátu v oblasti dohľadu. Treba pripomenúť, že ECB v súvislosti so svojimi operáciami menovej politiky nemá žiadnu povinnosť týkajúcu sa výmeny informácií. V zmene sa ďalej navrhuje, aby všetky potrebné informácie museli poskytovať všetky strany zapojené do riešenia krízových situácií.

Cieľom navrhovanej zmeny je zdôrazniť, že navrhovaným nariadením sa ECB nepoveruje novými úlohami a povinnosťami. Je dôležité uviesť odkaz najmä na „príslušné orgány“, ktorý bude zahŕňať ECB pri výkone jej mandátu v oblasti dohľadu. Treba pripomenúť, že ECB v súvislosti so svojimi operáciami menovej politiky nemá žiadnu povinnosť týkajúcu sa výmeny informácií. V zmene sa ďalej navrhuje, aby všetky potrebné informácie museli poskytovať všetky strany zapojené do riešenia krízových situácií.

Zmena 11

Zmena 11

Článok 27 ods. 3 Povinnosť spolupracovať

„3.   Pri vykonávaní svojich príslušných právomocí podľa tohto nariadenia rada, Komisia, ECB a príslušné vnútroštátne orgány a orgány pre riešenie krízových situácií úzko spolupracujú vo fázach plánovania riešenia krízových situácií, včasnej intervencie a riešenia krízových situácií podľa článkov 7 až 26. ECB a príslušné vnútroštátne orgány poskytujú rade a Komisii všetky informácie potrebné na vykonávanie ich úloh.“

„3.   Pri vykonávaní svojich príslušných právomocí podľa tohto nariadenia rada, Komisia, ECB a príslušné vnútroštátne orgány a orgány pre riešenie krízových situácií úzko spolupracujú vo fázach plánovania riešenia krízových situácií, včasnej intervencie a riešenia krízových situácií podľa článkov 7 až 26. ECB a príslušné vnútroštátne orgány
  P
  poskytujú si navzájom
  rade a Komisii všetky informácie potrebné na vykonávanie ich úloh.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Pozri zmenu 10 týkajúcu sa článku 27 ods. 2 navrhovaného nariadenia. V zmene sa navrhuje, aby všetky potrebné informácie museli poskytovať všetky strany zapojené do fáz plánovania riešenia krízových situácií, včasnej intervencie a riešenia krízových situácií.

Pozri zmenu 10 týkajúcu sa článku 27 ods. 2 navrhovaného nariadenia. V zmene sa navrhuje, aby všetky potrebné informácie museli poskytovať všetky strany zapojené do fáz plánovania riešenia krízových situácií, včasnej intervencie a riešenia krízových situácií.

Zmena 12

Zmena 12

Článok 27 ods. 4 Povinnosť spolupracovať

„4.   Na účely tohto nariadenia rada v prípade, keď ECB pozve zástupcu rady, aby sa zúčastňoval na činnostiach rady ECB pre dohľad zriadenej v súlade s článkom 19 nariadenia Rady (EÚ) č. [], [ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami], rada vymenuje zástupcu.“

„4.   Na účely tohto nariadenia rada v prípade, keď ECB pozve zástupcu rady, aby sa v úlohe pozorovateľa zúčastňoval na činnostiach rady ECB pre dohľad zriadenej v súlade s článkom 19 nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami, rada vymenuje zástupcu.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Uvedenie výslovného odkazu na úlohu pozorovateľa by bolo prínosom z hľadiska zabezpečenia úplnej zrozumiteľnosti, pokiaľ ide o úlohu zástupcu rady v Rade ECB pre dohľad.

Uvedenie výslovného odkazu na úlohu pozorovateľa by bolo prínosom z hľadiska zabezpečenia úplnej zrozumiteľnosti, pokiaľ ide o úlohu zástupcu rady v Rade ECB pre dohľad

Zmena 13

Zmena 13

Článok 27, nový odsek 8

Žiadny text.

„8.   Rada uskutočňuje konzultácie s príslušným orgánom vždy pri predložení programu riešenia krízovej situácie. Príslušný orgán by mal odpovedať čo najskôr a jeho odpoveď rade by mala byť dôverná. Ak sa rada domnieva, že odpoveď nedostala v primeranom čase, pristúpi k prijatiu konečného rozhodnutia, aby predišla zbytočnému odkladu.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Aby sa náležite zohľadňovalo hľadisko finančnej stability, ECB alebo príslušný vnútroštátny orgán by v úlohe orgánu dohľadu mali mať možnosť vyjadriť svoje názory na predkladané/navrhované programy riešenia krízových situácií.

Aby sa náležite zohľadňovalo hľadisko finančnej stability, ECB alebo príslušný vnútroštátny orgán by v úlohe orgánu dohľadu mali mať možnosť vyjadriť svoje názory na predkladané/navrhované programy riešenia krízových situácií.

Zmena 14

Zmena 14

Článok 34 Kontroly na mieste

„1.   Na účely vykonávania úloh uvedených v článkoch 7, 8, 11, 16 a 17 a za ďalších podmienok stanovených v príslušných právnych predpisoch Únie môže rada za predpokladu predloženia predchádzajúceho oznámenia dotknutým vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií vykonávať všetky potrebné kontroly na mieste v obchodných priestoroch právnických osôb uvedených v článku 32 ods. 1. Ak je to nevyhnutné pre riadne a účinné vykonávanie kontrol, rada môže vykonávať kontroly na mieste bez toho, aby uvedené právnické osoby boli o tom vopred informované.“

„1.   Na účely vykonávania úloh uvedených v článkoch 7, 8, 11, 16 a 17 a za ďalších podmienok stanovených v príslušných právnych predpisoch Únie môže rada za predpokladu predloženia predchádzajúceho oznámenia dotknutým vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií a dotknutému príslušnému orgánu vykonávať všetky potrebné kontroly na mieste v obchodných priestoroch právnických osôb uvedených v článku 32 ods. 1. Pred vykonaním úloh uvedených v článku 11 Rada navyše uskutočňuje konzultácie s príslušným orgánom. Ak je to nevyhnutné pre riadne a účinné vykonávanie kontrol, rada môže vykonávať kontroly na mieste bez toho, aby uvedené právnické osoby boli o tom vopred informované.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Orgán dohľadu treba informovať o všetkých kontrolách na mieste.

Orgán dohľadu treba informovať o všetkých kontrolách na mieste.

Zmena 15

Zmena 15

Článok 39 Zloženie

„Zloženie

1.   Rada je zložená z:

| a) | výkonného riaditeľa; |
| --- | --- |

a)

výkonného riaditeľa;

| b) | zástupcu výkonného riaditeľa; |
| --- | --- |

b)

zástupcu výkonného riaditeľa;

| c) | člena vymenovaného Komisiou; |
| --- | --- |

c)

člena vymenovaného Komisiou;

| d) | člena vymenovaného ECB; |
| --- | --- |

d)

člena vymenovaného ECB;

| e) | člena, ktorého vymenuje každý zúčastnený členský štát a ktorý zastupuje vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

e)

člena, ktorého vymenuje každý zúčastnený členský štát a ktorý zastupuje vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií.

2.   Funkčné obdobie výkonného riaditeľa, zástupcu výkonného riaditeľa a členov rady vymenovaných Komisiou a ECB je päť rokov. S výhradou článku 53 ods. 6 nie je uvedené funkčné obdobie obnoviteľné.

3.   Administratívnu a riadiacu štruktúry rady tvorí:

| a) | plenárne zasadnutie rady, na ktorom sa vykonávajú úlohy stanovené v článku 47; |
| --- | --- |

a)

plenárne zasadnutie rady, na ktorom sa vykonávajú úlohy stanovené v článku 47;

| b) | výkonné zasadnutie rady, na ktorom sa vykonávajú úlohy stanovené v článku 51; |
| --- | --- |

b)

výkonné zasadnutie rady, na ktorom sa vykonávajú úlohy stanovené v článku 51;

| c) | výkonný riaditeľ, ktorý vykonáva úlohy stanovené v článku 53.“ |
| --- | --- |

c)

výkonný riaditeľ, ktorý vykonáva úlohy stanovené v článku 53.“

„Zloženie

1.   Rada je zložená z:

| a) | výkonného riaditeľa; |
| --- | --- |

a)

výkonného riaditeľa;

| b) | zástupcu výkonného riaditeľa; |
| --- | --- |

b)

zástupcu výkonného riaditeľa;

| c) | člena vymenovaného Komisiou; |
| --- | --- |

c)

člena vymenovaného Komisiou;

| d) | člena vymenovaného ECB; |
| --- | --- |

d)

člena vymenovaného ECB;

| e) | člena, ktorého vymenuje každý zúčastnený členský štát a ktorý zastupuje vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií. Ak národná centrálna banka nie je orgánom pre riešenie krízových situácií, bude vyzvaná, aby vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií sprevádzala v úlohe pozorovateľa. |
| --- | --- |

e)

člena, ktorého vymenuje každý zúčastnený členský štát a ktorý zastupuje vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií. Ak národná centrálna banka nie je orgánom pre riešenie krízových situácií, bude vyzvaná, aby vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií sprevádzala v úlohe pozorovateľa.

2.   Na plenárnych aj výkonných zasadnutiach rady by mal mať vyhradené svoje stále miesto pozorovateľ určený ECB.

3.   Funkčné obdobie výkonného riaditeľa, zástupcu výkonného riaditeľa a členov rady vymenovaných Komisiou a ECB je päť rokov. S výhradou článku 53 ods. 6 nie je uvedené funkčné obdobie obnoviteľné.

4.   Administratívnu a riadiacu štruktúry rady tvorí:

| a) | plenárne zasadnutie rady, na ktorom sa vykonávajú úlohy stanovené v článku 47; |
| --- | --- |

a)

plenárne zasadnutie rady, na ktorom sa vykonávajú úlohy stanovené v článku 47;

| b) | výkonné zasadnutie rady, na ktorom sa vykonávajú úlohy stanovené v článku 51; |
| --- | --- |

b)

výkonné zasadnutie rady, na ktorom sa vykonávajú úlohy stanovené v článku 51;

| c) | výkonný riaditeľ, ktorý vykonáva úlohy stanovené v článku 53.“ |
| --- | --- |

c)

výkonný riaditeľ, ktorý vykonáva úlohy stanovené v článku 53.“

S cieľom presnejšie odlíšiť úlohu ECB podľa nariadenia o SSM od jej úlohy ako účastníka na činnostiach Rady pre riešenie krízových situácií podľa navrhovaného nariadenia a predchádzať potenciálnemu konfliktu záujmov v prípade člena vymenovaného Európskou centrálnou bankou ECB odporúča, aby sa takýto člen zúčastňoval na zasadnutiach Rady pre riešenie krízových situácií v úlohe pozorovateľa.

S cieľom presnejšie odlíšiť úlohu ECB podľa nariadenia o SSM od jej úlohy ako účastníka na činnostiach Rady pre riešenie krízových situácií podľa navrhovaného nariadenia a predchádzať potenciálnemu konfliktu záujmov v prípade člena vymenovaného Európskou centrálnou bankou ECB odporúča, aby sa takýto člen zúčastňoval na zasadnutiach Rady pre riešenie krízových situácií v úlohe pozorovateľa

Vzhľadom na dôležitú úlohu a odborné znalosti, ktoré majú centrálne banky v súvislosti s finančnou stabilitou a so zodpovednosťou v oblasti makroprudenciálneho dohľadu, by tieto banky, ktoré podľa vnútroštátneho práva nekonajú ako orgány pre riešenie krízových situácií, mali mať právo zúčastňovať sa na zasadnutiach rady v úlohe pozorovateľa. Okrem toho by sa mali zapájať do posudzovania systémových dôsledkov každého opatrenia na riešenie krízovej situácie.

Vzhľadom na dôležitú úlohu a odborné znalosti, ktoré majú centrálne banky v súvislosti s finančnou stabilitou a so zodpovednosťou v oblasti makroprudenciálneho dohľadu, by tieto banky, ktoré podľa vnútroštátneho práva nekonajú ako orgány pre riešenie krízových situácií, mali mať právo zúčastňovať sa na zasadnutiach rady v úlohe pozorovateľa. Okrem toho by sa mali zapájať do posudzovania systémových dôsledkov každého opatrenia na riešenie krízovej situácie.

Zmena 16

Zmena 16

Článok 45 Účasť na plenárnych zasadnutiach

„Na plenárnych zasadnutiach sa zúčastňujú všetci členovia rady.“

„Na plenárnych zasadnutiach sa zúčastňujú všetci členovia rady a stály pozorovateľ určený ECB, okrem prípadov ospravedlnenej neprítomnosti.“

Malo by sa objasniť, že neprítomnosť člena nebráni ustanoveniu/zvolaniu zasadnutia ani platnému hlasovaniu, s výhradou budúceho rokovacieho poriadku, v ktorom podľa článku 48 ods. 3 možno stanoviť požiadavky týkajúce sa uznášaniaschopnosti.

Malo by sa objasniť, že neprítomnosť člena nebráni ustanoveniu/zvolaniu zasadnutia ani platnému hlasovaniu, s výhradou budúceho rokovacieho poriadku, v ktorom podľa článku 48 ods. 3 možno stanoviť požiadavky týkajúce sa uznášaniaschopnosti

S cieľom presnejšie odlíšiť úlohu ECB podľa nariadenia o SSM od jej úlohy ako účastníka na činnostiach Rady pre riešenie krízových situácií podľa navrhovaného nariadenia a predchádzať potenciálnemu konfliktu záujmov v prípade člena vymenovaného Európskou centrálnou bankou ECB odporúča, aby sa takýto člen zúčastňoval na zasadnutiach Rady pre riešenie krízových situácií v úlohe pozorovateľa.

S cieľom presnejšie odlíšiť úlohu ECB podľa nariadenia o SSM od jej úlohy ako účastníka na činnostiach Rady pre riešenie krízových situácií podľa navrhovaného nariadenia a predchádzať potenciálnemu konfliktu záujmov v prípade člena vymenovaného Európskou centrálnou bankou ECB odporúča, aby sa takýto člen zúčastňoval na zasadnutiach Rady pre riešenie krízových situácií v úlohe pozorovateľa.

Zmena 17

Zmena 17

Článok 50 ods. 4 Úlohy a článok 51 ods. 4 Rozhodovanie

Článok 50 ods. 4: „4. Výkonné zasadnutia rady sa uskutočňujú z iniciatívy výkonného riaditeľa alebo na žiadosť jej členov.“

Článok 50 ods. 4: „4. Výkonné zasadnutia rady sa uskutočňujú z iniciatívy výkonného riaditeľa alebo na žiadosť jej členov alebo stáleho pozorovateľa určeného ECB.“

alebo stáleho pozorovateľa určeného ECB

Článok 51 ods. 4: „4. Rada na svojom výkonnom zasadnutí prijme a zverejní rokovací poriadok na svoje výkonné zasadnutia. Výkonné zasadnutia rady zvoláva výkonný riaditeľ z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť dvoch členov a týmto zasadnutiam aj predsedá. Rada na svoje výkonné zasadnutia môže ad hoc prizývať pozorovateľov.“

ad hoc

Článok 51 ods. 4: „4. Rada na svojom výkonnom zasadnutí prijme a zverejní rokovací poriadok na svoje výkonné zasadnutia. Výkonné zasadnutia rady zvoláva výkonný riaditeľ z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť dvoch
  ktoréhokoľvek z jej členov a stáleho pozorovateľa určeného ECB a týmto zasadnutiam aj predsedá. Rada na svoje výkonné zasadnutia môže ad hoc prizývať ďalších pozorovateľov.“

dvoch

ktoréhokoľvek z jej

stáleho pozorovateľa určeného ECB a

ad hoc

ďalších

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Zdá sa, že tieto dva odseky nie sú v úplnom súlade, keďže článok 50 ods.4 naznačuje, že výkonné zasadnutia rady môže iniciovať ktorýkoľvek z členov. Ak by sa mala zachovať možnosť iniciovať takéto zasadnutie na žiadosť dvoch členov, ECB by mala mať osobitné právo iniciovať výkonné zasadnutie rady. Orgán dohľadu môže takéto zasadnutie považovať za nevyhnutné, najmä po tom, ako usúdi, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, a mal by mať možnosť prinajmenšom začať diskusiu o takomto prípade.

Zdá sa, že tieto dva odseky nie sú v úplnom súlade, keďže článok 50 ods.4 naznačuje, že výkonné zasadnutia rady môže iniciovať ktorýkoľvek z členov. Ak by sa mala zachovať možnosť iniciovať takéto zasadnutie na žiadosť dvoch členov, ECB by mala mať osobitné právo iniciovať výkonné zasadnutie rady. Orgán dohľadu môže takéto zasadnutie považovať za nevyhnutné, najmä po tom, ako usúdi, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, a mal by mať možnosť prinajmenšom začať diskusiu o takomto prípade

Zmena 18

Zmena 18

Článok 52 ods. 7 Vymenovanie a úlohy

„7.   Výkonný riaditeľ ani zástupca výkonného riaditeľa, ktorých funkčné obdobie sa predĺžilo, sa na konci celkového obdobia nesmú zúčastniť na inom výberovom konaní na rovnaké miesto.“

„7.   Výkonný riaditeľ ani
  Z
  zástupca výkonného riaditeľa, ktorého
  ých funkčné obdobie sa predĺžilo, sa na konci celkového obdobia nesmie
  ú zúčastniť na inom výberovom konaní na rovnaké miesto.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Toto ustanovenie sa zdá nevhodné v súvislosti s výkonným riaditeľom, pretože sa nepočíta so žiadnou výnimkou v prípade, keby sa funkčné obdobie výkonného riaditeľa mohlo predĺžiť (na rozdiel od ustanovení týkajúcich sa zástupcu výkonného riaditeľa v článku 52 ods. 6.

Toto ustanovenie sa zdá nevhodné v súvislosti s výkonným riaditeľom, pretože sa nepočíta so žiadnou výnimkou v prípade, keby sa funkčné obdobie výkonného riaditeľa mohlo predĺžiť (na rozdiel od ustanovení týkajúcich sa zástupcu výkonného riaditeľa v článku 52 ods. 6.

Zmena 19

Zmena 19

Článok 65 ods. 1 Cieľová úroveň financovania

„1.   Počas obdobia maximálne desiatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia musí výška dostupných finančných prostriedkov fondu dosiahnuť aspoň 1 % sumy vkladov všetkých úverových inštitúcií s povolením udeleným v zúčastnených členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje ochrana podľa smernice 94/19/ES.“

„1.   Počas obdobia maximálne desiatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia musí výška dostupných finančných prostriedkov fondu dosiahnuť aspoň 1 % sumy vkladov všetkých úverových inštitúcií s povolením udeleným v zúčastnených členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje ochrana podľa smernice 94/19/ES. Okrem tejto cieľovej úrovne financovania Rada pre riešenie krízových situácií rozhodne aj o primeranej referenčnej hodnote celkových pasív, ktorá sa má dosiahnuť do desiatich rokov.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

ECB sa domnieva, že kryté vklady nie sú najprimeranejšou referenčnou hodnotou cieľovej úrovne financovania jednotného fondu na riešenie krízových situácií bank, keďže úplne neodrážajú prípadné náklady na financovanie v rámci riešenia krízových situácií. Výška krytých vkladov môže ostať nezmenená, zatiaľ čo celkové pasíva sa podstatne zvýšia, alebo môže stúpnuť, zatiaľ čo celkové pasíva ostatnú nezmenené. V ani jednom z prípadov by sa primerane nezohľadnila potenciálna expozícia fondu na riešenie krízových situácií. Takisto by sa mala zohľadniť skutočnosť, že kryté vklady sú už poistené v rámci systému ochrany vkladov, keďže tento systém môže prispievať k financovaniu riešenia krízových situácií. Túto referenčnú hodnotu by preto mala dopĺňať referenčná hodnota celkových pasív, ktorú by mala primerane určiť Rada pre riešenie krízových situácií pri zachovaní 1 % krytých vkladov ako minimálnej hranice.

ECB sa domnieva, že kryté vklady nie sú najprimeranejšou referenčnou hodnotou cieľovej úrovne financovania jednotného fondu na riešenie krízových situácií bank, keďže úplne neodrážajú prípadné náklady na financovanie v rámci riešenia krízových situácií

Výška krytých vkladov môže ostať nezmenená, zatiaľ čo celkové pasíva sa podstatne zvýšia, alebo môže stúpnuť, zatiaľ čo celkové pasíva ostatnú nezmenené. V ani jednom z prípadov by sa primerane nezohľadnila potenciálna expozícia fondu na riešenie krízových situácií. Takisto by sa mala zohľadniť skutočnosť, že kryté vklady sú už poistené v rámci systému ochrany vkladov, keďže tento systém môže prispievať k financovaniu riešenia krízových situácií. Túto referenčnú hodnotu by preto mala dopĺňať referenčná hodnota celkových pasív, ktorú by mala primerane určiť Rada pre riešenie krízových situácií pri zachovaní 1 % krytých vkladov ako minimálnej hranice.

Zmena 20

Zmena 20

Článok 69 ods. 1 Alternatívne zdroje financovania

„1.   V prípade, keď sumy získané podľa článkov 66 a 67 nie sú dostupné okamžite alebo nepostačujú na pokrytie výdavkov, ktoré vznikli použitím fondu, rada môže pre fond zmluvne zabezpečiť výpožičky alebo iné formy podpory od finančných inštitúcií alebo iných tretích strán.“

„1.   V prípade, keď sumy získané podľa článkov 66 a 67 nie sú dostupné okamžite alebo nepostačujú na pokrytie výdavkov, ktoré vznikli použitím fondu, rada môže pre fond zmluvne zabezpečiť výpožičky alebo iné formy podpory od finančných inštitúcií alebo iných tretích strán, najmä spoločné fiškálne zdroje zo zúčastnených členských štátov. Tieto výpožičky alebo iné formy finančnej podpory by sa museli vrátiť v plnej výške v prípade aktivácie takýchto opatrení.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Dočasný prístup k fiškálnym zdrojom by bol kľúčovým prvkom zabezpečovacieho mechanizmu SRM, keďže súkromné zdroje financovania sa v prípade výrazných otrasov na finančných trhoch môžu dočasne vyčerpať.

Dočasný prístup k fiškálnym zdrojom by bol kľúčovým prvkom zabezpečovacieho mechanizmu SRM, keďže súkromné zdroje financovania sa v prípade výrazných otrasov na finančných trhoch môžu dočasne vyčerpať.

Zmena 21

Zmena 21

Článok 83 Preskúmanie

„1.   Komisia do 31. decembra 2016 a následne každých päť rokov uverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia s osobitným dôrazom na monitorovanie prípadného vplyvu na bezproblémové fungovanie vnútorného trhu.

V správe sa hodnotí:

...

| d) | vzájomné pôsobenie medzi radou a vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií v nezúčastnených členských štátoch a účinky SRM na tieto členské štáty.“ |
| --- | --- |

d)

vzájomné pôsobenie medzi radou a vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií v nezúčastnených členských štátoch a účinky SRM na tieto členské štáty.“

„1.   Komisia do 31. decembra 2016 a následne každých päť rokov uverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia s osobitným dôrazom na monitorovanie prípadného vplyvu na bezproblémové fungovanie vnútorného trhu.

V správe sa hodnotí:

...

| d) | vzájomné pôsobenie medzi radou a vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií v nezúčastnených členských štátoch a účinky SRM na tieto členské štáty.; |
| --- | --- |

d)

vzájomné pôsobenie medzi radou a vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií v nezúčastnených členských štátoch a účinky SRM na tieto členské štáty.;

| e) | analogické uplatňovanie kritérií stanovených podľa článku 107 ZFEÚ v prípade, keď opatrenie na riešenie krízových situácií v zmysle návrhu rady zahŕňa použitie fondu.“ |
| --- | --- |

e)

analogické uplatňovanie kritérií stanovených podľa článku 107 ZFEÚ v prípade, keď opatrenie na riešenie krízových situácií v zmysle návrhu rady zahŕňa použitie fondu.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Výhľadovo môže byť potrebná hlbšia analýza v súvislosti s analogickým uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci a so vzájomným pôsobením aspektov štátnej pomoci a finančnej stability v kontexte riešenia krízových situácií.

Výhľadovo môže byť potrebná hlbšia analýza v súvislosti s analogickým uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci a so vzájomným pôsobením aspektov štátnej pomoci a finančnej stability v kontexte riešenia krízových situácií.

Zmena 22

Zmena 22

Článok 88 Nadobudnutie účinnosti

„Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Články 7 až 23 a články 25 až 38 sa uplatňujú od 1. januára 2015.

Článok 24 sa uplatňuje od 1. januára 2018.“

„Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Články 7 až 23 a články 25 až 38 sa uplatňujú od 1. januára 2015.

Článok 24 sa uplatňuje od 1. januára 2018.“

Ak sa ustanovenie o nástroji záchrany pomocou vnútorných zdrojov v navrhovanom nariadení začne uplatňovať až od 1. januára 2018, vznikne neistota, či pomocou tohto nástroja bude možné zachrániť nadriadené nezabezpečené dlhové nástroje, keďže členské štáty sa budú môcť voľne rozhodnúť, či chcú rámec záchrany pomocou vnútorných zdrojov zaviesť do svojho vnútroštátneho práva skôr.

Ak sa ustanovenie o nástroji záchrany pomocou vnútorných zdrojov v navrhovanom nariadení začne uplatňovať až od 1. januára 2018, vznikne neistota, či pomocou tohto nástroja bude možné zachrániť nadriadené nezabezpečené dlhové nástroje, keďže členské štáty sa budú môcť voľne rozhodnúť, či chcú rámec záchrany pomocou vnútorných zdrojov zaviesť do svojho vnútroštátneho práva skôr.

Záchrana pomocou vnútorných zdrojov sa už považuje za prevažne zohľadnenú v cenách, takže vplyv na financovanie bude podľa očakávaní okrajový. Zavedenie nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov by navyše prispelo k právnej istote, súladu a predvídateľnosti, a predchádzalo by sa tak ad hoc riešeniam. Vzhľadom na uvedené súvislosti ECB podporuje skoršie zavedenie nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov, ktoré by okrem iného znamenalo, že SRM bude mať pri prevzatí zodpovednosti v oblasti riešenia krízových situácií k dispozícii všetky nástroje a právomoci. Skoršie zavedenie by takisto zmiernilo potenciálne tlaky na fond v súvislosti s financovaním, kým fond bude zhromažďovať finančné zdroje.

Záchrana pomocou vnútorných zdrojov sa už považuje za prevažne zohľadnenú v cenách, takže vplyv na financovanie bude podľa očakávaní okrajový. Zavedenie nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov by navyše prispelo k právnej istote, súladu a predvídateľnosti, a predchádzalo by sa tak ad hoc riešeniam. Vzhľadom na uvedené súvislosti ECB podporuje skoršie zavedenie nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov, ktoré by okrem iného znamenalo, že SRM bude mať pri prevzatí zodpovednosti v oblasti riešenia krízových situácií k dispozícii všetky nástroje a právomoci

Skoršie zavedenie by takisto zmiernilo potenciálne tlaky na fond v súvislosti s financovaním, kým fond bude zhromažďovať finančné zdroje.

---

(1)  Tučným písmom sa označuje nový text, ktorý ECB navrhuje vložiť. Preškrtnutým písmom sa označuje text, ktorý ECB navrhuje vypustiť.

1

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 11.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/26

---

Výmenný kurz eura (1)

10. apríla 2014

2014/C 109/03

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3867 |
| JPY | Japonský jen | 141,00 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4662 |
| GBP | Britská libra | 0,82720 |
| SEK | Švédska koruna | 9,0518 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,2180 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,2160 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,427 |
| HUF | Maďarský forint | 305,09 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1698 |
| RON | Rumunský lei | 4,4593 |
| TRY | Turecká líra | 2,9092 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4732 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5118 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,7512 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,5944 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7317 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 437,35 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 14,4150 |
| CNY | Čínsky juan | 8,6163 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,6305 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 830,00 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,4735 |
| PHP | Filipínske peso | 61,506 |
| RUB | Ruský rubeľ | 49,2060 |
| THB | Thajský baht | 44,700 |
| BRL | Brazílsky real | 3,0442 |
| MXN | Mexické peso | 18,0132 |
| INR | Indická rupia | 83,4183 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3867

JPY

Japonský jen

141,00

DKK

Dánska koruna

7,4662

GBP

Britská libra

0,82720

SEK

Švédska koruna

9,0518

CHF

Švajčiarsky frank

1,2180

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,2160

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,427

HUF

Maďarský forint

305,09

LTL

Litovský litas

3,4528

PLN

Poľský zlotý

4,1698

RON

Rumunský lei

4,4593

TRY

Turecká líra

2,9092

AUD

Austrálsky dolár

1,4732

CAD

Kanadský dolár

1,5118

HKD

Hongkongský dolár

10,7512

NZD

Novozélandský dolár

1,5944

SGD

Singapurský dolár

1,7317

KRW

Juhokórejský won

1 437,35

ZAR

Juhoafrický rand

14,4150

CNY

Čínsky juan

8,6163

HRK

Chorvátska kuna

7,6305

IDR

Indonézska rupia

15 830,00

MYR

Malajzijský ringgit

4,4735

PHP

Filipínske peso

61,506

RUB

Ruský rubeľ

49,2060

THB

Thajský baht

44,700

BRL

Brazílsky real

3,0442

MXN

Mexické peso

18,0132

INR

Indická rupia

83,4183

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

| 11.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/27

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2014/C 109/04

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
   (2)

„Zázrivské vojky“

ES č.: SK-PGI-0005-01026 – 13.08.2012

CHZO (X) CHOP ()

1.   Názov:

„Zázrivské vojky“

Používanie názvu „Zázrivské vojky“ v obchodnom styku preukazuje každý výrobca označovaním výrobku v ponúkanom sortimente, aj na etikete.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Slovensko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 1.3. Syry

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Zázrivské vojky sú parený syr údený alebo neúdený tvaru nití s dĺžkou 10 – 70 cm a hrúbkou od 2 do 16 mm. Vyrába sa tradičným spôsobom – parením vykysnutého a čiastočne prezretého hrudkového syra v horúcej vode, jeho vyťahovaním ručne, prípadne pomocou dvoch valcov s drážkami otáčajúcich sa proti sebe do tvaru dlhých nití, ktoré sa podľa miestneho nárečia nazývajú vojky. Vytiahnuté a upravené vojky sa skupinovo ukladajú voľne alebo skrútene, prípadne v strede zviazané vojkou.

Charakteristické organoleptické vlastnosti sú dané vytvorenou vláknitou štruktúrou vytiahnutých vojok, ktorá sa dosahuje ručným spracovaním pareného syrového cesta a charakteristickým tvarom vojok (dĺžkou a hrúbkou).

Údené a neúdené Zázrivské vojky sa odlišujú hlavne farbou a vôňou. Údené Zázrivské vojky majú mierne žltú až zlatožltú farbu, charakteristickú dymovú vôňu, mierne vyšší obsah soli. Neúdené Zázrivské vojky sú bielej až smotanovobielej farby bez dymovej vône. Štruktúra a konzistencia je v obidvoch druhoch rovnaká.

Zázrivské vojky sa na trhu ponúkajú v potravinárskej fólii v skupinovom balení odlišujúcom sa hmotnosťou balenia výrobku.

Vlastnosti:

Farba: biela až mierne smotanovobiela, žltkastá alebo zlatožltá v prípade údených druhov.

Konzistencia: Vojky majú oddeľujúce sa vlákna s pružnou až pevnejšou, ale nie tvrdou konzistenciou, zrením pružnosť klesá, výrobok má vysokú pevnosť v ťahu vďaka vláknitej štruktúre s dobre sa oddeľujúcimi vláknami.

Vôňa a chuť: mliečna, lahodná syrová, slaná, mierne kyslastá, typická dymová pri údených druhoch.

Zloženie: Sušina najmenej 40 % hmot.

Tuk v sušine: najmenej 25 % hmot.

Soľ jedlá: najviac 5,5 % hmot. pre neúdené a 6,0 % hmot. pre údené.

Mikrobiologické vlastnosti:

Zázrivské vojky sú parený syr vyrobený z hrudkového syra obsahujúci hlavne termorezistentnú kyslomliečnu mikroflóru z rodov: Lactococcus, Streptococcus a Lactobacillus.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Na výrobu pareného syra Zázrivské vojky sa používa hrudkový syr vyrobený z kravského surového alebo z kravského pasterizovaného mlieka s prídavkom kyslomliečnej kultúry.

Kvalita mlieka sa pravidelne kontroluje a zaznamenáva u výrobcov hrudkového syra, pričom sa sledujú tieto parametre: inhibičné látky, teplota, kyslosť, tuk, špecifická hmotnosť a beztuková sušina.

Stanovenie celkového počtu mikroorganizmov a počtu somatických buniek vykonávajú akreditované laboratóriá.

Hrudkový syr obsahuje najmenej 48 % hmot. sušiny a najmenej 35 % hmot. tuku v sušine a má pH 4,9 – 5,2. Vzhľad hrudkového syra je uzavretý, hladký, primerane okôrený, bielej až krémovej farby. Pre kvalitu výrobku nie je rozhodujúci pôvod hrudkového syra.

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Žiadne osobitné požiadavky na kvalitu alebo obmedzenia pôvodu.

3.5.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

| — | kravský syr sa upraví na parenie – nakrája sa na pásy, ktoré sa ďalej upravujú strúhaním, |
| --- | --- |

—

kravský syr sa upraví na parenie – nakrája sa na pásy, ktoré sa ďalej upravujú strúhaním,

| — | upravený syr sa parí v horúcej vode (teplota vody 70 – 95 °C) mechanickým spracovávaním až na kompaktnú pareninu, |
| --- | --- |

—

upravený syr sa parí v horúcej vode (teplota vody 70 – 95 °C) mechanickým spracovávaním až na kompaktnú pareninu,

| — | parenina sa ďalej spracováva ručne do dosiahnutia vláčneho a ľahko tvarovateľného cesta, |
| --- | --- |

—

parenina sa ďalej spracováva ručne do dosiahnutia vláčneho a ľahko tvarovateľného cesta,

| — | vzniknuté syrové cesto sa ihneď vyťahuje ručne, prípadne pomocou dvoch valcov s drážkami otáčajúcich sa proti sebe do tvaru dlhých nití, |
| --- | --- |

—

vzniknuté syrové cesto sa ihneď vyťahuje ručne, prípadne pomocou dvoch valcov s drážkami otáčajúcich sa proti sebe do tvaru dlhých nití,

| — | vytiahnuté nite okamžite padajú do studenej pitnej vody, |
| --- | --- |

—

vytiahnuté nite okamžite padajú do studenej pitnej vody,

| — | vychladnuté nite sa ručne namotávajú na motovidlo a následne sa na jednom konci prerežú, v strede zviažu jedným syrovým vláknom – vojkou, |
| --- | --- |

—

vychladnuté nite sa ručne namotávajú na motovidlo a následne sa na jednom konci prerežú, v strede zviažu jedným syrovým vláknom – vojkou,

| — | pripravené syrové vojky sa solia v soľnom roztoku tak, aby sa dosiahol požadovaný výsledný obsah soli, |
| --- | --- |

—

pripravené syrové vojky sa solia v soľnom roztoku tak, aby sa dosiahol požadovaný výsledný obsah soli,

| — | syrové vojky sa po vysolení zavesia, aby sa zbavili prebytočnej vody, |
| --- | --- |

—

syrové vojky sa po vysolení zavesia, aby sa zbavili prebytočnej vody,

| — | údené druhy syrových vojok sa údia v tradičnej udiarni priamym studeným dymom s nútenou cirkuláciou vzduchu dymom z tvrdého dreva až do získania zlatožltej farby. |
| --- | --- |

—

údené druhy syrových vojok sa údia v tradičnej udiarni priamym studeným dymom s nútenou cirkuláciou vzduchu dymom z tvrdého dreva až do získania zlatožltej farby.

3.6   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Zázrivské vojky sa na trhu ponúkajú v baleniach odlišujúcich sa hmotnosťou. Základné balenie je 100 g, pričom je možné ponúknuť ho aj vo väčšom balení: 130, 150, 250, 500 g a 1 000 g. Syry sa balia do potravinárskej fólie.

Balenie Zázrivských vojok sa musí uskutočniť hneď po výrobe vo vymedzenej zemepisnej oblasti z dôvodu zachovania špecifického tvaru výrobku a zabezpečenia kvality výrobku.

3.7   Špecifické pravidlá označovania

Výrobcovia vyrábajúci Zázrivské vojky v súlade s touto špecifikáciou môžu pri označovaní výrobku, propagácii a marketingu používať názov „Zázrivské vojky“.

Na etiketách označujúcich výrobok musí byť:

| — | zvýraznený názov výrobku „Zázrivské vojky“, |
| --- | --- |

—

zvýraznený názov výrobku „Zázrivské vojky“,

| — | uvedený druh údený alebo neúdený, |
| --- | --- |

—

uvedený druh údený alebo neúdený,

| — | uvedené „chránené zemepisné označenie“ alebo skratka „CHZO“ a s ním spojený symbol Európskej únie. |
| --- | --- |

—

uvedené „chránené zemepisné označenie“ alebo skratka „CHZO“ a s ním spojený symbol Európskej únie.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Výroba Zázrivských vojok sa uskutočňuje v obci Zázrivá. Zemepisná oblasť je ohraničená zo severu obcou Oravská Lesná, zo západnej strany obcou Terchová, na juhu obcou Párnica a na východe hrebeňmi vrchov Paráč a Minčol.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

Územie Zázrivej je typický horský región s vhodnými podmienkami pre chov a pasenie oviec a hovädzieho dobytka s následným spracovaním mlieka na syry. Túto prednosť horského prostredia obyvateľstvo využilo a využíva už od osídlenia tohto územia až doteraz.

Z ústneho podania sú informácie, že domáca výroba vojok i iných syrových výrobkov v Zázrivej bola už v druhej polovici 19. storočia, pretože výroba parených syrov určených na predaj, medzi ktoré patril aj tento druh syra, bola v tom období jediným zdrojom príjmov pre miestnych chovateľov oviec a kráv.

Kravský syr po dosiahnutí požadovaných parametrov (kyslosť, pariaca schopnosť) sa nakrája na pásy, ktoré sa postrúhajú a paria v horúcej vode (teplota vody 70 – 95 °C). Syr sa miesi drevenou lopatkou alebo mechanickým miešadlom až do dosiahnutia kompaktnej plastickej hmoty – pareniny. Parenina sa ďalej ručne spracováva hnetaním, t. j. miesením, prekladaním a preťahovaním až do dosiahnutia vláčnej, hladkej a ľahko tvarovateľnej konzistencie. Vzniknuté syrové cesto sa ihneď vyťahuje do tvaru dlhých nití, ktoré okamžite padajú do studenej pitnej vody. Vytvarované syrové vojky sa v studenej pitnej vode schladia, aby si zachovali tvar (2 – 10 minút) a po vychladnutí sa namotávajú na motovidlo. Po namotaní sa na jednom konci prerežú a v strede zviažu jedným syrovým vláknom – vojkou. Prerezané a zviazané vojky sa solia ponorené v nasýtenom soľnom roztoku, prípadne údia. Aby sa vojky zbavili prebytočnej slanej vody, zavesia sa na drevenú alebo antikorovú tyč, kde z nich voda stečie.

5.2.   Špecifickosť výrobku

Zázrivské vojky je výrobok, ktorý sa pripravuje tradičným takmer výlučne ručným spôsobom – parením hrudkového syra v horúcej vode a jeho vyťahovaním do tvaru nití-vojok. Vyťahovanie nití sa môže uskutočniť i pomocou dvoch valcov s drážkami otáčajúcich sa proti sebe, do ktorých sa syr vkladá po ručnom vypracovaní pareniny. Ručné spracovanie pareného cesta – hnetenie a preťahovanie dodáva syrovým vojkám ojedinelú vláknitú štruktúru, ktorá robí výrobok špecifický a ojedinelý.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Žiadosť o zápis zemepisného označenia „Zázrivské vojky“ je založená na špecifickej štruktúre a tvare vojok, reputácii a tradícii – tradičnom spôsobe výroby.

Zotrvanie obyvateľov v oblasti Zázrivá sa datuje od čias valašskej kolonizácie už od 16. storočia až do dnešných čias. Horská poloha, kamenitá pôda a vyššia chladnejšia oblasť bránili rozvinutiu poľnohospodárstva, a preto oddávna je tu skromné gazdovanie, chov oviec a pastierstvo a neskoršie i chov hovädzieho dobytka, čo bolo temer výhradným zdrojom zárobku a obživy (Čaplovičová, Z.: Zo zázrivského salašníctva, Sborník SNM, 56, 1962, s. 118-129).

Odúmrtné spisy obyvateľov Zázrivej z polovice 18. a v priebehu 19. storočia poskytujú dostatočné informácie o vtedajšom hospodárení (ŠOBA Bytča, Prothocollum Cadmitatum Anni 1761, f. 91, č. 38, odúmrtná pozostalosť Georgiusa Dattku, Zázrivá). To bolo základom pre ďalší vývoj v spracovaní syrových výrobkov, ako jeden druh domácej potravinárskej produkcie. V každej domácnosti, kde chovali i menší počet oviec a kráv, si robili sami syrové výrobky, medzi ktoré patrili syrové nite-vojky alebo i korbáčiky: „... v syrárskej kuchyni sa nachádzal sporák na kúrenie drevom. Na ňom sa prihrievalo mlieko na syrenie a v horúcej vode sa ohrievala, miesila, naparovala syrovina. Naparená syrovina ohriata vodou v miske sa vyťahovala rukami v nite, ktoré padali do studenej vody v lavóre, položenom na stolčeku. Vedľa na stole sa nachádzal drevený rámik, na ktorom sa niť namotala a rámik s omotanou syrovou niťou sa vo vedľajšej vetranej miestnosti povesil na konzulu. Na druhý deň sa zo stola zobrali nožnice a omotaná syrová niť sa na spodnej časti prestrihla. Postrihané syrové nite popadané na stôl sa zviazali do viazaničiek. Boli ukladané do slaného roztoku-rôsolu, pripravenom v pogliedenom lavóre...“ (Keresteš a kol.: Ovčiarstvo na Slovensku história a technológia, Eminent, Považská Bystrica 2008, s. 388-389). Po výrobe ich sami predávali.

V ďalších záznamoch o histórii sa uvádza, že na severnom Slovensku v dedinke Zázrivá sa vyrábali tradičné parené syry viacerých tvarov. Jedným z výrobkov, ako je to i zaznamenané v obecnej kronike (Huba, P.: Zázrivá, Vydavateľstvo Osveta, n. p. Martin pre MNV v Zázrivej, 1988, s. 105): „... vyrobený syr po zrazení mlieka vložili do nádoby s horúcou vodou a ručne ho spracovali – preťahovali. Nakoniec syr vyšúlili na tenký pramienok a ten potom ťahali do druhej nádoby so studenou vodou a rôsolom – varená voda so soľou. Syrový pramienok-vojka navinuli na drevený rámik-motovidielko a v dolnom konci ho rozrezali. Takto vyrobený syr sa mohol konzumovať...“.

V Etnografii Slovenska (Ethnologia Slavica, Tonus XVI 1984, Slovenské pedagogické nakladateľstvo Bratislava, 1986, s. 64-65) sa uvádza, že „... na severnom Slovensku v dedinke Zázrivej sa vyrábal tradičný parený syr vyformovaný do tvaru ‚malých bičov‘ (small whips)“.

V tejto oblasti okrem výroby syrov vzniklo i stredisko nakupovania a obchodovania s parenými syrmi. V archívnych záznamoch sú zaevidované viaceré živnostenské povolenia takýchto kupcov.

Zázrivskí obchodníci parených syrov ponúkali a ponúkajú až dodnes svoje výrobky na rôznych trhoch, pri rôznych príležitostiach, akými boli svadby, krstiny, Vianoce, fašiangy, veľkonočné sviatky. Počas týchto sviatkov sa zvyšovala produkcia syrových vojok, čo svedčí o ich obľúbenosti u konzumentov. Dôkazom sú výrobné záznamy výrobcov týchto syrových dobrôt.

Zázrivá si zachovala poľnohospodársky charakter až do súčasnosti. Rovnako i výroba syrových vojok pokračuje až dodnes a to vďaka zručnosti, skúsenostiam a vedomostiam získaným od predchádzajúcich generácií. Zachoval sa ich výrobný postup, špecifický tvar a kvalita výrobku. Ako uvádza internetová stránka iZURNAL: „... Každá žena v Zázrivej vie ťahať syr. Je to umenie, ktoré sa dedí z matky na dcéru, povie vám hociktorá gazdiná...“.

O reputácii a tradícii Zázrivských vojok svedčí získanie ocenenia Značka kvality, ktorú udeľuje Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky, ako aj články v tlači (napr. „Noviny o dianí v Zázrivej“, Rímskokatolícky farský úrad Zázrivá, Zázrivá, Ročník X, číslo 2/2008, čl. s názvom Zázrivské dni 2008, s. 9).

Vďaka zručnosti a šikovnosti sa podarilo obyvateľstvu udržať sa v tejto drsnej krajine a dostať sa do povedomia aj za hranice oblasti.

Zázrivské vojky sú známou tradičnou pochúťkou nielen pre Slovákov, ale aj pre zahraničných návštevníkov Slovenska, ktorí si z návštevy našej krajiny odnášajú ako darček balíček tejto špeciality.

Vojky sa stali súčasťou významných ročných regionálnych podujatí, tzv. Zázrivských dní, v rámci ktorých sa konajú súťaže v ťahaní Zázrivských vojok a v pletení Zázrivských korbáčikov. O popularite súťaže svedčí účasť domácich výrobcov, ale i náhodných súťažiacich.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (3))

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SP-Zazrivske%20vojky.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 11.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/32

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

2014/C 109/05

| 1. | Európskej komisii bolo 2. apríla 2014 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Veolia Environnement S.A. („Veolia“, Francúzsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad podnikom Dalkia International od podniku Electricité de France („EDF“) prostredníctvom kúpy akcií. Podniky Veolia a EDF majú v súčasnosti spoločnú kontrolu nad podnikom Dalkia International. |
| --- | --- |

1.

Európskej komisii bolo 2. apríla 2014 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Veolia Environnement S.A. („Veolia“, Francúzsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad podnikom Dalkia International od podniku Electricité de France („EDF“) prostredníctvom kúpy akcií. Podniky Veolia a EDF majú v súčasnosti spoločnú kontrolu nad podnikom Dalkia International.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:
  —   Veolia: poskytovanie služieb environmentálneho riadenia (správa vodných zdrojov, nakladanie s odpadmi, dopravné a energetické služby),
  —   Dalkia International: vykonávanie činností v oblasti energetických služieb mimo Francúzska, najmä prevádzka vykurovacích a chladiacich sietí, poskytovanie služieb multitechnologického riadenia budov a priemyselných zariadení, a v menšej miere výroba a veľkoobchodný predaj elektrickej energie. |
| --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—   Veolia: poskytovanie služieb environmentálneho riadenia (správa vodných zdrojov, nakladanie s odpadmi, dopravné a energetické služby),

—   Dalkia International: vykonávanie činností v oblasti energetických služieb mimo Francúzska, najmä prevádzka vykurovacích a chladiacich sietí, poskytovanie služieb multitechnologického riadenia budov a priemyselných zariadení, a v menšej miere výroba a veľkoobchodný predaj elektrickej energie.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Európska komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Európskej komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Európska komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Európskej komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Európska komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii. |
| --- | --- |

4.

Európska komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

| 5. | Pripomienky musia byť Európskej komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Pripomienky musia byť Európskej komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 11.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/33

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets)

(Text s významom pre EHP)

2014/C 109/06

| 1. | Európskej komisii bolo 3. apríla 2014 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Agroenergi AB („Agroenergi“, Švédsko), vlastnený podnikom Lantmännen ek för („Lantmännen“, Švédsko), a Neova Pellets („Neova“, Švédsko), vlastnený podnikom Vapo Oy („Vapo“, Fínsko), získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik. |
| --- | --- |

1.

Európskej komisii bolo 3. apríla 2014 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Agroenergi AB („Agroenergi“, Švédsko), vlastnený podnikom Lantmännen ek för („Lantmännen“, Švédsko), a Neova Pellets („Neova“, Švédsko), vlastnený podnikom Vapo Oy („Vapo“, Fínsko), získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:
  —   Agroenergi: pôsobí na trhu drevených peliet vo Švédsku a Lotyšsku,
  —   Neova Pellets: pôsobí na trhu drevených peliet vo Švédsku,
  —   spoločný podnik: bude pôsobiť v oblasti výroby a predaja drevených peliet vo Švédsku. |
| --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—   Agroenergi: pôsobí na trhu drevených peliet vo Švédsku a Lotyšsku,

—   Neova Pellets: pôsobí na trhu drevených peliet vo Švédsku,

—   spoločný podnik: bude pôsobiť v oblasti výroby a predaja drevených peliet vo Švédsku.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Európska komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Európska komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách.

| 4. | Európska komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Európskej komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Európska komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Európskej komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

---

| 11.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 109/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 109/34

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

2014/C 109/07

| 1. | Európskej komisii bolo 4. apríla 2014 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik SCI Vendome Bureaux, v konečnom dôsledku kontrolovaný skupinou AXA S.A. (ďalej len „AXA“, Francúzsko), a PSPLUX S.à r.l., dcérska spoločnosť plne patriaca do Public Sector Pension Investment Board (ďalej len „PSPIB“, Kanada), získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad portfóliom aktív v oblasti nehnuteľností v Miláne (ďalej len „Real Estate Portfolio in Milan“, Taliansko) prostredníctvom kúpy akcií. |
| --- | --- |

1.

Európskej komisii bolo 4. apríla 2014 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik SCI Vendome Bureaux, v konečnom dôsledku kontrolovaný skupinou AXA S.A. (ďalej len „AXA“, Francúzsko), a PSPLUX S.à r.l., dcérska spoločnosť plne patriaca do Public Sector Pension Investment Board (ďalej len „PSPIB“, Kanada), získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad portfóliom aktív v oblasti nehnuteľností v Miláne (ďalej len „Real Estate Portfolio in Milan“, Taliansko) prostredníctvom kúpy akcií.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | AXA je celosvetová poisťovacia skupina činná v oblasti životného a zdravotného poistenia a iných foriem poistenia, ako aj správy investícií. |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

AXA je celosvetová poisťovacia skupina činná v oblasti životného a zdravotného poistenia a iných foriem poistenia, ako aj správy investícií.

| — | PSPIB je správca dôchodkových investičných fondov, ktorý investuje finančné prostriedky v oblasti dôchodkových plánov zamestnancov verejnej správy, kanadskej armády, Kráľovskej kanadskej polície a vojakov v zálohe. |
| --- | --- |

—

PSPIB je správca dôchodkových investičných fondov, ktorý investuje finančné prostriedky v oblasti dôchodkových plánov zamestnancov verejnej správy, kanadskej armády, Kráľovskej kanadskej polície a vojakov v zálohe.

| — | Real Estate Portfolio in Milan tvoria štyri budovy: Bodio 4, Bodio 5, La Vela a La Stilo, určené na kancelárske a maloobchodné využitie. |
| --- | --- |

—

Real Estate Portfolio in Milan tvoria štyri budovy: Bodio 4, Bodio 5, La Vela a La Stilo, určené na kancelárske a maloobchodné využitie.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Európska komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. Konečné rozhodnutie o tomto bode si však Komisia vyhradzuje. V súlade s oznámením Európskej komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec možno posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Európska komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. Konečné rozhodnutie o tomto bode si však Komisia vyhradzuje. V súlade s oznámením Európskej komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec možno posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky možno zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky možno zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

---