# Den Europæiske Unions C 81/2. m

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 81 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang2. marts 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 81

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang2. marts 2018

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | EØSU's 529. plenarforsamling den 18. og 19. oktober 2017 |
| 2018/C 81/01 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om potentialet i mindre familieejede og traditionelle virksomheder med henblik på at fremme udvikling og økonomisk vækst i regionerne (initiativudtalelse) | 1 |
| 2018/C 81/02 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's finansiering af civilsamfundsorganisationer (initiativudtalelse) | 9 |
| 2018/C 81/03 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om landsbyer og mindre byer som katalysatorer for landdistriktsudvikling — udfordringer og muligheder (initiativudtalelse) | 16 |
| 2018/C 81/04 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om klimaretfærdighed (initiativudtalelse) | 22 |
| 2018/C 81/05 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's udviklingspartnerskaber og udfordringen i de internationale skatteaftaler (initiativudtalelse) | 29 |
| 2018/C 81/06 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i Euro-Middelhavsregionen (initiativudtalelse) | 37 |
| 2018/C 81/07 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om omstillingen til en mere bæredygtig europæisk fremtid — en strategi frem til 2050 (initiativudtalelse) | 44 |
| 2018/C 81/08 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om nye bæredygtige økonomiske modeller (sonderende udtalelse) | 57 |
| 2018/C 81/09 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om beskatning af den kollaborative økonomi (deleøkonomien) — analyse af mulige skattepolitikker i lyset af deleøkonomiens udbredelse (sonderende udtalelse på anmodning af det estiske rådsformandskab) | 65 |
| 2018/C 81/10 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om udnyttelse af land til bæredygtig fødevareproduktion og økosystemtjenester (sonderende udtalelse på anmodning af det estiske rådsformandskab) | 72 |
| 2018/C 81/11 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om tilsyn med gennemførelsen af EU-lovgivningen (undersøgelse ved Den Europæiske Revisionsret) (initiativudtalelse) | 81 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

EØSU's 529. plenarforsamling den 18. og 19. oktober 2017

2018/C 81/01

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om potentialet i mindre familieejede og traditionelle virksomheder med henblik på at fremme udvikling og økonomisk vækst i regionerne (initiativudtalelse)

1

2018/C 81/02

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's finansiering af civilsamfundsorganisationer (initiativudtalelse)

9

2018/C 81/03

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om landsbyer og mindre byer som katalysatorer for landdistriktsudvikling — udfordringer og muligheder (initiativudtalelse)

16

2018/C 81/04

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om klimaretfærdighed (initiativudtalelse)

22

2018/C 81/05

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's udviklingspartnerskaber og udfordringen i de internationale skatteaftaler (initiativudtalelse)

29

2018/C 81/06

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i Euro-Middelhavsregionen (initiativudtalelse)

37

2018/C 81/07

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om omstillingen til en mere bæredygtig europæisk fremtid — en strategi frem til 2050 (initiativudtalelse)

44

2018/C 81/08

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om nye bæredygtige økonomiske modeller (sonderende udtalelse)

57

2018/C 81/09

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om beskatning af den kollaborative økonomi (deleøkonomien) — analyse af mulige skattepolitikker i lyset af deleøkonomiens udbredelse (sonderende udtalelse på anmodning af det estiske rådsformandskab)

65

2018/C 81/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om udnyttelse af land til bæredygtig fødevareproduktion og økosystemtjenester (sonderende udtalelse på anmodning af det estiske rådsformandskab)

72

2018/C 81/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om tilsyn med gennemførelsen af EU-lovgivningen (undersøgelse ved Den Europæiske Revisionsret) (initiativudtalelse)

81

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG |
| | EØSU's 529. plenarforsamling den 18. og 19. oktober 2017 |
| 2018/C 81/12 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om overholdelsespakken — a) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Handlingsplan for at styrke Solvit: give borgerne og virksomhederne adgang til det indre markeds fordele (COM(2017) 255 final — SDW(2017) 210 final) — b) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en fælles digital portal, der skal stille oplysninger, procedurer og bistands- og problemløsningstjenester til rådighed, og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 (COM(2017) 256 final — 2017/0086 (COD)) — c) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for, hvordan Kommissionen kan anmode virksomheder og sammenslutninger af virksomheder om oplysninger i forbindelse med det indre marked og relaterede områder (COM(2017) 257 final — 2017/0087 (COD)) | 88 |
| 2018/C 81/13 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning og indberetning af tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug (COM(2017) 279 final — 2017/0111 (COD)) | 95 |
| 2018/C 81/14 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked — Et forbundet digitalt indre marked for alle (COM(2017) 228 final) | 102 |
| 2018/C 81/15 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Beretning om konkurrencepolitikken 2016 (COM(2017) 285 final) | 111 |
| 2018/C 81/16 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen (COM(2017) 292 final) | 117 |
| 2018/C 81/17 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om oplæg om en dybere Økonomisk og Monetær Union (COM(2017) 291 final) | 124 |
| 2018/C 81/18 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om oplæg om fremtiden for EU's finanser (COM(2017) 358 final) | 131 |
| 2018/C 81/19 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et paneuropæisk personligt pensionsprodukt (PEPP-produkt) (COM(2017) 343 final — 2017/0143 (COD)) | 139 |
| 2018/C 81/20 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om oplæg om Europas sociale dimension (COM(2017) 206), om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk søjle for sociale rettigheder (COM(2017) 250 final) og om forslag til en interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2017) 251 final) | 145 |
| 2018/C 81/21 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af de retlige rammer for det europæiske solidaritetskorps og om ændring af forordning (EU) nr. 1288/2013, forordning (EU) nr. 1293/2013, forordning (EU) nr. 1303/2013, forordning (EU) nr. 1305/2013, forordning (EU) nr. 1306/2013 og afgørelse nr. 1313/2013/EU (COM(2017) 262 final — 2017/0102 (COD)) | 160 |
| 2018/C 81/22 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny EU-dagsorden for videregående uddannelse (COM(2017) 247 final) og om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om skoleudvikling og fremragende undervisning for en god begyndelse i livet (COM(2017) 248 final) | 167 |
| 2018/C 81/23 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik (COM(2017) 0424 final — 2017/0190 (COD)) | 174 |
| 2018/C 81/24 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den europæiske interoperabilitetsramme — strategi for gennemførelse (COM(2017) 134 final) | 176 |
| 2018/C 81/25 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer og fremme af udvekslingen på tværs af landegrænser af oplysninger om manglende betaling af vejafgifter i Unionen (COM(2017) 280 final — 2017/0128 (COD)) | 181 |
| 2018/C 81/26 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (COM(2017) 275 final — 2017/0114 (COD)) og om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer, for så vidt angår visse bestemmelser om afgifter på køretøjer (COM(2017) 276 final — 2017/0115 (CNS)) | 188 |
| 2018/C 81/27 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et mobilt Europa — En dagsorden for en socialt retfærdig omstilling til ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet for alle (COM(2017) 283 final) | 195 |
| 2018/C 81/28 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om frihandelsaftalen mellem EU og Korea — Kapitlet om handel og bæredygtig udvikling | 201 |
| 2018/C 81/29 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om udveksling og beskyttelse af personoplysninger i en globaliseret verden (COM(2017) 7 final) | 209 |
| 2018/C 81/30 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) — (COM(2017) 385 final — 2017/0163 (COD)) | 215 |
| 2018/C 81/31 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den økonomiske politik i euroområdet 2017 (tillægsudtalelse) | 216 |

III   Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

EØSU's 529. plenarforsamling den 18. og 19. oktober 2017

2018/C 81/12

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om overholdelsespakken — a) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Handlingsplan for at styrke Solvit: give borgerne og virksomhederne adgang til det indre markeds fordele (COM(2017) 255 final — SDW(2017) 210 final) — b) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en fælles digital portal, der skal stille oplysninger, procedurer og bistands- og problemløsningstjenester til rådighed, og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 (COM(2017) 256 final — 2017/0086 (COD)) — c) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for, hvordan Kommissionen kan anmode virksomheder og sammenslutninger af virksomheder om oplysninger i forbindelse med det indre marked og relaterede områder (COM(2017) 257 final — 2017/0087 (COD))

(COM(2017) 255 final — SDW(2017) 210 final)

(COM(2017) 256 final — 2017/0086 (COD))

(COM(2017) 257 final — 2017/0087 (COD))

88

2018/C 81/13

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning og indberetning af tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug (COM(2017) 279 final — 2017/0111 (COD))

2

(COM(2017) 279 final — 2017/0111 (COD))

95

2018/C 81/14

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked — Et forbundet digitalt indre marked for alle (COM(2017) 228 final)

(COM(2017) 228 final)

102

2018/C 81/15

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Beretning om konkurrencepolitikken 2016 (COM(2017) 285 final)

(COM(2017) 285 final)

111

2018/C 81/16

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen (COM(2017) 292 final)

(COM(2017) 292 final)

117

2018/C 81/17

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om oplæg om en dybere Økonomisk og Monetær Union (COM(2017) 291 final)

(COM(2017) 291 final)

124

2018/C 81/18

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om oplæg om fremtiden for EU's finanser (COM(2017) 358 final)

(COM(2017) 358 final)

131

2018/C 81/19

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et paneuropæisk personligt pensionsprodukt (PEPP-produkt) (COM(2017) 343 final — 2017/0143 (COD))

(COM(2017) 343 final — 2017/0143 (COD))

139

2018/C 81/20

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om oplæg om Europas sociale dimension (COM(2017) 206), om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk søjle for sociale rettigheder (COM(2017) 250 final) og om forslag til en interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2017) 251 final)

(COM(2017) 206)

(COM(2017) 250 final)

(COM(2017) 251 final)

145

2018/C 81/21

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af de retlige rammer for det europæiske solidaritetskorps og om ændring af forordning (EU) nr. 1288/2013, forordning (EU) nr. 1293/2013, forordning (EU) nr. 1303/2013, forordning (EU) nr. 1305/2013, forordning (EU) nr. 1306/2013 og afgørelse nr. 1313/2013/EU (COM(2017) 262 final — 2017/0102 (COD))

(COM(2017) 262 final — 2017/0102 (COD))

160

2018/C 81/22

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny EU-dagsorden for videregående uddannelse (COM(2017) 247 final) og om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om skoleudvikling og fremragende undervisning for en god begyndelse i livet (COM(2017) 248 final)

(COM(2017) 247 final)

(COM(2017) 248 final)

167

2018/C 81/23

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik (COM(2017) 0424 final — 2017/0190 (COD))

(COM(2017) 0424 final — 2017/0190 (COD))

174

2018/C 81/24

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den europæiske interoperabilitetsramme — strategi for gennemførelse (COM(2017) 134 final)

(COM(2017) 134 final)

176

2018/C 81/25

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer og fremme af udvekslingen på tværs af landegrænser af oplysninger om manglende betaling af vejafgifter i Unionen (COM(2017) 280 final — 2017/0128 (COD))

(COM(2017) 280 final — 2017/0128 (COD))

181

2018/C 81/26

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (COM(2017) 275 final — 2017/0114 (COD)) og om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer, for så vidt angår visse bestemmelser om afgifter på køretøjer (COM(2017) 276 final — 2017/0115 (CNS))

(COM(2017) 275 final — 2017/0114 (COD))

(COM(2017) 276 final — 2017/0115 (CNS))

188

2018/C 81/27

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et mobilt Europa — En dagsorden for en socialt retfærdig omstilling til ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet for alle (COM(2017) 283 final)

(COM(2017) 283 final)

195

2018/C 81/28

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om frihandelsaftalen mellem EU og Korea — Kapitlet om handel og bæredygtig udvikling

201

2018/C 81/29

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om udveksling og beskyttelse af personoplysninger i en globaliseret verden (COM(2017) 7 final)

(COM(2017) 7 final)

209

2018/C 81/30

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) — (COM(2017) 385 final — 2017/0163 (COD))

(COM(2017) 385 final — 2017/0163 (COD))

215

2018/C 81/31

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den økonomiske politik i euroområdet 2017 (tillægsudtalelse)

216

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

EØSU's 529. plenarforsamling den 18. og 19. oktober 2017

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/1

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om potentialet i mindre familieejede og traditionelle virksomheder med henblik på at fremme udvikling og økonomisk vækst i regionerne

(initiativudtalelse)

(2018/C 081/01)

| Ordfører: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Ordfører:

Dimitris DIMITRIADIS

| Plenarforsamlingens beslutning | 26.1.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 29, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 7.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 199/0/1 |

Plenarforsamlingens beslutning

26.1.2017

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 29, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

7.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

199/0/1

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | I en række udtalelser har EØSU konsekvent givet udtryk for sin positive holdning til EU-politikker, der har til formål at støtte små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (1). SMV'er udgør imidlertid en meget heterogen gruppe, hvilket betyder, at der kræves en særlig indsats, hvis der på hensigtsmæssig vis skal sættes fokus på de forskellige undergrupper og især mindre familieejede og traditionelle virksomheder. |
| --- | --- |

1.1.

I en række udtalelser har EØSU konsekvent givet udtryk for sin positive holdning til EU-politikker, der har til formål at støtte små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (1). SMV'er udgør imidlertid en meget heterogen gruppe, hvilket betyder, at der kræves en særlig indsats, hvis der på hensigtsmæssig vis skal sættes fokus på de forskellige undergrupper og især mindre familieejede og traditionelle virksomheder.

| 1.2. | Betydningen af denne undergruppe består i, at langt de fleste arbejdspladser i EU's regioner findes i denne virksomhedstype. Samtidig med at udvalget bekræfter sine tidligere konklusioner og minder om de anbefalinger, der blev fremsat i tidligere udtalelser (2), ønsker EØSU at se nærmere på og analysere de udfordringer, som mindre familieejede og traditionelle virksomheder står over for. Hermed ønsker EØSU at påvirke den politiske beslutningsproces på både EU-, nationalt og regionalt plan på konstruktiv vis. |
| --- | --- |

1.2.

Betydningen af denne undergruppe består i, at langt de fleste arbejdspladser i EU's regioner findes i denne virksomhedstype. Samtidig med at udvalget bekræfter sine tidligere konklusioner og minder om de anbefalinger, der blev fremsat i tidligere udtalelser (2), ønsker EØSU at se nærmere på og analysere de udfordringer, som mindre familieejede og traditionelle virksomheder står over for. Hermed ønsker EØSU at påvirke den politiske beslutningsproces på både EU-, nationalt og regionalt plan på konstruktiv vis.

| 1.3. | EØSU opfordrer Kommissionen til at overveje mulighederne for at støtte og fremme mindre familieejede og traditionelle virksomheder, da disse virksomheder udgør en central forudsætning for oprettelsen af nye aktiviteter og indkomstskabelse i områder med begrænsede ressourcer. De skaber merværdi i den regionale udviklingsproces, især i de mindre udviklede regioner, idet de er stærkt forankrede i den lokale økonomi, hvor de investerer og fastholder beskæftigelse. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU opfordrer Kommissionen til at overveje mulighederne for at støtte og fremme mindre familieejede og traditionelle virksomheder, da disse virksomheder udgør en central forudsætning for oprettelsen af nye aktiviteter og indkomstskabelse i områder med begrænsede ressourcer. De skaber merværdi i den regionale udviklingsproces, især i de mindre udviklede regioner, idet de er stærkt forankrede i den lokale økonomi, hvor de investerer og fastholder beskæftigelse.

| 1.4. | Udvalget mener, at der findes et stort udviklingspotentiale i mange regioner, som stadig halter bagefter, og at dette uudnyttede potentiale kan realiseres gennem lokale mindre familieejede og traditionelle virksomheder. Denne udfordring bør ikke kun vedrøre Kommissionen, men også andre aktører, som i høj grad bør involveres, herunder lokale myndigheder og lokale formidlere som erhvervsorganisationer og finansielle institutioner. |
| --- | --- |

1.4.

Udvalget mener, at der findes et stort udviklingspotentiale i mange regioner, som stadig halter bagefter, og at dette uudnyttede potentiale kan realiseres gennem lokale mindre familieejede og traditionelle virksomheder. Denne udfordring bør ikke kun vedrøre Kommissionen, men også andre aktører, som i høj grad bør involveres, herunder lokale myndigheder og lokale formidlere som erhvervsorganisationer og finansielle institutioner.

| 1.5. | EØSU opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på det faktum, at mindre familieejede og traditionelle virksomheder er blevet negativt påvirket af de seneste økonomiske og industrielle udviklingstendenser. De mister konkurrenceevne og får stadigt sværere ved at udføre deres aktiviteter. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på det faktum, at mindre familieejede og traditionelle virksomheder er blevet negativt påvirket af de seneste økonomiske og industrielle udviklingstendenser. De mister konkurrenceevne og får stadigt sværere ved at udføre deres aktiviteter.

| 1.6. | EØSU er bekymret for, at de politiske støtteinstrumenter ikke fokuserer på mindre familieejede og traditionelle virksomheder, og det derfor er usandsynligt, at disse virksomheder vil få stor gavn af dem. Generelt er støtten til SMV'er rettet mod at øge forskning og innovation i SMV'er og mod nystartede virksomheder. Uden at stille spørgsmålstegn ved betydningen af disse politikker ønsker EØSU at understrege, at en meget lille del af alle SMV'er vil drage fordel af dem, og mindre familieejede og traditionelle virksomheder er typisk ikke blandt dem. EØSU bifalder Kommissionens hensigt om at revidere definitionen af en SMV, som GD GROW tog initiativ til, og som foreløbig er berammet til begyndelsen af 2019 (3). |
| --- | --- |

1.6.

EØSU er bekymret for, at de politiske støtteinstrumenter ikke fokuserer på mindre familieejede og traditionelle virksomheder, og det derfor er usandsynligt, at disse virksomheder vil få stor gavn af dem. Generelt er støtten til SMV'er rettet mod at øge forskning og innovation i SMV'er og mod nystartede virksomheder. Uden at stille spørgsmålstegn ved betydningen af disse politikker ønsker EØSU at understrege, at en meget lille del af alle SMV'er vil drage fordel af dem, og mindre familieejede og traditionelle virksomheder er typisk ikke blandt dem. EØSU bifalder Kommissionens hensigt om at revidere definitionen af en SMV, som GD GROW tog initiativ til, og som foreløbig er berammet til begyndelsen af 2019 (3).

| 1.6.1. | Den nuværende definition af en SMV er allerede forældet, og udvalget mener derfor, at den planlagte revision kan være nyttig med henblik på at få en mere fyldestgørende forståelse af SMV'ernes karakter og udforme bedre politikker for dem. EØSU opfordrer Kommissionen til at inkludere en vurdering af, hvordan den nuværende definition anvendes, når de politiske foranstaltninger for SMV'er gennemføres på EU-, nationalt og regionalt plan i høringsprocessen, med særligt fokus på mindre familieejede og traditionelle virksomheder. |
| --- | --- |

1.6.1.

Den nuværende definition af en SMV er allerede forældet, og udvalget mener derfor, at den planlagte revision kan være nyttig med henblik på at få en mere fyldestgørende forståelse af SMV'ernes karakter og udforme bedre politikker for dem. EØSU opfordrer Kommissionen til at inkludere en vurdering af, hvordan den nuværende definition anvendes, når de politiske foranstaltninger for SMV'er gennemføres på EU-, nationalt og regionalt plan i høringsprocessen, med særligt fokus på mindre familieejede og traditionelle virksomheder.

| 1.6.2. | EØSU mener, at en revision af definitionen som minimum bør:






  — | afskaffe kriteriet om antallet af beskæftigede (4) som det vigtigste kriterium og give SMV'erne mulighed for at vælge, hvilke to ud af tre kriterier, de ønsker at opfylde, gennem brug af den mest tidssvarende tilgang fastlagt i direktiv 2013/34/EU (5) |
| --- | --- | --- |

1.6.2.

EØSU mener, at en revision af definitionen som minimum bør:

—

afskaffe kriteriet om antallet af beskæftigede (4) som det vigtigste kriterium og give SMV'erne mulighed for at vælge, hvilke to ud af tre kriterier, de ønsker at opfylde, gennem brug af den mest tidssvarende tilgang fastlagt i direktiv 2013/34/EU (5)

| — | udføre en grundig analyse af de tærskler, der er fastlagt i artikel 2 i henstillingen, og ajourføre dem, når det er nødvendigt, herunder ved at samstemme dem med de tærskler, der er fastsat i direktiv 2013/34/EU |
| --- | --- |

—

udføre en grundig analyse af de tærskler, der er fastlagt i artikel 2 i henstillingen, og ajourføre dem, når det er nødvendigt, herunder ved at samstemme dem med de tærskler, der er fastsat i direktiv 2013/34/EU

| — | revurdere og revidere restriktionerne i artikel 3 i bilaget til henstillingen. |
| --- | --- |

—

revurdere og revidere restriktionerne i artikel 3 i bilaget til henstillingen.

| 1.7. | EØSU mener, at det er vigtigt, at mindre familieejede og traditionelle virksomheder anerkendes som en specifik undergruppe, da de typisk lider mest under markedssvigt. EØSU anbefaler derfor, at der udformes skræddersyede støttepolitikker rettet mod denne målgruppe. For at løse de mest presserende problemer, skal sådanne politikker som minimum:






  — | bistå med at tiltrække og uddanne arbejdsstyrken |
| --- | --- | --- |

1.7.

EØSU mener, at det er vigtigt, at mindre familieejede og traditionelle virksomheder anerkendes som en specifik undergruppe, da de typisk lider mest under markedssvigt. EØSU anbefaler derfor, at der udformes skræddersyede støttepolitikker rettet mod denne målgruppe. For at løse de mest presserende problemer, skal sådanne politikker som minimum:

—

bistå med at tiltrække og uddanne arbejdsstyrken

| — | uddanne og efteruddanne ledere og ejere |
| --- | --- |

—

uddanne og efteruddanne ledere og ejere

| — | sikre adgang til rådgivning og konsulentvirksomhed |
| --- | --- |

—

sikre adgang til rådgivning og konsulentvirksomhed

| — | forbedre adgangen til finansiering |
| --- | --- |

—

forbedre adgangen til finansiering

| — | sikre mere information til og bedre uddannelse af personalet i lokale arbejdsgiverforeninger og lokale bankfilialer |
| --- | --- |

—

sikre mere information til og bedre uddannelse af personalet i lokale arbejdsgiverforeninger og lokale bankfilialer

| — | tilbyde »kvikskranke«-tjenester |
| --- | --- |

—

tilbyde »kvikskranke«-tjenester

| — | gennemgå administrative byrder pålagt af EU eller på lokalt plan |
| --- | --- |

—

gennemgå administrative byrder pålagt af EU eller på lokalt plan

| — | sikre adgang til flere og bedre oplysninger om lovgivningsmæssige krav, lokale erhvervsmiljøer og markedsmuligheder. |
| --- | --- |

—

sikre adgang til flere og bedre oplysninger om lovgivningsmæssige krav, lokale erhvervsmiljøer og markedsmuligheder.

2.   Mindre familieejede og traditionelle virksomheder — baggrund og betydning

| 2.1. | EU's politiske beslutningstagning fokuserer for øjeblikket på en række specifikke udviklingstendenser inden for industrien — digitalisering, Industri 4.0, hurtigt skiftende forretningsmodeller, globalisering, deleøkonomi og mere innovative kilder til konkurrencemæssige fordele. Samtidig må det erkendes, at borgerne bør have mulighed for at bo overalt i EU, herunder i mange regioner, hvor Industri 4.0 sandsynligvis vil få svært ved at trænge igennem. |
| --- | --- |

2.1.

EU's politiske beslutningstagning fokuserer for øjeblikket på en række specifikke udviklingstendenser inden for industrien — digitalisering, Industri 4.0, hurtigt skiftende forretningsmodeller, globalisering, deleøkonomi og mere innovative kilder til konkurrencemæssige fordele. Samtidig må det erkendes, at borgerne bør have mulighed for at bo overalt i EU, herunder i mange regioner, hvor Industri 4.0 sandsynligvis vil få svært ved at trænge igennem.

| 2.2. | Uden at undervurdere betydningen af de nye tendenser og samtidig med at de politiske bestræbelser på at fremme dem støttes, er det nødvendigt at minde om, at langt de fleste arbejdspladser i EU's regioner i øjeblikket findes hos meget traditionelle SMV'er (6) og mindre familieejede virksomheder (7), hvoraf de fleste har en lang historie og deres egne traditioner, erfaringer og mange succeshistorier fra fortiden. Denne gruppe af virksomheder omfatter typisk følgende undergrupper:






  — | små, mikro- og monovirksomheder |
| --- | --- | --- |

2.2.

Uden at undervurdere betydningen af de nye tendenser og samtidig med at de politiske bestræbelser på at fremme dem støttes, er det nødvendigt at minde om, at langt de fleste arbejdspladser i EU's regioner i øjeblikket findes hos meget traditionelle SMV'er (6) og mindre familieejede virksomheder (7), hvoraf de fleste har en lang historie og deres egne traditioner, erfaringer og mange succeshistorier fra fortiden. Denne gruppe af virksomheder omfatter typisk følgende undergrupper:

—

små, mikro- og monovirksomheder

| — | meget traditionelle SMV'er, der driver virksomhed i historisk og traditionelt fastlagte områder |
| --- | --- |

—

meget traditionelle SMV'er, der driver virksomhed i historisk og traditionelt fastlagte områder

| — | SMV'er i fjerntliggende områder — f.eks. små byer, landsbyer, bjergområder, på øer osv. |
| --- | --- |

—

SMV'er i fjerntliggende områder — f.eks. små byer, landsbyer, bjergområder, på øer osv.

| — | mindre familieejede virksomheder |
| --- | --- |

—

mindre familieejede virksomheder

| — | håndværksbaserede virksomheder |
| --- | --- |

—

håndværksbaserede virksomheder

| — | selvstændige. |
| --- | --- |

—

selvstændige.

| 2.3. | Som EØSU tidligere har påpeget udgør mindre familieejede og traditionelle virksomheder rygraden i mange økonomier i verden, og de vokser i et imponerende tempo. De spiller en vigtig rolle i den regionale og lokale udvikling og spiller en fremtrædende og konstruktiv rolle i lokalsamfundene. Familieejede virksomheder er bedre i stand til at modstå vanskelige perioder med recession og stagnation. Disse virksomheder er karakteriseret ved en unik form for virksomhedsledelse, eftersom deres ejere er dybt involveret i virksomhedens fremtidsperspektiver. Hovedsageligt fordi familiens formue, omdømme og fremtid står på spil. Deres virksomhedsledelse er typisk kendetegnet ved et usædvanligt stort engagement i virksomhedens videreførelse og omfatter en større interesse for de lokale medarbejdere, samt tættere forbindelser med kunderne for at fastholde forretningsgrundlaget. EØSU har tidligere opfordret Kommissionen til at iværksætte en aktiv strategi til fremme af bedste praksis for familieejede virksomheder i medlemsstaterne (8). |
| --- | --- |

2.3.

Som EØSU tidligere har påpeget udgør mindre familieejede og traditionelle virksomheder rygraden i mange økonomier i verden, og de vokser i et imponerende tempo. De spiller en vigtig rolle i den regionale og lokale udvikling og spiller en fremtrædende og konstruktiv rolle i lokalsamfundene. Familieejede virksomheder er bedre i stand til at modstå vanskelige perioder med recession og stagnation. Disse virksomheder er karakteriseret ved en unik form for virksomhedsledelse, eftersom deres ejere er dybt involveret i virksomhedens fremtidsperspektiver. Hovedsageligt fordi familiens formue, omdømme og fremtid står på spil. Deres virksomhedsledelse er typisk kendetegnet ved et usædvanligt stort engagement i virksomhedens videreførelse og omfatter en større interesse for de lokale medarbejdere, samt tættere forbindelser med kunderne for at fastholde forretningsgrundlaget. EØSU har tidligere opfordret Kommissionen til at iværksætte en aktiv strategi til fremme af bedste praksis for familieejede virksomheder i medlemsstaterne (8).

| 2.4. | I de senere år har mange mindre familieejede og traditionelle virksomheder oplevet stadig større problemer i forbindelse med udførelsen af deres aktiviteter, fordi:






  — | de ikke er godt rustet til at foregribe og tilpasse sig det omskiftelige erhvervsklima, |
| --- | --- | --- |

2.4.

I de senere år har mange mindre familieejede og traditionelle virksomheder oplevet stadig større problemer i forbindelse med udførelsen af deres aktiviteter, fordi:

—

de ikke er godt rustet til at foregribe og tilpasse sig det omskiftelige erhvervsklima,

| — | deres traditionelle måde at drive forretning på ikke længere er så konkurrencedygtig som før på grund af nye forretningsmodeller — f.eks. digitalisering, mere effektive måder at drive virksomhed på, udvikling af nye teknologier, |
| --- | --- |

—

deres traditionelle måde at drive forretning på ikke længere er så konkurrencedygtig som før på grund af nye forretningsmodeller — f.eks. digitalisering, mere effektive måder at drive virksomhed på, udvikling af nye teknologier,

| — | de har begrænset adgang til ressourcer — f.eks. finansielle midler, information, menneskelig kapital og potentiale til markedsekspansion m.m., |
| --- | --- |

—

de har begrænset adgang til ressourcer — f.eks. finansielle midler, information, menneskelig kapital og potentiale til markedsekspansion m.m.,

| — | de oplever organisatoriske begrænsninger såsom mangel på tid, et fravær af kvalitetsbevidste og fremadskuende ejere og ledere og inerti hvad angår adfærdsændringer, |
| --- | --- |

—

de oplever organisatoriske begrænsninger såsom mangel på tid, et fravær af kvalitetsbevidste og fremadskuende ejere og ledere og inerti hvad angår adfærdsændringer,

| — | de har beskedne muligheder for at udforme de eksterne rammevilkår og mindre forhandlingsstyrke, men er samtidig mere afhængige af disse (9). |
| --- | --- |

—

de har beskedne muligheder for at udforme de eksterne rammevilkår og mindre forhandlingsstyrke, men er samtidig mere afhængige af disse (9).

| 2.5. | Der findes knap 23 mio. SMV'er i EU med en højere andel af SMV'er i forhold til det samlede antal virksomheder i de sydlige EU-lande (10). SMV'erne udgør ikke kun 99,8 % af det samlede antal virksomheder i den ikke-finansielle sektor i EU (11), men beskæftiger også næsten 67 % af det samlede antal arbejdstagere og står for næsten 58 % af den samlede værditilvækst i den ikke-finansielle sektor (12). Mikrovirksomheder, herunder enkeltmandsvirksomheder, udgør langt de fleste målt på antallet af virksomheder. |
| --- | --- |

2.5.

Der findes knap 23 mio. SMV'er i EU med en højere andel af SMV'er i forhold til det samlede antal virksomheder i de sydlige EU-lande (10). SMV'erne udgør ikke kun 99,8 % af det samlede antal virksomheder i den ikke-finansielle sektor i EU (11), men beskæftiger også næsten 67 % af det samlede antal arbejdstagere og står for næsten 58 % af den samlede værditilvækst i den ikke-finansielle sektor (12). Mikrovirksomheder, herunder enkeltmandsvirksomheder, udgør langt de fleste målt på antallet af virksomheder.

3.   Politiske retningslinjer og prioriteter på EU-plan

| 3.1. | En almindelig regel er, at støtte til SMV'er først og fremmest er møntet på at øge forskning og innovation i SMV'er og SMV'ers udvikling (13). Mens evnen til at innovere og kapaciteten til at blive global er anerkendt som de to vigtigste drivkræfter for vækst, udviser SMV'er generelt svagheder med hensyn til begge (14). Halvdelen af de kortlagte typer af instrumenter i den seneste finansieringsperiode forfølger mål, der næsten udelukkende handler om innovation. Det er instrumenter, der støtter teknologisk og ikke-teknologisk innovation, miljøinnovation, oprettelse af innovative virksomheder, støtte til forsknings- og udviklingsprojekter samt overførsel af viden og teknologi. |
| --- | --- |

3.1.

En almindelig regel er, at støtte til SMV'er først og fremmest er møntet på at øge forskning og innovation i SMV'er og SMV'ers udvikling (13). Mens evnen til at innovere og kapaciteten til at blive global er anerkendt som de to vigtigste drivkræfter for vækst, udviser SMV'er generelt svagheder med hensyn til begge (14). Halvdelen af de kortlagte typer af instrumenter i den seneste finansieringsperiode forfølger mål, der næsten udelukkende handler om innovation. Det er instrumenter, der støtter teknologisk og ikke-teknologisk innovation, miljøinnovation, oprettelse af innovative virksomheder, støtte til forsknings- og udviklingsprojekter samt overførsel af viden og teknologi.

| 3.2. | I perioden 2007-2013 (15)»udgjorde EFRU-støtten til SMV'er ca. 47,5 mia. EUR (76,5 % til erhvervsstøtte og 16 % af den samlede EFRU-støtte i perioden)«. Derudover »blev der udpeget ca. 246 000 støttemodtagende SMV'er ud af 18,5 mio. virksomheder«. Sammenligningen af antallet af støttemodtagere og det samlede antal virksomheder viser tydeligt, at dette beløb er helt utilstrækkeligt, og det demonstrerer, at EU ikke har været i stand til at støtte denne meget vigtige kategori af virksomheder. Kommissionen tager ikke fat på dette vigtige spørgsmål på grund af manglende ressourcer og de meget forskellige karakteristika ved disse virksomheder. |
| --- | --- |

3.2.

I perioden 2007-2013 (15)»udgjorde EFRU-støtten til SMV'er ca. 47,5 mia. EUR (76,5 % til erhvervsstøtte og 16 % af den samlede EFRU-støtte i perioden)«. Derudover »blev der udpeget ca. 246 000 støttemodtagende SMV'er ud af 18,5 mio. virksomheder«. Sammenligningen af antallet af støttemodtagere og det samlede antal virksomheder viser tydeligt, at dette beløb er helt utilstrækkeligt, og det demonstrerer, at EU ikke har været i stand til at støtte denne meget vigtige kategori af virksomheder. Kommissionen tager ikke fat på dette vigtige spørgsmål på grund af manglende ressourcer og de meget forskellige karakteristika ved disse virksomheder.

| 3.3. | I samme periode blev et relativt stort antal politiske instrumenter anvendt med en høj grad af variabilitet, der spænder fra 1 til 8 000-9 000 støttemodtagere. Det er uden tvivl ineffektivt at udforme instrumenter, der kun omfatter et meget lille antal støttemodtagere. Dette rejser spørgsmålet om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at udforme så mange instrumenter. Desuden skal deres effektivitet og produktivitet efterprøves, og de anvendte menneskelige og finansielle ressourcer skal ses i forhold til de (eventuelle) resultater, der opnås. Samtidig har casestudierne fremhævet en proces baseret på selvudvælgelse eller »bløde valg«, hvor en særlig gruppe af støttemodtagere (generelt kendetegnet ved større absorptionskapacitet) var målgruppen alene som følge af udformningen af det politiske instrument. |
| --- | --- |

3.3.

I samme periode blev et relativt stort antal politiske instrumenter anvendt med en høj grad af variabilitet, der spænder fra 1 til 8 000-9 000 støttemodtagere. Det er uden tvivl ineffektivt at udforme instrumenter, der kun omfatter et meget lille antal støttemodtagere. Dette rejser spørgsmålet om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at udforme så mange instrumenter. Desuden skal deres effektivitet og produktivitet efterprøves, og de anvendte menneskelige og finansielle ressourcer skal ses i forhold til de (eventuelle) resultater, der opnås. Samtidig har casestudierne fremhævet en proces baseret på selvudvælgelse eller »bløde valg«, hvor en særlig gruppe af støttemodtagere (generelt kendetegnet ved større absorptionskapacitet) var målgruppen alene som følge af udformningen af det politiske instrument.

| 3.4. | En omfattende gennemgang (16) af i alt 670 politiske instrumenter på tværs af de 50 operationelle programmer (OP'er), der blev gennemført i løbet af programmeringsperioden, viser, at fordelingen mellem de forskellige politikker er temmelig uensartet. Den viser, at mindre end 30 % af alle politiske instrumenter var målrettet mod behovene hos traditionelle virksomheder. EØSU har allerede givet udtryk for sin støtte til innovative og hurtigt voksende virksomheder (17), men beklager samtidig, at de politiske instrumenter overvejende og på uforholdsmæssig vis er rettet mod innovationsmål i SMV'erne, idet hovedparten af EU's SMV'er ikke har — og ikke i den nærmeste fremtid vil få — et innovativt potentiale, og deres kerneaktivitet heller ikke kræver det. Det er korrekt, at der kan udvikles innovative produkter med ekstremt lave omkostninger og et højt vækstpotentiale, men denne form for vækst er uden tvivl undtagelsen og ikke reglen i traditionelle og familieejede virksomheder, der arbejder med en helt anden filosofi. En vis grad af innovation er mulig og hensigtsmæssig, og de nye generationer er begyndt at innovere, fordi de er åbne over for nye idéer. I de fleste tilfælde er innovationen imidlertid fragmenteret og ikke en central del af disse virksomheders hovedaktiviteter (18). |
| --- | --- |

3.4.

En omfattende gennemgang (16) af i alt 670 politiske instrumenter på tværs af de 50 operationelle programmer (OP'er), der blev gennemført i løbet af programmeringsperioden, viser, at fordelingen mellem de forskellige politikker er temmelig uensartet. Den viser, at mindre end 30 % af alle politiske instrumenter var målrettet mod behovene hos traditionelle virksomheder. EØSU har allerede givet udtryk for sin støtte til innovative og hurtigt voksende virksomheder (17), men beklager samtidig, at de politiske instrumenter overvejende og på uforholdsmæssig vis er rettet mod innovationsmål i SMV'erne, idet hovedparten af EU's SMV'er ikke har — og ikke i den nærmeste fremtid vil få — et innovativt potentiale, og deres kerneaktivitet heller ikke kræver det. Det er korrekt, at der kan udvikles innovative produkter med ekstremt lave omkostninger og et højt vækstpotentiale, men denne form for vækst er uden tvivl undtagelsen og ikke reglen i traditionelle og familieejede virksomheder, der arbejder med en helt anden filosofi. En vis grad af innovation er mulig og hensigtsmæssig, og de nye generationer er begyndt at innovere, fordi de er åbne over for nye idéer. I de fleste tilfælde er innovationen imidlertid fragmenteret og ikke en central del af disse virksomheders hovedaktiviteter (18).

| 3.5. | De politiske støtteinstrumenter fokuserer ikke på mindre familieejede og traditionelle virksomheder, hvilket fremgår af den omstændighed, at kun få politiske instrumenter (kun 7 % af det samlede offentlige bidrag) er målrettet mod SMV'er, der er aktive inden for bestemte sektorer, hvoraf den mest forekommende er turisme. Dette illustreres også af, at ca. 54 % af de støttemodtagende SMV'er er fra fremstillingssektoren og IKT (10 %)-sektoren, mens kun 16 % er fra engros- og detailhandel og 6 % fra sektoren for overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed, som anses for at være traditionelle sektorer. Problemets omfang tydeliggøres ved, at støtten til SMV'er under den seneste programmeringsperiode blev udformet på baggrund af den dybe økonomiske krise, hvor der blev taget højde for behovet for at flytte ressourcer fra innovation til mere generisk vækst. |
| --- | --- |

3.5.

De politiske støtteinstrumenter fokuserer ikke på mindre familieejede og traditionelle virksomheder, hvilket fremgår af den omstændighed, at kun få politiske instrumenter (kun 7 % af det samlede offentlige bidrag) er målrettet mod SMV'er, der er aktive inden for bestemte sektorer, hvoraf den mest forekommende er turisme. Dette illustreres også af, at ca. 54 % af de støttemodtagende SMV'er er fra fremstillingssektoren og IKT (10 %)-sektoren, mens kun 16 % er fra engros- og detailhandel og 6 % fra sektoren for overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed, som anses for at være traditionelle sektorer. Problemets omfang tydeliggøres ved, at støtten til SMV'er under den seneste programmeringsperiode blev udformet på baggrund af den dybe økonomiske krise, hvor der blev taget højde for behovet for at flytte ressourcer fra innovation til mere generisk vækst.

| 3.6. | Samtidig viser data, at i de fem år fra begyndelsen af krisen i 2008 steg det samlede antal SMV'er, samtidig med at merværdien og antallet af beskæftigede faldt (19). Disse statistikker viser, at der i denne periode snarere var tale om »en iværksætterkultur baseret på nødvendighed« end »en iværksætterkultur baseret på muligheder«. Borgerne forsøgte tydeligvis at finde en vej ud af krisen, og virksomheder forsøgte at overleve, men støtten var hverken tilstrækkelig eller hensigtsmæssig (20). |
| --- | --- |

3.6.

Samtidig viser data, at i de fem år fra begyndelsen af krisen i 2008 steg det samlede antal SMV'er, samtidig med at merværdien og antallet af beskæftigede faldt (19). Disse statistikker viser, at der i denne periode snarere var tale om »en iværksætterkultur baseret på nødvendighed« end »en iværksætterkultur baseret på muligheder«. Borgerne forsøgte tydeligvis at finde en vej ud af krisen, og virksomheder forsøgte at overleve, men støtten var hverken tilstrækkelig eller hensigtsmæssig (20).

| 3.7. | Mange nyere undersøgelser har klart dokumenteret, at der er væsentlige forskelle på SMV'ernes behov i henholdsvis det nordlige og sydlige Europa, herunder betydelige forskelle på nationalt plan. Dette synspunkt støttes fuldt ud i Kommissionens »Annual Report on European SMEs« 2014/2015 (årsrapport 2014/2015 om de europæiske SMV'er), hvori det anføres, at det primært er lande i Sydeuropa, der har den laveste score. Disse lande rapporterer om ekstremt lave succesrater for projekter, herunder i forbindelse med SMV-komponenten i Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.7.

Mange nyere undersøgelser har klart dokumenteret, at der er væsentlige forskelle på SMV'ernes behov i henholdsvis det nordlige og sydlige Europa, herunder betydelige forskelle på nationalt plan. Dette synspunkt støttes fuldt ud i Kommissionens »Annual Report on European SMEs« 2014/2015 (årsrapport 2014/2015 om de europæiske SMV'er), hvori det anføres, at det primært er lande i Sydeuropa, der har den laveste score. Disse lande rapporterer om ekstremt lave succesrater for projekter, herunder i forbindelse med SMV-komponenten i Horisont 2020.

| 3.8. | En yderligere alvorlig udfordring for udformningen af effektiv støtte til mindre familieejede og traditionelle virksomheder er det faktum, at støttepolitikkerne for det meste udformes på grundlag af størrelsen af de virksomheder, der skal støttes, og ikke anvender mere relevante karakteristika, som har en større indvirkning på deres aktiviteter. Denne tilgang kan vise sig at være forældet med for bredt et sigte, og den tager ikke hensyn til de forskellige behov hos forskellige grupper såsom mindre familieejede og traditionelle virksomheder. EØSU har derfor i sine udtalelser konsekvent fremhævet behovet for mere målrettede og mere præcist definerede politikker til fremme af SMV'erne i Europa samt behovet for at ajourføre definitionen på en SMV, så den bedre afspejler de mange forskellige typer (21). |
| --- | --- |

3.8.

En yderligere alvorlig udfordring for udformningen af effektiv støtte til mindre familieejede og traditionelle virksomheder er det faktum, at støttepolitikkerne for det meste udformes på grundlag af størrelsen af de virksomheder, der skal støttes, og ikke anvender mere relevante karakteristika, som har en større indvirkning på deres aktiviteter. Denne tilgang kan vise sig at være forældet med for bredt et sigte, og den tager ikke hensyn til de forskellige behov hos forskellige grupper såsom mindre familieejede og traditionelle virksomheder. EØSU har derfor i sine udtalelser konsekvent fremhævet behovet for mere målrettede og mere præcist definerede politikker til fremme af SMV'erne i Europa samt behovet for at ajourføre definitionen på en SMV, så den bedre afspejler de mange forskellige typer (21).

| 3.9. | EØSU er bekymret over, at kun en lille del af EFRU-støtten indtil nu har haft en dokumenteret effekt (22), dvs. bevist, at den har en reel indvirkning på økonomien. Dette stiller spørgsmålstegn ved den reelle virkning af de midler, der investeres til støtte for små og mellemstore virksomheder, og EØSU insisterer på, at der gennemføres en reel konsekvensanalyse, herunder en analyse af den støtte, der ydes til mindre familieejede og traditionelle virksomheder. |
| --- | --- |

3.9.

EØSU er bekymret over, at kun en lille del af EFRU-støtten indtil nu har haft en dokumenteret effekt (22), dvs. bevist, at den har en reel indvirkning på økonomien. Dette stiller spørgsmålstegn ved den reelle virkning af de midler, der investeres til støtte for små og mellemstore virksomheder, og EØSU insisterer på, at der gennemføres en reel konsekvensanalyse, herunder en analyse af den støtte, der ydes til mindre familieejede og traditionelle virksomheder.

| 3.10. | EFRU er ikke den eneste kilde til støtte for mindre familieejede og traditionelle virksomheder. Andre kilder som Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) (23), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (24) og Den Europæiske Socialfond (ESF) (25), som kan anvendes særskilt eller gennem de territoriale instrumenter (Lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) og Integrerede territoriale investeringer (ITI)), yder ligeledes støtte til SMV'er. Men de er ikke rettet mod mindre familieejede og traditionelle virksomheder, og kun en meget lille del af finansieringen går til disse virksomheder. Ifølge repræsentanter for mindre familieejede og traditionelle virksomheder er indsigten i deres behov beskeden, og behovene imødekommes ikke på hensigtsmæssig vis. |
| --- | --- |

3.10.

EFRU er ikke den eneste kilde til støtte for mindre familieejede og traditionelle virksomheder. Andre kilder som Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) (23), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (24) og Den Europæiske Socialfond (ESF) (25), som kan anvendes særskilt eller gennem de territoriale instrumenter (Lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) og Integrerede territoriale investeringer (ITI)), yder ligeledes støtte til SMV'er. Men de er ikke rettet mod mindre familieejede og traditionelle virksomheder, og kun en meget lille del af finansieringen går til disse virksomheder. Ifølge repræsentanter for mindre familieejede og traditionelle virksomheder er indsigten i deres behov beskeden, og behovene imødekommes ikke på hensigtsmæssig vis.

| 3.10.1. | Dette kan eventuelt forklares med, at de politiske beslutningstagere og administrationer på EU-, nationalt og lokalt niveau under udformningen af de politiske støtteinstrumenter på nogle områder er for restriktive og ikke tager højde for synspunkterne hos virksomheder og arbejdsmarkedets parter, således at de kan få et indblik i de reelle behov hos små og meget små virksomheder. |
| --- | --- |

3.10.1.

Dette kan eventuelt forklares med, at de politiske beslutningstagere og administrationer på EU-, nationalt og lokalt niveau under udformningen af de politiske støtteinstrumenter på nogle områder er for restriktive og ikke tager højde for synspunkterne hos virksomheder og arbejdsmarkedets parter, således at de kan få et indblik i de reelle behov hos små og meget små virksomheder.

| 3.10.2. | Naturligvis bør skylden ikke kun placeres hos administrationen, men også hos de formidlende organisationer, der ikke har redegjort for SMV'ernes reelle behov på effektiv vis. Et godt eksempel på dette er, at SMV'er viser en klar præference for tilskud til virksomheder, i modsætning til den stadig større vægt, der i den politiske debat lægges på egenkapitalfinansiering, tilbagebetalingspligtig støtte og indirekte støtte. |
| --- | --- |

3.10.2.

Naturligvis bør skylden ikke kun placeres hos administrationen, men også hos de formidlende organisationer, der ikke har redegjort for SMV'ernes reelle behov på effektiv vis. Et godt eksempel på dette er, at SMV'er viser en klar præference for tilskud til virksomheder, i modsætning til den stadig større vægt, der i den politiske debat lægges på egenkapitalfinansiering, tilbagebetalingspligtig støtte og indirekte støtte.

| 3.10.3. | Partnerskaber mellem virksomheder og forskningscentre og brug af formidlere, der skal bistå SMV'er, synes også at være mindre udviklet end forventet på trods af den store opmærksomhed, som disse emner nyder. Det hævdes, at dette misforhold til dels kan forklares med krisen, men under en økonomisk afmatning kunne de politiske beslutningstagere have valgt mere »traditionelle« politiske instrumenter til at støtte de lokale økonomier på et afgørende tidspunkt. |
| --- | --- |

3.10.3.

Partnerskaber mellem virksomheder og forskningscentre og brug af formidlere, der skal bistå SMV'er, synes også at være mindre udviklet end forventet på trods af den store opmærksomhed, som disse emner nyder. Det hævdes, at dette misforhold til dels kan forklares med krisen, men under en økonomisk afmatning kunne de politiske beslutningstagere have valgt mere »traditionelle« politiske instrumenter til at støtte de lokale økonomier på et afgørende tidspunkt.

| 3.10.4. | Muligheden for at anvende forskellige specifikke finansielle instrumenter er praktisk taget utilgængelig for de mindre familieejede og traditionelle virksomheder på grund af vanskelighederne i forbindelse med gennemførelsen og den manglende erfaring og viden. |
| --- | --- |

3.10.4.

Muligheden for at anvende forskellige specifikke finansielle instrumenter er praktisk taget utilgængelig for de mindre familieejede og traditionelle virksomheder på grund af vanskelighederne i forbindelse med gennemførelsen og den manglende erfaring og viden.

4.   Spørgsmålet om SMV'ernes heterogenitet skal tages op

| 4.1. | Små virksomheder har typisk en lavere eksport som en procentdel af omsætningen end mellemstore og store virksomheder, hvilket peger i retning af, at der findes en sammenhæng mellem en virksomheds størrelse og dens eksportkapacitet. |
| --- | --- |

4.1.

Små virksomheder har typisk en lavere eksport som en procentdel af omsætningen end mellemstore og store virksomheder, hvilket peger i retning af, at der findes en sammenhæng mellem en virksomheds størrelse og dens eksportkapacitet.

| 4.2. | Adgang til finansiering er et stort problem for SMV'er og nyetablerede virksomheder. I en informationsrapport henledte EØSU opmærksomheden på, at den utilstrækkelige adgang til finansiering har lagt en dæmper på SMV'ernes aktiviteter siden 2008 (26). Selv om situationen er forbedret på det seneste, har fremskridtene været mindre, jo mindre virksomheden er, hvilket igen indikerer, at virksomhedens størrelse har betydning for dens behov og resultater. SMV'er er desuden hovedsageligt afhængige af banklån til finansiering, men banksystemet er ikke skræddersyet til SMV'er, navnlig mindre familieejede og traditionelle virksomheder. |
| --- | --- |

4.2.

Adgang til finansiering er et stort problem for SMV'er og nyetablerede virksomheder. I en informationsrapport henledte EØSU opmærksomheden på, at den utilstrækkelige adgang til finansiering har lagt en dæmper på SMV'ernes aktiviteter siden 2008 (26). Selv om situationen er forbedret på det seneste, har fremskridtene været mindre, jo mindre virksomheden er, hvilket igen indikerer, at virksomhedens størrelse har betydning for dens behov og resultater. SMV'er er desuden hovedsageligt afhængige af banklån til finansiering, men banksystemet er ikke skræddersyet til SMV'er, navnlig mindre familieejede og traditionelle virksomheder.

| 4.3. | Den finansielle støtte har for nylig primært haft fokus på nystartede virksomheder, som repræsenterer en meget lille andel af SMV'erne i EU. Der er endnu ikke blevet taget tilstrækkeligt hånd om det presserende behov for kapital til at finansiere vækstvirksomheder eller størstedelen af de traditionelle virksomheders behov for blot at finansiere deres almindelige aktiviteter, som har lidt under den seneste krise. Der er rapporter om, at nødlidende banker har fået nogle mindre virksomheder til at lukke på grund af simple likviditetsproblemer. |
| --- | --- |

4.3.

Den finansielle støtte har for nylig primært haft fokus på nystartede virksomheder, som repræsenterer en meget lille andel af SMV'erne i EU. Der er endnu ikke blevet taget tilstrækkeligt hånd om det presserende behov for kapital til at finansiere vækstvirksomheder eller størstedelen af de traditionelle virksomheders behov for blot at finansiere deres almindelige aktiviteter, som har lidt under den seneste krise. Der er rapporter om, at nødlidende banker har fået nogle mindre virksomheder til at lukke på grund af simple likviditetsproblemer.

| 4.4. | Et andet meget alvorligt problem som SMV'er oplever — i modsætning til store virksomheder — vedrører adgang til oplysninger og nye markeder. Det er også sværere for dem at ansætte og fastholde højt kvalificeret arbejdskraft og overholde de stadigt mere omfattende lovgivningsmæssige og bureaukratiske krav. Denne ufordelagtige situation forværres yderligere for SMV'er i mindre udviklede EU-regioner, der oplever en mangel på muligheder for at samarbejde med større virksomheder som led i deres værdikæde, færre muligheder for at indgå i konkurrencedygtige klynger, et underudbud af offentlige goder, adgang til færre faciliteter og støttende institutioner og ofte et faldende befolkningstal og dermed et faldende kundegrundlag. Alle disse faktorer kan også føre til større omkostninger forbundet med at få deres varer på markedet. |
| --- | --- |

4.4.

Et andet meget alvorligt problem som SMV'er oplever — i modsætning til store virksomheder — vedrører adgang til oplysninger og nye markeder. Det er også sværere for dem at ansætte og fastholde højt kvalificeret arbejdskraft og overholde de stadigt mere omfattende lovgivningsmæssige og bureaukratiske krav. Denne ufordelagtige situation forværres yderligere for SMV'er i mindre udviklede EU-regioner, der oplever en mangel på muligheder for at samarbejde med større virksomheder som led i deres værdikæde, færre muligheder for at indgå i konkurrencedygtige klynger, et underudbud af offentlige goder, adgang til færre faciliteter og støttende institutioner og ofte et faldende befolkningstal og dermed et faldende kundegrundlag. Alle disse faktorer kan også føre til større omkostninger forbundet med at få deres varer på markedet.

| 4.5. | For traditionelle SMV'er, og dem der befinder sig i mindre udviklede områder i EU, er det derfor ikke politiske instrumenter med fokus på fremme af innovation, adgang til nye markeder, internalisering og adgang til kapitalmarkeder osv., som har størst betydning, men i stedet de instrumenter, der hjælper SMV'er med at forbedre udførelsen af deres hovedaktiviteter, herunder dem, der sikrer en bedre adgang til almindelig bankfinansiering, information, en kvalificeret arbejdsstyrke og umiddelbare forretningsmuligheder (forbedring af den daglige drift). For disse virksomheder giver adfærdsændringer heller ikke mening på kort sigt, da det er nødvendigt først at ændre den overordnede sammenhæng, som de indgår i. |
| --- | --- |

4.5.

For traditionelle SMV'er, og dem der befinder sig i mindre udviklede områder i EU, er det derfor ikke politiske instrumenter med fokus på fremme af innovation, adgang til nye markeder, internalisering og adgang til kapitalmarkeder osv., som har størst betydning, men i stedet de instrumenter, der hjælper SMV'er med at forbedre udførelsen af deres hovedaktiviteter, herunder dem, der sikrer en bedre adgang til almindelig bankfinansiering, information, en kvalificeret arbejdsstyrke og umiddelbare forretningsmuligheder (forbedring af den daglige drift). For disse virksomheder giver adfærdsændringer heller ikke mening på kort sigt, da det er nødvendigt først at ændre den overordnede sammenhæng, som de indgår i.

| 4.6. | I nogle lande fungerer væksthuse for virksomheder efter hensigten, mens de positive virkninger i andre lande er forholdsvis begrænsede. En afgørende succesfaktor er en kultur for udveksling af organisatoriske ressourcer og støttenetværk, som i princippet ikke er veludviklet i de mindre udviklede regioner i EU. |
| --- | --- |

4.6.

I nogle lande fungerer væksthuse for virksomheder efter hensigten, mens de positive virkninger i andre lande er forholdsvis begrænsede. En afgørende succesfaktor er en kultur for udveksling af organisatoriske ressourcer og støttenetværk, som i princippet ikke er veludviklet i de mindre udviklede regioner i EU.

| 4.7. | Den stigende betydning af produktion baseret på videnindhold som en konkurrencefordel øger yderligere forskelligartetheden blandt SMV'er, hvor der skelnes mellem SMV'er med høj vækst og andre SMV'er, hvis udvikling hæmmes af barrierer, der typisk er knyttet til deres begrænsede størrelse, deres beliggenhed og kundegrundlag. |
| --- | --- |

4.7.

Den stigende betydning af produktion baseret på videnindhold som en konkurrencefordel øger yderligere forskelligartetheden blandt SMV'er, hvor der skelnes mellem SMV'er med høj vækst og andre SMV'er, hvis udvikling hæmmes af barrierer, der typisk er knyttet til deres begrænsede størrelse, deres beliggenhed og kundegrundlag.

| 4.8. | EØSU opfordrer Kommissionen til at bakke op om »Act Small First«-strategien og være særlig opmærksom på behovene hos mindre familieejede og traditionelle virksomheder ved udformningen af politiske instrumenter. |
| --- | --- |

4.8.

EØSU opfordrer Kommissionen til at bakke op om »Act Small First«-strategien og være særlig opmærksom på behovene hos mindre familieejede og traditionelle virksomheder ved udformningen af politiske instrumenter.

| 4.9. | Der var mange tilbagestående regioner i Europa for 30 eller 40 år siden. Regioner, som geografisk eller funktionelt befandt sig langt fra motorerne for økonomisk vækst. Nogle af disse regioner er nu velstående som følge af åbne, ansvarlige og korruptionsfri lokalforvaltninger, erhvervsorganisationers effektive indsats og oprettelsen af lokale velfungerende erhvervsnetværk. |
| --- | --- |

4.9.

Der var mange tilbagestående regioner i Europa for 30 eller 40 år siden. Regioner, som geografisk eller funktionelt befandt sig langt fra motorerne for økonomisk vækst. Nogle af disse regioner er nu velstående som følge af åbne, ansvarlige og korruptionsfri lokalforvaltninger, erhvervsorganisationers effektive indsats og oprettelsen af lokale velfungerende erhvervsnetværk.

5.   Udfordringer og metoder til at imødegå dem med henblik på bedre fremme af mindre familieejede og traditionelle virksomheders udvikling

| 5.1. | Adgang til finansiering er et vedvarende og alvorligt problem. Sammenlignet med større virksomheder udviser mindre familieejede og traditionelle virksomheder en større variation i rentabilitet, overlevelse og vækst, hvilket er årsagen til de særlige problemer, de står over for med hensyn til finansiering. SMV'er pålægges generelt højere rentesatser samt kreditrationering på grund af manglende sikkerhedsstillelse. Problemerne med finansiering varierer betydeligt mellem de virksomheder, der vokser langsomt, og dem der vokser hurtigt. |
| --- | --- |

5.1.

Adgang til finansiering er et vedvarende og alvorligt problem. Sammenlignet med større virksomheder udviser mindre familieejede og traditionelle virksomheder en større variation i rentabilitet, overlevelse og vækst, hvilket er årsagen til de særlige problemer, de står over for med hensyn til finansiering. SMV'er pålægges generelt højere rentesatser samt kreditrationering på grund af manglende sikkerhedsstillelse. Problemerne med finansiering varierer betydeligt mellem de virksomheder, der vokser langsomt, og dem der vokser hurtigt.

| 5.2. | Stigningen i antallet af venturekapitalfonde, markeder for private investeringer, herunder uformelle markeder og business angels, crowdfunding og den generelle udvikling af kapitalmarkedsunionen har forbedret adgangen til risikovillig kapital for bestemte kategorier af SMV'er, men mindre familieejede og traditionelle virksomheder vil sandsynligvis ikke kunne nyde godt af denne udvikling og vil fortsat være meget afhængige af traditionelle banklån. Selv for innovative virksomheder, nystartede virksomheder og mellemstore virksomheder er disse instrumenter ikke altid lige lette at bruge, og der findes stadig store forskelle mellem de enkelte lande som følge af udviklingsniveauet i de lokale kapitalmarkeder og manglen på passende lovgivning. |
| --- | --- |

5.2.

Stigningen i antallet af venturekapitalfonde, markeder for private investeringer, herunder uformelle markeder og business angels, crowdfunding og den generelle udvikling af kapitalmarkedsunionen har forbedret adgangen til risikovillig kapital for bestemte kategorier af SMV'er, men mindre familieejede og traditionelle virksomheder vil sandsynligvis ikke kunne nyde godt af denne udvikling og vil fortsat være meget afhængige af traditionelle banklån. Selv for innovative virksomheder, nystartede virksomheder og mellemstore virksomheder er disse instrumenter ikke altid lige lette at bruge, og der findes stadig store forskelle mellem de enkelte lande som følge af udviklingsniveauet i de lokale kapitalmarkeder og manglen på passende lovgivning.

| 5.3. | Kommissionens politik, der er møntet på at lette adgangen til finansiering ved at stille garantier, hilses velkommen. Imidlertid ser den valgte ordning ud til at skabe forvridninger på markedet for garantier med i sidste ende utilsigtede konsekvenser for garantiinstitutionernes aktiviteter. Der foreligger empirisk dokumentation (Spanien som casestudie), hvoraf det fremgår, at forretningsbanker eksplicit foreslår, at deres eksisterende låntagere anmoder om en garanti, som udstedes direkte til dem fra EU i form af en direkte garanti, således at banken er i stand til at dække løbende risici gennem garantien uden behov for at øge deres risikoklasse. »Dårligt stillede SMV'er« (dvs. dem, der kæmper for at få lån) står uden for. En øget udbredelse af offentlige midler, der kanaliseres gennem regarantier, vil øge effektiviteten i anvendelsen af de offentlige midler og skabe en større løftestangseffekt på markedet og i resten af økonomien. |
| --- | --- |

5.3.

Kommissionens politik, der er møntet på at lette adgangen til finansiering ved at stille garantier, hilses velkommen. Imidlertid ser den valgte ordning ud til at skabe forvridninger på markedet for garantier med i sidste ende utilsigtede konsekvenser for garantiinstitutionernes aktiviteter. Der foreligger empirisk dokumentation (Spanien som casestudie), hvoraf det fremgår, at forretningsbanker eksplicit foreslår, at deres eksisterende låntagere anmoder om en garanti, som udstedes direkte til dem fra EU i form af en direkte garanti, således at banken er i stand til at dække løbende risici gennem garantien uden behov for at øge deres risikoklasse. »Dårligt stillede SMV'er« (dvs. dem, der kæmper for at få lån) står uden for. En øget udbredelse af offentlige midler, der kanaliseres gennem regarantier, vil øge effektiviteten i anvendelsen af de offentlige midler og skabe en større løftestangseffekt på markedet og i resten af økonomien.

| 5.4. | Europæiske og lokale reguleringsmæssige byrder udgør stadig en stor hindring for mindre familieejede og traditionelle virksomheder, da de har en tendens til at have dårlige forudsætninger for at håndtere problemer, der skyldes overdreven regulering. Dette kræver, at adgangen til oplysninger om gældende regler bliver lettere for disse virksomheder, samtidig med at de informeres bedre om tekniske og miljørelaterede standarder. De politiske beslutningstagere skal sikre, at procedurerne for overholdelse ikke er unødigt dyre, komplicerede eller langvarige. De relevante lokale erhvervssammenslutninger bør også på systematisk og grundig vis overvåge nye bestemmelser og deres gennemførelse. |
| --- | --- |

5.4.

Europæiske og lokale reguleringsmæssige byrder udgør stadig en stor hindring for mindre familieejede og traditionelle virksomheder, da de har en tendens til at have dårlige forudsætninger for at håndtere problemer, der skyldes overdreven regulering. Dette kræver, at adgangen til oplysninger om gældende regler bliver lettere for disse virksomheder, samtidig med at de informeres bedre om tekniske og miljørelaterede standarder. De politiske beslutningstagere skal sikre, at procedurerne for overholdelse ikke er unødigt dyre, komplicerede eller langvarige. De relevante lokale erhvervssammenslutninger bør også på systematisk og grundig vis overvåge nye bestemmelser og deres gennemførelse.

| 5.5. | Adgang til bedre oplysninger er ikke kun en nødvendighed set i forhold til lovgivningsmæssige krav. Oplysninger om det lokale erhvervsliv og markedsmuligheder på regionalt plan har også vital betydning for familieejede og traditionelle virksomheder. Moderne teknologier har et stort potentiale til at mindske informationskløften, hvis de udformes på en brugervenlig måde. Det ville være meget nyttigt at oprette en »kvikskranke«, hvor alle de relevante oplysninger, som påvirker en virksomheds strategier og beslutninger, stilles til rådighed på ét sted, hvilket allerede er tilfældet i nogle lande. Foranstaltninger til fremme af informationsnetværk skal forsøge at skræddersy databaser og undgå meget store informationsmængder. |
| --- | --- |

5.5.

Adgang til bedre oplysninger er ikke kun en nødvendighed set i forhold til lovgivningsmæssige krav. Oplysninger om det lokale erhvervsliv og markedsmuligheder på regionalt plan har også vital betydning for familieejede og traditionelle virksomheder. Moderne teknologier har et stort potentiale til at mindske informationskløften, hvis de udformes på en brugervenlig måde. Det ville være meget nyttigt at oprette en »kvikskranke«, hvor alle de relevante oplysninger, som påvirker en virksomheds strategier og beslutninger, stilles til rådighed på ét sted, hvilket allerede er tilfældet i nogle lande. Foranstaltninger til fremme af informationsnetværk skal forsøge at skræddersy databaser og undgå meget store informationsmængder.

| 5.6. | De seneste foranstaltninger til at lette markedsadgangen har primært fokuseret på de internationale markeder. Politikken på dette område forsøger at imødegå de ulemper, som SMV'erne oplever som følge af manglende adgang til menneskelige ressourcer, eksterne markeder og teknologi. Men som anført ovenfor er dette ofte mindre relevant for mindre familieejede og traditionelle virksomheder. Derfor bør indsatsen rettes mod en bedre koordinering mellem arrangører af handelsdelegationer på regionalt plan og mod at yde bedre bistand til at finde pålidelige forretningspartnere. En anden mulighed inden for samme område er at sætte skub i indsatsen for at øge mindre virksomheders »andel« af offentlige kontrakter i forbindelse med offentlige indkøb. |
| --- | --- |

5.6.

De seneste foranstaltninger til at lette markedsadgangen har primært fokuseret på de internationale markeder. Politikken på dette område forsøger at imødegå de ulemper, som SMV'erne oplever som følge af manglende adgang til menneskelige ressourcer, eksterne markeder og teknologi. Men som anført ovenfor er dette ofte mindre relevant for mindre familieejede og traditionelle virksomheder. Derfor bør indsatsen rettes mod en bedre koordinering mellem arrangører af handelsdelegationer på regionalt plan og mod at yde bedre bistand til at finde pålidelige forretningspartnere. En anden mulighed inden for samme område er at sætte skub i indsatsen for at øge mindre virksomheders »andel« af offentlige kontrakter i forbindelse med offentlige indkøb.

| 5.7. | Et meget specifikt problem, som mindre familieejede og traditionelle virksomheder har oplevet for nylig, vedrører adgangen til kvalificeret arbejdskraft. Den demografiske situation forværres i fjerntliggende områder og i mange regioner, som halter bagefter i udviklingssammenhæng, og som følge heraf er der mange steder en stor mangel på kvalificeret arbejdskraft. Disse virksomheder har derfor behov for hjælp til at finde frem til og tiltrække menneskelige ressourcer samt til at uddanne dem. Uddannelsesprogrammerne bør gennemføres uden for højsæsonen og være skræddersyede. Der bør også etableres en ordning, så disse programmer udbydes regelmæssigt, idet mindre virksomheder kan have en høj personaleomsætning. |
| --- | --- |

5.7.

Et meget specifikt problem, som mindre familieejede og traditionelle virksomheder har oplevet for nylig, vedrører adgangen til kvalificeret arbejdskraft. Den demografiske situation forværres i fjerntliggende områder og i mange regioner, som halter bagefter i udviklingssammenhæng, og som følge heraf er der mange steder en stor mangel på kvalificeret arbejdskraft. Disse virksomheder har derfor behov for hjælp til at finde frem til og tiltrække menneskelige ressourcer samt til at uddanne dem. Uddannelsesprogrammerne bør gennemføres uden for højsæsonen og være skræddersyede. Der bør også etableres en ordning, så disse programmer udbydes regelmæssigt, idet mindre virksomheder kan have en høj personaleomsætning.

| 5.8. | I familieejede virksomheder er det almindeligt, at børn arbejder for virksomheden, uanset om de er fra samme familie eller ej. Dette er en tradition og til gavn for virksomheden, fordi det letter en gnidningsløs overgang fra den ene generation til den næste og giver mulighed for at blive fortrolig med det fremtidige arbejde. I sådanne tilfælde bør ejere/ledere altid tage hensyn til, at arbejdsforholdene skal være i overensstemmelse med ILO-konvention nr. 182 og nr. 138 om børnearbejde. |
| --- | --- |

5.8.

I familieejede virksomheder er det almindeligt, at børn arbejder for virksomheden, uanset om de er fra samme familie eller ej. Dette er en tradition og til gavn for virksomheden, fordi det letter en gnidningsløs overgang fra den ene generation til den næste og giver mulighed for at blive fortrolig med det fremtidige arbejde. I sådanne tilfælde bør ejere/ledere altid tage hensyn til, at arbejdsforholdene skal være i overensstemmelse med ILO-konvention nr. 182 og nr. 138 om børnearbejde.

| 5.9. | Der er behov for uddannelse, ikke blot for de ansatte i mindre familieejede og traditionelle virksomheder. I landdistrikter og fjerntliggende områder har bankansatte og arbejdsgiverorganisationer ofte ikke noget kendskab til de forskellige programmer og de muligheder, som Kommissionen stiller til rådighed, og de dermed forbundne dokumenter og procedurer. Dette netværk af formidlere er yderst vigtigt, hvis støtten til mindre familieejede og traditionelle virksomheder skal være effektiv. Informationsprogrammer og udveksling af bedste praksis mellem disse formidlere bør fremmes. Der bør ligeledes oprettes ét enkelt kontaktpunkt for alle typer af finansiering og programmer. |
| --- | --- |

5.9.

Der er behov for uddannelse, ikke blot for de ansatte i mindre familieejede og traditionelle virksomheder. I landdistrikter og fjerntliggende områder har bankansatte og arbejdsgiverorganisationer ofte ikke noget kendskab til de forskellige programmer og de muligheder, som Kommissionen stiller til rådighed, og de dermed forbundne dokumenter og procedurer. Dette netværk af formidlere er yderst vigtigt, hvis støtten til mindre familieejede og traditionelle virksomheder skal være effektiv. Informationsprogrammer og udveksling af bedste praksis mellem disse formidlere bør fremmes. Der bør ligeledes oprettes ét enkelt kontaktpunkt for alle typer af finansiering og programmer.

| 5.10. | En vigtig politisk foranstaltning bør have som mål at styrke »kvaliteten« af ejerskabet/ledelsen af mindre familieejede og traditionelle virksomheder, eftersom alt i disse virksomheder er direkte forbundet med denne faktor. Dette kunne gøres ved enten at fremme uddannelse og/eller ved at lette adgangen til rådgivning og konsulentvirksomhed. Livslang læring bør fremmes og onlineundervisningsværktøjer vedrørende områder som forretningsplaner, produktionsstandarder, forbrugerlovgivning og andre regler kunne være et skridt i den rigtige retning. |
| --- | --- |

5.10.

En vigtig politisk foranstaltning bør have som mål at styrke »kvaliteten« af ejerskabet/ledelsen af mindre familieejede og traditionelle virksomheder, eftersom alt i disse virksomheder er direkte forbundet med denne faktor. Dette kunne gøres ved enten at fremme uddannelse og/eller ved at lette adgangen til rådgivning og konsulentvirksomhed. Livslang læring bør fremmes og onlineundervisningsværktøjer vedrørende områder som forretningsplaner, produktionsstandarder, forbrugerlovgivning og andre regler kunne være et skridt i den rigtige retning.

| 5.11. | En anden foranstaltning består i at tilskynde mindre familieejede og traditionelle virksomheder til at geninvestere deres overskud. Hvis de får incitamenter til at gøre dette, vil disse virksomheder blive mere stabile, mindre afhængige af banklån og mindre sårbare over for kriser. |
| --- | --- |

5.11.

En anden foranstaltning består i at tilskynde mindre familieejede og traditionelle virksomheder til at geninvestere deres overskud. Hvis de får incitamenter til at gøre dette, vil disse virksomheder blive mere stabile, mindre afhængige af banklån og mindre sårbare over for kriser.

| 5.12. | Det ville være meget nyttigt at sammenfatte bedste praksis fra forskellige lande i sektorer med mange mindre familieejede og traditionelle virksomheder som turisme, landbrug, fiskeri m.m. og fremlægge disse for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

5.12.

Det ville være meget nyttigt at sammenfatte bedste praksis fra forskellige lande i sektorer med mange mindre familieejede og traditionelle virksomheder som turisme, landbrug, fiskeri m.m. og fremlægge disse for medlemsstaterne.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Jf. EØSU's udtalelser Politiske foranstaltninger for SMV'er
  EUT C 27 af 3.2.2009, s. 7, Internationale offentlige indkøb
  EUT C 224 af 30.8.2008, s. 32, Small Business Act
  EUT C 182 af 4.8.2009, s. 30, OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre
  EUT C 54 af 19.2.2011, s. 44 og Adgang til finansiering for SMV'er (EESC-2014-06006-00-00-RI-TRA).

1

Politiske foranstaltninger for SMV'er

Internationale offentlige indkøb

Small Business Act

OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre

Adgang til finansiering for SMV'er

(2)  Jf. EØSU's udtalelser Familievirksomheder,
  EUT C 13 af 15.1.2016, s. 8, Revision af Small Business Act,
  EUT C 376 af 22.12.2011 s. 51, Forskellige virksomhedstyper,
  EUT C 318 af 23.12.2009, s. 22.

2

Familievirksomheder,

Revision af Small Business Act,

Forskellige virksomhedstyper,

(3)  Indledende konsekvensanalyse (2017)2868537 af 8. juni 2017.

3

(4)  Artikel 4 i bilaget, Kommissionens henstilling 2003/361/EF.

4

(5)  Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013.

5

(6)  Mindre traditionelle virksomheder har haft den samme forretningsmodel i lang til og betjener forholdsvis små lokalsamfund, der kan f.eks. være tale om mindre restauranter og cafeteriaer, uafhængige tankstationer, bagerier, familieejede hoteller, mindre virksomheder inden for transport og handel mv.

6

(7)  Der findes ikke én enkelt definition af familievirksomhed, men der er flere arbejdsdefinitioner, der har udviklet sig i årenes løb. De understreger, at familievirksomheder er dem, hvor en familie i vid udstrækning kontrollerer virksomheden gennem inddragelse i ejerskabet og ledende stillinger. (Sciascia and Mazzola, Family Business Review, Vol. 21, Issue 4, 2008). Familieejede virksomheder udgør tilsammen over 85 % af alle virksomheder i OECD-landene. Nogle af dem er meget store virksomheder, men denne udtalelse fokuserer på mindre familieejede virksomheder.

7

Family Business Review

(8)  Jf. EØSU s udtalelse Familievirksomheder
  EUT C 13 af 15.1.2016, s. 8.

8

Familievirksomheder

(9)  Forskellige studier (f.eks. Europa-Parlamentet 2011; CSES, 2012; Kommissionen 2008; OECD, 1998).

9

(10)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF definerer SMV'er, som inddeles i yderligere tre kategorier: mikro, små og mellemstore virksomheder afhængigt af antallet af beskæftigede og omsætning. De vigtigste statistiske kilder leverer ikke oplysninger om virksomheder, der falder ind under definitionen af SMV'er, som følge af en streng anvendelse af den førnævnte definition af SMV'er. De tilgængelige oplysninger er baseret på kriteriet om antallet af beskæftigede. De statistikker, der indgår i denne udtalelse, er derfor baseret på denne definition. Selvom det sandsynligvis ikke vil ændre statistikkerne særlig meget at inddrage kriterierne om omsætning og/eller samlede aktiver, skal det bemærkes, at anvendelsen af reglerne om virksomhedernes uafhængighed kunne have en betydelig indvirkning på resultaterne. I en undersøgelse fra Tyskland resulterede anvendelsen af denne regel i en reduktion af det samlede antal »SMV'er« med 9 % (CSES, 2012).

10

(11)  Den ikke-finansielle sektor består af alle sektorer i økonomien i EU28 og medlemsstaterne, undtagen finansielle tjenesteydelser, offentlige tjenesteydelser, uddannelse, sundhed, kunst og kultur, landbrug, skovbrug og fiskeri.

11

(12)  Annual Report on European SMEs 2014/2015, Kommissionen.

12

(13)  Final Report, Work Package 2, ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007-2013, focusing on the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), Contract: 2014CE16BAT002, http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/evaluations/ec/2007-2013/.

13

(14)  Support to SMEs — Increasing Research and Innovation in SMEs and SME Development, Work Package 2, First Intermediate Report, Volume I: Synthesis Report, ex-post evaluation of Cohesion Policy programmes, 2007-2013, focusing on the European Regional, Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), Contract: 2014CE16BAT002, July 2015.

14

(15)  Samme kilde som til fodnote 13.

15

(16)  Samme kilde som til fodnote 14.

16

(17)  Jf. EØSU's initiativudtalelse Fremme af innovative og højvækstvirksomheder, EUT C 75 af 10.3.2017, s. 6.

17

Fremme af innovative og højvækstvirksomheder

(18)  Et godt eksempel er landboturisme, der i dag i høj grad satser på markedsføring via digitale platforme.

18

(19)  Kommissionen, SME Performance Review Dataset (2014 edition).

19

(20)  En »iværksætter af nødvendighed« er en person, der var nødt til at blive iværksætter, fordi der ikke fandtes nogen bedre løsning. En »mulighedsiværksætter« er en person, der aktivt har valgt at starte en ny virksomhed baseret på en opfattelse af, at der findes en forretningsmulighed, som enten ikke udnyttes eller ikke udnyttes fuldt ud. Der er tegn på, at indvirkningen på den økonomiske vækst og udvikling varierer meget, alt efter om der er tale om en iværksætterkultur baseret på nødvendighed eller en iværksætterkultur baseret på muligheder. Overordnet set har en iværksætterkultur baseret på nødvendighed ingen indvirkning på den økonomiske udvikling, mens en iværksætterkultur baseret på muligheder har en positiv og betydelig indvirkning.

20

(21)  EUT C 383 af 17.11.2015, s. 64.

21

(22)  Ifølge de tilgængelige oplysninger fra overvågningssystemet og supplerende kilder (f.eks. ad hoc-evalueringer) kan kun 12 % af alle politiske instrumenter tilvejebringe solid dokumentation for deres positive resultater. Politiske instrumenter, hvor vurderingen lyder, at de er ineffektive, udgør op til 5 % af den samlede støtte.

22

(23)  https://ec.europa.eu/fisheries/cfp/emff_da.

23

(24)  https://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding_en.

24

(25)  http://ec.europa.eu/esf/home.jsp.

25

(26)  Jf. EØSU's informationsrapport om SMV'ers og mid caps adgang til finansiering i perioden 2014-2020: muligheder og udfordringer.

26

SMV'ers og mid caps adgang til finansiering i perioden 2014-2020: muligheder og udfordringer

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/9

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's finansiering af civilsamfundsorganisationer

(initiativudtalelse)

(2018/C 081/02)

| Ordfører: | Jean-Marc ROIRANT |
| --- | --- |

Ordfører:

Jean-Marc ROIRANT

| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 29, stk. 2 |
| --- | --- |
| | |
| Plenarforsamlingens beslutning | 30.3.2017 |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 27.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 188/15/10 |

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 29, stk. 2

Plenarforsamlingens beslutning

30.3.2017

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

27.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

188/15/10

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Civilsamfundsorganisationerne spiller en afgørende rolle for fremme af aktivt medborgerskab i EU. Et deltagelsesbaseret demokrati har behov for formidlingsorganer for at inddrage borgerne og give dem mulighed for at blive hørt i alle de civile rum, de deltager i. Et stærkt, uafhængigt og mangfoldigt organiseret civilsamfund afhænger af passende offentlige investeringer. |
| --- | --- |

1.1.

Civilsamfundsorganisationerne spiller en afgørende rolle for fremme af aktivt medborgerskab i EU. Et deltagelsesbaseret demokrati har behov for formidlingsorganer for at inddrage borgerne og give dem mulighed for at blive hørt i alle de civile rum, de deltager i. Et stærkt, uafhængigt og mangfoldigt organiseret civilsamfund afhænger af passende offentlige investeringer.

| 1.2. | Ud over de stigende vanskeligheder med at få adgang til offentlige midler udgør indskrænkningen af civilsamfundets spillerum, som man kan konstatere i visse EU-medlemsstater, de største trusler mod velfungerende civilsamfundsorganisationer og det europæiske demokrati. |
| --- | --- |

1.2.

Ud over de stigende vanskeligheder med at få adgang til offentlige midler udgør indskrænkningen af civilsamfundets spillerum, som man kan konstatere i visse EU-medlemsstater, de største trusler mod velfungerende civilsamfundsorganisationer og det europæiske demokrati.

| 1.3. | Efter EØSU's opfattelse bør man etablere en retlig ramme på europæisk og nationalt plan for at fremme udviklingen af det europæiske civilsamfund, hvis aktiviteter udgør en central del af de værdier, der er forankrede i de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

1.3.

Efter EØSU's opfattelse bør man etablere en retlig ramme på europæisk og nationalt plan for at fremme udviklingen af det europæiske civilsamfund, hvis aktiviteter udgør en central del af de værdier, der er forankrede i de grundlæggende rettigheder.

| 1.4. | EU-institutionerne kunne engagere sig i en ægte europæisk civil dialog, ligesom visse medlemsstater har gjort på nationalt plan gennem »gensidige forpligtelser« eller »pagter«. Man er nødt til at genoptage drøftelserne om en statut for den europæiske forening og en europæisk statut for stiftelser samt sikre gennemførelsen af artikel 11 i EU-traktaten om den strukturerede dialog med civilsamfundet. |
| --- | --- |

1.4.

EU-institutionerne kunne engagere sig i en ægte europæisk civil dialog, ligesom visse medlemsstater har gjort på nationalt plan gennem »gensidige forpligtelser« eller »pagter«. Man er nødt til at genoptage drøftelserne om en statut for den europæiske forening og en europæisk statut for stiftelser samt sikre gennemførelsen af artikel 11 i EU-traktaten om den strukturerede dialog med civilsamfundet.

| 1.5. | EU bør tilskynde medlemsstaterne til at opretholde eller udvikle skatteincitamenter til fordel for private donationer og kanalisere en del af deres skatteindtægter ud til civilsamfundsorganisationerne. EU bør samtidig fjerne hindringer for grænseoverskridende donationer ved at koordinere skattelovgivninger og -procedurer og ved at investere i velgørenhed i hele EU. |
| --- | --- |

1.5.

EU bør tilskynde medlemsstaterne til at opretholde eller udvikle skatteincitamenter til fordel for private donationer og kanalisere en del af deres skatteindtægter ud til civilsamfundsorganisationerne. EU bør samtidig fjerne hindringer for grænseoverskridende donationer ved at koordinere skattelovgivninger og -procedurer og ved at investere i velgørenhed i hele EU.

| 1.6. | EU-institutionerne bør sikre, at man fremmer et positivt billede af civilsamfundets organisationer, samt sørge for at bevare deres uafhængighed navnlig ved at styrke deres handlekraft og engagement inden for social innovation og samfundsengagement. |
| --- | --- |

1.6.

EU-institutionerne bør sikre, at man fremmer et positivt billede af civilsamfundets organisationer, samt sørge for at bevare deres uafhængighed navnlig ved at styrke deres handlekraft og engagement inden for social innovation og samfundsengagement.

| 1.7. | EØSU opfordrer til en strategi, der letter udviklingen af et stærkt og uafhængigt civilsamfund i Europa, og til at der udnævnes en EU-ombudsmand for borgerlige frihedsrettigheder, som ngo’erne kan indberette hændelser til i forbindelse med begrænsning pga. chikane eller begrænsning af deres arbejde. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU opfordrer til en strategi, der letter udviklingen af et stærkt og uafhængigt civilsamfund i Europa, og til at der udnævnes en EU-ombudsmand for borgerlige frihedsrettigheder, som ngo’erne kan indberette hændelser til i forbindelse med begrænsning pga. chikane eller begrænsning af deres arbejde.

| 1.8. | Vedrørende den fremtidige flerårige finansielle ramme opfordrer EØSU budgetmyndighederne til at øge støtten til civilsamfundsorganisationerne navnlig gennem driftstilskud samt flerårige finansieringer. |
| --- | --- |

1.8.

Vedrørende den fremtidige flerårige finansielle ramme opfordrer EØSU budgetmyndighederne til at øge støtten til civilsamfundsorganisationerne navnlig gennem driftstilskud samt flerårige finansieringer.

| 1.9. | EØSU opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om en EU-fond (1) for demokrati, menneskerettigheder og værdier i EU, der skal udstyres med et ambitiøst budget, være direkte tilgængelig for civilsamfundsorganisationer rundt omkring i EU og forvaltes uafhængigt på samme måde som Den Europæiske Demokratifond (2) med deltagelse af repræsentanter for EØSU. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om en EU-fond (1) for demokrati, menneskerettigheder og værdier i EU, der skal udstyres med et ambitiøst budget, være direkte tilgængelig for civilsamfundsorganisationer rundt omkring i EU og forvaltes uafhængigt på samme måde som Den Europæiske Demokratifond (2) med deltagelse af repræsentanter for EØSU.

| 1.10. | For at fremhjælpe et deltagelsesdemokrati mener EØSU, at programmet »Europa for Borgerne« bør bevilges et budget på 500 mio. EUR under den kommende flerårige finansielle ramme (FFR), således som Europa-Parlamentet har fremsat forslag om (3). Samtidig bør man øge de Erasmus+-aktioner, der er møntet på civilsamfundet. |
| --- | --- |

1.10.

For at fremhjælpe et deltagelsesdemokrati mener EØSU, at programmet »Europa for Borgerne« bør bevilges et budget på 500 mio. EUR under den kommende flerårige finansielle ramme (FFR), således som Europa-Parlamentet har fremsat forslag om (3). Samtidig bør man øge de Erasmus+-aktioner, der er møntet på civilsamfundet.

| 1.11. | EØSU opfordrer Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af adfærdskodeksen om partnerskab med civilsamfundet inden for strukturfondene. Kommissionen bør ligeledes opfordre nationale og regionale myndigheder til at anvende bestemmelserne om teknisk assistance, der er udformet til at fremme kapacitetsopbygning for civilsamfundsorganisationerne. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU opfordrer Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af adfærdskodeksen om partnerskab med civilsamfundet inden for strukturfondene. Kommissionen bør ligeledes opfordre nationale og regionale myndigheder til at anvende bestemmelserne om teknisk assistance, der er udformet til at fremme kapacitetsopbygning for civilsamfundsorganisationerne.

| 1.12. | EØSU opfordrer ligeledes til en mere detaljeret drøftelse om, hvordan man kan sikre civilsamfundsorganisationernes større engagement i forskningsprogrammer ved at fremme forbindelserne mellem forskere og civilsamfundet og foreslå et nyt afsnit om samfundsengagement og demokrati under søjlen Samfundsmæssige udfordringer i det kommende forskningsrammeprogram. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU opfordrer ligeledes til en mere detaljeret drøftelse om, hvordan man kan sikre civilsamfundsorganisationernes større engagement i forskningsprogrammer ved at fremme forbindelserne mellem forskere og civilsamfundet og foreslå et nyt afsnit om samfundsengagement og demokrati under søjlen Samfundsmæssige udfordringer i det kommende forskningsrammeprogram.

| 1.13. | Målene for bæredygtig udvikling og ligestilling bør indarbejdes i den kommende FFR. |
| --- | --- |

1.13.

Målene for bæredygtig udvikling og ligestilling bør indarbejdes i den kommende FFR.

| 1.14. | EU bør opretholde og yderligere styrke sit lederskab som donor til humanitær bistand og internationalt samarbejde samt proaktivt fremme et selvstændigt fungerende civilsamfund. |
| --- | --- |

1.14.

EU bør opretholde og yderligere styrke sit lederskab som donor til humanitær bistand og internationalt samarbejde samt proaktivt fremme et selvstændigt fungerende civilsamfund.

| 1.15. | EØSU bifalder Kommissionens forslag i dens foreslåede revision af Finansforordningen om at tage højde for de timer, som frivillige erlægger, som værende støtteberettigede udgifter (en direkte reaktion på EØSU's udtalelse om Statistiske værktøjer til måling af frivilligt arbejde« (4)), og gøre det lettere at lade bidrag i form af naturalydelser indgå som medfinansiering. Udvalget glæder sig også over Europa-Parlamentets betænkning, der opfordrer til forenkling af tilsynet med fonde såsom gensidig tillid til vurderinger og revisioner, hurtigere svar til ansøgere og underskrivelse af kontrakter og betalinger. EØSU opfordrer EU-institutionerne til at nå til enighed om den foreslåede tekst, der gør det muligt at foretage en retfærdig vurdering af de timer, som frivillige erlægger. |
| --- | --- |

1.15.

EØSU bifalder Kommissionens forslag i dens foreslåede revision af Finansforordningen om at tage højde for de timer, som frivillige erlægger, som værende støtteberettigede udgifter (en direkte reaktion på EØSU's udtalelse om Statistiske værktøjer til måling af frivilligt arbejde« (4)), og gøre det lettere at lade bidrag i form af naturalydelser indgå som medfinansiering. Udvalget glæder sig også over Europa-Parlamentets betænkning, der opfordrer til forenkling af tilsynet med fonde såsom gensidig tillid til vurderinger og revisioner, hurtigere svar til ansøgere og underskrivelse af kontrakter og betalinger. EØSU opfordrer EU-institutionerne til at nå til enighed om den foreslåede tekst, der gør det muligt at foretage en retfærdig vurdering af de timer, som frivillige erlægger.

| 1.16. | En styrkelse af civilsamfundet forudsætter forbedret adgang til finansiering for de mindste organisationer og de dårligst stillede sektorer i samfundet. Med dette in mente bør Kommissionen fastsætte regler for forskellige finansieringsmuligheder og yderligere forenkle de administrative formaliteter, tilbyde uddannelse og retningslinjer for gennemførelsen af kontrakter og finansielle forpligtelser, samtidig med at man sikrer en konsekvent fortolkning af forordningen og de finansielle regler i dens tjenestegrene. |
| --- | --- |

1.16.

En styrkelse af civilsamfundet forudsætter forbedret adgang til finansiering for de mindste organisationer og de dårligst stillede sektorer i samfundet. Med dette in mente bør Kommissionen fastsætte regler for forskellige finansieringsmuligheder og yderligere forenkle de administrative formaliteter, tilbyde uddannelse og retningslinjer for gennemførelsen af kontrakter og finansielle forpligtelser, samtidig med at man sikrer en konsekvent fortolkning af forordningen og de finansielle regler i dens tjenestegrene.

| 1.17. | EØSU opfordrer Kommissionen til at reagere fluks med relevante foranstaltninger, herunder overtrædelsesprocedurer mod medlemsstaterne, i de tilfælde hvor nationale administrative og retlige bestemmelser begrænser nationale civilsamfundsorganisationers adgang til EU fonde, og hvor finansieringen pålægges betingelser, der begrænser disse organisationers aktiviteter. |
| --- | --- |

1.17.

EØSU opfordrer Kommissionen til at reagere fluks med relevante foranstaltninger, herunder overtrædelsesprocedurer mod medlemsstaterne, i de tilfælde hvor nationale administrative og retlige bestemmelser begrænser nationale civilsamfundsorganisationers adgang til EU fonde, og hvor finansieringen pålægges betingelser, der begrænser disse organisationers aktiviteter.

2.   Indledning

| 2.1. | I en række af sine udtalelser har EØSU undersøgt spørgsmålene om civil dialog og deltagelsesdemokrati, definitionen af disse begreber, de forskellige interessenters repræsentativitet og de nødvendige foranstaltninger på EU-plan. EØSU har navnlig understreget, at en gennemførelse af artikel 11 i EU-traktaten (5) har afgørende betydning for EU's søgen efter demokratisk legitimitet i borgernes øjne. |
| --- | --- |

2.1.

I en række af sine udtalelser har EØSU undersøgt spørgsmålene om civil dialog og deltagelsesdemokrati, definitionen af disse begreber, de forskellige interessenters repræsentativitet og de nødvendige foranstaltninger på EU-plan. EØSU har navnlig understreget, at en gennemførelse af artikel 11 i EU-traktaten (5) har afgørende betydning for EU's søgen efter demokratisk legitimitet i borgernes øjne.

| 2.2. | Men spørgsmålet om, hvordan økonomiske midler kan medvirke til at fremme et aktivt medborgerskab og et deltagelsesbaseret demokrati, er endnu ikke blevet behandlet i en særskilt udtalelse. |
| --- | --- |

2.2.

Men spørgsmålet om, hvordan økonomiske midler kan medvirke til at fremme et aktivt medborgerskab og et deltagelsesbaseret demokrati, er endnu ikke blevet behandlet i en særskilt udtalelse.

| 2.3. | Der er nu et presserende behov for at analysere fordelingen og effektiviteten af EU’s finansielle midler i den retning, eftersom EU-institutionerne forbereder sig på at drøfte forslaget om den flerårige finansielle ramme efter 2020 og står over for at træffe en beslutning vedrørende revision af finansforordningen. |
| --- | --- |

2.3.

Der er nu et presserende behov for at analysere fordelingen og effektiviteten af EU’s finansielle midler i den retning, eftersom EU-institutionerne forbereder sig på at drøfte forslaget om den flerårige finansielle ramme efter 2020 og står over for at træffe en beslutning vedrørende revision af finansforordningen.

| 2.4. | Spørgsmålet vedrørende finansiering hænger også sammen med en anerkendelse af de forskellige aktørers særegne status og rolle i den europæiske civile dialog. EØSU har allerede ved flere lejligheder udtalt sig om behovet for en statut for den europæiske forening (6). |
| --- | --- |

2.4.

Spørgsmålet vedrørende finansiering hænger også sammen med en anerkendelse af de forskellige aktørers særegne status og rolle i den europæiske civile dialog. EØSU har allerede ved flere lejligheder udtalt sig om behovet for en statut for den europæiske forening (6).

| 2.5. | I forbindelse med nærværende udtalelse forstår man ved begrebet »civilsamfundsorganisationer« ikkestatslige non-profitorganisationer, der er uafhængige af offentlige institutioner eller kommercielle interesser, og hvis tiltag bidrager til målsætningen i chartret om grundlæggende rettigheder, såsom social inklusion, borgernes aktive deltagelse, bæredygtig udvikling i alle dens former, uddannelse, sundhed, beskæftigelse, forbrugerrettigheder, hjælp til migranter og flygtninge og grundlæggende rettigheder (7). |
| --- | --- |

2.5.

I forbindelse med nærværende udtalelse forstår man ved begrebet »civilsamfundsorganisationer« ikkestatslige non-profitorganisationer, der er uafhængige af offentlige institutioner eller kommercielle interesser, og hvis tiltag bidrager til målsætningen i chartret om grundlæggende rettigheder, såsom social inklusion, borgernes aktive deltagelse, bæredygtig udvikling i alle dens former, uddannelse, sundhed, beskæftigelse, forbrugerrettigheder, hjælp til migranter og flygtninge og grundlæggende rettigheder (7).

3.   Civilsamfundsorganisationernes rolle

| 3.1. | Et engageret, pluralistisk og uafhængigt civilsamfund spiller en afgørende rolle for fremme af borgernes aktive deltagelse i den demokratiske proces og i regeringsførelse og gennemsigtighed på EU- og nationalt plan. Det kan også bidrage til mere retfærdige og effektive politikker samt fremme en bæredygtig udvikling og en inklusiv vækst (8). Civilsamfundsorganisationerne muliggør en øget deltagelse og bidrager til fastlæggelse af europæiske politikker (9), eftersom de er i stand til at »nå de mest udsatte og dårligst stillede befolkningsgrupper og give dem, der ikke bliver tilstrækkeligt hørt (...), mulighed for komme til orde«. |
| --- | --- |

3.1.

Et engageret, pluralistisk og uafhængigt civilsamfund spiller en afgørende rolle for fremme af borgernes aktive deltagelse i den demokratiske proces og i regeringsførelse og gennemsigtighed på EU- og nationalt plan. Det kan også bidrage til mere retfærdige og effektive politikker samt fremme en bæredygtig udvikling og en inklusiv vækst (8). Civilsamfundsorganisationerne muliggør en øget deltagelse og bidrager til fastlæggelse af europæiske politikker (9), eftersom de er i stand til at »nå de mest udsatte og dårligst stillede befolkningsgrupper og give dem, der ikke bliver tilstrækkeligt hørt (...), mulighed for komme til orde«.

| 3.2. | Ud over deres civile og sociale funktioner sætter civilsamfundsorganisationerne for nogles vedkommende også ind over for den såkaldte »sociale og solidariske økonomi« og bidrager endda på betragtelig vis til jobskabelse. |
| --- | --- |

3.2.

Ud over deres civile og sociale funktioner sætter civilsamfundsorganisationerne for nogles vedkommende også ind over for den såkaldte »sociale og solidariske økonomi« og bidrager endda på betragtelig vis til jobskabelse.

| 3.3. | Det særlige ved civilsamfundsorganisationerne er, at de i forbindelse med forskellige projekter formår at være samlingspunkt for for det meste meget motiverede frivillige og engagerede ansatte. Det frivillige arbejde som et aktivt udtryk for et samfundsengagement, som gør det muligt at styrke de fælles europæiske værdier såsom solidaritet og social samhørighed, skal drage fordel af et gunstigt miljø (10). |
| --- | --- |

3.3.

Det særlige ved civilsamfundsorganisationerne er, at de i forbindelse med forskellige projekter formår at være samlingspunkt for for det meste meget motiverede frivillige og engagerede ansatte. Det frivillige arbejde som et aktivt udtryk for et samfundsengagement, som gør det muligt at styrke de fælles europæiske værdier såsom solidaritet og social samhørighed, skal drage fordel af et gunstigt miljø (10).

| 3.4. | Et ægte deltagelsesbaseret demokrati har behov for formidlingsorganer (fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer og SMV'er, ngo'er og andre almennyttige aktører, osv.) for at inddrage borgerne og fremme et folkeligt og medborgerligt engagement i de europæiske udfordringer og opbygge et mere retfærdigt, solidarisk og inklusivt Europa. For at der kan eksistere et stærkt og mangfoldigt organiseret civilsamfund, er der behov for den fornødne offentlige finansiering og en ramme, der letter adgangen til forskellige former for privat finansiering. |
| --- | --- |

3.4.

Et ægte deltagelsesbaseret demokrati har behov for formidlingsorganer (fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer og SMV'er, ngo'er og andre almennyttige aktører, osv.) for at inddrage borgerne og fremme et folkeligt og medborgerligt engagement i de europæiske udfordringer og opbygge et mere retfærdigt, solidarisk og inklusivt Europa. For at der kan eksistere et stærkt og mangfoldigt organiseret civilsamfund, er der behov for den fornødne offentlige finansiering og en ramme, der letter adgangen til forskellige former for privat finansiering.

4.   De forskellige former for finansiering

| 4.1. | På Europæisk plan findes der adskillige programmer i en bred vifte af sektorer (uddannelse, kultur, samfund, medborgerskab, miljø, grundlæggende rettigheder, forskning, internationalt samarbejde, humanitær bistand, sundhed osv.), som omfatter specifikke mål for civilsamfundets deltagelse, navnlig i form af projekter. Institutionerne har også udviklet driftstilskud, navnlig for at fremme netværkssamarbejde mellem de nationale organisationer, som arbejder inden for forskellige sektorer og samfundsmæssige spørgsmål. Denne finansielle støtte bidrager således til udformningen af en »offentlig meningsdannelse i Europa«. |
| --- | --- |

4.1.

På Europæisk plan findes der adskillige programmer i en bred vifte af sektorer (uddannelse, kultur, samfund, medborgerskab, miljø, grundlæggende rettigheder, forskning, internationalt samarbejde, humanitær bistand, sundhed osv.), som omfatter specifikke mål for civilsamfundets deltagelse, navnlig i form af projekter. Institutionerne har også udviklet driftstilskud, navnlig for at fremme netværkssamarbejde mellem de nationale organisationer, som arbejder inden for forskellige sektorer og samfundsmæssige spørgsmål. Denne finansielle støtte bidrager således til udformningen af en »offentlig meningsdannelse i Europa«.

| 4.2. | For så vidt angår udvidelsen og eksterne politikker, navnlig det internationale samarbejde og humanitær bistand, har EU udviklet en proaktiv politik til fremme af et selvstændigt fungerende civilsamfund, herunder igennem specifikke foranstaltninger. EU er desuden en af de største globale bidragydere af udviklings- og humanitær bistand, og de europæiske borgere støtter i høj grad denne tilgang (11). |
| --- | --- |

4.2.

For så vidt angår udvidelsen og eksterne politikker, navnlig det internationale samarbejde og humanitær bistand, har EU udviklet en proaktiv politik til fremme af et selvstændigt fungerende civilsamfund, herunder igennem specifikke foranstaltninger. EU er desuden en af de største globale bidragydere af udviklings- og humanitær bistand, og de europæiske borgere støtter i høj grad denne tilgang (11).

| 4.3. | For så vidt angår den interne politik er der ikke foretaget nogen fornyet vurdering af relationen mellem EU og civilsamfundsorganisationerne (navnlig inden for rammerne af artikel 11 i EU-traktaten) siden det første diskussionsoplæg, som Kommissionen fremlagde i år 2000 i forbindelse med den administrative reform, hvor man understregede behovet for at opretholde et højt niveau af offentlig støtte for at styrke ngo’ernes rolle, fastlægge en sammenhængende tilgang inden for Kommissionens tjenestegrene og forbedre forvaltningen af tilskud. |
| --- | --- |

4.3.

For så vidt angår den interne politik er der ikke foretaget nogen fornyet vurdering af relationen mellem EU og civilsamfundsorganisationerne (navnlig inden for rammerne af artikel 11 i EU-traktaten) siden det første diskussionsoplæg, som Kommissionen fremlagde i år 2000 i forbindelse med den administrative reform, hvor man understregede behovet for at opretholde et højt niveau af offentlig støtte for at styrke ngo’ernes rolle, fastlægge en sammenhængende tilgang inden for Kommissionens tjenestegrene og forbedre forvaltningen af tilskud.

| 4.4. | Økonomiske midler til civilsamfundsorganisationerne hentes hovedsageligt fra områderne humanitær bistand og internationalt samarbejde. Ifølge data fra 2015 blev der blevet bevilget 1,2 mia. EUR til finansiering af ngo'er (mere eller mindre 15 % af udgiftsområdet »Et globalt Europa«) (12), samtidig med at finansieringen af civilsamfundsorganisationerne på andre områder var ret begrænset: 0,08 % af udgiftsområdet »Bæredygtig vækst: naturressourcer«, 2,5 % af udgiftsområdet »Sikkerhed og unionsborgerskab« og mindre end 0,009 % af udgiftsområdet »Intelligent og inklusiv vækst«. Det er derfor på høje tid at foretage en evaluering af beløbene, men også af effektiviteten af de trufne foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.4.

Økonomiske midler til civilsamfundsorganisationerne hentes hovedsageligt fra områderne humanitær bistand og internationalt samarbejde. Ifølge data fra 2015 blev der blevet bevilget 1,2 mia. EUR til finansiering af ngo'er (mere eller mindre 15 % af udgiftsområdet »Et globalt Europa«) (12), samtidig med at finansieringen af civilsamfundsorganisationerne på andre områder var ret begrænset: 0,08 % af udgiftsområdet »Bæredygtig vækst: naturressourcer«, 2,5 % af udgiftsområdet »Sikkerhed og unionsborgerskab« og mindre end 0,009 % af udgiftsområdet »Intelligent og inklusiv vækst«. Det er derfor på høje tid at foretage en evaluering af beløbene, men også af effektiviteten af de trufne foranstaltninger.

5.   Adgangen til offentlige midler og indskrænkningen af civilsamfundets spillerum

| 5.1. | Nylige undersøgelser og rundspørger viser sammen med foranstaltninger, der er udviklet i enkelte EU-lande, også, at civilsamfundets spillerum forringes på nationalt plan i nogle af EU's medlemsstater (13). Revisionen af den finansielle ramme efter 2020 og revisionen af visse igangværende finansieringsprogrammer vil ikke kunne se bort fra denne nye situation. |
| --- | --- |

5.1.

Nylige undersøgelser og rundspørger viser sammen med foranstaltninger, der er udviklet i enkelte EU-lande, også, at civilsamfundets spillerum forringes på nationalt plan i nogle af EU's medlemsstater (13). Revisionen af den finansielle ramme efter 2020 og revisionen af visse igangværende finansieringsprogrammer vil ikke kunne se bort fra denne nye situation.

| 5.2. | Den seneste lov i Ungarn om gennemsigtighed blandt de organisationer, der modtager udenlandske midler, og som blev vedtaget i juni 2017, er blevet fordømt af Kommissionen, Europa-Parlamentet og Europarådet. Dette viser, hvorfor Kommissionen er nødt til at sørge for, at de foranstaltninger, der træffes for at tage kampen op mod finansiering af terrorisme og hvidvaskning af penge, ikke får utilsigtede konsekvenser for civilsamfundsorganisationernes adgang til finansiering og lån. |
| --- | --- |

5.2.

Den seneste lov i Ungarn om gennemsigtighed blandt de organisationer, der modtager udenlandske midler, og som blev vedtaget i juni 2017, er blevet fordømt af Kommissionen, Europa-Parlamentet og Europarådet. Dette viser, hvorfor Kommissionen er nødt til at sørge for, at de foranstaltninger, der træffes for at tage kampen op mod finansiering af terrorisme og hvidvaskning af penge, ikke får utilsigtede konsekvenser for civilsamfundsorganisationernes adgang til finansiering og lån.

| 5.3. | I mange europæiske lande er vi vidne til fremkomsten af foranstaltninger, der går ud på at indføre betingelser for støtte til civilsamfundsorganisationer og dermed begrænser deres rolle som støtte for civilsamfundet og deres mulighed for at optræde som part i retssager (14). |
| --- | --- |

5.3.

I mange europæiske lande er vi vidne til fremkomsten af foranstaltninger, der går ud på at indføre betingelser for støtte til civilsamfundsorganisationer og dermed begrænser deres rolle som støtte for civilsamfundet og deres mulighed for at optræde som part i retssager (14).

| 5.4. | I mange lande har den finansielle og økonomiske krise betydet, at den offentlige støtte til civilsamfundsorganisationer er blevet begrænset og/eller er blevet lagt om til kortsigtede tilskud. Finansieringsformer, der hovedsageligt fokuserer på projekter, kan tvinge civilsamfundsorganisationerne til at tilpasse deres prioriteter og fjerne dem fra deres oprindelige mission og samfundsmæssige behov. I visse lande har regeringer givet støtte til organisationer, der lægger sig op ad deres strategiske linje (på bekostning af andre organisationer), og skabt en atmosfære af politisk indforståethed, og man konstaterer en voksende mangel på gennemsigtighed i udbetalingen af tilskuddene. |
| --- | --- |

5.4.

I mange lande har den finansielle og økonomiske krise betydet, at den offentlige støtte til civilsamfundsorganisationer er blevet begrænset og/eller er blevet lagt om til kortsigtede tilskud. Finansieringsformer, der hovedsageligt fokuserer på projekter, kan tvinge civilsamfundsorganisationerne til at tilpasse deres prioriteter og fjerne dem fra deres oprindelige mission og samfundsmæssige behov. I visse lande har regeringer givet støtte til organisationer, der lægger sig op ad deres strategiske linje (på bekostning af andre organisationer), og skabt en atmosfære af politisk indforståethed, og man konstaterer en voksende mangel på gennemsigtighed i udbetalingen af tilskuddene.

| 5.5. | EØSU opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge opfyldelsen af forhåndsbetingelserne i forbindelse med evalueringen af programmerne samt partnerskabsaftalerne, især vedrørende beskæftigelse, social inklusion og ikkeforskelsbehandling, miljø, ligestilling mellem kønnene, rettigheder for personer med handicap, inddragelse af civilsamfundsorganisationer og styrkelse af deres institutionelle kapacitet (15) og gennemsigtighed i procedurerne for tildeling af kontrakter, og til at tilbageholde betalinger, når disse ikke opfyldes. EØSU minder ligeledes Kommissionen om at overvåge gennemførelsen af artikel 125 om forvaltningsmyndigheders pligt til at anvende gennemsigtige og ikke-diskriminerende udvælgelsesprocedurer og -kriterier. EØSU opfordrer Den Europæiske Revisionsret til at vurdere overholdelsen af disse bestemmelser, for så vidt angår udvælgelsesprocedurerne for NGO'er, i sin kommende rapport. |
| --- | --- |

5.5.

EØSU opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge opfyldelsen af forhåndsbetingelserne i forbindelse med evalueringen af programmerne samt partnerskabsaftalerne, især vedrørende beskæftigelse, social inklusion og ikkeforskelsbehandling, miljø, ligestilling mellem kønnene, rettigheder for personer med handicap, inddragelse af civilsamfundsorganisationer og styrkelse af deres institutionelle kapacitet (15) og gennemsigtighed i procedurerne for tildeling af kontrakter, og til at tilbageholde betalinger, når disse ikke opfyldes. EØSU minder ligeledes Kommissionen om at overvåge gennemførelsen af artikel 125 om forvaltningsmyndigheders pligt til at anvende gennemsigtige og ikke-diskriminerende udvælgelsesprocedurer og -kriterier. EØSU opfordrer Den Europæiske Revisionsret til at vurdere overholdelsen af disse bestemmelser, for så vidt angår udvælgelsesprocedurerne for NGO'er, i sin kommende rapport.

| 5.6. | Den stigende ekstremisme og populisme og udemokratiske love udgør en udfordring for hele det demokratiske regelsæt og skaber et fjendtligt miljø for formidlingsorganerne. Der er derfor behov for at bekræfte betydningen af civilsamfundsorganisationernes rolle og øge EU’s økonomisk støtte til dem. |
| --- | --- |

5.6.

Den stigende ekstremisme og populisme og udemokratiske love udgør en udfordring for hele det demokratiske regelsæt og skaber et fjendtligt miljø for formidlingsorganerne. Der er derfor behov for at bekræfte betydningen af civilsamfundsorganisationernes rolle og øge EU’s økonomisk støtte til dem.

| 5.7. | EØSU går ind for, at der udnævnes en EU-ombudsmand for borgerlige frihedsrettigheder, som ngo’erne kan indberette hændelser til i forbindelse med chikane eller begrænsning af deres arbejde. |
| --- | --- |

5.7.

EØSU går ind for, at der udnævnes en EU-ombudsmand for borgerlige frihedsrettigheder, som ngo’erne kan indberette hændelser til i forbindelse med chikane eller begrænsning af deres arbejde.

6.   De mulige svar på europæisk plan

| 6.1. | EØSU mener, at der bør tilrettelægges en politisk og lovgivningsmæssig ramme på europæisk og nationalt plan for at fremme udviklingen af et mangfoldigt europæisk civilsamfund, hvis aktiviteter er en fuldgyldig del af de værdier, som de grundlæggende rettigheder afspejler. |
| --- | --- |

6.1.

EØSU mener, at der bør tilrettelægges en politisk og lovgivningsmæssig ramme på europæisk og nationalt plan for at fremme udviklingen af et mangfoldigt europæisk civilsamfund, hvis aktiviteter er en fuldgyldig del af de værdier, som de grundlæggende rettigheder afspejler.

| 6.2. | EU-institutionerne bør fremme et positivt billede af civilsamfundets organisationer samt bevare deres uafhængighed navnlig ved at styrke deres handlekraft og engagement inden for social innovation og samfundsengagement, som ofte er forbundet med finansiering. |
| --- | --- |

6.2.

EU-institutionerne bør fremme et positivt billede af civilsamfundets organisationer samt bevare deres uafhængighed navnlig ved at styrke deres handlekraft og engagement inden for social innovation og samfundsengagement, som ofte er forbundet med finansiering.

| 6.3. | EU-institutionerne kunne tage skridt til at anerkende og etablere partnerskaber med europæiske repræsentative sammenslutninger, ligesom visse medlemsstater har gjort på nationalt plan gennem »gensidige forpligtelser« eller »pagter«, og på den måde skabe betingelserne for en ægte europæisk civil dialog og derved gennemføre artikel 11 i EU-traktaten og andre relevante internationale forpligtelser (16). |
| --- | --- |

6.3.

EU-institutionerne kunne tage skridt til at anerkende og etablere partnerskaber med europæiske repræsentative sammenslutninger, ligesom visse medlemsstater har gjort på nationalt plan gennem »gensidige forpligtelser« eller »pagter«, og på den måde skabe betingelserne for en ægte europæisk civil dialog og derved gennemføre artikel 11 i EU-traktaten og andre relevante internationale forpligtelser (16).

| 6.4. | Det er også på høje tid at genoptage diskussionen om en statut for europæiske foreninger, som Kommissionen fremsatte forslag om i 1992 (17), foruden en europæisk statut for stiftelser. Dette vil fremme anerkendelsen af civilsamfundsorganisationerne og samarbejdet mellem dem på europæisk plan og derved supplere statutten for det europæiske selskab, som blev vedtaget i 2004 (18). |
| --- | --- |

6.4.

Det er også på høje tid at genoptage diskussionen om en statut for europæiske foreninger, som Kommissionen fremsatte forslag om i 1992 (17), foruden en europæisk statut for stiftelser. Dette vil fremme anerkendelsen af civilsamfundsorganisationerne og samarbejdet mellem dem på europæisk plan og derved supplere statutten for det europæiske selskab, som blev vedtaget i 2004 (18).

| 6.5. | EØSU mener, at EU bør tilskynde medlemsstaterne til at opretholde eksisterende og udvikle nye skattemæssige incitamenter til private donationer for at kanalisere en del af deres skatteindtægter til civilsamfundsorganisationerne, samtidig med at man fjerner hindringer for grænseoverskridende donationer ved at koordinere skattelovgivninger og -procedurer og investerer i velgørenhed i hele EU. |
| --- | --- |

6.5.

EØSU mener, at EU bør tilskynde medlemsstaterne til at opretholde eksisterende og udvikle nye skattemæssige incitamenter til private donationer for at kanalisere en del af deres skatteindtægter til civilsamfundsorganisationerne, samtidig med at man fjerner hindringer for grænseoverskridende donationer ved at koordinere skattelovgivninger og -procedurer og investerer i velgørenhed i hele EU.

| 6.6. | Vedrørende den fremtidige flerårige finansielle ramme (FFR) opfordrer EØSU budgetmyndighederne til at øge midlerne til civilsamfundsorganisationerne, herunder i form af driftstilskud og flerårig finansiering for at sætte skub i initiativerne på langt sigt. |
| --- | --- |

6.6.

Vedrørende den fremtidige flerårige finansielle ramme (FFR) opfordrer EØSU budgetmyndighederne til at øge midlerne til civilsamfundsorganisationerne, herunder i form af driftstilskud og flerårig finansiering for at sætte skub i initiativerne på langt sigt.

| 6.7. | Siden vedtagelsen af chartret om grundlæggende rettigheder har der ikke været noget egentligt støtteprogram for civilsamfundet i forhold til menneskerettigheder i EU's medlemsstater. Den vigtige støtte, der blev givet til civilsamfundet i staterne i Central- og Østeuropa i forbindelse med deres tiltrædelse af Unionen, er ikke blevet opretholdt gennem andre finansieringsmekanismer. De seneste begivenheder med terrorismens udbredelse og ekstremistiske og/eller populistiske bevægelser har vist, at der er behov for større investeringer i civilsamfundet for at sikre samhørighed mellem lande med henblik på udvikling af civilsamfundet. |
| --- | --- |

6.7.

Siden vedtagelsen af chartret om grundlæggende rettigheder har der ikke været noget egentligt støtteprogram for civilsamfundet i forhold til menneskerettigheder i EU's medlemsstater. Den vigtige støtte, der blev givet til civilsamfundet i staterne i Central- og Østeuropa i forbindelse med deres tiltrædelse af Unionen, er ikke blevet opretholdt gennem andre finansieringsmekanismer. De seneste begivenheder med terrorismens udbredelse og ekstremistiske og/eller populistiske bevægelser har vist, at der er behov for større investeringer i civilsamfundet for at sikre samhørighed mellem lande med henblik på udvikling af civilsamfundet.

| 6.8. | EØSU opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om en EU-fond (19) for demokrati, menneskerettigheder og værdier, der skal udstyres med et ambitiøst budget og være direkte tilgængeligt for civilsamfundsorganisationer rundt omkring i Europa, herunder menneskerettighedsforkæmpere, som fremmer og beskytter EU’s grundlæggende værdier. Fonden bør dække driftsomkostninger samt klage- og overvågningsaktiviteter og bør forvaltes uafhængigt på linje med Den Europæiske Demokratifond (20) med deltagelse af repræsentanter for EØSU. |
| --- | --- |

6.8.

EØSU opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om en EU-fond (19) for demokrati, menneskerettigheder og værdier, der skal udstyres med et ambitiøst budget og være direkte tilgængeligt for civilsamfundsorganisationer rundt omkring i Europa, herunder menneskerettighedsforkæmpere, som fremmer og beskytter EU’s grundlæggende værdier. Fonden bør dække driftsomkostninger samt klage- og overvågningsaktiviteter og bør forvaltes uafhængigt på linje med Den Europæiske Demokratifond (20) med deltagelse af repræsentanter for EØSU.

| 6.9. | Programmet for Borgernes Europa er det eneste europæiske program, der specifikt bidrager til at begrænse det demokratiske underskud ved at give alle borgere mulighed for at deltage direkte i den europæiske integrationsproces, men det råder over alt for begrænsede midler. I den nuværende situation, hvor der stilles spørgsmålstegn ved de europæiske værdier og demokratiet, mener EØSU, at et sådant program bør bevilges 500 millioner EUR i den næste flerårige finansielle ramme, således som foreslået af Europa-Parlamentet (21). Samtidig bør man øge de Erasmus+-aktioner, der er møntet på civilsamfundet. |
| --- | --- |

6.9.

Programmet for Borgernes Europa er det eneste europæiske program, der specifikt bidrager til at begrænse det demokratiske underskud ved at give alle borgere mulighed for at deltage direkte i den europæiske integrationsproces, men det råder over alt for begrænsede midler. I den nuværende situation, hvor der stilles spørgsmålstegn ved de europæiske værdier og demokratiet, mener EØSU, at et sådant program bør bevilges 500 millioner EUR i den næste flerårige finansielle ramme, således som foreslået af Europa-Parlamentet (21). Samtidig bør man øge de Erasmus+-aktioner, der er møntet på civilsamfundet.

| 6.10. | De fleste civilsamfundsorganisationer har svært ved at få adgang til strukturfondsmidlerne, navnlig på grund af den krævede medfinansiering. Bestemmelserne om teknisk assistance, der går ud på at støtte kapacitetsudviklingen, anvendes derfor ikke i tilstrækkelig grad og er ofte forbeholdt offentlige administrationer. Adfærdskodeksen for partnerskabsaftaler med civilsamfundet, som er det centrale instrument, er ikke blevet ordenligt anvendt i de fleste lande (22). Selv når civilsamfundsorganisationerne indbydes til at deltage i tilsynsudvalgene, er deres rolle begrænset. |
| --- | --- |

6.10.

De fleste civilsamfundsorganisationer har svært ved at få adgang til strukturfondsmidlerne, navnlig på grund af den krævede medfinansiering. Bestemmelserne om teknisk assistance, der går ud på at støtte kapacitetsudviklingen, anvendes derfor ikke i tilstrækkelig grad og er ofte forbeholdt offentlige administrationer. Adfærdskodeksen for partnerskabsaftaler med civilsamfundet, som er det centrale instrument, er ikke blevet ordenligt anvendt i de fleste lande (22). Selv når civilsamfundsorganisationerne indbydes til at deltage i tilsynsudvalgene, er deres rolle begrænset.

| 6.11. | EØSU opfordrer Kommissionen til at reagere fluks med relevante foranstaltninger, herunder overtrædelsesprocedurer mod medlemsstaterne, i de tilfælde hvor nationale administrative og retlige bestemmelser begrænser nationale civilsamfundsorganisationers adgang til EU-fonde, og hvor finansieringen pålægges betingelser, der begrænser disse organisationers aktiviteter. |
| --- | --- |

6.11.

EØSU opfordrer Kommissionen til at reagere fluks med relevante foranstaltninger, herunder overtrædelsesprocedurer mod medlemsstaterne, i de tilfælde hvor nationale administrative og retlige bestemmelser begrænser nationale civilsamfundsorganisationers adgang til EU-fonde, og hvor finansieringen pålægges betingelser, der begrænser disse organisationers aktiviteter.

| 6.12. | Gennem deres forbindelser og faste kontakt med borgerne og aktiviteterne på lokalt plan er civilsamfundsorganisationerne bevidste om de samfundsmæssige udfordringer og behov. Ikke desto mindre spiller de kun en meget lille rolle inden for forskningen. Ikke desto mindre spiller de kun en meget lille rolle inden for forskningen. EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) omfatter også hindringer for civilsamfundsorganisationernes adgang. EØSU opfordrer til en mere detaljeret drøftelse om, hvordan man kan fremme forbindelserne mellem forskere og civilsamfundet og foreslår et nyt afsnit om samfundsengagement og demokrati under søjlen Samfundsmæssige udfordringer i det kommende forskningsrammeprogram. |
| --- | --- |

6.12.

Gennem deres forbindelser og faste kontakt med borgerne og aktiviteterne på lokalt plan er civilsamfundsorganisationerne bevidste om de samfundsmæssige udfordringer og behov. Ikke desto mindre spiller de kun en meget lille rolle inden for forskningen. Ikke desto mindre spiller de kun en meget lille rolle inden for forskningen. EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) omfatter også hindringer for civilsamfundsorganisationernes adgang. EØSU opfordrer til en mere detaljeret drøftelse om, hvordan man kan fremme forbindelserne mellem forskere og civilsamfundet og foreslår et nyt afsnit om samfundsengagement og demokrati under søjlen Samfundsmæssige udfordringer i det kommende forskningsrammeprogram.

| 6.13. | Ungdomsarbejdsløsheden er stadig meget høj og udgør et af de største problemer, som EU står over for, med et stigende antal unge, der er i fare for social udstødelse. I den forbindelse bør de europæiske finansielle midler i højere grad støtte civilsamfundsorganisationer, som engagerer sig i udvikling af de unges kvalifikationer og kompetencer gennem ikkeformel uddannelse. |
| --- | --- |

6.13.

Ungdomsarbejdsløsheden er stadig meget høj og udgør et af de største problemer, som EU står over for, med et stigende antal unge, der er i fare for social udstødelse. I den forbindelse bør de europæiske finansielle midler i højere grad støtte civilsamfundsorganisationer, som engagerer sig i udvikling af de unges kvalifikationer og kompetencer gennem ikkeformel uddannelse.

| 6.14. | I den kulturelle sektor er de færreste tilskud tilpasset civilsamfundsorganisationernes behov, som derfor er afskåret fra forskellige tilgængelige finansieringsinstrumenter såsom lån. Der er ikke gjort noget reelt for den europæiske kulturelle dimension i en tid, hvor identitetsmæssige og populistiske ytringer bliver mere og mere udbredt. EU bør, navnlig gennem programmet »Et kreativt Europa«, også i højere grad støtte uafhængige kulturelle produktioner samt investere i ikkekommercielle lokale mediers udvikling og bæredygtighed. |
| --- | --- |

6.14.

I den kulturelle sektor er de færreste tilskud tilpasset civilsamfundsorganisationernes behov, som derfor er afskåret fra forskellige tilgængelige finansieringsinstrumenter såsom lån. Der er ikke gjort noget reelt for den europæiske kulturelle dimension i en tid, hvor identitetsmæssige og populistiske ytringer bliver mere og mere udbredt. EU bør, navnlig gennem programmet »Et kreativt Europa«, også i højere grad støtte uafhængige kulturelle produktioner samt investere i ikkekommercielle lokale mediers udvikling og bæredygtighed.

| 6.15. | For så vidt angår udviklingssamarbejdet bør EU engagere sig yderligere i samarbejdstiltag, der fokuserer på befolkningerne, også ud fra et aspekt om lighed mellem kønnene, forvaltning, menneskerettigheder, miljørettigheder, modstandsdygtighed over for klimaændringer, uddannelse samt social beskyttelse, navnlig via en tematisk tilgang land for land, som omfatter et tæt samarbejde med civilsamfundet. |
| --- | --- |

6.15.

For så vidt angår udviklingssamarbejdet bør EU engagere sig yderligere i samarbejdstiltag, der fokuserer på befolkningerne, også ud fra et aspekt om lighed mellem kønnene, forvaltning, menneskerettigheder, miljørettigheder, modstandsdygtighed over for klimaændringer, uddannelse samt social beskyttelse, navnlig via en tematisk tilgang land for land, som omfatter et tæt samarbejde med civilsamfundet.

| 6.16. | Når man udarbejder den fremtidige, flerårige finansielle ramme, bør der også tages højde for målene for bæredygtig udvikling samt prioriteter for ligestilling mellem kønnene. |
| --- | --- |

6.16.

Når man udarbejder den fremtidige, flerårige finansielle ramme, bør der også tages højde for målene for bæredygtig udvikling samt prioriteter for ligestilling mellem kønnene.

| 6.17. | En styrkelse af civilsamfundet betyder også forbedret adgang til finansiering for de mindste organisationer og de dårligst stillede grupper i samfundet. Kommissionen bør i den forbindelse sørge for forskellige finansieringsmuligheder samt gøre en mere samlet indsats for administrativ forenkling. Der burde på mere systematisk vis forefindes mekanismer til viderefordeling (eller kaskadetilskud), således som det er iværksat under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder og inden for rammerne af EØS-tilskud. Tilskuddene bør tildeles af en uafhængig, national operatør gennem en udbudsprocedure (23). |
| --- | --- |

6.17.

En styrkelse af civilsamfundet betyder også forbedret adgang til finansiering for de mindste organisationer og de dårligst stillede grupper i samfundet. Kommissionen bør i den forbindelse sørge for forskellige finansieringsmuligheder samt gøre en mere samlet indsats for administrativ forenkling. Der burde på mere systematisk vis forefindes mekanismer til viderefordeling (eller kaskadetilskud), således som det er iværksat under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder og inden for rammerne af EØS-tilskud. Tilskuddene bør tildeles af en uafhængig, national operatør gennem en udbudsprocedure (23).

| 6.18. | Civilsamfundsorganisationerne i Central- og Østeuropa har stadig forholdsmæssigt mere begrænset adgang til midlerne. Kommissionen bør styrke sine informationstiltag om de forskellige fonde, der er møntet på civilsamfundsorganisationer, og i højere grad fremme partnerskaber mellem organisationer. |
| --- | --- |

6.18.

Civilsamfundsorganisationerne i Central- og Østeuropa har stadig forholdsmæssigt mere begrænset adgang til midlerne. Kommissionen bør styrke sine informationstiltag om de forskellige fonde, der er møntet på civilsamfundsorganisationer, og i højere grad fremme partnerskaber mellem organisationer.

| 6.19. | Det ville også være nyttigt at iværksætte en mere systematisk opfølgning og en støtte til de støttemodtagende organisationer ved at tilbyde uddannelse om de kontraktmæssige forpligtelser og revisioner, men også til de forskellige generaldirektorater, der er ansvarlige for gennemførelsen af finansforordningen. |
| --- | --- |

6.19.

Det ville også være nyttigt at iværksætte en mere systematisk opfølgning og en støtte til de støttemodtagende organisationer ved at tilbyde uddannelse om de kontraktmæssige forpligtelser og revisioner, men også til de forskellige generaldirektorater, der er ansvarlige for gennemførelsen af finansforordningen.

| 6.20. | Databaser, der omfatter en beskrivelse af de projekter, der allerede er gennemført, og eksempler på god praksis, bør være tilgængelige for de potentielle kandidater for at fremme innovationen og partnerskaberne. Kommissionen bør fortsætte sin indsats for at lette den administrative byrde i ansøgningsprocessen samt i den økonomiske forvaltning, navnlig gennem en unik online-ansøgningsprocedure for de forskellige programmer. |
| --- | --- |

6.20.

Databaser, der omfatter en beskrivelse af de projekter, der allerede er gennemført, og eksempler på god praksis, bør være tilgængelige for de potentielle kandidater for at fremme innovationen og partnerskaberne. Kommissionen bør fortsætte sin indsats for at lette den administrative byrde i ansøgningsprocessen samt i den økonomiske forvaltning, navnlig gennem en unik online-ansøgningsprocedure for de forskellige programmer.

| 6.21. | Evalueringen af de programmer, der forvaltes direkte af Kommissionen, bør være mere gennemsigtig, men også mere detaljeret i betragtning af de mange ansøgninger om EU-støtte og den lave succesrate. Med feedback ville de civilsamfundsorganisationer, der i første omgang ikke er kommet i betragtning, få mulighed for at forbedre sig, og tilliden til udvælgelsesprocessen ville blive øget. |
| --- | --- |

6.21.

Evalueringen af de programmer, der forvaltes direkte af Kommissionen, bør være mere gennemsigtig, men også mere detaljeret i betragtning af de mange ansøgninger om EU-støtte og den lave succesrate. Med feedback ville de civilsamfundsorganisationer, der i første omgang ikke er kommet i betragtning, få mulighed for at forbedre sig, og tilliden til udvælgelsesprocessen ville blive øget.

| 6.22. | Fristerne for udbudsbekendtgørelser, underskrivelse af kontrakter og betalinger bør reduceres kraftigt, så man begrænser behovet for banklån på grund af manglende likviditet. |
| --- | --- |

6.22.

Fristerne for udbudsbekendtgørelser, underskrivelse af kontrakter og betalinger bør reduceres kraftigt, så man begrænser behovet for banklån på grund af manglende likviditet.

| 6.23. | EØSU beder tillige Kommissionen om at tage beløbene for medfinansiering op til revision igen, navnlig for meget små organisationer, som har meget vanskeligt ved at fremskaffe andre midler, og organisationer, der er involveret i velgørenhed, som f.eks. forbrugerbeskyttelsesorganisationer, miljøorganisationer, menneskerettighedsorganisationer og organisationer, der arbejder for fremme af medborgerskab. Dette er især nødvendigt, da reglerne for medfinansiering gør den administrative byrde, der pålægges civilsamfundsorganisationerne, endnu større, med de risici, der er forbundet med de forskellige kontraktmæssige og finansielle bestemmelser mellem donorer. |
| --- | --- |

6.23.

EØSU beder tillige Kommissionen om at tage beløbene for medfinansiering op til revision igen, navnlig for meget små organisationer, som har meget vanskeligt ved at fremskaffe andre midler, og organisationer, der er involveret i velgørenhed, som f.eks. forbrugerbeskyttelsesorganisationer, miljøorganisationer, menneskerettighedsorganisationer og organisationer, der arbejder for fremme af medborgerskab. Dette er især nødvendigt, da reglerne for medfinansiering gør den administrative byrde, der pålægges civilsamfundsorganisationerne, endnu større, med de risici, der er forbundet med de forskellige kontraktmæssige og finansielle bestemmelser mellem donorer.

| 6.24. | EØSU bifalder i høj grad Kommissionens forslag i dens foreslåede revision af forordningen om de finansielle regler (24), om at man for de tilskudsberettigede udgifter tager højde for de frivilliges tid, og at man gør det lettere at tage naturalydelser i betragtning som medfinansiering. Forslaget er et direkte svar på den opfordring, som EØSU fremsatte i sin udtalelse om Statistiske værktøjer til måling af frivilligt arbejde (25). EØSU bifalder samtidig Europa-Parlamentets betænkning samt Rådets forslag om at indføre en undtagelse til reglen om non profit for almennyttige organisationer. EØSU opfordrer EU-institutionerne til at nå til enighed om den foreslåede tekst, der gør det muligt at foretage en retfærdig vurdering af de timer, som frivillige erlægger. |
| --- | --- |

6.24.

EØSU bifalder i høj grad Kommissionens forslag i dens foreslåede revision af forordningen om de finansielle regler (24), om at man for de tilskudsberettigede udgifter tager højde for de frivilliges tid, og at man gør det lettere at tage naturalydelser i betragtning som medfinansiering. Forslaget er et direkte svar på den opfordring, som EØSU fremsatte i sin udtalelse om Statistiske værktøjer til måling af frivilligt arbejde (25). EØSU bifalder samtidig Europa-Parlamentets betænkning samt Rådets forslag om at indføre en undtagelse til reglen om non profit for almennyttige organisationer. EØSU opfordrer EU-institutionerne til at nå til enighed om den foreslåede tekst, der gør det muligt at foretage en retfærdig vurdering af de timer, som frivillige erlægger.

| 6.25. | Gennemsigtigheden i adgangen og den finansielle kontrol bør forbedres gennem fastlæggelse af klare retningslinjer for Kommissionens revision, og i tilfælde af flere donorer tage højde for forhåndsevalueringer og udvælgelse af partnere samt for efterfølgende kontrol og revision, der foretages af de andre donorer. |
| --- | --- |

6.25.

Gennemsigtigheden i adgangen og den finansielle kontrol bør forbedres gennem fastlæggelse af klare retningslinjer for Kommissionens revision, og i tilfælde af flere donorer tage højde for forhåndsevalueringer og udvælgelse af partnere samt for efterfølgende kontrol og revision, der foretages af de andre donorer.

| 6.26. | Offentlighedens adgang til oplysninger om beløbene og hensigten med finansieringen bør lettes gennem en reform af Kommissionens system for finansiel gennemsigtighed. Dette bør omfatte årlige betalinger i stedet for flerårige forpligtelser og være mere tilforladeligt takket være en harmonisering af programmernes forskellige databaser. Samtidig bør ngo'er fortsat anvende de højeste gennemsigtighedsstandarder for selvrapportering. |
| --- | --- |

6.26.

Offentlighedens adgang til oplysninger om beløbene og hensigten med finansieringen bør lettes gennem en reform af Kommissionens system for finansiel gennemsigtighed. Dette bør omfatte årlige betalinger i stedet for flerårige forpligtelser og være mere tilforladeligt takket være en harmonisering af programmernes forskellige databaser. Samtidig bør ngo'er fortsat anvende de højeste gennemsigtighedsstandarder for selvrapportering.

| 6.27. | Endelig bør Kommissionen udvikle en konstruktiv dialog og opfølgning mellem de forskellige generaldirektorater og civilsamfundsorganisationer med henblik på at undersøge eksempler på god og dårlig praksis og udvikle en mere sammenhængende tilgang. |
| --- | --- |

6.27.

Endelig bør Kommissionen udvikle en konstruktiv dialog og opfølgning mellem de forskellige generaldirektorater og civilsamfundsorganisationer med henblik på at undersøge eksempler på god og dårlig praksis og udvikle en mere sammenhængende tilgang.

Bruxelles, den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  En sådan fond bør følge de samme målsætninger som det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder: http://www.eidhr.eu/whatis-eidhr#.

1

(2)  Den Europæiske Demokratifond er en uafhængig, tilskudsydende organisation, der blev grundlagt af EU og medlemsstaterne i 2013 for at fremhjælpe demokratiet i det europæiske naboskabsområde og derudover. Alle EU-medlemslande er medlemmer af Den Europæiske Demokratifonds styrelsesråd sammen med Europa-Parlamentets medlemmer og civilsamfundseksperter.

2

(3)  Europa-Parlamentets beslutning om gennemførelse af programmet »Europa for Borgerne«.

3

(4)  EUT C 170 af 5.6.2014, s. 11.

4

(5)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 8.

5

(6)  EUT C 318 af 23.12.2006, s. 163.

6

(7)  EUT C 88 af 11.4.2006, s. 41.

7

(8)  Hvidbog om europæiske styreformer, 25.7.2001.

8

(9)  COM(2000) 11 final.

9

(10)  Europæisk år for frivilligt arbejde 2011.

10

(11)  Se navnlig undersøgelsen fra 2017: http://ec.europa.eu/echo/eurobarometer_en.

11

(12)  EuropeAid — Generaldirektoratet for Udvikling og Samarbejde.

12

(13)  »Civic Space in Europe 2016«, Civicus Monitor.

13

(14)  Se også »Lobbying Act« i UK, der forhindrer ngo’er i at ytre sig under valgkampagner, samt den seneste folkeafstemning om EU-medlemskab og den igangværende revision af Irlands valglov (Electoral [Amendment] Act 2011), der sigter mod at forebygge tredjeparts indflydelse på valgkampagner, men hvor fortolkningen af »politiske hensigter« har givet anledning til kontroverser, herunder i forbindelse med finansiering af en kampagne til fordel for abort.

14

(15)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

15

(16)  Se eksempelvis forpligtelserne i de bæredygtige udviklingsmål og De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) med henblik på en struktureret dialog gennem passende finansiering.

16

(17)  EFT C 99 af 21.4.1992, s. 1.

17

(18)  Statut for det europæiske selskab.

18

(19)  En sådan fond bør følge de samme målsætninger som det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder: http://www.eidhr.eu/whatis-eidhr#.

19

(20)  Den Europæiske Demokratifond er en uafhængig, tilskudsydende organisation, der blev grundlagt af EU og medlemsstaterne i 2013 for at fremhjælpe demokratiet i det europæiske naboskabsområde og derudover. Alle EU-medlemslande er medlemmer af Den Europæiske Demokratifonds styrelsesråd sammen med Europa-Parlamentets medlemmer og civilsamfundseksperter.

20

(21)  Europa-Parlamentets beslutning om gennemførelse af programmet »Europa for Borgerne«.

21

(22)  Tematiske netværk — AEIDL-partnerskab.

22

(23)  Mid-term NGO evaluation released — EEA Grants.

23

(24)  COM(2016) 605 final.

24

(25)  EUT C 170 af 5.6.2014, s. 11.

25

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/16

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om landsbyer og mindre byer som katalysatorer for landdistriktsudvikling — udfordringer og muligheder

(initiativudtalelse)

(2018/C 081/03)

| Ordfører: | Tom JONES |
| --- | --- |

Ordfører:

Tom JONES

| Plenarforsamlingens beslutning | 22.9.2016 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 29, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 3.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 129/0/1 |

Plenarforsamlingens beslutning

22.9.2016

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 29, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

3.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

129/0/1

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

| 1.1. | Efter EØSU's opfattelse er der trods en mere skæv befolkningsfordeling og en tilbagegang i de traditionelle økonomiske aktiviteter i mange landsbyer og mindre byer tilstrækkelig dokumentation for god praksis til at være optimistisk med hensyn til en bæredygtig fremtid i mange, om ikke alle bebyggelser i landdistrikter. Sådanne bebyggelser kan være katalysatorer for en bredere fornyelse af landdistrikterne og en bæredygtig udvikling af disse. |
| --- | --- |

1.1.

Efter EØSU's opfattelse er der trods en mere skæv befolkningsfordeling og en tilbagegang i de traditionelle økonomiske aktiviteter i mange landsbyer og mindre byer tilstrækkelig dokumentation for god praksis til at være optimistisk med hensyn til en bæredygtig fremtid i mange, om ikke alle bebyggelser i landdistrikter. Sådanne bebyggelser kan være katalysatorer for en bredere fornyelse af landdistrikterne og en bæredygtig udvikling af disse.

| 1.2. | En vedvarende helhedsindsats, der omfatter menneskelige og finansielle ressourcer på alle forvaltningsniveauer og på tværs af alle tre sektorer, nemlig den private, den offentlige og den civile, er en forudsætning for denne optimisme. |
| --- | --- |

1.2.

En vedvarende helhedsindsats, der omfatter menneskelige og finansielle ressourcer på alle forvaltningsniveauer og på tværs af alle tre sektorer, nemlig den private, den offentlige og den civile, er en forudsætning for denne optimisme.

Anbefalinger

| 1.3. | EØSU støtter fuldt ud Kommissionens initiativ om intelligente landsbyer, navnlig på grund af de løfter, den har givet om samarbejde mellem direktoraterne. De nationale og regionale programmer for udvikling af landdistrikter, som GD AGRI forvalter i samarbejde med medlemsstaterne, er af afgørende betydning, men vil aldrig kunne investere tilstrækkelige ressourcer i initiativet uden yderligere nationale, regionale og lokale offentlige investeringer. EØSU noterer sig og støtter den udtalelse fra Det Europæiske Regionsudvalg om intelligente landsbyer (1), der er under udarbejdelse. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU støtter fuldt ud Kommissionens initiativ om intelligente landsbyer, navnlig på grund af de løfter, den har givet om samarbejde mellem direktoraterne. De nationale og regionale programmer for udvikling af landdistrikter, som GD AGRI forvalter i samarbejde med medlemsstaterne, er af afgørende betydning, men vil aldrig kunne investere tilstrækkelige ressourcer i initiativet uden yderligere nationale, regionale og lokale offentlige investeringer. EØSU noterer sig og støtter den udtalelse fra Det Europæiske Regionsudvalg om intelligente landsbyer (1), der er under udarbejdelse.

| 1.4. | Hvis man skal gøre sig håb om økonomisk og social udvikling i intelligente landsbyer og byer, må der tilbydes hurtigt bredbånd — både mobilt og fast — som skal være fuldt tilgængeligt som garanteret i Cork 2.0-erklæringen fra 2016 med en proofing-mekanisme for landdistrikterne. |
| --- | --- |

1.4.

Hvis man skal gøre sig håb om økonomisk og social udvikling i intelligente landsbyer og byer, må der tilbydes hurtigt bredbånd — både mobilt og fast — som skal være fuldt tilgængeligt som garanteret i Cork 2.0-erklæringen fra 2016 med en proofing-mekanisme for landdistrikterne.

| 1.5. | Offentlige tjenesteydelser inden for uddannelse, erhvervsuddannelse, sundhed, social omsorg og børnepasning bør være tilgængelige, integreres og være innovative ved hjælp af teknologiske fremskridt. |
| --- | --- |

1.5.

Offentlige tjenesteydelser inden for uddannelse, erhvervsuddannelse, sundhed, social omsorg og børnepasning bør være tilgængelige, integreres og være innovative ved hjælp af teknologiske fremskridt.

| 1.6. | Planlægningsmyndighederne i landdistrikterne bør arbejde for fornyelse af overflødige bygninger i landsbyer og mindre byer, sikre lave ejendomsskatter for nystartede virksomheder og kompensere for detailhandelsprojekter i udkanten af byerne. Når der stilles sådanne renoverede bygninger til rådighed, bør der tages hensyn til behovene hos lokale NGO'er samt i den private og den offentlige sektor. |
| --- | --- |

1.6.

Planlægningsmyndighederne i landdistrikterne bør arbejde for fornyelse af overflødige bygninger i landsbyer og mindre byer, sikre lave ejendomsskatter for nystartede virksomheder og kompensere for detailhandelsprojekter i udkanten af byerne. Når der stilles sådanne renoverede bygninger til rådighed, bør der tages hensyn til behovene hos lokale NGO'er samt i den private og den offentlige sektor.

| 1.7. | Dårlige transportforbindelser er en anden udfordring, og fælles transport samt fællesejede busser og biler kan anbefales i områder, hvor den private sektor har trukket sig. |
| --- | --- |

1.7.

Dårlige transportforbindelser er en anden udfordring, og fælles transport samt fællesejede busser og biler kan anbefales i områder, hvor den private sektor har trukket sig.

| 1.8. | Arbejdsgiverne bør så vidt muligt tilskyndes til at støtte distancearbejde og udnytte de potentielle fordele ved partnerskaber mellem by og land. Bidrag fra både landbrugs- og landboturisme, sundhedsrelaterede aktiviteter og branding af lokale landbrugs- og håndværksprodukter samt et større antal kulturelle og historiske begivenheder er meget vigtige i denne sammenhæng. Støtte fra programmerne for udvikling af landdistrikter giver iværksættere mulighed for at tiltrække udefra kommende investering samt udvikle og markedsføre produkter med merværdi. |
| --- | --- |

1.8.

Arbejdsgiverne bør så vidt muligt tilskyndes til at støtte distancearbejde og udnytte de potentielle fordele ved partnerskaber mellem by og land. Bidrag fra både landbrugs- og landboturisme, sundhedsrelaterede aktiviteter og branding af lokale landbrugs- og håndværksprodukter samt et større antal kulturelle og historiske begivenheder er meget vigtige i denne sammenhæng. Støtte fra programmerne for udvikling af landdistrikter giver iværksættere mulighed for at tiltrække udefra kommende investering samt udvikle og markedsføre produkter med merværdi.

| 1.9. | Forvaltning på et så lokalt plan som muligt er et nationalt eller regionalt anliggende. Landsbyer og mindre byer bør imidlertid have større beføjelser og adgang til finansielle ressourcer til at lede deres vælgere og imødekomme deres ønsker. |
| --- | --- |

1.9.

Forvaltning på et så lokalt plan som muligt er et nationalt eller regionalt anliggende. Landsbyer og mindre byer bør imidlertid have større beføjelser og adgang til finansielle ressourcer til at lede deres vælgere og imødekomme deres ønsker.

| 1.10. | Leader-programmet og de lokale aktionsgrupper bør i deres lokale udviklingsindsats støttes fuldt ud i deres bestræbelser på at opmuntre både private virksomheder og non-profit-selskaber til at starte og vokse og på at sikre en engageret og støttende fællesskabsånd. Med et forbedret samarbejde kan disse bestræbelser udvides gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet. |
| --- | --- |

1.10.

Leader-programmet og de lokale aktionsgrupper bør i deres lokale udviklingsindsats støttes fuldt ud i deres bestræbelser på at opmuntre både private virksomheder og non-profit-selskaber til at starte og vokse og på at sikre en engageret og støttende fællesskabsånd. Med et forbedret samarbejde kan disse bestræbelser udvides gennem lokaludvikling styret af lokalsamfundet.

| 1.11. | Først og fremmest bør indbyggere i landsbyer og mindre byer opbygge en følelse af fællesskab, som opmuntrer til lederskab indefra. Skoler og lokale mentorer bør fremme lederskab. Nye ledere har brug for fuld støtte fra rådgivende organer og NGO'er, der har adgang til bedste praksis og relevante lignende virksomheder. |
| --- | --- |

1.11.

Først og fremmest bør indbyggere i landsbyer og mindre byer opbygge en følelse af fællesskab, som opmuntrer til lederskab indefra. Skoler og lokale mentorer bør fremme lederskab. Nye ledere har brug for fuld støtte fra rådgivende organer og NGO'er, der har adgang til bedste praksis og relevante lignende virksomheder.

| 1.12. | Nye intelligente landsbyer bør præsenteres på regionalt og nationalt niveau samt på EU-niveau. EU-institutionerne og deres interessenter bør en gang årligt afholde en fejringsdag, hvor de fremmer succesfulde, sammenhængende samfund i landsbyer og mindre byer. |
| --- | --- |

1.12.

Nye intelligente landsbyer bør præsenteres på regionalt og nationalt niveau samt på EU-niveau. EU-institutionerne og deres interessenter bør en gang årligt afholde en fejringsdag, hvor de fremmer succesfulde, sammenhængende samfund i landsbyer og mindre byer.

| 1.13. | For at styrke og udvikle en reel følelse af partnerskab mellem storbyer og deres tilstødende boligområder støtter EØSU anbefalingerne i R.E.D-dokumentet fra 2016 (2), »Making Europe Grow with its Rural Territories« og Carnegie Trusts pilotprojekt »Twin Town«. Principperne om bæredygtig udvikling og cirkulær økonomi bør lægges til grund for partnerskaberne mellem byer og landdistrikter. |
| --- | --- |

1.13.

For at styrke og udvikle en reel følelse af partnerskab mellem storbyer og deres tilstødende boligområder støtter EØSU anbefalingerne i R.E.D-dokumentet fra 2016 (2), »Making Europe Grow with its Rural Territories« og Carnegie Trusts pilotprojekt »Twin Town«. Principperne om bæredygtig udvikling og cirkulær økonomi bør lægges til grund for partnerskaberne mellem byer og landdistrikter.

| 1.14. | Udvalget støtter opfordringen i European Rural Manifesto, som blev vedtaget af det andet europæiske landdistriktsparlament i november 2015, til øget samarbejde mellem lokalsamfund, organisationer og myndigheder i landdistrikter og byområder med henblik på fuldt ud at drage fordel af de sociale, kulturelle og økonomiske forbindelser, der kan komme ud af et sådant samarbejde, og til aktiv udveksling af ideer og god praksis mellem de involverede parter i landdistrikter og byområder. |
| --- | --- |

1.14.

Udvalget støtter opfordringen i European Rural Manifesto, som blev vedtaget af det andet europæiske landdistriktsparlament i november 2015, til øget samarbejde mellem lokalsamfund, organisationer og myndigheder i landdistrikter og byområder med henblik på fuldt ud at drage fordel af de sociale, kulturelle og økonomiske forbindelser, der kan komme ud af et sådant samarbejde, og til aktiv udveksling af ideer og god praksis mellem de involverede parter i landdistrikter og byområder.

| 1.15. | EØSU anbefaler, at den Europæiske Investeringsbank udarbejder skræddersyede støtteordninger for små virksomheder — både private og sociale, herunder kooperativer — i landdistrikterne, som banken gav tilsagn om i sit program for 2017-2019. |
| --- | --- |

1.15.

EØSU anbefaler, at den Europæiske Investeringsbank udarbejder skræddersyede støtteordninger for små virksomheder — både private og sociale, herunder kooperativer — i landdistrikterne, som banken gav tilsagn om i sit program for 2017-2019.

| 1.16. | Det Europæiske Råd for Unge Landmænd (CEJA) og andre organer, der repræsenterer ungdommen, bør støttes med henblik på at bane vejen for ungdomsfora i lokalsamfundene, hvilket vil skabe handling i forhold til deres behov og ambitioner. De har brug for meget større indflydelse i forbindelse med økonomiske og sociale løsninger, og uddannelser, mentorordninger og økonomisk støtte bør skræddersys efter deres ambitioner. |
| --- | --- |

1.16.

Det Europæiske Råd for Unge Landmænd (CEJA) og andre organer, der repræsenterer ungdommen, bør støttes med henblik på at bane vejen for ungdomsfora i lokalsamfundene, hvilket vil skabe handling i forhold til deres behov og ambitioner. De har brug for meget større indflydelse i forbindelse med økonomiske og sociale løsninger, og uddannelser, mentorordninger og økonomisk støtte bør skræddersys efter deres ambitioner.

| 1.17. | Mål 11 på FN's liste over mål for bæredygtig udvikling henviser til byer og lokalsamfund. Bæredygtige landsbyer og mindre byer bør medtages under »lokalsamfund«. |
| --- | --- |

1.17.

Mål 11 på FN's liste over mål for bæredygtig udvikling henviser til byer og lokalsamfund. Bæredygtige landsbyer og mindre byer bør medtages under »lokalsamfund«.

| 1.18. | Landsbyernes og de mindre byers kulturelle værdier bør have en fremtrædende plads i forbindelse med promoveringen af det europæiske år for kulturarv 2018 og initiativerne under dette. Ældre indbyggere i landsbyerne kan spille en vigtig rolle i indsatsen for at fremme lokale skikke og kultur, og der bør derfor skabes forudsætninger for, at de kan deltage aktivt på dette område. |
| --- | --- |

1.18.

Landsbyernes og de mindre byers kulturelle værdier bør have en fremtrædende plads i forbindelse med promoveringen af det europæiske år for kulturarv 2018 og initiativerne under dette. Ældre indbyggere i landsbyerne kan spille en vigtig rolle i indsatsen for at fremme lokale skikke og kultur, og der bør derfor skabes forudsætninger for, at de kan deltage aktivt på dette område.

| 1.19. | Udvalget anbefaler, at der udveksles »god praksis« på alle niveauer. En sådan udveksling foregår allerede mellem ENRD, ELARD, ECOVAST og ERP og omtales i brochuren »The best Village in the World« (3). |
| --- | --- |

1.19.

Udvalget anbefaler, at der udveksles »god praksis« på alle niveauer. En sådan udveksling foregår allerede mellem ENRD, ELARD, ECOVAST og ERP og omtales i brochuren »The best Village in the World« (3).

2.   Indledning

| 2.1. | Landdistrikterne udgør en vigtig del af Europa og gør det muligt at drive vigtige erhverv som landbrug og skovbrug. Mindre byer og landsbyer ligger i og er en del af disse landdistrikter og har altid været steder, hvor man både bor og arbejder. |
| --- | --- |

2.1.

Landdistrikterne udgør en vigtig del af Europa og gør det muligt at drive vigtige erhverv som landbrug og skovbrug. Mindre byer og landsbyer ligger i og er en del af disse landdistrikter og har altid været steder, hvor man både bor og arbejder.

| 2.2. | Mindre byer i landdistrikter udgør et centrum for omkringliggende landsbyer og flækker i oplandet. Til gengæld ligger de mindre byer i de store byområders opland. De er alle indbyrdes afhængige af hinanden. De er vigtige partnere i partnerskaber mellem by og land — et koncept, som er blevet fremhævet af GD REGIO (4) og OECD — hvor de to parter har lige status med hensyn til forvaltning og planlægning af deres fremtid. Landsbyer og mindre byer har i hele Europa gennemgået mange forandringer — både økonomiske og sociale — og må stadig tilpasse sig til de nuværende omstændigheder. |
| --- | --- |

2.2.

Mindre byer i landdistrikter udgør et centrum for omkringliggende landsbyer og flækker i oplandet. Til gengæld ligger de mindre byer i de store byområders opland. De er alle indbyrdes afhængige af hinanden. De er vigtige partnere i partnerskaber mellem by og land — et koncept, som er blevet fremhævet af GD REGIO (4) og OECD — hvor de to parter har lige status med hensyn til forvaltning og planlægning af deres fremtid. Landsbyer og mindre byer har i hele Europa gennemgået mange forandringer — både økonomiske og sociale — og må stadig tilpasse sig til de nuværende omstændigheder.

| 2.3. | Sammen med landbrug og skovbrug udgør landsbyer og mindre byer »rygraden« i landdistrikterne og skaber job, tjenesteydelser og uddannelse til gavn for både dem selv og landsbyer og flækker i deres opland. Til gengæld er mindre byer en del af de større byers og storbyernes opland. Der skabes således et forhold mellem landdistrikterne og byområderne, som er kendetegnende for alle regioner. Byområderne og landdistrikterne leverer tjenesteydelser til hinanden — byområderne er afhængige af landdistrikterne med hensyn til fødevareforsyning og giver gode afsætningsmuligheder for landbrugsprodukter, mens byboerne kan finde rekreative tilbud og ro i landdistrikterne |
| --- | --- |

2.3.

Sammen med landbrug og skovbrug udgør landsbyer og mindre byer »rygraden« i landdistrikterne og skaber job, tjenesteydelser og uddannelse til gavn for både dem selv og landsbyer og flækker i deres opland. Til gengæld er mindre byer en del af de større byers og storbyernes opland. Der skabes således et forhold mellem landdistrikterne og byområderne, som er kendetegnende for alle regioner. Byområderne og landdistrikterne leverer tjenesteydelser til hinanden — byområderne er afhængige af landdistrikterne med hensyn til fødevareforsyning og giver gode afsætningsmuligheder for landbrugsprodukter, mens byboerne kan finde rekreative tilbud og ro i landdistrikterne

| 2.4. | I mange landdistrikter er der en stærk tradition for følelsen af at »høre til« et fællesskab. Denne tradition gør sig ikke længere gældende i lige så høj grad, og mange fjerntliggende landdistrikter har lidt under forsømmelse og forfald. |
| --- | --- |

2.4.

I mange landdistrikter er der en stærk tradition for følelsen af at »høre til« et fællesskab. Denne tradition gør sig ikke længere gældende i lige så høj grad, og mange fjerntliggende landdistrikter har lidt under forsømmelse og forfald.

3.   Særlige udfordringer

| 3.1. | Landsbysamfundene har i løbet af de seneste årtier fået flere udfordringer på grund af ønsket om centralisering af mange tjenester for at skabe stordriftsfordele, forandringer med hensyn til transport og rejser og den måde, indbyggerne lever på i dagens samfund. Lokale servicevirksomheder flytter ud af landsbysamfundene. Mange butikker samt bank- og posttjenester forsvinder, og mindre skoler på landet lukker. |
| --- | --- |

3.1.

Landsbysamfundene har i løbet af de seneste årtier fået flere udfordringer på grund af ønsket om centralisering af mange tjenester for at skabe stordriftsfordele, forandringer med hensyn til transport og rejser og den måde, indbyggerne lever på i dagens samfund. Lokale servicevirksomheder flytter ud af landsbysamfundene. Mange butikker samt bank- og posttjenester forsvinder, og mindre skoler på landet lukker.

| 3.2. | Arbejdsløsheden i landdistrikterne er ikke synlig, da der er tale om små tal i forhold til byområdernes — men de har et yderligere problem, hvad angår adgangen til hjælp fra jobcentrene, idet disse er placeret i byerne, og hvad angår det faldende offentlige transportudbud i landdistrikterne. Arbejdsløsheden kan være lav, fordi mange unge mennesker forlader landdistrikterne for at søge erhvervsuddannelse, almen uddannelse eller beskæftigelse, mens mange af dem, der bliver, arbejder for lave lønninger. |
| --- | --- |

3.2.

Arbejdsløsheden i landdistrikterne er ikke synlig, da der er tale om små tal i forhold til byområdernes — men de har et yderligere problem, hvad angår adgangen til hjælp fra jobcentrene, idet disse er placeret i byerne, og hvad angår det faldende offentlige transportudbud i landdistrikterne. Arbejdsløsheden kan være lav, fordi mange unge mennesker forlader landdistrikterne for at søge erhvervsuddannelse, almen uddannelse eller beskæftigelse, mens mange af dem, der bliver, arbejder for lave lønninger.

| 3.3. | Der er stigende efterspørgsel efter offentlige midler, som er vigtige for støtten til landsbysamfundene — på grund af den generelle stigning i leveomkostningerne og de øgede omkostninger til levering af tjenesteydelser. |
| --- | --- |

3.3.

Der er stigende efterspørgsel efter offentlige midler, som er vigtige for støtten til landsbysamfundene — på grund af den generelle stigning i leveomkostningerne og de øgede omkostninger til levering af tjenesteydelser.

| 3.4. | Investeringer i veje og motorveje tilskynder til anvendelse af personbiler som den nemmeste måde at komme på arbejde på. Indbyggerne er nu i væsentlig højere grad parate til at rejse over længere afstande. Til gengæld har dette ført til, at de er mindre afhængige af beskæftigelse eller tjenesteydelser i deres lokalsamfund. |
| --- | --- |

3.4.

Investeringer i veje og motorveje tilskynder til anvendelse af personbiler som den nemmeste måde at komme på arbejde på. Indbyggerne er nu i væsentlig højere grad parate til at rejse over længere afstande. Til gengæld har dette ført til, at de er mindre afhængige af beskæftigelse eller tjenesteydelser i deres lokalsamfund.

| 3.5. | Indbyggernes indkøbsmønstre har ændret sig. De handler ofte der, hvor de arbejder, hvilket sædvanligvis er i en større by eller storby frem for i deres landsby eller i en mindre by. De handler desuden via internettet og får leveret varer til deres bopæl. Dette har alt sammen medvirket til, at lokale butikker bukker under. |
| --- | --- |

3.5.

Indbyggernes indkøbsmønstre har ændret sig. De handler ofte der, hvor de arbejder, hvilket sædvanligvis er i en større by eller storby frem for i deres landsby eller i en mindre by. De handler desuden via internettet og får leveret varer til deres bopæl. Dette har alt sammen medvirket til, at lokale butikker bukker under.

| 3.6. | De unge forlader landdistrikterne og finder erhvervsuddannelse, uddannelse og beskæftigelse i byerne. Hvis jobbene i landdistrikterne ikke bevares, vil det være vanskeligt at tiltrække de unge og få dem til at vende tilbage til landsbysamfundene. Der er et presserende behov for at bringe de unges velovervejede meninger i centrum for lokalt demokrati. Der bør ydes støtte til de organisationer, der repræsenterer de unge, for at fremme deres deltagelse i forvaltningen. Ligeledes bør økonomiske og sociale organer sikre, at deres rådgivning og muligheder for økonomisk støtte er tilgængelige for de unge. |
| --- | --- |

3.6.

De unge forlader landdistrikterne og finder erhvervsuddannelse, uddannelse og beskæftigelse i byerne. Hvis jobbene i landdistrikterne ikke bevares, vil det være vanskeligt at tiltrække de unge og få dem til at vende tilbage til landsbysamfundene. Der er et presserende behov for at bringe de unges velovervejede meninger i centrum for lokalt demokrati. Der bør ydes støtte til de organisationer, der repræsenterer de unge, for at fremme deres deltagelse i forvaltningen. Ligeledes bør økonomiske og sociale organer sikre, at deres rådgivning og muligheder for økonomisk støtte er tilgængelige for de unge.

| 3.7. | Samhørigheden mellem generationerne sættes på prøve af den talmæssige uligevægt mellem aldersgrupperne. Tilgængeligheden af skræddersyede beskæftigelsestilbud, skoler og børnepasningsfaciliteter samt boliger til overkommelige priser i landdistrikterne er en afgørende forudsætning for at få unge og børnefamilier til at blive i eller vende tilbage til landsbysamfundene. Beboerne i et lokalsamfund har sommetider forskellige holdninger til aktiviteterne i den lokale økonomi. Det er nødvendigt med en dialog og forståelse for, at der må findes en balance mellem fred og ro og behovet for hensigtsmæssige initiativer til jobskabelse. |
| --- | --- |

3.7.

Samhørigheden mellem generationerne sættes på prøve af den talmæssige uligevægt mellem aldersgrupperne. Tilgængeligheden af skræddersyede beskæftigelsestilbud, skoler og børnepasningsfaciliteter samt boliger til overkommelige priser i landdistrikterne er en afgørende forudsætning for at få unge og børnefamilier til at blive i eller vende tilbage til landsbysamfundene. Beboerne i et lokalsamfund har sommetider forskellige holdninger til aktiviteterne i den lokale økonomi. Det er nødvendigt med en dialog og forståelse for, at der må findes en balance mellem fred og ro og behovet for hensigtsmæssige initiativer til jobskabelse.

4.   Muligheder

| 4.1. | Kommissionens initiativ om intelligente landsbyer er af stor betydning, især på grund af løfterne om samarbejde på tværs af fælles direktorater. GD AGRI’s program for udvikling af landdistrikter vil aldrig kunne investere tilstrækkelige ressourcer i initiativet uden investeringer fra andre generaldirektorater samt nationale, regionale og lokale offentlige investeringer. Dette pilotinitiativ bør efter en evaluering indgå i alle nye programmer under den fælles landbrugspolitik og regionale programmer samt udvides til at omfatte mindre byer som en del af »landdistriktsrenæssancen«. |
| --- | --- |

4.1.

Kommissionens initiativ om intelligente landsbyer er af stor betydning, især på grund af løfterne om samarbejde på tværs af fælles direktorater. GD AGRI’s program for udvikling af landdistrikter vil aldrig kunne investere tilstrækkelige ressourcer i initiativet uden investeringer fra andre generaldirektorater samt nationale, regionale og lokale offentlige investeringer. Dette pilotinitiativ bør efter en evaluering indgå i alle nye programmer under den fælles landbrugspolitik og regionale programmer samt udvides til at omfatte mindre byer som en del af »landdistriktsrenæssancen«.

| 4.2. | Bredbånd er af afgørende betydning for landdistrikterne. En forbedring af bredbåndsdækningen — den mobile såvel som den stationære — kunne hjælpe i forbindelse med en lang række aktiviteter. Det handler ikke blot om udvikling af virksomheder og muligheden for at »arbejde hjemmefra«, men også om kvaliteten af indbyggernes dagligdag. En sådan forbedring kunne muliggøre anvendelse af e-learning, adgang til bedre sundhedspleje og markedsføring af tjenesteydelser, som er tilgængelige online. Der findes eksempler på god praksis, hvor bedre internetadgang i landdistrikter har været til gavn for lokalsamfundene. Navnlig ældre borgere bør have adgang til basisundervisning, som sætter dem i stand til at bruge internettet. |
| --- | --- |

4.2.

Bredbånd er af afgørende betydning for landdistrikterne. En forbedring af bredbåndsdækningen — den mobile såvel som den stationære — kunne hjælpe i forbindelse med en lang række aktiviteter. Det handler ikke blot om udvikling af virksomheder og muligheden for at »arbejde hjemmefra«, men også om kvaliteten af indbyggernes dagligdag. En sådan forbedring kunne muliggøre anvendelse af e-learning, adgang til bedre sundhedspleje og markedsføring af tjenesteydelser, som er tilgængelige online. Der findes eksempler på god praksis, hvor bedre internetadgang i landdistrikter har været til gavn for lokalsamfundene. Navnlig ældre borgere bør have adgang til basisundervisning, som sætter dem i stand til at bruge internettet.

| 4.3. | Arbejdsgiverne bør så vidt muligt tilskyndes til at støtte distancearbejde og udnytte de potentielle fordele ved partnerskaber mellem by og land. Støtte fra programmerne for udvikling af landdistrikter giver iværksættere mulighed for at tiltrække udefra kommende investeringer samt udvikle og markedsføre produkter med merværdi såsom fødevarer, drikkevarer, landskabet og den historiske arv samt kulturelle, sundhedsmæssige og rekreative aktiviteter, samtidig med at kontinuiteten af landbohåndværk og kvalifikationer på miljøområdet sikres. |
| --- | --- |

4.3.

Arbejdsgiverne bør så vidt muligt tilskyndes til at støtte distancearbejde og udnytte de potentielle fordele ved partnerskaber mellem by og land. Støtte fra programmerne for udvikling af landdistrikter giver iværksættere mulighed for at tiltrække udefra kommende investeringer samt udvikle og markedsføre produkter med merværdi såsom fødevarer, drikkevarer, landskabet og den historiske arv samt kulturelle, sundhedsmæssige og rekreative aktiviteter, samtidig med at kontinuiteten af landbohåndværk og kvalifikationer på miljøområdet sikres.

| 4.4. | Offentlige tjenesteydelser inden for uddannelse, erhvervsuddannelse, sundhed og social omsorg bør integreres, samles og være innovative ved hjælp af teknologiske fremskridt for at undgå forskelsbehandling og udstødelse, navnlig af ældre og teenagere i landbefolkningen. Spredte statslige instanser kunne foregå med et godt eksempel ved at reducere overbelastningen og forureningen i byerne og samtidig fremme rimelige forhold for landdistrikterne. De lokale myndigheder har en vigtig rolle at spille i planlægningen for landdistrikter og med hensyn til at sikre positive foranstaltninger i landsbysamfundene, der kan opmuntre til og støtte deres fortsatte eksistens. Der bør være mulighed for, at tjenester kan deles om bygninger, og at uudnyttede bygninger kan tages i brug til nye erhvervsmæssige formål, hvilket vil skabe nye job, som kan medføre højere økonomisk aktivitet. Når der stilles sådanne renoverede bygninger til rådighed, bør der tages hensyn til behovene hos lokale NGO'er samt i den private og den offentlige sektor. |
| --- | --- |

4.4.

Offentlige tjenesteydelser inden for uddannelse, erhvervsuddannelse, sundhed og social omsorg bør integreres, samles og være innovative ved hjælp af teknologiske fremskridt for at undgå forskelsbehandling og udstødelse, navnlig af ældre og teenagere i landbefolkningen. Spredte statslige instanser kunne foregå med et godt eksempel ved at reducere overbelastningen og forureningen i byerne og samtidig fremme rimelige forhold for landdistrikterne. De lokale myndigheder har en vigtig rolle at spille i planlægningen for landdistrikter og med hensyn til at sikre positive foranstaltninger i landsbysamfundene, der kan opmuntre til og støtte deres fortsatte eksistens. Der bør være mulighed for, at tjenester kan deles om bygninger, og at uudnyttede bygninger kan tages i brug til nye erhvervsmæssige formål, hvilket vil skabe nye job, som kan medføre højere økonomisk aktivitet. Når der stilles sådanne renoverede bygninger til rådighed, bør der tages hensyn til behovene hos lokale NGO'er samt i den private og den offentlige sektor.

| 4.5. | Der bør gøres en indsats for at udvikle en reel partnerskabsfølelse mellem storbyer eller større byer og deres tilstødende boligområder med henblik på at sprede følelsen af tilhørsforhold, branding og fælles investeringer under gensidigt acceptable vilkår. Sammen med andre organisationer anbefalede R.E.D. i 2016, at der udarbejdes en europæisk politisk strategi for landdistrikterne inden 2030 (5). Et andet eksempel er the Carnegie Trusts pilotprojekt »Twin Town«. Principperne om bæredygtig udvikling og cirkulær økonomi bør lægges til grund for partnerskaberne mellem byer og landdistrikter. |
| --- | --- |

4.5.

Der bør gøres en indsats for at udvikle en reel partnerskabsfølelse mellem storbyer eller større byer og deres tilstødende boligområder med henblik på at sprede følelsen af tilhørsforhold, branding og fælles investeringer under gensidigt acceptable vilkår. Sammen med andre organisationer anbefalede R.E.D. i 2016, at der udarbejdes en europæisk politisk strategi for landdistrikterne inden 2030 (5). Et andet eksempel er the Carnegie Trusts pilotprojekt »Twin Town«. Principperne om bæredygtig udvikling og cirkulær økonomi bør lægges til grund for partnerskaberne mellem byer og landdistrikter.

| 4.6. | Det andet europæiske landdistriktsparlament vedtog i november 2015 European Rural Manifesto. ERP-netværket med partnere i 40 europæiske lande beskæftiger sig med de emner, der optræder i European Rural Manifesto. ERP arbejder hen imod »øget samarbejde mellem lokalsamfund, organisationer og myndigheder i landdistrikter og byområder med henblik på fuldt ud at drage fordel af de sociale, kulturelle og økonomiske forbindelser, der kan komme ud af et sådant samarbejde, samt aktiv udveksling af ideer og god praksis mellem de involverede parter i landdistrikter og byområder.« Arbejdet, der gennemføres af alle partnerne, omhandler forskellige emner som f.eks. »mindre byer«, »bæredygtige tjenesteydelser og infrastruktur« og »integreret udvikling af landdistrikter og Leader/CLLD« og vil munde ud i en rapport, som vil blive fremlagt og drøftet på det tredje europæiske landdistriktsparlament i Venhorst i Holland i oktober 2017. |
| --- | --- |

4.6.

Det andet europæiske landdistriktsparlament vedtog i november 2015 European Rural Manifesto. ERP-netværket med partnere i 40 europæiske lande beskæftiger sig med de emner, der optræder i European Rural Manifesto. ERP arbejder hen imod »øget samarbejde mellem lokalsamfund, organisationer og myndigheder i landdistrikter og byområder med henblik på fuldt ud at drage fordel af de sociale, kulturelle og økonomiske forbindelser, der kan komme ud af et sådant samarbejde, samt aktiv udveksling af ideer og god praksis mellem de involverede parter i landdistrikter og byområder.« Arbejdet, der gennemføres af alle partnerne, omhandler forskellige emner som f.eks. »mindre byer«, »bæredygtige tjenesteydelser og infrastruktur« og »integreret udvikling af landdistrikter og Leader/CLLD« og vil munde ud i en rapport, som vil blive fremlagt og drøftet på det tredje europæiske landdistriktsparlament i Venhorst i Holland i oktober 2017.

| 4.7. | Den Europæiske Investeringsbank bør etablere skræddersyede støtteordninger for små virksomheder — både private og sociale, herunder kooperativer — i landdistrikterne, som banken gav tilsagn om i sit program for 2017-2019, hvilket bankens støtte til Niki's Sweets i Agros i Troodos-bjergene på Cypern er et eksempel på |
| --- | --- |

4.7.

Den Europæiske Investeringsbank bør etablere skræddersyede støtteordninger for små virksomheder — både private og sociale, herunder kooperativer — i landdistrikterne, som banken gav tilsagn om i sit program for 2017-2019, hvilket bankens støtte til Niki's Sweets i Agros i Troodos-bjergene på Cypern er et eksempel på

| 4.8. | Den frivillige sektor er meget aktiv i landdistrikterne. Den er med til at koordinere tiltag og hjælper borgerne med at arbejde sammen. Sociale og lokale virksomheder som f.eks. de 300 socioøkonomiske virksomheder i Danmark, der har ret til at anvende betegnelsen »RSV«, dvs. registreret socialøkonomisk virksomhed, og caféen Cletwr i det centrale Wales medvirker i stigende grad til at erstatte nedlagte offentlige og private tjenesteydelser. Deres arbejde er i overensstemmelse med ideerne om virksomhedernes sociale ansvar (VSR). Støtte til og rådgivning om etablering og vedligeholdelse af sociale og lokale virksomheder fra organisationer såsom Plunkett Foundation er vigtig. |
| --- | --- |

4.8.

Den frivillige sektor er meget aktiv i landdistrikterne. Den er med til at koordinere tiltag og hjælper borgerne med at arbejde sammen. Sociale og lokale virksomheder som f.eks. de 300 socioøkonomiske virksomheder i Danmark, der har ret til at anvende betegnelsen »RSV«, dvs. registreret socialøkonomisk virksomhed, og caféen Cletwr i det centrale Wales medvirker i stigende grad til at erstatte nedlagte offentlige og private tjenesteydelser. Deres arbejde er i overensstemmelse med ideerne om virksomhedernes sociale ansvar (VSR). Støtte til og rådgivning om etablering og vedligeholdelse af sociale og lokale virksomheder fra organisationer såsom Plunkett Foundation er vigtig.

| 4.9. | De personer, som bor i landsbyer og mindre byer, repræsenterer alle samfundslag, og de har allesammen brug for en stemme i deres lokalsamfund. Det laveste niveau i den offentlige forvaltning — sogneråd eller (små) kommuner — bør inddrages i den lokale beslutningstagning samt styrkes og gives beføjelse til at opfylde dette behov. Indbyggerne udviser stolthed over deres lokalsamfund, og dette kan anerkendes som en ressource og anvendes til at opmuntre andre til at engagere sig. Pensionerede forretningsfolk og personer, der har arbejdet i den offentlige eller civile sektor, har mange kvalifikationer, de kan tilbyde. EU-programmer og lokale programmer har skabt projekter, der har tilskyndet lokale partnerskaber til udvikling i deres landsby eller mindre by, og mange lokale iværksættere er opstået på baggrund af denne proces. De kommer fra alle sektorer og har udviklet sig til at være ambassadører for deres lokalsamfund. |
| --- | --- |

4.9.

De personer, som bor i landsbyer og mindre byer, repræsenterer alle samfundslag, og de har allesammen brug for en stemme i deres lokalsamfund. Det laveste niveau i den offentlige forvaltning — sogneråd eller (små) kommuner — bør inddrages i den lokale beslutningstagning samt styrkes og gives beføjelse til at opfylde dette behov. Indbyggerne udviser stolthed over deres lokalsamfund, og dette kan anerkendes som en ressource og anvendes til at opmuntre andre til at engagere sig. Pensionerede forretningsfolk og personer, der har arbejdet i den offentlige eller civile sektor, har mange kvalifikationer, de kan tilbyde. EU-programmer og lokale programmer har skabt projekter, der har tilskyndet lokale partnerskaber til udvikling i deres landsby eller mindre by, og mange lokale iværksættere er opstået på baggrund af denne proces. De kommer fra alle sektorer og har udviklet sig til at være ambassadører for deres lokalsamfund.

| 4.10. | Landsbyer og mindre byer er en vigtig del af den europæiske kultur. De opretholder ofte deres lokale skikke og traditioner. Bebyggelserne i landdistrikter er sædvanligvis »historiske«, og deres arkitektur afspejler de lokale byggematerialer og stilarter gennem mange århundreder. Bycentrene i mindre byer rummer sædvanligvis flere lokale virksomheder og er ikke blevet oversvømmet af de standardfacader, som butikskæderne kræver i de større bycentre. Mindre bebyggelser i landdistrikter er også tæt knyttet til de landskaber, de befinder sig i, og denne sammenkædning er medvirkende til at skabe en stor del af stemningen i landsbyer og mindre byer og afspejler deres meget forskelligartede landskaber — forsvarspositioner på bakketoppe, floders grænseovergange, kilder, søer, øer, kyster osv. Landsbyernes og de mindre byers kulturværdier bør have en fremtrædende plads i forbindelse med promoveringen af det europæiske år for kulturarv 2018 og initiativerne under dette. Ældre indbyggere i landsbyerne kan spille en vigtig rolle i indsatsen for at fremme lokale skikke og kultur, og der bør derfor skabes forudsætninger for, at de kan deltage aktivt på dette område. |
| --- | --- |

4.10.

Landsbyer og mindre byer er en vigtig del af den europæiske kultur. De opretholder ofte deres lokale skikke og traditioner. Bebyggelserne i landdistrikter er sædvanligvis »historiske«, og deres arkitektur afspejler de lokale byggematerialer og stilarter gennem mange århundreder. Bycentrene i mindre byer rummer sædvanligvis flere lokale virksomheder og er ikke blevet oversvømmet af de standardfacader, som butikskæderne kræver i de større bycentre. Mindre bebyggelser i landdistrikter er også tæt knyttet til de landskaber, de befinder sig i, og denne sammenkædning er medvirkende til at skabe en stor del af stemningen i landsbyer og mindre byer og afspejler deres meget forskelligartede landskaber — forsvarspositioner på bakketoppe, floders grænseovergange, kilder, søer, øer, kyster osv. Landsbyernes og de mindre byers kulturværdier bør have en fremtrædende plads i forbindelse med promoveringen af det europæiske år for kulturarv 2018 og initiativerne under dette. Ældre indbyggere i landsbyerne kan spille en vigtig rolle i indsatsen for at fremme lokale skikke og kultur, og der bør derfor skabes forudsætninger for, at de kan deltage aktivt på dette område.

| 4.11. | Disse landsbyer og mindre byer har værdifulde aktiver, som de kan bygge videre på for at bevare eller forbedre deres lokale økonomier. De er indbyrdes forbundet med den lokale landbrugs-, skovbrugs- og energiproduktion samt med landbrugs- og landboturisme, sundhedsrelaterede aktiviteter, kulturfestivaller og miljøbeskyttelse samt uddannelse. Der findes hundredvis af eksempler på tværs af Europa, såsom Kozard i Ungarn og Alston Manor i England, som andre kan følge. Rapporten »The Importance of Small Towns« fra ECOVAST er også et værdifuldt bidrag til at beskrive og forstå, hvor vigtige roller landsbyer og mindre byer spiller. |
| --- | --- |

4.11.

Disse landsbyer og mindre byer har værdifulde aktiver, som de kan bygge videre på for at bevare eller forbedre deres lokale økonomier. De er indbyrdes forbundet med den lokale landbrugs-, skovbrugs- og energiproduktion samt med landbrugs- og landboturisme, sundhedsrelaterede aktiviteter, kulturfestivaller og miljøbeskyttelse samt uddannelse. Der findes hundredvis af eksempler på tværs af Europa, såsom Kozard i Ungarn og Alston Manor i England, som andre kan følge. Rapporten »The Importance of Small Towns« fra ECOVAST er også et værdifuldt bidrag til at beskrive og forstå, hvor vigtige roller landsbyer og mindre byer spiller.

| 4.12. | De kommende politikker for landdistrikterne blev med stort engagement vedtaget på Cork 2.0-konferencen i september 2016 og bør hjælpe medlemsstaterne og regionerne med at udvikle støttende politikker for landdistrikterne og tilskynde til gennemførelse af projekter under EU-programmerne. Gennemførelsen af proofing-mekanismen for landdistrikterne, der beskrives i Cork 2.0, er af afgørende betydning for både EU, medlemsstaterne og regionerne. |
| --- | --- |

4.12.

De kommende politikker for landdistrikterne blev med stort engagement vedtaget på Cork 2.0-konferencen i september 2016 og bør hjælpe medlemsstaterne og regionerne med at udvikle støttende politikker for landdistrikterne og tilskynde til gennemførelse af projekter under EU-programmerne. Gennemførelsen af proofing-mekanismen for landdistrikterne, der beskrives i Cork 2.0, er af afgørende betydning for både EU, medlemsstaterne og regionerne.

| 4.13. | Den EU-sponsorerede Leader-metode og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) tilvejebringer værktøjer, der kan bidrage til styrkelse og fremme af landsbysamfundene. Leader-programmet og de lokale aktionsgrupper kan støtte de lokale bestræbelser på at udvikle både private virksomheder og non-profit-selskaber for at starte og vokse og for at sikre en engageret og støttende fællesskabsånd. Leader har indtil 2014 været støttet af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, men siden 2015 har der været mulighed for, at andre struktur- og investeringsfonde kan anvende metoden gennem multifunding kombineret med lokaludvikling styret af lokalsamfundet. Dette kræver et forbedret samarbejde, og som gode eksempler kan nævnes IRD Duhallow og SECAD i County Cork og PLANED i Wales, som i mange år har gennemført »bottom up«-lokaludvikling styret af lokalsamfundet. |
| --- | --- |

4.13.

Den EU-sponsorerede Leader-metode og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD) tilvejebringer værktøjer, der kan bidrage til styrkelse og fremme af landsbysamfundene. Leader-programmet og de lokale aktionsgrupper kan støtte de lokale bestræbelser på at udvikle både private virksomheder og non-profit-selskaber for at starte og vokse og for at sikre en engageret og støttende fællesskabsånd. Leader har indtil 2014 været støttet af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, men siden 2015 har der været mulighed for, at andre struktur- og investeringsfonde kan anvende metoden gennem multifunding kombineret med lokaludvikling styret af lokalsamfundet. Dette kræver et forbedret samarbejde, og som gode eksempler kan nævnes IRD Duhallow og SECAD i County Cork og PLANED i Wales, som i mange år har gennemført »bottom up«-lokaludvikling styret af lokalsamfundet.

| 4.14. | Mange projekter i landdistrikterne under EU-programmerne har vist en stor variation af »god praksis« i mindre byer og landsbyer. God praksis viser også behovet for og værdien af formidlere til at støtte iværksættere og små grupper. |
| --- | --- |

4.14.

Mange projekter i landdistrikterne under EU-programmerne har vist en stor variation af »god praksis« i mindre byer og landsbyer. God praksis viser også behovet for og værdien af formidlere til at støtte iværksættere og små grupper.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Revitalisering af landdistrikter ved hjælp af intelligente landsbyer (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  R.E.D.: Rurality — Environment — Development.

2

(3)  Af Ulla Herlitz m.fl. som et praktisk eksempel på bedste praksis — ENRD: europæisk netværk for landdistriktsudvikling; ELARD: European Leader Association for Rural Development; ECOVAST: European Council for the Village and Small Towns.

3

(4)  ECOVAST var en del af det tidligere RURBAN-netværk under GD REGIO.

4

(5)  »Making Europe Grow with its Rural Territories«.

5

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/22

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om klimaretfærdighed

(initiativudtalelse)

(2018/C 081/04)

| Ordfører: | Cillian LOHAN |
| --- | --- |

Ordfører:

Cillian LOHAN

| Plenarforsamlingens beslutning | 23.2.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 29, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 3.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 194/12/8 |

Plenarforsamlingens beslutning

23.2.2017

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 29, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

3.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

194/12/8

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Klimaretfærdighed er opfattelsen af, at de globale klimaændringer ikke blot handler om miljø, men også er et spørgsmål om politik og etik. Perspektivet er globalt, og tid og sted er forbundne, og i begrebet ligger en anerkendelse af, at de mest sårbare og fattigste i samfundet ofte er dem, der lider mest under virkningerne af klimaændringerne, selv om det netop er disse grupper, der har det mindste ansvar for den udledning, der har udløst klimakrisen. Mere generelt rummer klimaretfærdighed i denne udtalelse en erkendelse af, at der er et behov for at se på rimeligheden af klimaændringernes ofte uforholdsmæssige konsekvenser for borgere og lokalsamfund i både udviklingslande og udviklede lande. |
| --- | --- |

1.1.

Klimaretfærdighed er opfattelsen af, at de globale klimaændringer ikke blot handler om miljø, men også er et spørgsmål om politik og etik. Perspektivet er globalt, og tid og sted er forbundne, og i begrebet ligger en anerkendelse af, at de mest sårbare og fattigste i samfundet ofte er dem, der lider mest under virkningerne af klimaændringerne, selv om det netop er disse grupper, der har det mindste ansvar for den udledning, der har udløst klimakrisen. Mere generelt rummer klimaretfærdighed i denne udtalelse en erkendelse af, at der er et behov for at se på rimeligheden af klimaændringernes ofte uforholdsmæssige konsekvenser for borgere og lokalsamfund i både udviklingslande og udviklede lande.

| 1.2. | EØSU mener, at alle borgere har ret til et sundt og rent miljø og til at forlange, at regeringerne tager ansvar for deres nationale forpligtelser og nationalt bestemte bidrag i henhold til Parisaftalen om faktorerne bag og farerne forbundet med klimaændringerne gennem en anerkendelse af ikke blot de mere åbenlyse miljømæssige og økonomiske aspekter, men også af de sociale konsekvenser. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU mener, at alle borgere har ret til et sundt og rent miljø og til at forlange, at regeringerne tager ansvar for deres nationale forpligtelser og nationalt bestemte bidrag i henhold til Parisaftalen om faktorerne bag og farerne forbundet med klimaændringerne gennem en anerkendelse af ikke blot de mere åbenlyse miljømæssige og økonomiske aspekter, men også af de sociale konsekvenser.

| 1.3. | EØSU foreslår, at der indledes en debat om udarbejdelse af et EU-katalog af klimarettigheder, hvori EU-borgernes og naturens rettigheder i lyset af udfordringerne fra den globale klimakrise fastlægges. EØSU anerkender EU's lederskab, når det gælder om at slå til lyd for en solid og retfærdig international klimaordning, og opfordrer EU-institutionerne og de nationale regeringer til at undersøge håndhævelsen af principperne om klimaretfærdighed på alle niveauer, dvs. globalt, europæisk, nationalt og lokalt. Det europæiske semester kunne bruges som et værktøj til at realisere denne ambition. Klimaretfærdighed handler om retfærdighed for mennesker og det miljø, som vi er afhængige af, og som er indbyrdes forbundne. I den forbindelse henviser EØSU til to nylige initiativer: den globale miljøpagt og forslaget om en universel erklæring om menneskehedens rettigheder. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU foreslår, at der indledes en debat om udarbejdelse af et EU-katalog af klimarettigheder, hvori EU-borgernes og naturens rettigheder i lyset af udfordringerne fra den globale klimakrise fastlægges. EØSU anerkender EU's lederskab, når det gælder om at slå til lyd for en solid og retfærdig international klimaordning, og opfordrer EU-institutionerne og de nationale regeringer til at undersøge håndhævelsen af principperne om klimaretfærdighed på alle niveauer, dvs. globalt, europæisk, nationalt og lokalt. Det europæiske semester kunne bruges som et værktøj til at realisere denne ambition. Klimaretfærdighed handler om retfærdighed for mennesker og det miljø, som vi er afhængige af, og som er indbyrdes forbundne. I den forbindelse henviser EØSU til to nylige initiativer: den globale miljøpagt og forslaget om en universel erklæring om menneskehedens rettigheder.

| 1.4. | Produktions- og forbrugssystemerne skal forandres med henblik på tilpasning til og modvirkning af klimaændringerne. Denne omstilling skal foregå globalt og på sektorplan, og EU kan spille en ledende rolle. De mest sårbare erhvervssektorer og arbejdstagere skal identificeres og tilbydes passende støtte. Især fødevaresystemerne og aktørerne heri skal støttes i denne omstilling. Det bæredygtige fødevareforbrug skal skabes helt fra start ved bearbejdningen af jorden og forvaltningen af de naturlige systemer for at sikre det vigtigste grundlag for fødevarer. EU bør udvise et tydeligt lederskab og fremme bæredygtig forvaltning og beskyttelse af jordbunden. |
| --- | --- |

1.4.

Produktions- og forbrugssystemerne skal forandres med henblik på tilpasning til og modvirkning af klimaændringerne. Denne omstilling skal foregå globalt og på sektorplan, og EU kan spille en ledende rolle. De mest sårbare erhvervssektorer og arbejdstagere skal identificeres og tilbydes passende støtte. Især fødevaresystemerne og aktørerne heri skal støttes i denne omstilling. Det bæredygtige fødevareforbrug skal skabes helt fra start ved bearbejdningen af jorden og forvaltningen af de naturlige systemer for at sikre det vigtigste grundlag for fødevarer. EU bør udvise et tydeligt lederskab og fremme bæredygtig forvaltning og beskyttelse af jordbunden.

| 1.5. | Forbrugernes magt til at realisere omstillingen nytter kun noget, hvis de har bæredygtige etiske alternativer, som ikke væsentligt forringer bekvemmelighed og kvalitet, hvad angår service, brug og adgang. Via de nye økonomiske modeller som den digitale økonomi, deleøkonomien og den cirkulære økonomi og gennem internationalt samarbejde om den globale sektorielle omstilling til disse modeller kan der udvikles levedygtige alternativer for forbrugerne. |
| --- | --- |

1.5.

Forbrugernes magt til at realisere omstillingen nytter kun noget, hvis de har bæredygtige etiske alternativer, som ikke væsentligt forringer bekvemmelighed og kvalitet, hvad angår service, brug og adgang. Via de nye økonomiske modeller som den digitale økonomi, deleøkonomien og den cirkulære økonomi og gennem internationalt samarbejde om den globale sektorielle omstilling til disse modeller kan der udvikles levedygtige alternativer for forbrugerne.

| 1.6. | Der bør anvendes støttemekanismer, herunder offentlige midler, økonomiske instrumenter og incitamenter, for at tilvejebringe den infrastruktur og støtte, der er nødvendig for de forbrugere, der ønsker en CO2-fattig livsstil, bl.a. med hjælp til de højere omkostninger ved etiske/bæredygtige varer og tjenester og varer og tjenester med lang levetid, samtidig med at det sikres, at konkurrenceevnen ikke svækkes. |
| --- | --- |

1.6.

Der bør anvendes støttemekanismer, herunder offentlige midler, økonomiske instrumenter og incitamenter, for at tilvejebringe den infrastruktur og støtte, der er nødvendig for de forbrugere, der ønsker en CO2-fattig livsstil, bl.a. med hjælp til de højere omkostninger ved etiske/bæredygtige varer og tjenester og varer og tjenester med lang levetid, samtidig med at det sikres, at konkurrenceevnen ikke svækkes.

| 1.7. | Der skal foretages en kortlægning af de jobs, der vil blive flyttet ud i en lavemissionsøkonomi, og de muligheder, der er, skal identificeres på så tidligt et tidspunkt som muligt. Derved bliver det muligt at udforme og gennemføre de mest effektive politikker for at sikre, at arbejdstagerne beskyttes, og at deres livskvalitet opretholdes under en retfærdig omstilling. |
| --- | --- |

1.7.

Der skal foretages en kortlægning af de jobs, der vil blive flyttet ud i en lavemissionsøkonomi, og de muligheder, der er, skal identificeres på så tidligt et tidspunkt som muligt. Derved bliver det muligt at udforme og gennemføre de mest effektive politikker for at sikre, at arbejdstagerne beskyttes, og at deres livskvalitet opretholdes under en retfærdig omstilling.

| 1.8. | EØSU gentager sin opfordring til etablering af et europæisk observatorium for energifattigdom (1), hvor alle interessenter sammen kan bidrage til fastlæggelse af europæiske indikatorer for energifattigdom. Retfærdighed for alle borgere handler om at sikre, at alle har adgang til ren og prisoverkommelig energi. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU gentager sin opfordring til etablering af et europæisk observatorium for energifattigdom (1), hvor alle interessenter sammen kan bidrage til fastlæggelse af europæiske indikatorer for energifattigdom. Retfærdighed for alle borgere handler om at sikre, at alle har adgang til ren og prisoverkommelig energi.

| 1.9. | EØSU opfordrer til, at subsidierne til fossile brændstoffer ophører, og at der i stedet ydes støtte til omstillingen til vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU opfordrer til, at subsidierne til fossile brændstoffer ophører, og at der i stedet ydes støtte til omstillingen til vedvarende energikilder.

| 1.10. | Politikker for bæredygtighed bliver kun effektive, hvis støtteforanstaltningerne til omstillingen er tydeligt identificerede, prioriteres og tilføres tilstrækkelige midler. Samtidig bør EU indlede omfattende internationale forhandlinger med henblik på en global aftale, der kan begrænse faktorerne bag klimændringerne og understøtte en mere bæredygtig global økonomisk model. |
| --- | --- |

1.10.

Politikker for bæredygtighed bliver kun effektive, hvis støtteforanstaltningerne til omstillingen er tydeligt identificerede, prioriteres og tilføres tilstrækkelige midler. Samtidig bør EU indlede omfattende internationale forhandlinger med henblik på en global aftale, der kan begrænse faktorerne bag klimændringerne og understøtte en mere bæredygtig global økonomisk model.

2.   Baggrund/Begrundelse for udtalelsen

| 2.1. | Denne initiativudtalelse skal ses på baggrund af arbejdsprogrammet for Observatoriet for Bæredygtig Udvikling for 2017. Klimaretfærdighed er et emne, der berører os alle, og alligevel mangler der handling på området på EU-niveau. EØSU har her en mulighed for at tage initiativet og fremsætte de første forslag, navnlig på europæisk niveau. Mange aspekter af klimaretfærdighed må drøftes mere indgående, f.eks. spørgsmålet om den globale og individuelle fordeling af emissionsrettigheder. |
| --- | --- |

2.1.

Denne initiativudtalelse skal ses på baggrund af arbejdsprogrammet for Observatoriet for Bæredygtig Udvikling for 2017. Klimaretfærdighed er et emne, der berører os alle, og alligevel mangler der handling på området på EU-niveau. EØSU har her en mulighed for at tage initiativet og fremsætte de første forslag, navnlig på europæisk niveau. Mange aspekter af klimaretfærdighed må drøftes mere indgående, f.eks. spørgsmålet om den globale og individuelle fordeling af emissionsrettigheder.

| 2.2. | EØSU ønsker at markere en holdning som institution og bidrage med det europæiske organiserede civilsamfunds synspunkter til debatten om konsekvenserne af klimaændringerne, og hvordan disse konsekvenser bedst håndteres på en måde, der er fair og retfærdig. |
| --- | --- |

2.2.

EØSU ønsker at markere en holdning som institution og bidrage med det europæiske organiserede civilsamfunds synspunkter til debatten om konsekvenserne af klimaændringerne, og hvordan disse konsekvenser bedst håndteres på en måde, der er fair og retfærdig.

| 2.3. | I lyset af de internationalt vedtagne FN-mål for bæredygtig udvikling og Parisaftalen og eftersom konsekvenserne af klimaændringerne allerede mærkes, må der være en større bevidsthed om, at det haster med konkrete tiltag for at opnå klimaretfærdighed. |
| --- | --- |

2.3.

I lyset af de internationalt vedtagne FN-mål for bæredygtig udvikling og Parisaftalen og eftersom konsekvenserne af klimaændringerne allerede mærkes, må der være en større bevidsthed om, at det haster med konkrete tiltag for at opnå klimaretfærdighed.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | Klimaretfærdighed er opfattelsen af, at de globale klimaændringer ikke blot handler om miljø, men også er et spørgsmål om politik og etik. Heri ligger en anerkendelse af, at de mest sårbare og fattigste i samfundet ofte er dem, der lider mest under virkningerne af klimaændringerne. Perspektivet er globalt, og tid og sted er forbundne, dvs. fokus er på ansvaret på de lande, hvis udvikling har været baseret på udnyttelse af naturressourcerne. |
| --- | --- |

3.1.

Klimaretfærdighed er opfattelsen af, at de globale klimaændringer ikke blot handler om miljø, men også er et spørgsmål om politik og etik. Heri ligger en anerkendelse af, at de mest sårbare og fattigste i samfundet ofte er dem, der lider mest under virkningerne af klimaændringerne. Perspektivet er globalt, og tid og sted er forbundne, dvs. fokus er på ansvaret på de lande, hvis udvikling har været baseret på udnyttelse af naturressourcerne.

| 3.2. | Målene for bæredygtig udvikling er mere vidtgående end de tidligere mål (årtusindudviklingsmålene) i kraft af en anerkendelse af et gensidigt ansvar, ejerskab, fælles indsats og behovet for inklusive deltagelsesbaserede processer. EØSU anerkender EU's lederskab, når det gælder om at slå til lyd for en solid og retfærdig international klimaordning, og opfordrer EU-institutionerne og de nationale regeringer til at iværksætte tiltag for klimaretfærdighed på alle niveauer, dvs. globalt, europæisk, nationalt og lokalt. Det europæiske semester kunne bruges som et værktøj til at realisere denne ambition. I denne udtalelse rummer klimaretfærdighed derfor en erkendelse af, at der er et behov for at se på rimeligheden af klimaændringernes ofte uforholdsmæssige konsekvenser for borgere og lokalsamfund i både udviklingslande og udviklede lande. |
| --- | --- |

3.2.

Målene for bæredygtig udvikling er mere vidtgående end de tidligere mål (årtusindudviklingsmålene) i kraft af en anerkendelse af et gensidigt ansvar, ejerskab, fælles indsats og behovet for inklusive deltagelsesbaserede processer. EØSU anerkender EU's lederskab, når det gælder om at slå til lyd for en solid og retfærdig international klimaordning, og opfordrer EU-institutionerne og de nationale regeringer til at iværksætte tiltag for klimaretfærdighed på alle niveauer, dvs. globalt, europæisk, nationalt og lokalt. Det europæiske semester kunne bruges som et værktøj til at realisere denne ambition. I denne udtalelse rummer klimaretfærdighed derfor en erkendelse af, at der er et behov for at se på rimeligheden af klimaændringernes ofte uforholdsmæssige konsekvenser for borgere og lokalsamfund i både udviklingslande og udviklede lande.

| 3.3. | Modstand mod klimapolitikker og opfattelsen af, at de trods gevinsterne straffer gennemsnitsborgeren, bestemte sektorer (som landbrugsfødevare- og transportsektorerne) og lokalsamfund og enkeltpersoner, som er afhængige af fossile brændstoffer, udgør et problem. |
| --- | --- |

3.3.

Modstand mod klimapolitikker og opfattelsen af, at de trods gevinsterne straffer gennemsnitsborgeren, bestemte sektorer (som landbrugsfødevare- og transportsektorerne) og lokalsamfund og enkeltpersoner, som er afhængige af fossile brændstoffer, udgør et problem.

| 3.4. | Initiativer iværksat under forskellige politikker har fokus på sektorer og områder, som er stærkt påvirket af klimaændringerne, f.eks. sundhed, transport, landbrug og energi. Klimaretfærdighed kan sikre en overordnet, integreret tilgang til sikring af, at omstillingen til en lavemissionsøkonomi bliver fair og retfærdig. |
| --- | --- |

3.4.

Initiativer iværksat under forskellige politikker har fokus på sektorer og områder, som er stærkt påvirket af klimaændringerne, f.eks. sundhed, transport, landbrug og energi. Klimaretfærdighed kan sikre en overordnet, integreret tilgang til sikring af, at omstillingen til en lavemissionsøkonomi bliver fair og retfærdig.

| 3.5. | Det er vigtigt at være opmærksom på, at klimaretfærdighed ikke kun handler om dem, der er direkte berørt af konsekvenserne af klimaændringerne, men også om dem, der er berørt af de faktorer, der udløser klimaændringerne, fordi de er afhængige af varer og tjenesteydelser eller har en livsstil, der er forbundet med høj udledning og lav ressourceeffektivitet. |
| --- | --- |

3.5.

Det er vigtigt at være opmærksom på, at klimaretfærdighed ikke kun handler om dem, der er direkte berørt af konsekvenserne af klimaændringerne, men også om dem, der er berørt af de faktorer, der udløser klimaændringerne, fordi de er afhængige af varer og tjenesteydelser eller har en livsstil, der er forbundet med høj udledning og lav ressourceeffektivitet.

4.   Særlige bemærkninger

4.1.   Social retfærdighed

| 4.1.1. | EØSU mener, at alle borgere har ret til et sundt og rent miljø og til at forlange, at regeringerne tager ansvar for deres nationale forpligtelser og nationalt bestemte bidrag i henhold til Parisaftalen om faktorerne bag og farerne forbundet med klimaændringerne gennem en anerkendelse af ikke blot de mere åbenlyse miljømæssige og økonomiske aspekter, men også af de samfundsmæssige konsekvenser. |
| --- | --- |

4.1.1.

EØSU mener, at alle borgere har ret til et sundt og rent miljø og til at forlange, at regeringerne tager ansvar for deres nationale forpligtelser og nationalt bestemte bidrag i henhold til Parisaftalen om faktorerne bag og farerne forbundet med klimaændringerne gennem en anerkendelse af ikke blot de mere åbenlyse miljømæssige og økonomiske aspekter, men også af de samfundsmæssige konsekvenser.

| 4.1.2. | EU's søjle for sociale rettigheder skal fungere som kompas for en fornyet proces for konvergens imod bedre arbejds- og levevilkår i medlemsstaterne. Den bygger på 20 principper, hvoraf mange vil blive påvirket enten direkte af klimaændringerne eller indirekte af behovet for at overgå til nye økonomiske modeller. |
| --- | --- |

4.1.2.

EU's søjle for sociale rettigheder skal fungere som kompas for en fornyet proces for konvergens imod bedre arbejds- og levevilkår i medlemsstaterne. Den bygger på 20 principper, hvoraf mange vil blive påvirket enten direkte af klimaændringerne eller indirekte af behovet for at overgå til nye økonomiske modeller.

| 4.1.3. | Hvad angår menneskerettigheder og sociale rettigheder foreslår EØSU, at der indledes en debat om udarbejdelse af et katalog af klimarettigheder, hvori. borgernes og naturens rettigheder i lyset af udfordringerne fra klimakrisen fastlægges. I den forbindelse henviser EØSU til forslaget om en universel erklæring om menneskehedens rettigheder, som blev formuleret af Corinne Lepage med henblik på COP21 i 2015. |
| --- | --- |

4.1.3.

Hvad angår menneskerettigheder og sociale rettigheder foreslår EØSU, at der indledes en debat om udarbejdelse af et katalog af klimarettigheder, hvori. borgernes og naturens rettigheder i lyset af udfordringerne fra klimakrisen fastlægges. I den forbindelse henviser EØSU til forslaget om en universel erklæring om menneskehedens rettigheder, som blev formuleret af Corinne Lepage med henblik på COP21 i 2015.

| 4.1.4. | Adskillige lande rundt omkring i verden anerkender i dag i deres lovgivningsproces, at naturen har rettigheder. I Nederlandene vandt en NGO, Urgenda Foundation, eksempelvis i 2015 en klimasag anlagt imod regeringen. Den nederlandske højesteret stadfæstede konsekvent, at regeringen kan holdes juridisk ansvarlig for ikke at have truffet tilstrækkelige forholdsregler over for den påregnelige skade fra klimaændringerne. Lignende sager er undervejs i Belgien og Norge. Derudover har initiativer som den globale miljøpagt, der blev lanceret den 24. juni 2017, fokus på behovet for en retfærdig global miljøforvaltning ved at komplettere den »tredje generation af rettigheder« med et generelt, horisontalt og universelt referenceinstrument. |
| --- | --- |

4.1.4.

Adskillige lande rundt omkring i verden anerkender i dag i deres lovgivningsproces, at naturen har rettigheder. I Nederlandene vandt en NGO, Urgenda Foundation, eksempelvis i 2015 en klimasag anlagt imod regeringen. Den nederlandske højesteret stadfæstede konsekvent, at regeringen kan holdes juridisk ansvarlig for ikke at have truffet tilstrækkelige forholdsregler over for den påregnelige skade fra klimaændringerne. Lignende sager er undervejs i Belgien og Norge. Derudover har initiativer som den globale miljøpagt, der blev lanceret den 24. juni 2017, fokus på behovet for en retfærdig global miljøforvaltning ved at komplettere den »tredje generation af rettigheder« med et generelt, horisontalt og universelt referenceinstrument.

| 4.1.5. | Der er behov for at sikre, at samfundets mest sårbare ikke pålægges en urimelig byrde, og at omkostningerne forbundet med omstillingen til en klimaadaptiv økonomisk model fordeles retfærdigt på hele samfundet. Princippet om, at forureneren betaler, bør således gælde for dem, der forårsager og tjener på forureningen, og ikke for slutbrugeren, når der ikke findes noget holdbart alternativ. En omhyggelig og hensigtsmæssig anvendelse af dette vigtige princip er tidligere blevet behandlet af EØSU (2). |
| --- | --- |

4.1.5.

Der er behov for at sikre, at samfundets mest sårbare ikke pålægges en urimelig byrde, og at omkostningerne forbundet med omstillingen til en klimaadaptiv økonomisk model fordeles retfærdigt på hele samfundet. Princippet om, at forureneren betaler, bør således gælde for dem, der forårsager og tjener på forureningen, og ikke for slutbrugeren, når der ikke findes noget holdbart alternativ. En omhyggelig og hensigtsmæssig anvendelse af dette vigtige princip er tidligere blevet behandlet af EØSU (2).

| 4.1.6. | Alle former for migration (herunder af klimaflygtninge) vil tage til, fordi mennesker bliver fordrevet (3). Vi har allerede set, hvor dårligt rustede vi i EU er til at håndtere dette og spørgsmålet om en uforholdsmæssig fordeling af byrden mellem medlemsstaterne. EØSU har allerede gjort opmærksom på, at ikkebalancerede økonomiske processer kan være en yderligere destabiliserende faktor i denne situation (4). |
| --- | --- |

4.1.6.

Alle former for migration (herunder af klimaflygtninge) vil tage til, fordi mennesker bliver fordrevet (3). Vi har allerede set, hvor dårligt rustede vi i EU er til at håndtere dette og spørgsmålet om en uforholdsmæssig fordeling af byrden mellem medlemsstaterne. EØSU har allerede gjort opmærksom på, at ikkebalancerede økonomiske processer kan være en yderligere destabiliserende faktor i denne situation (4).

| 4.1.7. | I en nylig undersøgelse vedrørende klimaflygtninge konkluderer Europa-Parlamentet, at der på EU-niveau ikke findes et særskilt instrument for »fordrevne af miljømæssige årsager«. Direktivet om midlertidig beskyttelse er et instrument, der politisk er meget besværligt til håndteringen af massefordrivelser, og EØSU er enig i, at Lissabontraktaten giver et tilstrækkeligt bredt grundlag for at revidere immigrationspolitikken med henblik på at regulere status for »fordrevne af miljømæssige årsager«. |
| --- | --- |

4.1.7.

I en nylig undersøgelse vedrørende klimaflygtninge konkluderer Europa-Parlamentet, at der på EU-niveau ikke findes et særskilt instrument for »fordrevne af miljømæssige årsager«. Direktivet om midlertidig beskyttelse er et instrument, der politisk er meget besværligt til håndteringen af massefordrivelser, og EØSU er enig i, at Lissabontraktaten giver et tilstrækkeligt bredt grundlag for at revidere immigrationspolitikken med henblik på at regulere status for »fordrevne af miljømæssige årsager«.

4.2.   Landbrugsfødevaresektoren

| 4.2.1. | Fødevareproduktionssystemerne og kosten vil ændre sig med henblik på tilpasning til og modvirkning af klimaændringerne. Alle borgere er afhængige af landbrugsfødevaresektoren (f.eks. landbrugere, familier, aktører i forsyningskæden, forbrugere), og derfor bør det sikres, at de, der bliver berørt af omstillingen til et lavemissionssamfund, får hjælp og støtte til ændringerne. Derudover skal denne omstilling foregå globalt og på sektorplan, og EU kan spille en ledende rolle. |
| --- | --- |

4.2.1.

Fødevareproduktionssystemerne og kosten vil ændre sig med henblik på tilpasning til og modvirkning af klimaændringerne. Alle borgere er afhængige af landbrugsfødevaresektoren (f.eks. landbrugere, familier, aktører i forsyningskæden, forbrugere), og derfor bør det sikres, at de, der bliver berørt af omstillingen til et lavemissionssamfund, får hjælp og støtte til ændringerne. Derudover skal denne omstilling foregå globalt og på sektorplan, og EU kan spille en ledende rolle.

| 4.2.2. | Klimaændringerne indebærer enorme udfordringer for det europæiske landbrug, der både er en drivkraft bag ændringerne og en af de sektorer, der først mærker konsekvenserne. |
| --- | --- |

4.2.2.

Klimaændringerne indebærer enorme udfordringer for det europæiske landbrug, der både er en drivkraft bag ændringerne og en af de sektorer, der først mærker konsekvenserne.

| 4.2.3. | Sektoren skal ses i et andet lys qua dens bidrag til de naturlige absorptionssystemer, såsom økosystemtjenester, der kan afhjælpe nogle af konsekvenserne af klimaændringerne. Disse tjenester bør anerkendes, og offentlige midler under den fælles landbrugspolitik bør kanaliseres i retning af støtte til disse tjenester, som landbrugsfødevaresektoren leverer som en konsekvens af målsætningen om fødevareproduktion. Denne overordnede tanke vinder støtte i en nyligt vedtaget udtalelse (5). |
| --- | --- |

4.2.3.

Sektoren skal ses i et andet lys qua dens bidrag til de naturlige absorptionssystemer, såsom økosystemtjenester, der kan afhjælpe nogle af konsekvenserne af klimaændringerne. Disse tjenester bør anerkendes, og offentlige midler under den fælles landbrugspolitik bør kanaliseres i retning af støtte til disse tjenester, som landbrugsfødevaresektoren leverer som en konsekvens af målsætningen om fødevareproduktion. Denne overordnede tanke vinder støtte i en nyligt vedtaget udtalelse (5).

| 4.2.4. | Det bæredygtige fødevareforbrug begynder allerede ved bearbejdningen af jorden og forvaltningen af de naturlige systemer for at sikre det vigtigste grundlag for fødevarer. EØSU fremhæver, at det er nødvendigt at indlede en debat om behovet for et jordbundsrammedirektiv og udvise et tydeligt lederskab, når det gælder vigtigheden af at fremme bæredygtig forvaltning og beskyttelse af jordbunden (6). Beskyttelse af jordbunden og dennes betydning for økosystemtjenesterne er et af det nuværende estiske rådsformandskabs fokusområder (7). |
| --- | --- |

4.2.4.

Det bæredygtige fødevareforbrug begynder allerede ved bearbejdningen af jorden og forvaltningen af de naturlige systemer for at sikre det vigtigste grundlag for fødevarer. EØSU fremhæver, at det er nødvendigt at indlede en debat om behovet for et jordbundsrammedirektiv og udvise et tydeligt lederskab, når det gælder vigtigheden af at fremme bæredygtig forvaltning og beskyttelse af jordbunden (6). Beskyttelse af jordbunden og dennes betydning for økosystemtjenesterne er et af det nuværende estiske rådsformandskabs fokusområder (7).

| 4.2.5. | EØSU arbejder for, at produktion og forbrug bliver bæredygtigt. Opnåelse af konsensus om behovet for en holdningsændring til kødforbruget kræver en kortlægning af de muligheder og den støtte, der skal til for at sikre, at omstillingen bliver retfærdig for dem, der er afhængige af denne sektor af landbrugsfødevareindustrien. |
| --- | --- |

4.2.5.

EØSU arbejder for, at produktion og forbrug bliver bæredygtigt. Opnåelse af konsensus om behovet for en holdningsændring til kødforbruget kræver en kortlægning af de muligheder og den støtte, der skal til for at sikre, at omstillingen bliver retfærdig for dem, der er afhængige af denne sektor af landbrugsfødevareindustrien.

| 4.2.6. | Der er tale om en sektor, der også mærker påvirkningen fra klimaændringerne, især på grund af afhængigheden af fossile brændstoffer i hele processen fra produktion over forarbejdning og transport til emballering af fødevarer. Politikkerne skal udformes i bevidstheden om den eksisterende landbrugsfødevaremodels helt specifikke karakter, og der skal udstikkes et realistisk forløb hen imod en bæredygtig, klimavenlig fremtid for landbrugerne. |
| --- | --- |

4.2.6.

Der er tale om en sektor, der også mærker påvirkningen fra klimaændringerne, især på grund af afhængigheden af fossile brændstoffer i hele processen fra produktion over forarbejdning og transport til emballering af fødevarer. Politikkerne skal udformes i bevidstheden om den eksisterende landbrugsfødevaremodels helt specifikke karakter, og der skal udstikkes et realistisk forløb hen imod en bæredygtig, klimavenlig fremtid for landbrugerne.

| 4.2.7. | Der er ikke nødvendigvis et modsætningsforhold mellem miljøpolitikker og landbrugssektorens umiddelbare behov, hvis politikkerne betragtes som støttemekanismer til fremme af omstillingen til et lavemissionssamfund. |
| --- | --- |

4.2.7.

Der er ikke nødvendigvis et modsætningsforhold mellem miljøpolitikker og landbrugssektorens umiddelbare behov, hvis politikkerne betragtes som støttemekanismer til fremme af omstillingen til et lavemissionssamfund.

4.3.   Forbrugerne

| 4.3.1. | Forbrugernes magt til at realisere omstillingen nytter kun noget, hvis de har et bæredygtigt etisk alternativ, som ikke væsentligt forringer bekvemmelighed eller kvalitet, hvad angår service, brug og adgang. Via de nye økonomiske modeller som den digitale økonomi, deleøkonomien og den cirkulære økonomi og gennem internationalt samarbejde om den globale sektorielle omstilling til disse modeller kan der udvikles levedygtige alternativer for forbrugerne. |
| --- | --- |

4.3.1.

Forbrugernes magt til at realisere omstillingen nytter kun noget, hvis de har et bæredygtigt etisk alternativ, som ikke væsentligt forringer bekvemmelighed eller kvalitet, hvad angår service, brug og adgang. Via de nye økonomiske modeller som den digitale økonomi, deleøkonomien og den cirkulære økonomi og gennem internationalt samarbejde om den globale sektorielle omstilling til disse modeller kan der udvikles levedygtige alternativer for forbrugerne.

| 4.3.2. | I alt for mange tilfælde anvendes princippet om, at forureneren betaler, forkert, og forbrugerne pålægges afgifter uden at have noget egentligt alternativ. Prissætning kan først blive et effektivt redskab for de nødvendige adfærdsændringer, når der for forbrugerne er et alternativ. |
| --- | --- |

4.3.2.

I alt for mange tilfælde anvendes princippet om, at forureneren betaler, forkert, og forbrugerne pålægges afgifter uden at have noget egentligt alternativ. Prissætning kan først blive et effektivt redskab for de nødvendige adfærdsændringer, når der for forbrugerne er et alternativ.

| 4.3.3. | Afgiften på plastikposer er et godt eksempel, idet forbrugerne pålægges en lille afgift, men har et alternativ, nemlig at medbringe deres egen pose eller bruge en kasse, som detailhandleren stiller til rådighed. Afgifter, der anvendes på den måde, kan udløse adfærdsændringer i stor målestok. |
| --- | --- |

4.3.3.

Afgiften på plastikposer er et godt eksempel, idet forbrugerne pålægges en lille afgift, men har et alternativ, nemlig at medbringe deres egen pose eller bruge en kasse, som detailhandleren stiller til rådighed. Afgifter, der anvendes på den måde, kan udløse adfærdsændringer i stor målestok.

| 4.3.4. | Modsat kan forbrugsafgifter på fossile brændstoffer (f.eks. benzin) skabe utilfredshed blandt forbrugerne og betyde, at den disponible indkomst bliver brugt på brændstof. Det kan skabe grobund for et sekundært illegalt marked, samtidig med at den oprindelige forurener beholder sin indtjening. Dette forværres af, at midlerne fra disse afgifter som regel ikke øremærkes. Borgerne føler, at der med klimapolitikkerne følger en unfair straf af dem, som ikke kan fravælge den fossile brændstoføkonomi. |
| --- | --- |

4.3.4.

Modsat kan forbrugsafgifter på fossile brændstoffer (f.eks. benzin) skabe utilfredshed blandt forbrugerne og betyde, at den disponible indkomst bliver brugt på brændstof. Det kan skabe grobund for et sekundært illegalt marked, samtidig med at den oprindelige forurener beholder sin indtjening. Dette forværres af, at midlerne fra disse afgifter som regel ikke øremærkes. Borgerne føler, at der med klimapolitikkerne følger en unfair straf af dem, som ikke kan fravælge den fossile brændstoføkonomi.

| 4.3.5. | Der børanvendes støttemekanismer, herunder offentlige midler og økonomiske instrumenter, for at tilvejebringe den infrastruktur og støtte, der er nødvendig for de forbrugere, der ønsker en CO2-fattig livsstil bl.a. med hjælp til de højere omkostninger ved etiske/bæredygtige varer og tjenester og varer og tjenester med lang levetid. Det kan være i form af offentlig-private partnerskaber. Bilindustrien er et godt praktisk eksempel på fabrikantstøttede finansieringsordninger for at forbedre forbrugernes adgang til nye biler. Lignende støtteordninger kunne tilbydes i andre sektorer, f.eks. hårde hvidevarer og renovering af boliger og virksomheder. |
| --- | --- |

4.3.5.

Der børanvendes støttemekanismer, herunder offentlige midler og økonomiske instrumenter, for at tilvejebringe den infrastruktur og støtte, der er nødvendig for de forbrugere, der ønsker en CO2-fattig livsstil bl.a. med hjælp til de højere omkostninger ved etiske/bæredygtige varer og tjenester og varer og tjenester med lang levetid. Det kan være i form af offentlig-private partnerskaber. Bilindustrien er et godt praktisk eksempel på fabrikantstøttede finansieringsordninger for at forbedre forbrugernes adgang til nye biler. Lignende støtteordninger kunne tilbydes i andre sektorer, f.eks. hårde hvidevarer og renovering af boliger og virksomheder.

| 4.3.6. | Der er en klimamodsætning i at anvende offentlige midler til at støtte og investere i systemer og infrastrukturer, som øger slutbrugernes afhængighed af faktorerne bag klimaændringerne, parallelt med at der gøres en indsats for at begrænse og håndtere konsekvenserne af klimaændringerne. Forbrugerne er de første til at mærke dette. Et valg mellem at betale mere for forurenende løsninger eller at undvære er ikke et »rimeligt« valg for forbrugerne. |
| --- | --- |

4.3.6.

Der er en klimamodsætning i at anvende offentlige midler til at støtte og investere i systemer og infrastrukturer, som øger slutbrugernes afhængighed af faktorerne bag klimaændringerne, parallelt med at der gøres en indsats for at begrænse og håndtere konsekvenserne af klimaændringerne. Forbrugerne er de første til at mærke dette. Et valg mellem at betale mere for forurenende løsninger eller at undvære er ikke et »rimeligt« valg for forbrugerne.

| 4.3.7. | Det er en udbredt opfattelse, at en bæredygtig livsstil og bæredygtige forbrugsvalg kun er forenelige med en høj disponibel indkomst. Det er ikke alle, der har lige muligheder for at træffe etiske, klimavenlige og bæredygtige valg. Der bør være en politikramme, som fremmer en prissætning, hvori varers og tjeneydelsers klimaomkostninger (som f.eks. ressourceintensitet) medregnes, hvilket vil gøre op med denne opfattelse og øge valgmulighederne for alle forbrugere. |
| --- | --- |

4.3.7.

Det er en udbredt opfattelse, at en bæredygtig livsstil og bæredygtige forbrugsvalg kun er forenelige med en høj disponibel indkomst. Det er ikke alle, der har lige muligheder for at træffe etiske, klimavenlige og bæredygtige valg. Der bør være en politikramme, som fremmer en prissætning, hvori varers og tjeneydelsers klimaomkostninger (som f.eks. ressourceintensitet) medregnes, hvilket vil gøre op med denne opfattelse og øge valgmulighederne for alle forbrugere.

| 4.3.8. | EU's forbrugerbeskyttelseslovgivning er fra før 1999, hvor FN anerkendte bæredygtigt forbrug som en grundlæggende forbrugerrettighed, og omtaler derfor ikke denne rettighed (8). Det er især relevant på baggrund af målene for bæredygtig udvikling og initiativet om den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

4.3.8.

EU's forbrugerbeskyttelseslovgivning er fra før 1999, hvor FN anerkendte bæredygtigt forbrug som en grundlæggende forbrugerrettighed, og omtaler derfor ikke denne rettighed (8). Det er især relevant på baggrund af målene for bæredygtig udvikling og initiativet om den cirkulære økonomi.

| 4.3.9. | Uden et alternativ har forbrugeren ingen valgmulighed og tvinges ud i fattigdom/dårlige beslutninger/usunde valg/ikkebæredygtige valg og udvikler en aversion mod »miljøpolitikker«, der opfattes som en straf af slutbrugeren. Samtidig betaler de, der tjener på systemet, ikke, men øger derimod fortjenesten, og dermed stiger uligheden under dække af, at der er tale om miljøpolitik, hvilket strider mod principperne om bæredygtighed. |
| --- | --- |

4.3.9.

Uden et alternativ har forbrugeren ingen valgmulighed og tvinges ud i fattigdom/dårlige beslutninger/usunde valg/ikkebæredygtige valg og udvikler en aversion mod »miljøpolitikker«, der opfattes som en straf af slutbrugeren. Samtidig betaler de, der tjener på systemet, ikke, men øger derimod fortjenesten, og dermed stiger uligheden under dække af, at der er tale om miljøpolitik, hvilket strider mod principperne om bæredygtighed.

4.4.   Forandringer på arbejdsmarkedet

| 4.4.1. | Alle arbejdstagere skal beskyttes i forbindelse med omstillingen, både dem med begrænsede færdigheder eller færdigheder, der ikke kan overføres, og dem i stillinger, der kræver høje kvalifikationer. De mest sårbare sektorer og arbejdstagere skal identificeres og tilbydes passende støtte. Automatiseringen af jobs i lavemissionsøkonomien kan betyde, at nogle jobs forsvinder (9). |
| --- | --- |

4.4.1.

Alle arbejdstagere skal beskyttes i forbindelse med omstillingen, både dem med begrænsede færdigheder eller færdigheder, der ikke kan overføres, og dem i stillinger, der kræver høje kvalifikationer. De mest sårbare sektorer og arbejdstagere skal identificeres og tilbydes passende støtte. Automatiseringen af jobs i lavemissionsøkonomien kan betyde, at nogle jobs forsvinder (9).

| 4.4.2. | Denne beskyttelse opnås bl.a. ved hjælp af omskoling og uddannelse. Det må ikke være de arbejdstagere, som ser deres jobs forsvinde på grund af klimaændringerne eller behovet for at komme ud af afhængigheden af faktorerne bag klimaændringerne, der betaler prisen for disse forandringer. |
| --- | --- |

4.4.2.

Denne beskyttelse opnås bl.a. ved hjælp af omskoling og uddannelse. Det må ikke være de arbejdstagere, som ser deres jobs forsvinde på grund af klimaændringerne eller behovet for at komme ud af afhængigheden af faktorerne bag klimaændringerne, der betaler prisen for disse forandringer.

| 4.4.3. | Kortlægning på et tidligt tidspunkt af de færdigheder, som vil være nødvendige for fuldt ud at kunne deltage i disse nye økonomiske modeller, er en del af løsningen, men bør også foretages med øje for de eksisterende jobs og afhængigheden af den nuværende ikkebæredygtige model. |
| --- | --- |

4.4.3.

Kortlægning på et tidligt tidspunkt af de færdigheder, som vil være nødvendige for fuldt ud at kunne deltage i disse nye økonomiske modeller, er en del af løsningen, men bør også foretages med øje for de eksisterende jobs og afhængigheden af den nuværende ikkebæredygtige model.

| 4.4.4. | Det er vigtigt, at lokalsamfund så vidt muligt beskyttes og bevares, og at omstillingen sker med så få konsekvenser som muligt for de berørtes økonomiske og sociale velfærd. |
| --- | --- |

4.4.4.

Det er vigtigt, at lokalsamfund så vidt muligt beskyttes og bevares, og at omstillingen sker med så få konsekvenser som muligt for de berørtes økonomiske og sociale velfærd.

| 4.4.5. | Der tegner sig tydeligt nye muligheder i de nye økonomiske modeller, der foreslås, herunder i den funktionelle økonomi, deleøkonomien og den cirkulære økonomi. I denne forbindelse bør EU indlede de nødvendige internationale forhandlinger for at arbejde hen imod indførelsen af en global økonomisk model. |
| --- | --- |

4.4.5.

Der tegner sig tydeligt nye muligheder i de nye økonomiske modeller, der foreslås, herunder i den funktionelle økonomi, deleøkonomien og den cirkulære økonomi. I denne forbindelse bør EU indlede de nødvendige internationale forhandlinger for at arbejde hen imod indførelsen af en global økonomisk model.

4.5.   Sundhed

| 4.5.1. | Der er en sundhedsmæssig pris forbundet med klimaændringerne og faktorerne bag. Den kan måles i dødsfald og sygdomme som følge af for eksempel luftforurening og udgør en omkostning for samfundet og for de offentlige sundhedssystemer. De offentlige sundhedssystemer er nødt til at se på, hvordan klimaændringerne og faktorerne bag påvirker dem. |
| --- | --- |

4.5.1.

Der er en sundhedsmæssig pris forbundet med klimaændringerne og faktorerne bag. Den kan måles i dødsfald og sygdomme som følge af for eksempel luftforurening og udgør en omkostning for samfundet og for de offentlige sundhedssystemer. De offentlige sundhedssystemer er nødt til at se på, hvordan klimaændringerne og faktorerne bag påvirker dem.

| 4.5.2. | Der er en sammenhæng mellem sundhed, velvære og adgang til natur (IEEP). Mange medlemsstater skal tackle sundheds- og samfundsmæssige udfordringer som fedme, problemer med den mentale sundhed, social udstødelse og støj- og luftforurening, der rammer socialt og økonomisk dårligt stillede og sårbare grupper uforholdsmæssigt hårdt. |
| --- | --- |

4.5.2.

Der er en sammenhæng mellem sundhed, velvære og adgang til natur (IEEP). Mange medlemsstater skal tackle sundheds- og samfundsmæssige udfordringer som fedme, problemer med den mentale sundhed, social udstødelse og støj- og luftforurening, der rammer socialt og økonomisk dårligt stillede og sårbare grupper uforholdsmæssigt hårdt.

| 4.5.3. | Investeringer i naturen modvirker klimaændringerne, ikke blot fordi midler fjernes fra forurenende stoffer, men også fordi der investeres i kulstoflagring i de naturlige økosystemer. De deraf følgende positive virkninger for sundheden slår igennem på to måder: dårligt helbred forebygges, og en aktiv livsstil fremmes, hvilket forøger borgernes og lokalsamfundenes sundhed. En anerkendelse af dette forhold er med til at sikre, at der er en balance i de politiske beslutninger, og at de træffes på et informeret og dokumenteret grundlag. |
| --- | --- |

4.5.3.

Investeringer i naturen modvirker klimaændringerne, ikke blot fordi midler fjernes fra forurenende stoffer, men også fordi der investeres i kulstoflagring i de naturlige økosystemer. De deraf følgende positive virkninger for sundheden slår igennem på to måder: dårligt helbred forebygges, og en aktiv livsstil fremmes, hvilket forøger borgernes og lokalsamfundenes sundhed. En anerkendelse af dette forhold er med til at sikre, at der er en balance i de politiske beslutninger, og at de træffes på et informeret og dokumenteret grundlag.

4.6.   Energi

| 4.6.1. | Forbruget af vedvarende energi som procent af elproduktionen blev mere end fordoblet i EU i perioden mellem 2004 og 2015 (fra 14 % til 29 %). Energibehovet til opvarmning, bygninger, industri og transport er dog stadig enormt. Udviklingen går i den rigtige retning, men fra et meget lavt udgangspunkt, således er andelen af vedvarende energi i brændstofforbruget inden for transporten steget fra 1 % til 6 % i ovennævnte periode. |
| --- | --- |

4.6.1.

Forbruget af vedvarende energi som procent af elproduktionen blev mere end fordoblet i EU i perioden mellem 2004 og 2015 (fra 14 % til 29 %). Energibehovet til opvarmning, bygninger, industri og transport er dog stadig enormt. Udviklingen går i den rigtige retning, men fra et meget lavt udgangspunkt, således er andelen af vedvarende energi i brændstofforbruget inden for transporten steget fra 1 % til 6 % i ovennævnte periode.

| 4.6.2. | Energifattigdom er overalt i Europa et problem, og selv om betydningen er forskellig, og omstændighederne kan variere fra land til land, er det endnu et eksempel på behovet for at sikre, at klimapolitikkernes fokus er på at beskytte de mest sårbare. |
| --- | --- |

4.6.2.

Energifattigdom er overalt i Europa et problem, og selv om betydningen er forskellig, og omstændighederne kan variere fra land til land, er det endnu et eksempel på behovet for at sikre, at klimapolitikkernes fokus er på at beskytte de mest sårbare.

| 4.6.3. | EØSU gentager sin opfordring til etablering af et europæisk observatorium for energifattigdom (10), hvor alle interessenter sammen kan bidrage til fastlæggelse af europæiske indikatorer for energifattigdom. Retfærdighed for alle borgere handler om at sikre, at alle har adgang til ren og prisoverkommelig energi. |
| --- | --- |

4.6.3.

EØSU gentager sin opfordring til etablering af et europæisk observatorium for energifattigdom (10), hvor alle interessenter sammen kan bidrage til fastlæggelse af europæiske indikatorer for energifattigdom. Retfærdighed for alle borgere handler om at sikre, at alle har adgang til ren og prisoverkommelig energi.

| 4.6.4. | Politikker, der medvirker til at afhjælpe problemet med energifattigdom i EU, kan også udgøre de løsninger, der sikrer infrastruktur til og forsyning af ren energi, ved at omlægge støtten og koordinere den politiske vilje. |
| --- | --- |

4.6.4.

Politikker, der medvirker til at afhjælpe problemet med energifattigdom i EU, kan også udgøre de løsninger, der sikrer infrastruktur til og forsyning af ren energi, ved at omlægge støtten og koordinere den politiske vilje.

| 4.6.5. | Politikker, der direkte eller indirekte fremmer tilskud til fossile brændstoffer, er det omvendte af princippet om, at forureneren betaler, da forureneren netop modtager betaling i de tilfælde. Mange af disse tilskud er usynlige for slutbrugeren, men pengene kommer i sidste instans fra de offentlige kasser. I en nylig udtalelse (11) er der allerede blevet redegjort for, hvorfor miljøskadelige subsidier skal udfases i EU, og i en anden udtalelse om Bæredygtig udvikling: Kortlægning af EU's interne og eksterne politikker (12) fremhæves behovet for gennemførelse af de eksisterende tilsagn om at fjerne denne type subsidier og i stedet aktivt fremme miljøafgiftsreformer. |
| --- | --- |

4.6.5.

Politikker, der direkte eller indirekte fremmer tilskud til fossile brændstoffer, er det omvendte af princippet om, at forureneren betaler, da forureneren netop modtager betaling i de tilfælde. Mange af disse tilskud er usynlige for slutbrugeren, men pengene kommer i sidste instans fra de offentlige kasser. I en nylig udtalelse (11) er der allerede blevet redegjort for, hvorfor miljøskadelige subsidier skal udfases i EU, og i en anden udtalelse om Bæredygtig udvikling: Kortlægning af EU's interne og eksterne politikker (12) fremhæves behovet for gennemførelse af de eksisterende tilsagn om at fjerne denne type subsidier og i stedet aktivt fremme miljøafgiftsreformer.

| 4.6.6. | Støtte bør være til rådighed for alle. Subsidier bør være rettet mod vedvarende energi, mens de med det samme bør udfases til faktorerne bag klimaændringerne. Undtagelser bør indrømmes på et mere retfærdigt grundlag og udtrykkeligt ikke til dem, der har mest råd til at betale, og heller ikke til dem, der tjener på det forurenende stof. Ifølge IMF gives der på verdensplan hvert minut 10 mio. USD i subsidier til fossile brændstoffer. Hvis disse subsidier forsvandt, ville statsindtægterne blive forøget med 3,6 % af det globale BNP, emissionerne nedbragt med mere end 20 %, antallet af for tidlige dødsfald på grund af luftforurening mindsket med mere end halvdelen og den økonomiske velfærd på verdensplan øget med 1,8 billioner USD (2,2 % af det globale BNP); tal, der viser, hvor uretfærdigt det nuværende system er. |
| --- | --- |

4.6.6.

Støtte bør være til rådighed for alle. Subsidier bør være rettet mod vedvarende energi, mens de med det samme bør udfases til faktorerne bag klimaændringerne. Undtagelser bør indrømmes på et mere retfærdigt grundlag og udtrykkeligt ikke til dem, der har mest råd til at betale, og heller ikke til dem, der tjener på det forurenende stof. Ifølge IMF gives der på verdensplan hvert minut 10 mio. USD i subsidier til fossile brændstoffer. Hvis disse subsidier forsvandt, ville statsindtægterne blive forøget med 3,6 % af det globale BNP, emissionerne nedbragt med mere end 20 %, antallet af for tidlige dødsfald på grund af luftforurening mindsket med mere end halvdelen og den økonomiske velfærd på verdensplan øget med 1,8 billioner USD (2,2 % af det globale BNP); tal, der viser, hvor uretfærdigt det nuværende system er.

| 4.6.7. | Politikker for bæredygtighed bliver kun effektive, hvis støtteforanstaltningerne til omstillingen er tydeligt identificerede, prioriteres og tilføres tilstrækkelige midler. |
| --- | --- |

4.6.7.

Politikker for bæredygtighed bliver kun effektive, hvis støtteforanstaltningerne til omstillingen er tydeligt identificerede, prioriteres og tilføres tilstrækkelige midler.

Bruxelles den 19. oktober 2017

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse For en koordineret europæisk aktion til forebyggelse og bekæmpelse af energifattigdom, EUT C 341 af 21.11.2013, s. 21.

1

For en koordineret europæisk aktion til forebyggelse og bekæmpelse af energifattigdom

(2)  EØSU's udtalelse Konsekvenserne af konklusionerne på COP21 for den europæiske transportpolitik,
  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 10.

2

Konsekvenserne af konklusionerne på COP21 for den europæiske transportpolitik,

(3)  EØSU's udtalelse Integration af flygtninge i EU,
  EUT C 264 af 20.7.2016, s. 19.

3

Integration af flygtninge i EU,

(4)  EØSU's udtalelse En ny europæisk konsensus om udvikling,
  EUT C 246 af 28.7.2017, s. 71.

4

En ny europæisk konsensus om udvikling,

(5)  EØSU's udtalelse En mulig omlægning af den fælles landbrugspolitik, EUT C 288 af 31.8.2017, s. 10.

5

En mulig omlægning af den fælles landbrugspolitik

(6)  EØSU's udtalelse Cirkulær økonomi — gødning, EUT C 389 af 21.10.2016, s. 80.

6

Cirkulær økonomi — gødning

(7)  EØSU's udtalelse Udnyttelse af land til bæredygtig fødevareproduktion og økosystemtjenester (se side 72 i denne EUT).

7

Udnyttelse af land til bæredygtig fødevareproduktion og økosystemtjenester

(8)  EØSU's udtalelse Fælles eller delt forbrug: en bæredygtig model for det 21. århundrede,
  EUT C 177 af 11.6.2014, s. 1.

8

Fælles eller delt forbrug: en bæredygtig model for det 21. århundrede,

(9)  EØSU's udtalelse Omstillingen til en mere bæredygtig europæisk fremtid — en strategi frem til 2050 (se side 44 i denne EUT).

9

Omstillingen til en mere bæredygtig europæisk fremtid — en strategi frem til 2050

(10)  Se fodnote 1.

10

(11)  EØSU's udtalelse Markedsbaserede instrumenter til fremme af en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi i EU, EUT C 226 af 16.7.2014, s. 1.

11

Markedsbaserede instrumenter til fremme af en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi i EU

(12)  EØSU's udtalelse Bæredygtig udvikling: Kortlægning af EU's interne og eksterne politikker, EUT C 487 af 28.12.2016, s. 41.

12

Bæredygtig udvikling: Kortlægning af EU's interne og eksterne politikker

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/29

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's udviklingspartnerskaber og udfordringen i de internationale skatteaftaler

(initiativudtalelse)

(2018/C 081/05)

| Ordfører: | Alfred GAJDOSIK |
| --- | --- |
| Medordfører: | Thomas WAGNSONNER |

Ordfører:

Alfred GAJDOSIK

Medordfører:

Thomas WAGNSONNER

| Plenarforsamlingens beslutning | 26.1.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 29, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Eksterne Forbindelser |
| Vedtaget i sektionen | 28.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 182/0/1 |

Plenarforsamlingens beslutning

26.1.2017

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 29, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Eksterne Forbindelser

Vedtaget i sektionen

28.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

182/0/1

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter en udviklingspolitik, der ser udvikling som en proces, der foregår mellem lande på lige vilkår, og som bygger på respekt og suveræne beslutninger. Det kræver en globalt koordineret indsats at finansiere og gennemføre de mål for bæredygtig udvikling (SDG), som er vedtaget af De Forenede Nationer (FN). Udvalget understreger, at FN's Økonomiske og Sociale Råd kunne spille en endnu stærkere rolle som egnet forum i skatteanliggender. Dette ville sikre, at der blev sat fokus på 2030-dagsordenens mål for bæredygtig udvikling, og at alle lande deltog på lige fod. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter en udviklingspolitik, der ser udvikling som en proces, der foregår mellem lande på lige vilkår, og som bygger på respekt og suveræne beslutninger. Det kræver en globalt koordineret indsats at finansiere og gennemføre de mål for bæredygtig udvikling (SDG), som er vedtaget af De Forenede Nationer (FN). Udvalget understreger, at FN's Økonomiske og Sociale Råd kunne spille en endnu stærkere rolle som egnet forum i skatteanliggender. Dette ville sikre, at der blev sat fokus på 2030-dagsordenens mål for bæredygtig udvikling, og at alle lande deltog på lige fod.

| 1.2. | På baggrund af internationale aftaler om reform af den internationale skatteret, f.eks. gennem OECD's handlingsplan vedrørende udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste (BEPS-handlingsplanen), bør der foretages en evaluering af virkningerne på SDG af disse internationale reformbestræbelser og tages større hensyn til dem i videreudviklingen af internationale skattepolitikker. EØSU understreger, at opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling kræver finansielle ressourcer. Imidlertid står mange lande over for store udfordringer, når det gælder om at skabe offentlige indtægter gennem skatteprovenu. Dette skyldes systemer for indkomstskat og omsætningsafgifter i udviklingslandene, som er vanskelige at gennemføre, men kan også skyldes den globale konkurrence på området for selskabsbeskatning og udformningen af dobbeltbeskatningsaftalerne. Kapacitetsbegrænsninger og manglende videregivelse af oplysninger er yderligere faktorer. |
| --- | --- |

1.2.

På baggrund af internationale aftaler om reform af den internationale skatteret, f.eks. gennem OECD's handlingsplan vedrørende udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste (BEPS-handlingsplanen), bør der foretages en evaluering af virkningerne på SDG af disse internationale reformbestræbelser og tages større hensyn til dem i videreudviklingen af internationale skattepolitikker. EØSU understreger, at opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling kræver finansielle ressourcer. Imidlertid står mange lande over for store udfordringer, når det gælder om at skabe offentlige indtægter gennem skatteprovenu. Dette skyldes systemer for indkomstskat og omsætningsafgifter i udviklingslandene, som er vanskelige at gennemføre, men kan også skyldes den globale konkurrence på området for selskabsbeskatning og udformningen af dobbeltbeskatningsaftalerne. Kapacitetsbegrænsninger og manglende videregivelse af oplysninger er yderligere faktorer.

| 1.3. | EØSU bifalder kraftigt, at Den Europæiske Union (EU) og dens medlemsstater har gjort en betydelig indsats i tilknytning til reformer på internationalt plan for at tackle svaghederne i det internationale skattesystem. Disse bestræbelser hilses velkommen. De må støttes og gennemføres effektivt og i sidste ende overvåges regelmæssigt. Det er hovedsageligt de store økonomisk udviklede lande, der inden for rammerne af OECD fører an med reformerne. Det bør undersøges, om FN på grundlag af sit globale medlemskab, ikke mindst udviklingslandenes medlemskab, ikke ville være bedre egnet som forum for global videreudvikling af den internationale skattepolitik. EØSU bemærker imidlertid, at FN's skatteudvalg mangler ressourcer og medarbejdere. FN bør derfor forsynes med tilstrækkelige midler. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU bifalder kraftigt, at Den Europæiske Union (EU) og dens medlemsstater har gjort en betydelig indsats i tilknytning til reformer på internationalt plan for at tackle svaghederne i det internationale skattesystem. Disse bestræbelser hilses velkommen. De må støttes og gennemføres effektivt og i sidste ende overvåges regelmæssigt. Det er hovedsageligt de store økonomisk udviklede lande, der inden for rammerne af OECD fører an med reformerne. Det bør undersøges, om FN på grundlag af sit globale medlemskab, ikke mindst udviklingslandenes medlemskab, ikke ville være bedre egnet som forum for global videreudvikling af den internationale skattepolitik. EØSU bemærker imidlertid, at FN's skatteudvalg mangler ressourcer og medarbejdere. FN bør derfor forsynes med tilstrækkelige midler.

| 1.4. | EU's foranstaltninger til fremme af større international skattemæssig gennemsigtighed og BEPS-handlingsplanen vil også få konsekvenser for udviklingslandene. EØSU hilser det velkommen, at Europa-Parlamentet (EP) og Kommissionen allerede har udtalt sig om spørgsmål om sammenhængen mellem skatte- og udviklingspolitikken. Udvalget bifalder endvidere Kommissionens platform vedrørende god forvaltningspraksis på skatteområdet. Den værktøjskasse, der på platformen præsenteres som et arbejdsdokument om dobbeltbeskatningsaftalers afsmittende virkninger, udgør et udmærket grundlag for medlemsstaterne til overvejelser om revision af dobbeltbeskatningsaftaler med udviklingslande. |
| --- | --- |

1.4.

EU's foranstaltninger til fremme af større international skattemæssig gennemsigtighed og BEPS-handlingsplanen vil også få konsekvenser for udviklingslandene. EØSU hilser det velkommen, at Europa-Parlamentet (EP) og Kommissionen allerede har udtalt sig om spørgsmål om sammenhængen mellem skatte- og udviklingspolitikken. Udvalget bifalder endvidere Kommissionens platform vedrørende god forvaltningspraksis på skatteområdet. Den værktøjskasse, der på platformen præsenteres som et arbejdsdokument om dobbeltbeskatningsaftalers afsmittende virkninger, udgør et udmærket grundlag for medlemsstaterne til overvejelser om revision af dobbeltbeskatningsaftaler med udviklingslande.

| 1.5. | EØSU peger på, at der i en betænkning fra Europa-Parlamentet fra 2015 opfordres til en række forbedringer. Disse er endnu ikke gennemført. I den forbindelse henviser EØSU til tidligere udtalelser, hvor der navnlig fremsættes bemærkninger om landeopdelt rapportering, bekæmpelse af hvidvaskning af penge og offentlige ejendomsregistre. EØSU konstaterer, at en liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner er under udarbejdelse. Udvalget opfordrer til en større indsats for at få gennemført Europa-Parlamentets anbefalinger og anbefaler, at man reagerer på kritik fra ikke-statslige organisationer. Det er hensigtsmæssigt at fremme en global indførelse af disse foranstaltninger gennem internationale skatteaftaler for at give udviklingslandenes skattemyndigheder bedre adgang til information. Målet bør være at opnå samme standarder på verdensplan og give udviklingslandene mulighed for at bidrage til udviklingen heraf på lige fod med andre. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU peger på, at der i en betænkning fra Europa-Parlamentet fra 2015 opfordres til en række forbedringer. Disse er endnu ikke gennemført. I den forbindelse henviser EØSU til tidligere udtalelser, hvor der navnlig fremsættes bemærkninger om landeopdelt rapportering, bekæmpelse af hvidvaskning af penge og offentlige ejendomsregistre. EØSU konstaterer, at en liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner er under udarbejdelse. Udvalget opfordrer til en større indsats for at få gennemført Europa-Parlamentets anbefalinger og anbefaler, at man reagerer på kritik fra ikke-statslige organisationer. Det er hensigtsmæssigt at fremme en global indførelse af disse foranstaltninger gennem internationale skatteaftaler for at give udviklingslandenes skattemyndigheder bedre adgang til information. Målet bør være at opnå samme standarder på verdensplan og give udviklingslandene mulighed for at bidrage til udviklingen heraf på lige fod med andre.

| 1.6. | EØSU opfordrer til, at der sikres sammenhæng mellem medlemsstaternes internationale skattepolitikker og målene for udviklingspolitikken, så man undgår konflikter mellem de enkelte landes skattepolitik og de fælles udviklingsprioriteter. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU opfordrer til, at der sikres sammenhæng mellem medlemsstaternes internationale skattepolitikker og målene for udviklingspolitikken, så man undgår konflikter mellem de enkelte landes skattepolitik og de fælles udviklingsprioriteter.

| 1.7. | EØSU mener, at konsekvensanalyser af medlemsstaternes internationale skattepolitikker er en metode til at vurdere virkningerne af dobbeltbeskatningsaftaler og skattemæssige incitamenter for udviklingslandene. Dette bør fremmes og gøres til fælles praksis. Hvor politikken kan være i modstrid med EU's udviklingspolitikker ville sådanne analyser give god mening, også for EU. Eksisterende dobbeltbeskatningsaftaler bør revideres, og der bør forhandles nye aftaler under hensyntagen til disse overvejelser. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU mener, at konsekvensanalyser af medlemsstaternes internationale skattepolitikker er en metode til at vurdere virkningerne af dobbeltbeskatningsaftaler og skattemæssige incitamenter for udviklingslandene. Dette bør fremmes og gøres til fælles praksis. Hvor politikken kan være i modstrid med EU's udviklingspolitikker ville sådanne analyser give god mening, også for EU. Eksisterende dobbeltbeskatningsaftaler bør revideres, og der bør forhandles nye aftaler under hensyntagen til disse overvejelser.

| 1.8. | OECD's modelbeskatningsoverenskomst til undgåelse af dobbeltbeskatning af indkomst og formue, som i dag er den mest anvendte, er først og fremmest udviklet med henblik på de udviklede landes interesser. EØSU anbefaler derfor, at EU's medlemsstater, når de forhandler dobbeltbeskatningsaftaler med udviklingslande, tager større hensyn til udviklingslandenes behov. EØSU konstaterer, at FN med udgangspunkt i OECD-overenskomsten også har udformet en modeloverenskomst for at regulere beskatningen mellem udviklingslandene og de udviklede lande og på den måde give kildestaterne flere beskatningsrettigheder. |
| --- | --- |

1.8.

OECD's modelbeskatningsoverenskomst til undgåelse af dobbeltbeskatning af indkomst og formue, som i dag er den mest anvendte, er først og fremmest udviklet med henblik på de udviklede landes interesser. EØSU anbefaler derfor, at EU's medlemsstater, når de forhandler dobbeltbeskatningsaftaler med udviklingslande, tager større hensyn til udviklingslandenes behov. EØSU konstaterer, at FN med udgangspunkt i OECD-overenskomsten også har udformet en modeloverenskomst for at regulere beskatningen mellem udviklingslandene og de udviklede lande og på den måde give kildestaterne flere beskatningsrettigheder.

| 1.9. | EØSU støtter private investeringer til fremme af udvikling, når denne udvikling er i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling, de grundlæggende økonomiske, miljømæssige og sociale rettigheder, Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) grundlæggende konventioner, og dagsordenen for ordentligt arbejde overholdes. Retssikkerhed er en vigtig faktor i understøttelsen af et investeringsvenligt erhvervsklima og dermed også for direkte udenlandske investeringer. Da der er en sammenhæng mellem beskatning og målene for bæredygtig udvikling, bør virksomheder betale deres skatter der, hvor de skaber deres overskud gennem værditilvækst (f.eks. ved produktionsprocesser og udvinding af råstoffer). |
| --- | --- |

1.9.

EØSU støtter private investeringer til fremme af udvikling, når denne udvikling er i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling, de grundlæggende økonomiske, miljømæssige og sociale rettigheder, Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) grundlæggende konventioner, og dagsordenen for ordentligt arbejde overholdes. Retssikkerhed er en vigtig faktor i understøttelsen af et investeringsvenligt erhvervsklima og dermed også for direkte udenlandske investeringer. Da der er en sammenhæng mellem beskatning og målene for bæredygtig udvikling, bør virksomheder betale deres skatter der, hvor de skaber deres overskud gennem værditilvækst (f.eks. ved produktionsprocesser og udvinding af råstoffer).

| 1.10. | EØSU bemærker, at EU og medlemsstaterne i henhold til den nye europæiske konsensus om udvikling har forpligtet sig til at samarbejde med deres partnerlande om udbredelsen af progressiv beskatning, korruptionsbekæmpende foranstaltninger og omfordelingspolitikker samt om bekæmpelsen af ulovlige pengestrømme. Skattepolitikken bør imidlertid være en endnu vigtigere bestanddel af den europæiske udviklingspolitik. EØSU bifalder Kommissionens indsats for at fremme regionale fora og civilsamfundsorganisationer på beskatningsområdet i udviklingslandene. Civilsamfundsorganisationer har en overvågnings- og støttefunktion i udviklingslande, også inden for skatteområdet, og bør derfor inddrages og støttes mere. Støtte til hensigtsmæssig kapacitetsopbygning på skatteområdet, herunder peerlæring og syd-syd-samarbejde, ville have en varig effekt på udviklingsprojekter. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU bemærker, at EU og medlemsstaterne i henhold til den nye europæiske konsensus om udvikling har forpligtet sig til at samarbejde med deres partnerlande om udbredelsen af progressiv beskatning, korruptionsbekæmpende foranstaltninger og omfordelingspolitikker samt om bekæmpelsen af ulovlige pengestrømme. Skattepolitikken bør imidlertid være en endnu vigtigere bestanddel af den europæiske udviklingspolitik. EØSU bifalder Kommissionens indsats for at fremme regionale fora og civilsamfundsorganisationer på beskatningsområdet i udviklingslandene. Civilsamfundsorganisationer har en overvågnings- og støttefunktion i udviklingslande, også inden for skatteområdet, og bør derfor inddrages og støttes mere. Støtte til hensigtsmæssig kapacitetsopbygning på skatteområdet, herunder peerlæring og syd-syd-samarbejde, ville have en varig effekt på udviklingsprojekter.

| 1.11. | God forvaltningspraksis på skatteområdet bør være en del af virksomhedernes sociale ansvar i forbindelse med virksomhedernes rapporteringsforpligtelser. |
| --- | --- |

1.11.

God forvaltningspraksis på skatteområdet bør være en del af virksomhedernes sociale ansvar i forbindelse med virksomhedernes rapporteringsforpligtelser.

| 1.12. | EØSU anbefaler at indføre klausuler om god forvaltningspraksis på skatteområdet i alle relevante aftaler mellem EU og tredjelande eller regioner i tredjelande for at fremme en bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU anbefaler at indføre klausuler om god forvaltningspraksis på skatteområdet i alle relevante aftaler mellem EU og tredjelande eller regioner i tredjelande for at fremme en bæredygtig udvikling.

| 1.13. | Udvalget anbefaler endvidere, at man i forbindelse med nye eller reviderede frihandelsaftaler mellem EU og udviklingslandene også analyserer de bilaterale beskatningsaftaler. En sådan undersøgelse bør omfatte analyser af konsekvenserne af medlemsstaternes internationale skattepolitikker for de udviklingspolitiske mål. |
| --- | --- |

1.13.

Udvalget anbefaler endvidere, at man i forbindelse med nye eller reviderede frihandelsaftaler mellem EU og udviklingslandene også analyserer de bilaterale beskatningsaftaler. En sådan undersøgelse bør omfatte analyser af konsekvenserne af medlemsstaternes internationale skattepolitikker for de udviklingspolitiske mål.

2.   Generelle bemærkninger

| 2.1. | En række undersøgelser (1) rejser spørgsmålet om, hvorvidt medlemsstaternes internationale skattepolitikker, herunder mange bestemmelser i bilaterale dobbeltbeskatningsaftaler, er forenelige med EU's udviklingspolitik. Hertil kommer, at udviklingslandene er nettoeksportører af kapital til de udviklede lande, hvilket i stor udstrækning skyldes skatteunddragende kapitalstrømme. Dette rammer udviklingslandene med de laveste indtægter hårdest, da de står næsten uden indenlandske finansieringskilder. |
| --- | --- |

2.1.

En række undersøgelser (1) rejser spørgsmålet om, hvorvidt medlemsstaternes internationale skattepolitikker, herunder mange bestemmelser i bilaterale dobbeltbeskatningsaftaler, er forenelige med EU's udviklingspolitik. Hertil kommer, at udviklingslandene er nettoeksportører af kapital til de udviklede lande, hvilket i stor udstrækning skyldes skatteunddragende kapitalstrømme. Dette rammer udviklingslandene med de laveste indtægter hårdest, da de står næsten uden indenlandske finansieringskilder.

| 2.2. | EU og medlemsstaterne er tilsammen de største donorer af officiel udviklingsbistand og har betydelig indflydelse på udformningen af internationale beskatningsaftaler. De har forpligtet sig til at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling, selv om kun nogle få medlemsstater har realiseret målet om, at ulandsbistanden skal udgøre 0,7 % af BNP. Det er uklart, hvilke følger Brexit vil få for den fremtidige finansiering af det europæiske udviklingssamarbejde. Der er planlagt yderligere tiltag for at fremme private investeringer i forbindelse med de udviklingspolitiske mål. Midlerne til den officielle udviklingsbistand er afhængige af donorernes politikker. |
| --- | --- |

2.2.

EU og medlemsstaterne er tilsammen de største donorer af officiel udviklingsbistand og har betydelig indflydelse på udformningen af internationale beskatningsaftaler. De har forpligtet sig til at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling, selv om kun nogle få medlemsstater har realiseret målet om, at ulandsbistanden skal udgøre 0,7 % af BNP. Det er uklart, hvilke følger Brexit vil få for den fremtidige finansiering af det europæiske udviklingssamarbejde. Der er planlagt yderligere tiltag for at fremme private investeringer i forbindelse med de udviklingspolitiske mål. Midlerne til den officielle udviklingsbistand er afhængige af donorernes politikker.

| 2.3. | For udviklingslande omfatter opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling bl.a. en mobilisering af indenlandske ressourcer, international støtte til opbygning af kapacitet til skatteopkrævning, mindskelse af ulovlige pengestrømme og deltagelse i institutioner for global regeringsførelse. Det følger heraf, at et stabilt offentligt indtægtsgrundlag, bestræbelser på at bekæmpe ulovlige udgående ressourcestrømme og lige stor indflydelse for alle lande i forbindelse med udformningen af de globale skatteregler er vigtige søjler i bæredygtig udvikling. Børn, kvinder og andre sårbare samfundsgrupper i udviklingslandene har særlig stor fordel af udvikling (2). |
| --- | --- |

2.3.

For udviklingslande omfatter opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling bl.a. en mobilisering af indenlandske ressourcer, international støtte til opbygning af kapacitet til skatteopkrævning, mindskelse af ulovlige pengestrømme og deltagelse i institutioner for global regeringsførelse. Det følger heraf, at et stabilt offentligt indtægtsgrundlag, bestræbelser på at bekæmpe ulovlige udgående ressourcestrømme og lige stor indflydelse for alle lande i forbindelse med udformningen af de globale skatteregler er vigtige søjler i bæredygtig udvikling. Børn, kvinder og andre sårbare samfundsgrupper i udviklingslandene har særlig stor fordel af udvikling (2).

| 2.4. | Midlerne fra det offentlige udviklingssamarbejde er ikke tilstrækkelige til at finansiere bæredygtighedsmålene. Det er nødvendigt med nationale midler, som det allerede var tilfældet med årtusindudviklingsmålene (3). For at mobilisere disse ressourcer må skatteopkrævningen forbedres, og der må sikres større skatteindtægter gennem bæredygtig økonomisk vækst og et bredere skattegrundlag. |
| --- | --- |

2.4.

Midlerne fra det offentlige udviklingssamarbejde er ikke tilstrækkelige til at finansiere bæredygtighedsmålene. Det er nødvendigt med nationale midler, som det allerede var tilfældet med årtusindudviklingsmålene (3). For at mobilisere disse ressourcer må skatteopkrævningen forbedres, og der må sikres større skatteindtægter gennem bæredygtig økonomisk vækst og et bredere skattegrundlag.

3.   Udfordringer for udviklingslandene

| 3.1. | Beskatning er en mere stabil finansieringskilde end andre typer indtægter, men mange udviklingslande har i højere grad end udviklede lande svært ved at generere tilstrækkelige skatteindtægter. |
| --- | --- |

3.1.

Beskatning er en mere stabil finansieringskilde end andre typer indtægter, men mange udviklingslande har i højere grad end udviklede lande svært ved at generere tilstrækkelige skatteindtægter.

| 3.2. | I de seneste årtier er liberaliseringen af verdenshandelen i høj grad blevet realiseret gennem reduktion af import- og eksportafgifter med det formål at fremme økonomisk udvikling, investeringer og velstand for den brede befolkning. Disse virkninger, der i princippet er positive, muliggør også et bredere skattegrundlag, i den udstrækning skattemyndighederne er i stand til at udnytte dem. Imidlertid har liberaliseringen også reduceret udviklingslandenes indtægter fra vigtige, lettilgængelige kilder. Vækst og investeringer skal også afspejles i udviklingslandenes indtægtsstruktur. |
| --- | --- |

3.2.

I de seneste årtier er liberaliseringen af verdenshandelen i høj grad blevet realiseret gennem reduktion af import- og eksportafgifter med det formål at fremme økonomisk udvikling, investeringer og velstand for den brede befolkning. Disse virkninger, der i princippet er positive, muliggør også et bredere skattegrundlag, i den udstrækning skattemyndighederne er i stand til at udnytte dem. Imidlertid har liberaliseringen også reduceret udviklingslandenes indtægter fra vigtige, lettilgængelige kilder. Vækst og investeringer skal også afspejles i udviklingslandenes indtægtsstruktur.

| 3.3. | For at udligne indtægtstab indfører udviklingslandene ofte omsætningsafgifter, som kan have en regressiv effekt. Et skattesystem, der bygger på forskellige skatte- og afgiftstyper, nedsætter afhængigheden af nogle enkelte beskatningstyper og sikrer stabile nationale indtægter. |
| --- | --- |

3.3.

For at udligne indtægtstab indfører udviklingslandene ofte omsætningsafgifter, som kan have en regressiv effekt. Et skattesystem, der bygger på forskellige skatte- og afgiftstyper, nedsætter afhængigheden af nogle enkelte beskatningstyper og sikrer stabile nationale indtægter.

| 3.4. | Beskatning af jord og fast ejendom er ofte vanskelig at gennemføre i udviklingslandene. Indkomstskatter giver imidlertid kun relativt få skatteindtægter i udviklingslandene på grund af et lavt indkomstniveau. Indkomstskat opkræves først og fremmest hos offentligt ansatte og personer, der arbejder for internationale virksomheder. Desuden findes der ofte en stor uformel økonomi. |
| --- | --- |

3.4.

Beskatning af jord og fast ejendom er ofte vanskelig at gennemføre i udviklingslandene. Indkomstskatter giver imidlertid kun relativt få skatteindtægter i udviklingslandene på grund af et lavt indkomstniveau. Indkomstskat opkræves først og fremmest hos offentligt ansatte og personer, der arbejder for internationale virksomheder. Desuden findes der ofte en stor uformel økonomi.

| 3.5. | I Mbeki-rapporten blev indtægter fra skatteundgåelse talt med som »ulovlige pengestrømme« (4). Det ser ud til, at disse strømme overstiger tilstrømningen af ressourcer fra udviklingssamarbejdet (5). Mere internationalt samarbejde mellem myndigheder om at fremme gennemsigtighed og styrkede lovgivnings- og reguleringsmæssige foranstaltninger er vigtigt for at dæmme op for disse udgående strømme. En styrkelse af ejendomsrettighederne i udviklingslandene er ligeledes vigtig for at modvirke kapitaludstrømning. |
| --- | --- |

3.5.

I Mbeki-rapporten blev indtægter fra skatteundgåelse talt med som »ulovlige pengestrømme« (4). Det ser ud til, at disse strømme overstiger tilstrømningen af ressourcer fra udviklingssamarbejdet (5). Mere internationalt samarbejde mellem myndigheder om at fremme gennemsigtighed og styrkede lovgivnings- og reguleringsmæssige foranstaltninger er vigtigt for at dæmme op for disse udgående strømme. En styrkelse af ejendomsrettighederne i udviklingslandene er ligeledes vigtig for at modvirke kapitaludstrømning.

| 3.6. | Selskabsskatter spiller en vigtigere rolle i udviklingslandenes end i de udviklede landes skatteindtægtsstruktur. Derfor rammes udviklingslandene hårdere af skatteundgåelsesstrategier. Samtidig er der sket et fald i både de nominelle og effektive selskabsskattesatser på globalt plan siden 1980'erne for at tiltrække i investorer. For virksomhederne er selskabsskatten en vigtig indikator for investeringsklimaet. Dette har ført til international skattekonkurrence, hvilket er et større problem for udviklingslandene pga. deres skatteindtægtsstruktur end for de udviklede lande. De afsmittende virkninger af skattekonkurrence er et spørgsmål, som allerede er blevet taget op af Den Internationale Valutafond (IMF) (6). Endvidere er det i mange udviklingslande nogle få store virksomheder, der investerer i landet, hvilket udgør en betydelig andel af de samlede selskabsskatteindtægter. |
| --- | --- |

3.6.

Selskabsskatter spiller en vigtigere rolle i udviklingslandenes end i de udviklede landes skatteindtægtsstruktur. Derfor rammes udviklingslandene hårdere af skatteundgåelsesstrategier. Samtidig er der sket et fald i både de nominelle og effektive selskabsskattesatser på globalt plan siden 1980'erne for at tiltrække i investorer. For virksomhederne er selskabsskatten en vigtig indikator for investeringsklimaet. Dette har ført til international skattekonkurrence, hvilket er et større problem for udviklingslandene pga. deres skatteindtægtsstruktur end for de udviklede lande. De afsmittende virkninger af skattekonkurrence er et spørgsmål, som allerede er blevet taget op af Den Internationale Valutafond (IMF) (6). Endvidere er det i mange udviklingslande nogle få store virksomheder, der investerer i landet, hvilket udgør en betydelig andel af de samlede selskabsskatteindtægter.

| 3.7. | Det er vanskeligt for skattemyndighederne at vurdere afregningspriser under anvendelse af armslængdeprincippet ved grænseoverskridende transaktioner mellem virksomheder inden for samme koncern. Udviklingslandenes kapacitet rækker knapt nok hertil, og skattebetinget manipulation af afregningspriserne er fortsat et stort problem. |
| --- | --- |

3.7.

Det er vanskeligt for skattemyndighederne at vurdere afregningspriser under anvendelse af armslængdeprincippet ved grænseoverskridende transaktioner mellem virksomheder inden for samme koncern. Udviklingslandenes kapacitet rækker knapt nok hertil, og skattebetinget manipulation af afregningspriserne er fortsat et stort problem.

| 3.8. | Dobbeltbeskatningsaftaler præciserer beskatningsrettighederne mellem de kontraherende lande, fastlægger bestemmelser for informationsudveksling mellem skattemyndighederne og giver således retssikkerhed. De kan derfor af virksomheder betragtes som et incitament til direkte udenlandske investeringer og kan i sidste ende også virke vækstfremmende. Dobbeltbeskatningsaftaler har imidlertid også følger for kildestaternes beskatningsrettigheder. Kildeskattesatsen for udbytter, renter og royalties ligger generelt lavere end kildestatens nationale skattesatser. Nogle bestemmelser, f.eks. en snæver definition af et forretningssted, kan begrænse beskatningsretten. Udviklingslande er naturligvis interesserede i yderligere investeringer, men kan miste beskatningsrettigheder. Aftaler om udveksling af skatteoplysninger kan derfor være en bedre løsning, hvis et land først og fremmest ønsker at indhente skattemæssige oplysninger fra andre jurisdiktioner. |
| --- | --- |

3.8.

Dobbeltbeskatningsaftaler præciserer beskatningsrettighederne mellem de kontraherende lande, fastlægger bestemmelser for informationsudveksling mellem skattemyndighederne og giver således retssikkerhed. De kan derfor af virksomheder betragtes som et incitament til direkte udenlandske investeringer og kan i sidste ende også virke vækstfremmende. Dobbeltbeskatningsaftaler har imidlertid også følger for kildestaternes beskatningsrettigheder. Kildeskattesatsen for udbytter, renter og royalties ligger generelt lavere end kildestatens nationale skattesatser. Nogle bestemmelser, f.eks. en snæver definition af et forretningssted, kan begrænse beskatningsretten. Udviklingslande er naturligvis interesserede i yderligere investeringer, men kan miste beskatningsrettigheder. Aftaler om udveksling af skatteoplysninger kan derfor være en bedre løsning, hvis et land først og fremmest ønsker at indhente skattemæssige oplysninger fra andre jurisdiktioner.

| 3.9. | Udgangspunktet for forhandlinger er oftest OECD's modelbeskatningsoverenskomst, som i højere grad tager hensyn til de industrialiserede landes interesser (7). FN's modeloverenskomst er udformet som et alternativ for udviklingslandene og afspejler i højere grad deres interesser (8). Generelt sikrer denne overenskomst, at der tildeles flere beskatningsrettigheder til kildestaten end den producerende virksomheds hjemland. |
| --- | --- |

3.9.

Udgangspunktet for forhandlinger er oftest OECD's modelbeskatningsoverenskomst, som i højere grad tager hensyn til de industrialiserede landes interesser (7). FN's modeloverenskomst er udformet som et alternativ for udviklingslandene og afspejler i højere grad deres interesser (8). Generelt sikrer denne overenskomst, at der tildeles flere beskatningsrettigheder til kildestaten end den producerende virksomheds hjemland.

| 3.10. | Udviklingslande kan miste skatteindtægter, når virksomheder opretter særlige enheder i forskellige lande for at spille en række dobbeltbeskatningsaftaler ud mod hinanden med det formål at reducere skattebetalingerne. Det kan også vise sig vanskeligt for kildestaten at beskatte tjenester og indirekte overførsel af aktiver på grundlag af bestemmelser i dobbeltbeskatningsaftaler. Der bør tages hensyn til ønsket om bedre muligheder for teknologioverførsel med henblik på at fremme en bæredygtig vækst i udviklingslandene. |
| --- | --- |

3.10.

Udviklingslande kan miste skatteindtægter, når virksomheder opretter særlige enheder i forskellige lande for at spille en række dobbeltbeskatningsaftaler ud mod hinanden med det formål at reducere skattebetalingerne. Det kan også vise sig vanskeligt for kildestaten at beskatte tjenester og indirekte overførsel af aktiver på grundlag af bestemmelser i dobbeltbeskatningsaftaler. Der bør tages hensyn til ønsket om bedre muligheder for teknologioverførsel med henblik på at fremme en bæredygtig vækst i udviklingslandene.

| 3.11. | Der er gennemført undersøgelser af indtægtstab for udviklingslande. Den nederlandske NGO SOMO har anslået de årlige tab af indtægter fra kildeskat på renter og udbytte som følge af dobbeltbeskatningsaftaler mellem Nederlandene og 28 udviklingslande til 554 mio. EUR (9). En østrigsk undersøgelse konkluderede, at der bør gennemføres konsekvensanalyser af dobbeltbeskatningsaftaler, fordi de kan resultere i indtægtstab, selv om investeringerne er stigende (10). Ifølge skøn fra Unctad i »World Investment Report 2015« tilfører multinationale selskaber ca. 730 mia. USD til udviklingslandenes budgetter. Unctad-rapporten anslår dog samtidig, at udviklingslandene lider årlige tab af skatteindtægter på 100 mia. USD som følge af, at udenlandske investeringer kanaliseres igennem Offshore-Investment-Hubs (11). Sådanne indtægtstab er i strid med målene for bæredygtig udvikling, som skitseret ovenfor. |
| --- | --- |

3.11.

Der er gennemført undersøgelser af indtægtstab for udviklingslande. Den nederlandske NGO SOMO har anslået de årlige tab af indtægter fra kildeskat på renter og udbytte som følge af dobbeltbeskatningsaftaler mellem Nederlandene og 28 udviklingslande til 554 mio. EUR (9). En østrigsk undersøgelse konkluderede, at der bør gennemføres konsekvensanalyser af dobbeltbeskatningsaftaler, fordi de kan resultere i indtægtstab, selv om investeringerne er stigende (10). Ifølge skøn fra Unctad i »World Investment Report 2015« tilfører multinationale selskaber ca. 730 mia. USD til udviklingslandenes budgetter. Unctad-rapporten anslår dog samtidig, at udviklingslandene lider årlige tab af skatteindtægter på 100 mia. USD som følge af, at udenlandske investeringer kanaliseres igennem Offshore-Investment-Hubs (11). Sådanne indtægtstab er i strid med målene for bæredygtig udvikling, som skitseret ovenfor.

4.   Foranstaltninger på nationalt, regionalt og internationalt plan — Den Europæiske Unions og medlemsstaternes bidrag

| 4.1. | Der gøres en større indsats for at støtte udviklingslandene på skatteområdet, f.eks. inden for rammerne af Addisskatteinitiativet. Den internationale skattepolitik hører under medlemsstaternes kompetenceområde. Dobbeltbeskatningsaftaler indgås bilateralt, og EU's lovgivningsinitiativer er i alt væsentligt begrænset til instrumenter til gennemførelse af det indre marked. Hvad angår udviklingsvenlig politikkohærens (Policy Coherence for Development — PCD) (12) foregår der samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater. Kommissionen anerkender og arbejder med det internationale skattesystems indvirkning på udviklingen (13). For at sikre sammenhæng i udviklingspolitikken er det nødvendigt at undersøge følgevirkningerne for udviklingslandene af skattepolitikker i EU, der er uforenelige med målene i udviklingspolitikken, og i givet fald træffe hensigtsmæssige foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.1.

Der gøres en større indsats for at støtte udviklingslandene på skatteområdet, f.eks. inden for rammerne af Addisskatteinitiativet. Den internationale skattepolitik hører under medlemsstaternes kompetenceområde. Dobbeltbeskatningsaftaler indgås bilateralt, og EU's lovgivningsinitiativer er i alt væsentligt begrænset til instrumenter til gennemførelse af det indre marked. Hvad angår udviklingsvenlig politikkohærens (Policy Coherence for Development — PCD) (12) foregår der samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater. Kommissionen anerkender og arbejder med det internationale skattesystems indvirkning på udviklingen (13). For at sikre sammenhæng i udviklingspolitikken er det nødvendigt at undersøge følgevirkningerne for udviklingslandene af skattepolitikker i EU, der er uforenelige med målene i udviklingspolitikken, og i givet fald træffe hensigtsmæssige foranstaltninger.

| 4.2. | På FN-plan arbejdes der med skattespørgsmål i udviklingsfinansieringsforløbet, Ecosoc og FN's ekspertudvalg for internationalt skattesamarbejde, samt specialiserede organer såsom Unctad. Efter anmodning fra G20-landene blev der aftalt vidtrækkende reformer inden for rammerne af OECD med projektet til bekæmpelse af udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS). De vigtigste udfordringer omfattede fjernelse af »treatyshopping«, skadelig skattepraksis ved regeringer (f.eks. »patentbokse« og uigennemsigtige »afgørelser«), hybride mismatch i skattebehandlingen af gæld og ineffektive interne afregningspriser og rapportering. I betragtning af selskabsskattens betydning for udviklingslandene forventes BEPS-handlingsplanen at få positive følgevirkninger for dem. |
| --- | --- |

4.2.

På FN-plan arbejdes der med skattespørgsmål i udviklingsfinansieringsforløbet, Ecosoc og FN's ekspertudvalg for internationalt skattesamarbejde, samt specialiserede organer såsom Unctad. Efter anmodning fra G20-landene blev der aftalt vidtrækkende reformer inden for rammerne af OECD med projektet til bekæmpelse af udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS). De vigtigste udfordringer omfattede fjernelse af »treatyshopping«, skadelig skattepraksis ved regeringer (f.eks. »patentbokse« og uigennemsigtige »afgørelser«), hybride mismatch i skattebehandlingen af gæld og ineffektive interne afregningspriser og rapportering. I betragtning af selskabsskattens betydning for udviklingslandene forventes BEPS-handlingsplanen at få positive følgevirkninger for dem.

| 4.3. | En lang række lande uden for OECD, herunder afrikanske lande, har forpligtet sig til den inklusive ramme for OECD's BEPS-handlingsplan, og 103 lande vedtog i juni 2017 en ny multilateral BEPS-konvention, som forenkler fortolkningen af bilaterale skatteaftaler inden for rammerne af BEPS-handlingsplanen. FN, OECD, IMF og Verdensbanken har lanceret en platform for samarbejde om skat med det formål at intensivere det internationale samarbejde på skatteområdet. Initiativet vil kunne bidrage til at skabe en bedre sammenhæng mellem OECD's arbejde og FN's fora. Det bør overvåges, om den ønskede virkning opnås. |
| --- | --- |

4.3.

En lang række lande uden for OECD, herunder afrikanske lande, har forpligtet sig til den inklusive ramme for OECD's BEPS-handlingsplan, og 103 lande vedtog i juni 2017 en ny multilateral BEPS-konvention, som forenkler fortolkningen af bilaterale skatteaftaler inden for rammerne af BEPS-handlingsplanen. FN, OECD, IMF og Verdensbanken har lanceret en platform for samarbejde om skat med det formål at intensivere det internationale samarbejde på skatteområdet. Initiativet vil kunne bidrage til at skabe en bedre sammenhæng mellem OECD's arbejde og FN's fora. Det bør overvåges, om den ønskede virkning opnås.

| 4.4. | EØSU anerkender OECD's bestræbelser på at videreudvikle et bedre internationalt skattesystem. Civilsamfundsorganisationer (14) kritiserer imidlertid, at udviklingslandene ikke har stemmeret i OECD. De er først blevet indbudt til at deltage efter udarbejdelsen af BEPS-handlingsplanen. Lignende bemærkninger er fremsat af Europa-Parlamentet, som har opfordret til en styrkelse af de relevante FN-organer, således at den internationale skattepolitik kan udformes og reformeres på lige vilkår (15). I et arbejdsdokument fra IMF har eksperter også givet udtryk for bekymring over BEPS-handlingsplanens følger for udviklingslandene (16). |
| --- | --- |

4.4.

EØSU anerkender OECD's bestræbelser på at videreudvikle et bedre internationalt skattesystem. Civilsamfundsorganisationer (14) kritiserer imidlertid, at udviklingslandene ikke har stemmeret i OECD. De er først blevet indbudt til at deltage efter udarbejdelsen af BEPS-handlingsplanen. Lignende bemærkninger er fremsat af Europa-Parlamentet, som har opfordret til en styrkelse af de relevante FN-organer, således at den internationale skattepolitik kan udformes og reformeres på lige vilkår (15). I et arbejdsdokument fra IMF har eksperter også givet udtryk for bekymring over BEPS-handlingsplanens følger for udviklingslandene (16).

| 4.5. | For at evaluere reformforanstaltningerne og eventuelt tilpasse dem, bør de relevante FN-organer, især FN's skatteudvalg, styrkes og forsynes med flere midler. Under alle omstændigheder bør Kommissionen føre tilsyn med gennemførelsen af den multilaterale konvention vedrørende udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste, der blev undertegnet i juni 2017, og fortsætte indsatsen med at intensivere det internationale samarbejde om beskatningsspørgsmål mellem FN, OECD og de internationale finansielle institutioner. |
| --- | --- |

4.5.

For at evaluere reformforanstaltningerne og eventuelt tilpasse dem, bør de relevante FN-organer, især FN's skatteudvalg, styrkes og forsynes med flere midler. Under alle omstændigheder bør Kommissionen føre tilsyn med gennemførelsen af den multilaterale konvention vedrørende udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste, der blev undertegnet i juni 2017, og fortsætte indsatsen med at intensivere det internationale samarbejde om beskatningsspørgsmål mellem FN, OECD og de internationale finansielle institutioner.

4.6.   EU's nuværende foranstaltninger har følger for udviklingslandene

| 4.6.1. | Pakken af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse behandlede spørgsmål vedrørende international skattepolitik, dvs. den gik videre end EU's ansvarsområde (17). De oplysninger, der er indhentet i henhold til rammerne for den landeopdelte rapportering (18) som vedtaget af EU, G20 og OECD, er vigtige for skattemyndighederne. Offentliggørelse på globalt plan af landespecifikke oplysninger kan give den bredere offentlighed, herunder arbejdstagere og ansvarlige investorer, mulighed for bedre at vurdere, om virksomheder betaler skat i det land, hvor overskuddet skabes. EØSU peger på, at der i en betænkning fra Europa-Parlamentet fra 2015 opfordres til en række forbedringer. Disse er endnu ikke gennemført. I den forbindelse henviser EØSU til tidligere udtalelser, hvor der navnlig fremsættes bemærkninger om landeopdelt rapportering, bekæmpelse af hvidvaskning af penge og offentlige ejendomsregistre. EØSU konstaterer, at en liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner er under udarbejdelse. Udvalget opfordrer til en større indsats for at få gennemført Europa-Parlamentets anbefalinger og anbefaler, at man reagerer på kritik fra ikke-statslige organisationer. Det er hensigtsmæssigt at fremme en global indførelse af disse foranstaltninger gennem internationale skatteaftaler for at give udviklingslandenes skattemyndigheder bedre adgang til information. Målet bør være at opnå samme standarder på verdensplan, og give udviklingslandene mulighed for at bidrage til udviklingen heraf på lige fod med andre. |
| --- | --- |

4.6.1.

Pakken af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse behandlede spørgsmål vedrørende international skattepolitik, dvs. den gik videre end EU's ansvarsområde (17). De oplysninger, der er indhentet i henhold til rammerne for den landeopdelte rapportering (18) som vedtaget af EU, G20 og OECD, er vigtige for skattemyndighederne. Offentliggørelse på globalt plan af landespecifikke oplysninger kan give den bredere offentlighed, herunder arbejdstagere og ansvarlige investorer, mulighed for bedre at vurdere, om virksomheder betaler skat i det land, hvor overskuddet skabes. EØSU peger på, at der i en betænkning fra Europa-Parlamentet fra 2015 opfordres til en række forbedringer. Disse er endnu ikke gennemført. I den forbindelse henviser EØSU til tidligere udtalelser, hvor der navnlig fremsættes bemærkninger om landeopdelt rapportering, bekæmpelse af hvidvaskning af penge og offentlige ejendomsregistre. EØSU konstaterer, at en liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner er under udarbejdelse. Udvalget opfordrer til en større indsats for at få gennemført Europa-Parlamentets anbefalinger og anbefaler, at man reagerer på kritik fra ikke-statslige organisationer. Det er hensigtsmæssigt at fremme en global indførelse af disse foranstaltninger gennem internationale skatteaftaler for at give udviklingslandenes skattemyndigheder bedre adgang til information. Målet bør være at opnå samme standarder på verdensplan, og give udviklingslandene mulighed for at bidrage til udviklingen heraf på lige fod med andre.

| 4.6.2. | Automatisk udveksling af skatterelaterede oplysninger i Den Europæiske Union blev sikret ved ændringer af direktivet om gensidig bistand (19). Udviklingslandene vil imidlertid stadig være nødt til at indgå bilaterale aftaler om gensidig bistand med de europæiske lande. Hertil kræves gensidig udveksling af oplysninger og datasikkerhed, hvilket ofte udgør et kapacitetsproblem for udviklingslandene. |
| --- | --- |

4.6.2.

Automatisk udveksling af skatterelaterede oplysninger i Den Europæiske Union blev sikret ved ændringer af direktivet om gensidig bistand (19). Udviklingslandene vil imidlertid stadig være nødt til at indgå bilaterale aftaler om gensidig bistand med de europæiske lande. Hertil kræves gensidig udveksling af oplysninger og datasikkerhed, hvilket ofte udgør et kapacitetsproblem for udviklingslandene.

| 4.6.3. | Kommissionens meddelelse om en ekstern strategi for effektiv beskatning (20) tager fat på de spørgsmål, der er rejst i denne udtalelse. En fælles EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner er i øjeblikket under udarbejdelse (21). EØSU har hilst dette velkommen. Ikke-statslige organisationer har imidlertid snarere vist sig skeptiske over for en sådan liste (22). Også Europa-Parlamentet har opfordret til en globalt gældende definition af skattely, som også omfatter EU's medlemsstater og deres oversøiske territorier (23). |
| --- | --- |

4.6.3.

Kommissionens meddelelse om en ekstern strategi for effektiv beskatning (20) tager fat på de spørgsmål, der er rejst i denne udtalelse. En fælles EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner er i øjeblikket under udarbejdelse (21). EØSU har hilst dette velkommen. Ikke-statslige organisationer har imidlertid snarere vist sig skeptiske over for en sådan liste (22). Også Europa-Parlamentet har opfordret til en globalt gældende definition af skattely, som også omfatter EU's medlemsstater og deres oversøiske territorier (23).

| 4.6.4. | Henstillingen om beskatningsoverenskomster (24) tager fat på vigtige spørgsmål vedrørende dobbeltbeskatningsaftaler og opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres beskatningsoverenskomster for at bekæmpe misbrug af disse overenskomster og »treaty shopping«. På den anden side anmodes der ikke om konsekvensanalyser af dobbeltbeskatningsaftalerne, navnlig hvad angår deres betydning for sammenhæng i udviklingspolitikken eller afsmittende virkninger. Kommissionens »Platform of good governance« hilses velkommen. Platformen, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende international beskatning og inddrager civilsamfundsorganisationer, har udarbejdet et arbejdspapir med dette for øje (25). Medlemsstaterne bør tage hensyn hertil i deres overvejelser. |
| --- | --- |

4.6.4.

Henstillingen om beskatningsoverenskomster (24) tager fat på vigtige spørgsmål vedrørende dobbeltbeskatningsaftaler og opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres beskatningsoverenskomster for at bekæmpe misbrug af disse overenskomster og »treaty shopping«. På den anden side anmodes der ikke om konsekvensanalyser af dobbeltbeskatningsaftalerne, navnlig hvad angår deres betydning for sammenhæng i udviklingspolitikken eller afsmittende virkninger. Kommissionens »Platform of good governance« hilses velkommen. Platformen, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende international beskatning og inddrager civilsamfundsorganisationer, har udarbejdet et arbejdspapir med dette for øje (25). Medlemsstaterne bør tage hensyn hertil i deres overvejelser.

| 4.6.5. | Skatteunddragelsesstrategier er ofte knyttet til uklare ejendomsforhold. Efter ændringen af det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge (26), er der ikke etableret offentligt tilgængelige registre over ejerskab for truster og andre selskaber, der foretager investeringer. Sådanne registre ville kunne hjælpe udviklingslandene med at undersøge tilfælde af formodet hvidvaskning af penge og skattesvig. |
| --- | --- |

4.6.5.

Skatteunddragelsesstrategier er ofte knyttet til uklare ejendomsforhold. Efter ændringen af det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge (26), er der ikke etableret offentligt tilgængelige registre over ejerskab for truster og andre selskaber, der foretager investeringer. Sådanne registre ville kunne hjælpe udviklingslandene med at undersøge tilfælde af formodet hvidvaskning af penge og skattesvig.

| 4.6.6. | Forslaget til et fælles (konsolideret) selskabsskattegrundlag (F(K)SSG) er genstand for en anden udtalelse fra EØSU (27). I forbindelse med deltagelse i internationale beskatningsaftaler og relevansen heraf for skatteforvaltningerne i udviklingslande kan en sådan aftale — og de dermed forbundne oplysninger — tjene som et godt eksempel med indvirkning på dobbeltbeskatningsaftaler med tredjelande. De oplysninger, der er indsamlet inden for Europa, kan endvidere bruges som grundlag for sammenlignende beregninger i udviklingslandene. Målet bør være at opnå samme standarder på verdensplan, og udviklingslandene bør have samme indflydelse som andre lande, når standarderne udarbejdes. |
| --- | --- |

4.6.6.

Forslaget til et fælles (konsolideret) selskabsskattegrundlag (F(K)SSG) er genstand for en anden udtalelse fra EØSU (27). I forbindelse med deltagelse i internationale beskatningsaftaler og relevansen heraf for skatteforvaltningerne i udviklingslande kan en sådan aftale — og de dermed forbundne oplysninger — tjene som et godt eksempel med indvirkning på dobbeltbeskatningsaftaler med tredjelande. De oplysninger, der er indsamlet inden for Europa, kan endvidere bruges som grundlag for sammenlignende beregninger i udviklingslandene. Målet bør være at opnå samme standarder på verdensplan, og udviklingslandene bør have samme indflydelse som andre lande, når standarderne udarbejdes.

| 4.6.7. | EØSU anbefaler at indføre klausuler om god forvaltningspraksis på skatteområdet i alle relevante aftaler mellem EU og tredjelande eller regioner i tredjelande for at fremme en bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

4.6.7.

EØSU anbefaler at indføre klausuler om god forvaltningspraksis på skatteområdet i alle relevante aftaler mellem EU og tredjelande eller regioner i tredjelande for at fremme en bæredygtig udvikling.

| 4.6.8. | Udvalget anbefaler endvidere, at man i forbindelse med nye eller reviderede frihandelsaftaler mellem EU og udviklingslandene også analyserer de bilaterale beskatningsaftaler. En sådan undersøgelse bør omfatte analyser af konsekvenserne af medlemsstaternes internationale skattepolitikker for de udviklingspolitiske mål. Dette ville også bidrage til gennemførelsen af kravene i Europa-Parlamentets betænkning. |
| --- | --- |

4.6.8.

Udvalget anbefaler endvidere, at man i forbindelse med nye eller reviderede frihandelsaftaler mellem EU og udviklingslandene også analyserer de bilaterale beskatningsaftaler. En sådan undersøgelse bør omfatte analyser af konsekvenserne af medlemsstaternes internationale skattepolitikker for de udviklingspolitiske mål. Dette ville også bidrage til gennemførelsen af kravene i Europa-Parlamentets betænkning.

5.   EØSU anbefaler følgende yderligere foranstaltninger

| 5.1. | I overensstemmelse med pakken til bekæmpelse af skatteundgåelse og af hensyn til sammenhængen med medlemsstaternes og EU's udviklingspolitik skal den internationale skattepolitik og medlemsstaternes dobbeltbeskatningsaftaler underkastes regelmæssige konsekvensanalyser (28). For at sikre en bedre koordinering mellem EU's udviklingspolitik og medlemsstaternes skattepolitikker, bør Kommissionen sikre, at medlemsstater, som er i færd med at forhandle en dobbeltbeskatningsaftale tager behørigt hensyn til EU's samordnede udviklingspolitikker. I den forbindelse hilses Kommissionens henstilling om gennemførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug af beskatningsoverenskomster velkommen (29). Med henblik på udviklingsmålene bør der tages større hensyn til udviklingslandenes behov. Her bør EU's engagement på FN-plan (dvs. i FN's skatteudvalg) udvides, og der bør tages skridt til fremme af kapacitetsopbygning med lige inddragelse af alle stater. |
| --- | --- |

5.1.

I overensstemmelse med pakken til bekæmpelse af skatteundgåelse og af hensyn til sammenhængen med medlemsstaternes og EU's udviklingspolitik skal den internationale skattepolitik og medlemsstaternes dobbeltbeskatningsaftaler underkastes regelmæssige konsekvensanalyser (28). For at sikre en bedre koordinering mellem EU's udviklingspolitik og medlemsstaternes skattepolitikker, bør Kommissionen sikre, at medlemsstater, som er i færd med at forhandle en dobbeltbeskatningsaftale tager behørigt hensyn til EU's samordnede udviklingspolitikker. I den forbindelse hilses Kommissionens henstilling om gennemførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af misbrug af beskatningsoverenskomster velkommen (29). Med henblik på udviklingsmålene bør der tages større hensyn til udviklingslandenes behov. Her bør EU's engagement på FN-plan (dvs. i FN's skatteudvalg) udvides, og der bør tages skridt til fremme af kapacitetsopbygning med lige inddragelse af alle stater.

| 5.2. | Der skal indføres overgangsperioder for at give udviklingslandene mulighed for at indgå i foranstaltninger, der muliggør en automatisk udveksling af oplysninger, samtidig med at denne kapacitet er under opbygning. |
| --- | --- |

5.2.

Der skal indføres overgangsperioder for at give udviklingslandene mulighed for at indgå i foranstaltninger, der muliggør en automatisk udveksling af oplysninger, samtidig med at denne kapacitet er under opbygning.

| 5.3. | God forvaltningspraksis på beskatningsområdet bør være en integreret del af virksomhedernes VSA i forbindelse med virksomhedernes rapporteringsforpligtelser. |
| --- | --- |

5.3.

God forvaltningspraksis på beskatningsområdet bør være en integreret del af virksomhedernes VSA i forbindelse med virksomhedernes rapporteringsforpligtelser.

| 5.4. | Set i lyset af planerne om i højere grad at inddrage private investorer i den europæiske udviklingspolitik bliver spørgsmålet om skattelettelser til gengæld for et engagement i udviklingsindsatsen mere relevant (30). Da der er en sammenhæng mellem beskatning og målene for bæredygtig udvikling, bør virksomheder betale deres skatter der, hvor de skaber deres overskud gennem værditilvækst (31). Det bør overvåges, at dette sker i forbindelse med foranstaltninger til fremme af den private sektors engagement. |
| --- | --- |

5.4.

Set i lyset af planerne om i højere grad at inddrage private investorer i den europæiske udviklingspolitik bliver spørgsmålet om skattelettelser til gengæld for et engagement i udviklingsindsatsen mere relevant (30). Da der er en sammenhæng mellem beskatning og målene for bæredygtig udvikling, bør virksomheder betale deres skatter der, hvor de skaber deres overskud gennem værditilvækst (31). Det bør overvåges, at dette sker i forbindelse med foranstaltninger til fremme af den private sektors engagement.

| 5.5. | Derudover må det generelt sikres, at tildelingen af skattefordele ikke går ud over gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

5.5.

Derudover må det generelt sikres, at tildelingen af skattefordele ikke går ud over gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling.

| 5.6. | EØSU henviser til sine bemærkninger om et offentligt register over reelle ejere af bankkonti, virksomheder, truster og transaktioner (32) og anser det for hensigtsmæssigt, at indførelsen af disse foranstaltninger fremmes globalt gennem internationale beskatningsaftaler. Derudover bør der navnlig tages hensyn til disse foranstaltninger gennem bestræbelser på kapacitetsopbygning for at støtte bekæmpelsen af ulovlige pengestrømme fra udviklingslande. Da det må frygtes, at mange europæiske virksomheder, der opererer i udviklingslande, ikke er omfattet af den landeopdelte rapportering, henviser EØSU til de bemærkninger, det har fremført om dette spørgsmål (33). Udvalget anbefaler endvidere en evaluering af andre relevante bestemmelser, navnlig bestemmelser, hvis anvendelsesområde er baseret på den årlige omsætning, for at måle virkningen på udviklingslandene. |
| --- | --- |

5.6.

EØSU henviser til sine bemærkninger om et offentligt register over reelle ejere af bankkonti, virksomheder, truster og transaktioner (32) og anser det for hensigtsmæssigt, at indførelsen af disse foranstaltninger fremmes globalt gennem internationale beskatningsaftaler. Derudover bør der navnlig tages hensyn til disse foranstaltninger gennem bestræbelser på kapacitetsopbygning for at støtte bekæmpelsen af ulovlige pengestrømme fra udviklingslande. Da det må frygtes, at mange europæiske virksomheder, der opererer i udviklingslande, ikke er omfattet af den landeopdelte rapportering, henviser EØSU til de bemærkninger, det har fremført om dette spørgsmål (33). Udvalget anbefaler endvidere en evaluering af andre relevante bestemmelser, navnlig bestemmelser, hvis anvendelsesområde er baseret på den årlige omsætning, for at måle virkningen på udviklingslandene.

| 5.7. | EU og medlemsstaterne har i henhold til den nye europæiske konsensus om udvikling forpligtet sig til at samarbejde med deres partnerlande om udbredelsen af progressiv beskatning, korruptionsbekæmpende foranstaltninger og omfordelingspolitikker samt om bekæmpelsen af ulovlige pengestrømme (34). Teknisk og personalemæssig kapacitet er under opbygning i udviklingslandene, med henblik på at de kan deltage fuldt ud i internationale overenskomster, men der bør allerede være muligheder for gensidig informationsudveksling for at sikre opfyldelsen af de aftalte mål. Kommissionens tilsagn (35) om at fremme regionale fora (36) gennem FN's skatteudvalg hilses velkommen. Dette engagement bør styrkes. Der må sikres en stærk interessentdeltagelse i disse fora og solide høringsprocedurer. Civilsamfundsorganisationer har en overvågnings- og støttefunktion i udviklingslande, også på skatteområdet, og bør derfor støttes. |
| --- | --- |

5.7.

EU og medlemsstaterne har i henhold til den nye europæiske konsensus om udvikling forpligtet sig til at samarbejde med deres partnerlande om udbredelsen af progressiv beskatning, korruptionsbekæmpende foranstaltninger og omfordelingspolitikker samt om bekæmpelsen af ulovlige pengestrømme (34). Teknisk og personalemæssig kapacitet er under opbygning i udviklingslandene, med henblik på at de kan deltage fuldt ud i internationale overenskomster, men der bør allerede være muligheder for gensidig informationsudveksling for at sikre opfyldelsen af de aftalte mål. Kommissionens tilsagn (35) om at fremme regionale fora (36) gennem FN's skatteudvalg hilses velkommen. Dette engagement bør styrkes. Der må sikres en stærk interessentdeltagelse i disse fora og solide høringsprocedurer. Civilsamfundsorganisationer har en overvågnings- og støttefunktion i udviklingslande, også på skatteområdet, og bør derfor støttes.

| 5.8. | Der bør i højere grad tages højde for et lands skattesystem i udviklingssamarbejdet. Kapacitetsopbygning bør hjælpe modtagerlandene med at hjælpe sig selv, fremme effektive skattesystemer og styrke statens legitimitet. Der er gjort særlig gode erfaringer med direkte udvekslinger mellem skattemyndigheder med de samme udfordringer (peerlæring) og med samarbejde mellem lande med de samme udviklingsbetingelser (f.eks. syd-syd-samarbejde). Dette skaber mulighed for koordinering på baggrund af samme type udfordringer og muliggør udveksling af »bedste praksis«, som er tilpasset den pågældende kapacitet. |
| --- | --- |

5.8.

Der bør i højere grad tages højde for et lands skattesystem i udviklingssamarbejdet. Kapacitetsopbygning bør hjælpe modtagerlandene med at hjælpe sig selv, fremme effektive skattesystemer og styrke statens legitimitet. Der er gjort særlig gode erfaringer med direkte udvekslinger mellem skattemyndigheder med de samme udfordringer (peerlæring) og med samarbejde mellem lande med de samme udviklingsbetingelser (f.eks. syd-syd-samarbejde). Dette skaber mulighed for koordinering på baggrund af samme type udfordringer og muliggør udveksling af »bedste praksis«, som er tilpasset den pågældende kapacitet.

| 5.9. | EØSU understreger behovet for sammenhæng i udviklingspolitikken på skatteområdet, idet foranstaltninger, der træffes inden for EU, har internationale følgevirkninger for udviklingslandene. Disse følgevirkninger skal derfor tages i betragtning, og de berørte udviklingslande skal inddrages. |
| --- | --- |

5.9.

EØSU understreger behovet for sammenhæng i udviklingspolitikken på skatteområdet, idet foranstaltninger, der træffes inden for EU, har internationale følgevirkninger for udviklingslandene. Disse følgevirkninger skal derfor tages i betragtning, og de berørte udviklingslande skal inddrages.

Bruxelles den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Eurodad, The State of Finance for Developing countries, 2014; Braun & Fuentes Double Taxation Treaties between Austria and developing countries, Wien 2014; Farny et al. Tax Avoidance, Tax Evasion and Tax Havens, Wien 2015.

1

The State of Finance for Developing countries, 2014

Double Taxation Treaties between Austria and developing countries,

Tax Avoidance, Tax Evasion and Tax Havens

(2)  Europa-Parlamentet, »Beslutning om skatteundgåelse og skatteunddragelse som udfordringer for regeringsførelse, social beskyttelse og udvikling i udviklingslandene« P8_TA(2015)0265, punkt 14.

2

(3)  Development Finance International & Oxfam, Financing the sustainable development goals, 2015.

3

Financing the sustainable development goals

(4)  AU/ECA, Illicit Financial Flows — Report of the High Level Panel on Illicit Financial Flows from Africa, (s. 23ff).

4

Financial Flows — Report of the High Level Panel on Illicit Financial Flows from Africa

(5)  Europa-Parlamentets Forskningstjeneste: The inclusion of financial services in EU free trade and association agreements: Effects on money laundering, tax evasion and avoidance, PE 579.326 s. 15.

5

The inclusion of financial services in EU free trade and association agreements: Effects on money laundering, tax evasion and avoidance

(6)  IMF, »Spillovers in international corporate taxation«, 2014.

6

(7)  Owens & Lang, The Role of Tax Treaties in Facilitating Development and Protecting the Tax Base, i Bloomberg Daily Tax Report, 1. maj 2013.

7

(8)  Lennard (2009), The UN Model Tax Convention as Compared with the OECD Model Tax Convention — Current Points of Difference and Recent Developments, Asia-Pacific Tax Bulletin, Vol. 49, nr. 08; V. Daurer and R. Krever (2012), Choosing between the UN and OECD Tax Policy Models: an African Case Study, EUI Working paper RSCAS 2012/60.

8

The UN Model Tax Convention as Compared with the OECD Model Tax Convention — Current Points of Difference and Recent Developments

Choosing between the UN and OECD Tax Policy Models: an African Case Study

(9)  Mc Gauran, Should the Netherlands Sign Tax Treaties with Developing Countries, 2013.

9

Should the Netherlands Sign Tax Treaties with Developing Countries

(10)  Se fodnote 1, Braun & Fuentes.

10

(11)  Unctad, World Investment Report 2015, s. 200.

11

World Investment Report

(12)  COM(2016) 740 final; se også EØSU's udtalelse om »En ny europæisk konsensus om udvikling«, EUT C 246 af 28.7.2017, s. 71.

12

(13)  C(2016) 271 final, COM(2016) 24 final, Kommissionen: Collect More — Spend Better,2015.

13

Collect More — Spend Better

(14)  Christian Aid, pressemeddelelse af 19.7.2013, OECD Action Plan on tax dodging is step forward but fails developing countries; Oxfam, pressemeddelelse af 13.11.2014, Oxfam reaction to OECD’s roadmap to include developing countries in international tax reform.

14

OECD Action Plan on tax dodging is step forward but fails developing countries

Oxfam reaction to OECD’s roadmap to include developing countries in international tax reform

(15)  Se EØSU's udtalelse om »En ny europæisk konsensus om udvikling«, EUT C 246 af 28.7.2017, s. 71 punkt 13.

15

(16)  Crivelli, Ruud De Mooij, Keen, Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries, IMF-Arbejdspapir WP/15/118.

16

Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries

(17)  COM(2016) 25 final — 2016/010 (CNS), COM(2016) 26 final — 2016/011 (CNS), se EØSU's udtalelse om »Pakke af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse«, EUT C 264 af 20.7.2016, s. 93.

17

(18)  Se EØSU's udtalelse om »Gennemsigtighed på skatteområdet«, EUT C 487 af 28.12.2016, s. 62.

18

(19)  Se EØSU's udtalelse om »Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion«, EUT C 133 af 14.4.2016, s. 17.

19

(20)  Se EØSU's udtalelse om »Pakke af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse«, EUT C 264 af 20.7.2016, s. 93.

20

(21)  Findes på https://ec.europa.eu/taxation_customs/tax-common-eu-list_en (senest vist den 29.8.2017).

21

(22)  F.eks. Tax Justice Network v. 23.2.2017, Verdict on Finance Ministers' blacklist: »whitewashing tax havens«.

22

Verdict on Finance Ministers' blacklist: »whitewashing tax havens«

(23)  Se fodnote 2, pkt. 10.

23

(24)  Se EØSU's udtalelse om »Pakke af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse«, EUT C 264 af 20.7.2016, s. 93.

24

(25)  Arbejdsdokument fra Kommissionen om »Platform for Tax Good Governance«,«Toolbox spill-over effects of EU tax policies on developing countries, juni 2017, Platform/26/2017/EN.

25

Platform for Tax Good Governance«,«Toolbox spill-over effects of EU tax policies on developing countries

(26)  COM(2016) 450 final — 2016/0208 (COD), se EØSU's udtalelse om »Hvidvaskningsdirektivet«, EUT C 34 af 2.2.2017, s. 121.

26

(27)  EUT C 434 af 15.12.2017, s. 58.

27

(28)  Se fodnote 2, pkt. 15.

28

(29)  Se EØSU's udtalelse om »Pakke af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse«, EUT C 264 af 20.7.2016, s. 93.

29

(30)  Se EØSU's udtalelse om »Oprettelse af en EFSD-garanti og en EFSD-garantifond«, EUT C 173 af 31.5.2017, s. 62.

30

(31)  Se fodnote 2, litra a), og punkt 6.

31

(32)  Se navnlig pkt. 1.5 i EØSU's udtalelse om »Hvidvaskningsdirektivet«, EUT C 34 af 2.2.2017, s. 121.

32

(33)  Se navnlig punkt 1.11 i EØSU's udtalelse om »Gennemsigtighed på skatteområdet«, EUT C 487 af 28.12.2016, s. 62.

33

(34)  COM(2016) 740 final; se også EØSU's udtalelse om »En ny europæisk konsensus om udvikling«, EUT C 246 af 28.7.2017, s. 71.

34

(35)  Se Kommissionen, Collect More — Spend Better, 2015.

35

Collect More — Spend Better

(36)  F.eks. »African Tax Administrations Forum« (ATAF), »Inter-American Center of Tax Administrations« (CIAT) og »Global Forum on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes« (CREDAF).

36

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/37

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i Euro-Middelhavsregionen

(initiativudtalelse)

(2018/C 081/06)

| Ordfører: | Helena DE FELIPE LEHTONEN |
| --- | --- |

Ordfører:

Helena DE FELIPE LEHTONEN

| Plenarforsamlingens beslutning | 30.3.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 29, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Eksterne Forbindelser |
| Vedtaget i sektionen | 28.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 123/0/1 |

Plenarforsamlingens beslutning

30.3.2017

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 29, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Eksterne Forbindelser

Vedtaget i sektionen

28.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

123/0/1

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Civilsamfundets og de socioøkonomiske organisationers betydning blev allerede i Barcelonaerklæringen (1) af 1995 fremhævet som en nødvendig faktor for at fremme den gradvise opbygning i Middelhavsområdet af et område med fred og stabilitet, fælles velstand og dialog mellem kulturer og civilisationer i de forskellige lande, samfund og kulturer omkring Middelhavet. Civilsamfundsorganisationerne i Middelhavsområdet bidrager i dag til inklusion, deltagelse og dialog med de offentlige myndigheder, herunder lokale myndigheder, med henblik på at fremme økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i Euro-Middelhavsregionen. EØSU mener, at det er nødvendigt at styrke de økonomiske og sociale råds rolle der, hvor de allerede findes, og fremme oprettelsen heraf i lande, hvor de enten er nedlagt eller ikke er blevet udviklet, således at synergierne mellem de forskellige involverede aktører intensiveres. For at fremme disse rettigheder bør de økonomiske og sociale råd og organisationer indgå samarbejder, der styrker deres formåen og effektivitet. |
| --- | --- |

1.1.

Civilsamfundets og de socioøkonomiske organisationers betydning blev allerede i Barcelonaerklæringen (1) af 1995 fremhævet som en nødvendig faktor for at fremme den gradvise opbygning i Middelhavsområdet af et område med fred og stabilitet, fælles velstand og dialog mellem kulturer og civilisationer i de forskellige lande, samfund og kulturer omkring Middelhavet. Civilsamfundsorganisationerne i Middelhavsområdet bidrager i dag til inklusion, deltagelse og dialog med de offentlige myndigheder, herunder lokale myndigheder, med henblik på at fremme økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i Euro-Middelhavsregionen. EØSU mener, at det er nødvendigt at styrke de økonomiske og sociale råds rolle der, hvor de allerede findes, og fremme oprettelsen heraf i lande, hvor de enten er nedlagt eller ikke er blevet udviklet, således at synergierne mellem de forskellige involverede aktører intensiveres. For at fremme disse rettigheder bør de økonomiske og sociale råd og organisationer indgå samarbejder, der styrker deres formåen og effektivitet.

| 1.2. | Kvinder lider under kønsstereotyper, der avler politiske, økonomiske og uddannelsesmæssige hindringer, hvilket har alvorlige konsekvenser for samfundets udvikling. EØSU opfordrer til at mindske de enorme eksisterende kløfter mellem lovgivningsmæssige bestemmelser og virkeligheden. Med henblik herpå mener EØSU, at der hurtigst muligt skal stilles midler til rådighed med henblik på at uddanne og bevidstgøre de grupper, som er ansvarlige for, at denne lovgivning anvendes effektivt. For at styrke disse rettigheder anbefaler EØSU, at de lokale myndigheder slutter sig til civilsamfundsorganisationerne, økonomiske og sociale aktører, civilsamfundet og deres netværk, som beskæftiger sig med ligestilling mellem kønnene i de pågældende lokalsamfund. Derudover bør universiteter og specialiserede forskningscentre bidrage til dette arbejde. |
| --- | --- |

1.2.

Kvinder lider under kønsstereotyper, der avler politiske, økonomiske og uddannelsesmæssige hindringer, hvilket har alvorlige konsekvenser for samfundets udvikling. EØSU opfordrer til at mindske de enorme eksisterende kløfter mellem lovgivningsmæssige bestemmelser og virkeligheden. Med henblik herpå mener EØSU, at der hurtigst muligt skal stilles midler til rådighed med henblik på at uddanne og bevidstgøre de grupper, som er ansvarlige for, at denne lovgivning anvendes effektivt. For at styrke disse rettigheder anbefaler EØSU, at de lokale myndigheder slutter sig til civilsamfundsorganisationerne, økonomiske og sociale aktører, civilsamfundet og deres netværk, som beskæftiger sig med ligestilling mellem kønnene i de pågældende lokalsamfund. Derudover bør universiteter og specialiserede forskningscentre bidrage til dette arbejde.

| 1.3. | Truslen fra den voldelige ekstremisme bør bekæmpes ved at fjerne de mange bagvedliggende årsager, der ikke blot har med sikkerhed at gøre. Her bør de økonomiske og sociale organisationer indtage en ledende rolle i samarbejde med de institutioner og netværk, der indgår i den interkulturelle og interreligiøse dialog, for at opnå en større virkning. De bør desuden inddrage kulturarv, kunstneriske værker og de kreative industrier i deres aktiviteter. EØSU opfordrer Kommissionen og de lande, der er medlem af Middelhavsunionen, til at fremme sådanne aktiviteter, der indebærer interkulturel dialog blandt de sociale aktører og styrke de specialiserede organisationer, der har været aktive i Middelhavsområdet i mange år, som f.eks. Anna Lindh-fonden (2). EØSU opfordrer til et bedre samarbejde for at beskytte kulturarven, der i dag er truet af væbnede konflikter og voldelige organisationer. |
| --- | --- |

1.3.

Truslen fra den voldelige ekstremisme bør bekæmpes ved at fjerne de mange bagvedliggende årsager, der ikke blot har med sikkerhed at gøre. Her bør de økonomiske og sociale organisationer indtage en ledende rolle i samarbejde med de institutioner og netværk, der indgår i den interkulturelle og interreligiøse dialog, for at opnå en større virkning. De bør desuden inddrage kulturarv, kunstneriske værker og de kreative industrier i deres aktiviteter. EØSU opfordrer Kommissionen og de lande, der er medlem af Middelhavsunionen, til at fremme sådanne aktiviteter, der indebærer interkulturel dialog blandt de sociale aktører og styrke de specialiserede organisationer, der har været aktive i Middelhavsområdet i mange år, som f.eks. Anna Lindh-fonden (2). EØSU opfordrer til et bedre samarbejde for at beskytte kulturarven, der i dag er truet af væbnede konflikter og voldelige organisationer.

| 1.4. | De økonomiske, arbejdsmæssige og sociale rettigheder er afgørende for den økonomiske udvikling og et demokratisk samfund. Inden for rammerne af ovenstående er den frie erhvervsudøvelse, foreningsfriheden, retten til frit at vælge fagforening, anerkendelsen af kollektive overenskomstforhandlinger og social beskyttelse inden for sundhed, uddannelse og alderdom alle centrale elementer. Det blev allerede påpeget ved oprettelsen af ILO og igen i Philadelphiadeklarationen, at økonomisk organisation bør underordnes social retfærdighed. Dette burde endvidere være den centrale målsætning i al national og international politik. I Philadelphiadeklarationen erklæres det, at økonomien og finanserne blot er midler, der skal tjene folket. |
| --- | --- |

1.4.

De økonomiske, arbejdsmæssige og sociale rettigheder er afgørende for den økonomiske udvikling og et demokratisk samfund. Inden for rammerne af ovenstående er den frie erhvervsudøvelse, foreningsfriheden, retten til frit at vælge fagforening, anerkendelsen af kollektive overenskomstforhandlinger og social beskyttelse inden for sundhed, uddannelse og alderdom alle centrale elementer. Det blev allerede påpeget ved oprettelsen af ILO og igen i Philadelphiadeklarationen, at økonomisk organisation bør underordnes social retfærdighed. Dette burde endvidere være den centrale målsætning i al national og international politik. I Philadelphiadeklarationen erklæres det, at økonomien og finanserne blot er midler, der skal tjene folket.

| 1.5. | Medierne spiller en grundlæggende rolle i udarbejdelsen af fælles visioner og idéer og er en vigtig drivkraft, når det gælder om at forbedre den interkulturelle dialog og fremme respekt, tolerance og gensidig forståelse. Derfor glæder EØSU sig over iværksættelsen af projekter, der sikrer respekt for mangfoldighed og fremmer oplysning, der ikke er partisk, stereotyp eller virkelighedsfjern. Ligeledes opfordrer udvalget til at øge den rolle, som de nævnte instrumenter til observation af og uddannelse og bevidstgørelse om racisme og islamofobi spiller i medierne, og til at fremme samarbejdsmekanismer og fælles platforme for faglig udvikling, både til fremme af adfærdskodekser og til forsvar for ytringsfriheden. |
| --- | --- |

1.5.

Medierne spiller en grundlæggende rolle i udarbejdelsen af fælles visioner og idéer og er en vigtig drivkraft, når det gælder om at forbedre den interkulturelle dialog og fremme respekt, tolerance og gensidig forståelse. Derfor glæder EØSU sig over iværksættelsen af projekter, der sikrer respekt for mangfoldighed og fremmer oplysning, der ikke er partisk, stereotyp eller virkelighedsfjern. Ligeledes opfordrer udvalget til at øge den rolle, som de nævnte instrumenter til observation af og uddannelse og bevidstgørelse om racisme og islamofobi spiller i medierne, og til at fremme samarbejdsmekanismer og fælles platforme for faglig udvikling, både til fremme af adfærdskodekser og til forsvar for ytringsfriheden.

| 1.6. | Uddannelse er den primære vej til socioøkonomisk mobilitet og dermed til potentiel forbedring af livskvaliteten. Derimod bringer ulige adgang til uddannelse regionens stabilitet og sikkerhed i fare. Derfor opfordrer EØSU til i fællesskab at arbejde på at forbedre kvaliteten af grundskole og mellemskole, videregående uddannelse og erhvervsuddannelse gennem udveksling af erfaringer inden for udvikling af læseplaner og innovative metoder. Endvidere mener EØSU, at det er afgørende at bygge bro over videnskløften mellem Middelhavets to kyster og foreslår med henblik herpå at fremme fælles videns- og forskningsnetværk, der styrker overførsel og formidling af viden, samt at styrke underviseres, studerendes, akademikeres og forskeres mobilitet og sikre oversættelse af deres arbejde, særligt til og fra arabisk. |
| --- | --- |

1.6.

Uddannelse er den primære vej til socioøkonomisk mobilitet og dermed til potentiel forbedring af livskvaliteten. Derimod bringer ulige adgang til uddannelse regionens stabilitet og sikkerhed i fare. Derfor opfordrer EØSU til i fællesskab at arbejde på at forbedre kvaliteten af grundskole og mellemskole, videregående uddannelse og erhvervsuddannelse gennem udveksling af erfaringer inden for udvikling af læseplaner og innovative metoder. Endvidere mener EØSU, at det er afgørende at bygge bro over videnskløften mellem Middelhavets to kyster og foreslår med henblik herpå at fremme fælles videns- og forskningsnetværk, der styrker overførsel og formidling af viden, samt at styrke underviseres, studerendes, akademikeres og forskeres mobilitet og sikre oversættelse af deres arbejde, særligt til og fra arabisk.

| 1.7. | Ikkeformel uddannelse er et nødvendigt supplement, fordi det skaber mere inklusive og pluralistiske samfund. EØSU mener, at synergivirkningerne mellem formel uddannelse og ikkeformel uddannelse bør styrkes, og at man bør fremme denne type uddannelse som et redskab til at skabe en freds- og læringskultur for livet. Derfor appellerer EØSU til at forsyne ikkeformel uddannelse med et større budget og til at fremme overførsel af erfaringer og viden mellem Europa og det sydlige Middelhavsområde. |
| --- | --- |

1.7.

Ikkeformel uddannelse er et nødvendigt supplement, fordi det skaber mere inklusive og pluralistiske samfund. EØSU mener, at synergivirkningerne mellem formel uddannelse og ikkeformel uddannelse bør styrkes, og at man bør fremme denne type uddannelse som et redskab til at skabe en freds- og læringskultur for livet. Derfor appellerer EØSU til at forsyne ikkeformel uddannelse med et større budget og til at fremme overførsel af erfaringer og viden mellem Europa og det sydlige Middelhavsområde.

| 1.8. | Med henblik på at fremme en inklusiv og konkurrencedygtig økonomi er det nødvendigt at bakke op om, at befolkningen inkluderes digitalt og teknologisk. Med dette for øje understreger EØSU behovet for at iværksætte regionale og lokale projekter, der sætter borgerne i stand til at håndtere ny teknologi, iværksætteri og digitalisering. Desuden bør man styrke initiativer om borgerdeltagelse og digital læring og skabelse af værdigt arbejde, såsom byinitiativer om social og digital innovation (Labs). |
| --- | --- |

1.8.

Med henblik på at fremme en inklusiv og konkurrencedygtig økonomi er det nødvendigt at bakke op om, at befolkningen inkluderes digitalt og teknologisk. Med dette for øje understreger EØSU behovet for at iværksætte regionale og lokale projekter, der sætter borgerne i stand til at håndtere ny teknologi, iværksætteri og digitalisering. Desuden bør man styrke initiativer om borgerdeltagelse og digital læring og skabelse af værdigt arbejde, såsom byinitiativer om social og digital innovation (Labs).

2.   Baggrund

| 2.1. | I 2011 rystede den arabiske ungdoms forventninger om forandringer en række af de politiske regimer, da der uventet blev sat spørgsmålstegn ved dem. I Tunesien, Egypten, Libyen og Yemen væltede man politiske ledere, men pga. de konkrete politiske omstændigheder endte landene med at gå vidt forskellige veje: fra den vedholdende omstilling i Tunesien, som bakkes op af landets dynamiske civilsamfund, til et nyt styre i Egypten, mens Libyen og Yemen oplevede væbnede konflikter. Syrien befinder sig fortsat i en blodig krig, der nu foregår på såvel regionalt som internationalt plan. Dette har ført til tragiske tvangsfordrivelser af befolkningen og hidtil usete migrationsstrømme, der har destabiliseret hele Euro-Middelhavsområdet. |
| --- | --- |

2.1.

I 2011 rystede den arabiske ungdoms forventninger om forandringer en række af de politiske regimer, da der uventet blev sat spørgsmålstegn ved dem. I Tunesien, Egypten, Libyen og Yemen væltede man politiske ledere, men pga. de konkrete politiske omstændigheder endte landene med at gå vidt forskellige veje: fra den vedholdende omstilling i Tunesien, som bakkes op af landets dynamiske civilsamfund, til et nyt styre i Egypten, mens Libyen og Yemen oplevede væbnede konflikter. Syrien befinder sig fortsat i en blodig krig, der nu foregår på såvel regionalt som internationalt plan. Dette har ført til tragiske tvangsfordrivelser af befolkningen og hidtil usete migrationsstrømme, der har destabiliseret hele Euro-Middelhavsområdet.

| 2.2. | Ud over at udskifte regimet ønskede man også at indføre et mere lige og inklusivt system, politisk frihed, social retfærdighed, muligheder og værdighed. Men forventningerne blev afløst af frustration, efterhånden som forandringerne på det sociale område lod vente på sig. Konkrete politiske omstændigheder i og uden for landene bidrog til at blokere for forandringer. Seks år senere er de legitime krav om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder stadig ikke indløst, og de udgør fortsat en potentiel kilde til destabilisering af regionen. |
| --- | --- |

2.2.

Ud over at udskifte regimet ønskede man også at indføre et mere lige og inklusivt system, politisk frihed, social retfærdighed, muligheder og værdighed. Men forventningerne blev afløst af frustration, efterhånden som forandringerne på det sociale område lod vente på sig. Konkrete politiske omstændigheder i og uden for landene bidrog til at blokere for forandringer. Seks år senere er de legitime krav om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder stadig ikke indløst, og de udgør fortsat en potentiel kilde til destabilisering af regionen.

| 2.3. | EØSU anser det for en absolut prioritet, at der opnås fred og demokrati i hele regionen, og at alle borgeres grundlæggende rettigheder og menneskerettigheder overholdes. |
| --- | --- |

2.3.

EØSU anser det for en absolut prioritet, at der opnås fred og demokrati i hele regionen, og at alle borgeres grundlæggende rettigheder og menneskerettigheder overholdes.

| 2.4. | Grundlæggende rettigheder: ufravigelige og umistelige |
| --- | --- |

2.4.

Grundlæggende rettigheder: ufravigelige og umistelige

| 2.4.1. | EØSU opfordrer alle landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde til at tiltræde den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (3) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (4). EØSU understreger samtidig betydningen af sekulære værdier og principper samt forsvaret af rettigheder for personer, der tilhører nationale, etniske, religiøse og sproglige mindretal (5). |
| --- | --- |

2.4.1.

EØSU opfordrer alle landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde til at tiltræde den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (3) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (4). EØSU understreger samtidig betydningen af sekulære værdier og principper samt forsvaret af rettigheder for personer, der tilhører nationale, etniske, religiøse og sproglige mindretal (5).

| 2.4.2. | EØSU understreger, at det er yderst vigtigt at sikre, at alle mennesker lever under værdige vilkår. EØSU fremhæver betydningen af at sikre adgang til tilstrækkeligt drikkevand og fødevarer til overkommelige priser, adgang til tilstrækkelig energi for at undgå energifattigdom for både enkeltpersoner og hele samfund, udvikling af sundhedsvæsenet samt fremme af et tåleligt lokalmiljø. |
| --- | --- |

2.4.2.

EØSU understreger, at det er yderst vigtigt at sikre, at alle mennesker lever under værdige vilkår. EØSU fremhæver betydningen af at sikre adgang til tilstrækkeligt drikkevand og fødevarer til overkommelige priser, adgang til tilstrækkelig energi for at undgå energifattigdom for både enkeltpersoner og hele samfund, udvikling af sundhedsvæsenet samt fremme af et tåleligt lokalmiljø.

| 2.4.3. | I betragtning af de særlige omstændigheder, som regionen oplever, bør retten til en værdig bolig ligeledes sikres på såvel nationalt som internationalt plan, eller i mangel heraf retten til et værdigt opholdssted/værested for enkeltpersoner og familier. EØSU mener ligeledes, det er hensigtsmæssigt at sikre retten til inklusiv og værdig genopbygning af ødelagte områder, både når årsagen er naturkatastrofer og væbnede konflikter. |
| --- | --- |

2.4.3.

I betragtning af de særlige omstændigheder, som regionen oplever, bør retten til en værdig bolig ligeledes sikres på såvel nationalt som internationalt plan, eller i mangel heraf retten til et værdigt opholdssted/værested for enkeltpersoner og familier. EØSU mener ligeledes, det er hensigtsmæssigt at sikre retten til inklusiv og værdig genopbygning af ødelagte områder, både når årsagen er naturkatastrofer og væbnede konflikter.

| 2.5. | Retten til værdigt arbejde: en faktor, der skaber social stabilitet og fremgang |
| --- | --- |

2.5.

Retten til værdigt arbejde: en faktor, der skaber social stabilitet og fremgang

| 2.5.1. | EØSU mener, at det er nødvendigt at gøre en fælles indsats for at sikre en højere grad af inddragelse og samhørighed i nabolandene. Ligeledes bør økonomierne styrkes og fornys for at skabe værdige arbejdspladser, hvilket er afgørende for en bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

2.5.1.

EØSU mener, at det er nødvendigt at gøre en fælles indsats for at sikre en højere grad af inddragelse og samhørighed i nabolandene. Ligeledes bør økonomierne styrkes og fornys for at skabe værdige arbejdspladser, hvilket er afgørende for en bæredygtig udvikling.

| 2.5.2. | EØSU fremhæver ligeledes behovet for at sikre de rettigheder, som kan understøtte de beskrevne principper. Retten til værdigt arbejde i disse lande bør derfor sikres, uanset sociale tilhørsforhold, religion og nationalitet. |
| --- | --- |

2.5.2.

EØSU fremhæver ligeledes behovet for at sikre de rettigheder, som kan understøtte de beskrevne principper. Retten til værdigt arbejde i disse lande bør derfor sikres, uanset sociale tilhørsforhold, religion og nationalitet.

| 2.5.3. | EØSU mener, at det er helt afgørende at træffe foranstaltninger til fremme af anstændig beskæftigelse med henblik på at skabe social stabilitet i overensstemmelse med ILO erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen (6) og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (7) for på det grundlag at undgå fattigdom, og EØSU opfordrer således til undertegnelse af disse dokumenter. Det er således vigtigt at sikre de grundlæggende arbejdsrettigheder som foreningsfrihed, retten til at oprette eller tilslutte sig en fagforening efter eget ønske, retten til at strejke, reel anerkendelse af overenskomstforhandlinger samt sikring af sikkerheds- og hygiejneforhold på arbejdspladsen og en værdig løn. |
| --- | --- |

2.5.3.

EØSU mener, at det er helt afgørende at træffe foranstaltninger til fremme af anstændig beskæftigelse med henblik på at skabe social stabilitet i overensstemmelse med ILO erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen (6) og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (7) for på det grundlag at undgå fattigdom, og EØSU opfordrer således til undertegnelse af disse dokumenter. Det er således vigtigt at sikre de grundlæggende arbejdsrettigheder som foreningsfrihed, retten til at oprette eller tilslutte sig en fagforening efter eget ønske, retten til at strejke, reel anerkendelse af overenskomstforhandlinger samt sikring af sikkerheds- og hygiejneforhold på arbejdspladsen og en værdig løn.

| 2.5.4. | Som ILO har foreslået, er der ligeledes behov for at videreudvikle retten til en bolig for at beskytte alle befolkningsgrupper og navnlig de mest udsatte. Det er ligeså afgørende at bekæmpe krænkelser af de grundlæggende rettigheder, såsom udnyttelse af børn og tvangsarbejde samt fremme kvinders og handikappede personers ret til arbejde. |
| --- | --- |

2.5.4.

Som ILO har foreslået, er der ligeledes behov for at videreudvikle retten til en bolig for at beskytte alle befolkningsgrupper og navnlig de mest udsatte. Det er ligeså afgørende at bekæmpe krænkelser af de grundlæggende rettigheder, såsom udnyttelse af børn og tvangsarbejde samt fremme kvinders og handikappede personers ret til arbejde.

| 2.6. | Iværksætteri: en vigtig drivkraft for økonomisk udvikling |
| --- | --- |

2.6.

Iværksætteri: en vigtig drivkraft for økonomisk udvikling

| 2.6.1. | Den Europæiske Union mener, at de fem grundlæggende faktorer for stabilitet, sikkerhed og fremgang i Euro-Middelhavsområdet er: økonomisk udvikling gennem modernisering og diversificering af økonomierne, styrkelse af økosystemet for iværksætteri og innovativt iværksætteri, skabelse af arbejdspladser gennem kvalificerende uddannelse, særligt for unge, udvikling af den private sektor, navnlig SMV'erne, og energimæssig og miljømæssig bæredygtighed (8). Man bør fokusere på at skabe job af høj kvalitet, hvilket er en forudsætning for økonomisk fremgang, fremme iværksætteri blandt kvinder og styrke forretningsmæssige synergier på begge sider af Middelhavet.
  EØSU er klar over, at sådanne faktorer er uløseligt forbundet med social udvikling, i og med at inklusion og social samhørighed altid ligger til grund for stabilitet, sikkerhed og fremgang. |
| --- | --- |

2.6.1.

Den Europæiske Union mener, at de fem grundlæggende faktorer for stabilitet, sikkerhed og fremgang i Euro-Middelhavsområdet er: økonomisk udvikling gennem modernisering og diversificering af økonomierne, styrkelse af økosystemet for iværksætteri og innovativt iværksætteri, skabelse af arbejdspladser gennem kvalificerende uddannelse, særligt for unge, udvikling af den private sektor, navnlig SMV'erne, og energimæssig og miljømæssig bæredygtighed (8). Man bør fokusere på at skabe job af høj kvalitet, hvilket er en forudsætning for økonomisk fremgang, fremme iværksætteri blandt kvinder og styrke forretningsmæssige synergier på begge sider af Middelhavet.

EØSU er klar over, at sådanne faktorer er uløseligt forbundet med social udvikling, i og med at inklusion og social samhørighed altid ligger til grund for stabilitet, sikkerhed og fremgang.

| 2.6.2. | Det fremhæves i den fælles meddelelse, at det i udviklingen af disse økonomier er nødvendigt at muliggøre og sikre udøvelsen af upartisk privat iværksætteri. Derfor bør der fastsættes en retlig ramme til sikring af retten til privat ejendom og dennes ukrænkelighed. |
| --- | --- |

2.6.2.

Det fremhæves i den fælles meddelelse, at det i udviklingen af disse økonomier er nødvendigt at muliggøre og sikre udøvelsen af upartisk privat iværksætteri. Derfor bør der fastsættes en retlig ramme til sikring af retten til privat ejendom og dennes ukrænkelighed.

| 2.6.3. | EØSU mener også, at det er vigtigt, at de offentlige myndigheder beskytter økonomisk fri og fair konkurrence, hvilket er med til at sikre lige vilkår for iværksættere. Udvalget mener således, at det er afgørende at garantere lige adgang til finansiering og et udbud af mikrofinansieringstjenester samt sørge for, at de offentlige myndigheder ikke er korrupte, men handler i offentlighedens interesse. |
| --- | --- |

2.6.3.

EØSU mener også, at det er vigtigt, at de offentlige myndigheder beskytter økonomisk fri og fair konkurrence, hvilket er med til at sikre lige vilkår for iværksættere. Udvalget mener således, at det er afgørende at garantere lige adgang til finansiering og et udbud af mikrofinansieringstjenester samt sørge for, at de offentlige myndigheder ikke er korrupte, men handler i offentlighedens interesse.

| 2.7. | Retten til kreative aktiviteter og innovation: garant for en diversificeret økonomi og merværdi |
| --- | --- |

2.7.

Retten til kreative aktiviteter og innovation: garant for en diversificeret økonomi og merværdi

| 2.7.1. | Middelhavsunionens ministererklæring om digital økonomi (9) tager sigte på at fremme de nye teknogiers inddragende og tværgående virkning på det kulturelle, sociale, økonomiske, nationale og sikkerhedsmæssige område. |
| --- | --- |

2.7.1.

Middelhavsunionens ministererklæring om digital økonomi (9) tager sigte på at fremme de nye teknogiers inddragende og tværgående virkning på det kulturelle, sociale, økonomiske, nationale og sikkerhedsmæssige område.

| 2.7.2. | EØSU støtter også tilgangen i den fælles meddelelse i forhold til behovet for på bæredygtig og inddragende vis at diversificere og udvikle økonomierne i Middelhavsregionen. |
| --- | --- |

2.7.2.

EØSU støtter også tilgangen i den fælles meddelelse i forhold til behovet for på bæredygtig og inddragende vis at diversificere og udvikle økonomierne i Middelhavsregionen.

| 2.7.3. | I udformningen af nye programmer peger EØSU på behovet for at udarbejde EU-programmer til fordel for Middelhavsområdet med henblik på at sikre fortsat innovation, således at den økonomiske udvikling i regionen kan fortsætte. Dette skal ske under overholdelse af den individuelle og kollektive ret til at skabe og forny. Denne ret indbefatter anerkendelse af intellektuel ejendomsret, retten til at dele og sprede denne innovation og retten til adgang til nye teknologier. |
| --- | --- |

2.7.3.

I udformningen af nye programmer peger EØSU på behovet for at udarbejde EU-programmer til fordel for Middelhavsområdet med henblik på at sikre fortsat innovation, således at den økonomiske udvikling i regionen kan fortsætte. Dette skal ske under overholdelse af den individuelle og kollektive ret til at skabe og forny. Denne ret indbefatter anerkendelse af intellektuel ejendomsret, retten til at dele og sprede denne innovation og retten til adgang til nye teknologier.

| 2.7.4. | EØSU anerkender digital inklusion og fri adgang til internettet, såvel for individet som kollektivet, som en rettighed, der er uløseligt forbundet med innovation. |
| --- | --- |

2.7.4.

EØSU anerkender digital inklusion og fri adgang til internettet, såvel for individet som kollektivet, som en rettighed, der er uløseligt forbundet med innovation.

| 2.8. | Retten til kvalitetsuddannelse: en grundsten i den menneskelige udvikling |
| --- | --- |

2.8.

Retten til kvalitetsuddannelse: en grundsten i den menneskelige udvikling

| 2.8.1. | Uddannelse er den primære vej til socioøkonomisk mobilitet og en potentiel forbedring af livskvaliteten. I De Forenede Nationers udviklingsprogram (UNDP) (10) understreges det, at selvom man i mange af landene i regionen har nået internationale standarder i grundskolen, og der er sket betydelige fremskridt i mellemskolen, er kvaliteten stadig for ringe. Verdensbanken har i samarbejde med andre agenturer udviklet en række programmer til fordel for regionen, og Kommissionen burde følge trop. Ligeledes påpeger UNDP, at de yderst ulige muligheder inden for uddannelse undergraver den sociale kontrakt i de arabiske lande. |
| --- | --- |

2.8.1.

Uddannelse er den primære vej til socioøkonomisk mobilitet og en potentiel forbedring af livskvaliteten. I De Forenede Nationers udviklingsprogram (UNDP) (10) understreges det, at selvom man i mange af landene i regionen har nået internationale standarder i grundskolen, og der er sket betydelige fremskridt i mellemskolen, er kvaliteten stadig for ringe. Verdensbanken har i samarbejde med andre agenturer udviklet en række programmer til fordel for regionen, og Kommissionen burde følge trop. Ligeledes påpeger UNDP, at de yderst ulige muligheder inden for uddannelse undergraver den sociale kontrakt i de arabiske lande.

| 2.8.2. | Køreplanen for Middelhavsunionen (11) lægger vægt på behovet for at styrke uddannelse, der er en afgørende faktor, når man skal skabe bæredygtige arbejdspladser af høj kvalitet, særligt når det gælder arbejdsløse unge, der risikerer at måtte acceptere ringe arbejdsvilkår. Derudover er der fokus på forskning og innovation som grundlag for modernisering af økonomierne samt bæredygtighed som et tværgående element for at sikre social udvikling og en inklusiv økonomi. |
| --- | --- |

2.8.2.

Køreplanen for Middelhavsunionen (11) lægger vægt på behovet for at styrke uddannelse, der er en afgørende faktor, når man skal skabe bæredygtige arbejdspladser af høj kvalitet, særligt når det gælder arbejdsløse unge, der risikerer at måtte acceptere ringe arbejdsvilkår. Derudover er der fokus på forskning og innovation som grundlag for modernisering af økonomierne samt bæredygtighed som et tværgående element for at sikre social udvikling og en inklusiv økonomi.

| 2.8.3. | Det er afgørende for stabiliteten og sikkerheden i regionen at styrke den sociale kapital. Det er derfor nødvendigt at fremme grundskole- og mellemskoleuddannelse, videregående uddannelse, adgang til videnskab og videnskabelig indsigt og at arbejde for beskæftigelsesegnethed, sundhed, unges selvstændiggørelse og mobilitet, ligestilling mellem mænd og kvinder, debatfora og styrkelse af social inklusion. |
| --- | --- |

2.8.3.

Det er afgørende for stabiliteten og sikkerheden i regionen at styrke den sociale kapital. Det er derfor nødvendigt at fremme grundskole- og mellemskoleuddannelse, videregående uddannelse, adgang til videnskab og videnskabelig indsigt og at arbejde for beskæftigelsesegnethed, sundhed, unges selvstændiggørelse og mobilitet, ligestilling mellem mænd og kvinder, debatfora og styrkelse af social inklusion.

| 2.8.4. | Der er stadig problemer med adgangen til og tilgængeligheden af uddannelse for alle, og der er behov for at forbedre kvaliteten af grund- og mellemskoleuddannelsen, men den største udfordring er fortsat at bygge bro over kløften mellem uddannelsessektoren og arbejdsmarkedet. Det er i denne sammenhæng nødvendigt at fremme strukturer, der forbinder arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet, med henblik på at sikre, at de unge bliver fuldt ud inkluderet i samfundet. Med henblik herpå anser EØSU det for afgørende at fremme udveksling af erfaringer i forbindelse med udviklingen af læseplaner og innovative metoder, idet der lægges vægt på overførsel af erfaringer og metoder til sikring af kompetencer og kvalifikationer, der passer til arbejdsmarkedet, samt på at fremme og forbedre uddannelse og erhvervsuddannelse som et svar på udfordringen med at skabe 60 millioner arbejdspladser i de arabiske lande i løbet af det kommende årti. |
| --- | --- |

2.8.4.

Der er stadig problemer med adgangen til og tilgængeligheden af uddannelse for alle, og der er behov for at forbedre kvaliteten af grund- og mellemskoleuddannelsen, men den største udfordring er fortsat at bygge bro over kløften mellem uddannelsessektoren og arbejdsmarkedet. Det er i denne sammenhæng nødvendigt at fremme strukturer, der forbinder arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet, med henblik på at sikre, at de unge bliver fuldt ud inkluderet i samfundet. Med henblik herpå anser EØSU det for afgørende at fremme udveksling af erfaringer i forbindelse med udviklingen af læseplaner og innovative metoder, idet der lægges vægt på overførsel af erfaringer og metoder til sikring af kompetencer og kvalifikationer, der passer til arbejdsmarkedet, samt på at fremme og forbedre uddannelse og erhvervsuddannelse som et svar på udfordringen med at skabe 60 millioner arbejdspladser i de arabiske lande i løbet af det kommende årti.

| 2.8.5. | Arbejdsmarkedets parter og andre specialiserede organisationer har fremhævet den ikkeformelle uddannelse som et nøgleredskab og en langsigtet løsning til bekæmpelse af radikalisering og ekstremisme og dens betydning for integration af udsatte grupper, særligt unge og kvinder. |
| --- | --- |

2.8.5.

Arbejdsmarkedets parter og andre specialiserede organisationer har fremhævet den ikkeformelle uddannelse som et nøgleredskab og en langsigtet løsning til bekæmpelse af radikalisering og ekstremisme og dens betydning for integration af udsatte grupper, særligt unge og kvinder.

| 2.8.6. | EØSU glæder sig over, at man anerkender betydningen af ikkeformel uddannelse som supplement til formel uddannelse, og mener, at man bør styrke synergierne mellem de to. Udvalget mener derfor, at man bør øge det politiske engagement og afsætte flere penge til ikkeformel uddannelse, da den er med til at modne og inkludere de unge socialt, idet de lærer om aktiv deltagelse og udvikling af demokratiske værdier. Desuden er ikkeformel uddannelse et godt redskab til at fremme en fredskultur. |
| --- | --- |

2.8.6.

EØSU glæder sig over, at man anerkender betydningen af ikkeformel uddannelse som supplement til formel uddannelse, og mener, at man bør styrke synergierne mellem de to. Udvalget mener derfor, at man bør øge det politiske engagement og afsætte flere penge til ikkeformel uddannelse, da den er med til at modne og inkludere de unge socialt, idet de lærer om aktiv deltagelse og udvikling af demokratiske værdier. Desuden er ikkeformel uddannelse et godt redskab til at fremme en fredskultur.

| 2.9. | Mobilitet på det akademiske og uddannelsesmæssige område: mod udjævning af videnskløften |
| --- | --- |

2.9.

Mobilitet på det akademiske og uddannelsesmæssige område: mod udjævning af videnskløften

| 2.9.1. | Unges mobilitet udgør en essentiel del af løsningen på de udfordringer, som Middelhavsområdet står over for. Migrationen i de arabiske lande er et symptom på social eksklusion af yderst kvalificerede unge. Derfor er det nødvendigt at fremme migration, der er til gavn for såvel oprindelseslandene som modtagerlandene. Dette indbefatter større kendskab til kvalifikationer og eksamensbeviser samt fremme af akademisk mobilitet og forbedring af de retlige rammer for indrejse- og opholdsbetingelser i EU for borgere i nabolande i situationer, hvor formålet er forskning, studier, elevudveksling, uddannelse og frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

2.9.1.

Unges mobilitet udgør en essentiel del af løsningen på de udfordringer, som Middelhavsområdet står over for. Migrationen i de arabiske lande er et symptom på social eksklusion af yderst kvalificerede unge. Derfor er det nødvendigt at fremme migration, der er til gavn for såvel oprindelseslandene som modtagerlandene. Dette indbefatter større kendskab til kvalifikationer og eksamensbeviser samt fremme af akademisk mobilitet og forbedring af de retlige rammer for indrejse- og opholdsbetingelser i EU for borgere i nabolande i situationer, hvor formålet er forskning, studier, elevudveksling, uddannelse og frivilligt arbejde.

| 2.9.2. | Samtidig er videnskløften en af de dybeste kløfter mellem de to Middelhavskyster, hvorfor EØSU mener, at det er nødvendigt at gennemføre foranstaltninger til styrkelse af produktion og formidling af videnskabelig og akademisk viden. Desuden foreslår EØSU at oprette og fremme netværk for viden og fælles forskning i Euro-Middelhavsområdet. EØSU mener ligeledes, at det er afgørende at fremme oversættelsen af denne akademiske og videnskabelige produktion, særligt til og fra arabisk. |
| --- | --- |

2.9.2.

Samtidig er videnskløften en af de dybeste kløfter mellem de to Middelhavskyster, hvorfor EØSU mener, at det er nødvendigt at gennemføre foranstaltninger til styrkelse af produktion og formidling af videnskabelig og akademisk viden. Desuden foreslår EØSU at oprette og fremme netværk for viden og fælles forskning i Euro-Middelhavsområdet. EØSU mener ligeledes, at det er afgørende at fremme oversættelsen af denne akademiske og videnskabelige produktion, særligt til og fra arabisk.

| 2.9.3. | EØSU understreger desuden, at fremme af mobilitet blandt studerende, undervisere, forskere, akademikere og videnskabsmænd gennem ophold, udveksling og praktikperioder er afgørende med henblik på at fremme akademisk kvalitet og unges beskæftigelsesegnethed, gennem at styrke gennemførelsen af Erasmus+-programmet og opnåelsen af resultater i forbindelse hermed i landene i Euro-Middelhavsregionen, og med henblik på videnformidling samt fremme af interkulturel dialog. |
| --- | --- |

2.9.3.

EØSU understreger desuden, at fremme af mobilitet blandt studerende, undervisere, forskere, akademikere og videnskabsmænd gennem ophold, udveksling og praktikperioder er afgørende med henblik på at fremme akademisk kvalitet og unges beskæftigelsesegnethed, gennem at styrke gennemførelsen af Erasmus+-programmet og opnåelsen af resultater i forbindelse hermed i landene i Euro-Middelhavsregionen, og med henblik på videnformidling samt fremme af interkulturel dialog.

| 2.10. | Medier og interkulturel dialog: nøglen til tolerance |
| --- | --- |

2.10.

Medier og interkulturel dialog: nøglen til tolerance

| 2.10.1. | De lokale mediers pluralisme, uafhængighed og professionalisme er garant for social udvikling og bidrager til, at medierne kan fungere som katalysator for forandring i nabolandene. |
| --- | --- |

2.10.1.

De lokale mediers pluralisme, uafhængighed og professionalisme er garant for social udvikling og bidrager til, at medierne kan fungere som katalysator for forandring i nabolandene.

| 2.10.2. | EØSU understreger behovet for at fremme dialog og samarbejde mellem medierne i Euro-Middelhavsområdet for at forbedre og styrke de faglige standarder og retlige rammer. Det er også afgørende at bidrage til at sikre og beskytte presse- og ytringsfriheden. |
| --- | --- |

2.10.2.

EØSU understreger behovet for at fremme dialog og samarbejde mellem medierne i Euro-Middelhavsområdet for at forbedre og styrke de faglige standarder og retlige rammer. Det er også afgørende at bidrage til at sikre og beskytte presse- og ytringsfriheden.

| 2.10.3. | Det er absolut nødvendigt at anerkende den rolle, som medierne spiller i den interkulturelle dialog og med hensyn til at fremme respekt, tolerance og gensidig forståelse. I lyset af stigningen i antivestlige tendenser syd for Middelhavet og populistiske tendenser af fremmedfjendsk art i Europa er det mere nødvendigt end nogensinde at gøre en indsats for at bekæmpe denne type diskurs og på denne måde gøre op med sådanne visioner, som får befolkninger, kulturer og religioner til at støde sammen i en misvisende og ekskluderende sort-hvid virkelighedsopfattelse. |
| --- | --- |

2.10.3.

Det er absolut nødvendigt at anerkende den rolle, som medierne spiller i den interkulturelle dialog og med hensyn til at fremme respekt, tolerance og gensidig forståelse. I lyset af stigningen i antivestlige tendenser syd for Middelhavet og populistiske tendenser af fremmedfjendsk art i Europa er det mere nødvendigt end nogensinde at gøre en indsats for at bekæmpe denne type diskurs og på denne måde gøre op med sådanne visioner, som får befolkninger, kulturer og religioner til at støde sammen i en misvisende og ekskluderende sort-hvid virkelighedsopfattelse.

| 2.10.4. | Derfor glæder EØSU sig over iværksættelsen af projekter, som sikrer respekt for den eksisterende mangfoldighed i Europa og fremmer tolerance og oplysning, der ikke er partisk, stereotyp og forvansket. En sådan form for oplysning ses f.eks. hos overvågningscentret for islamofobi i de spanske medier (12), der fremmer oplysning, som ikke bærer præg af racisme. EØSU opfordrer således til, at der til dette formål udvikles tværfaglige projekter. |
| --- | --- |

2.10.4.

Derfor glæder EØSU sig over iværksættelsen af projekter, som sikrer respekt for den eksisterende mangfoldighed i Europa og fremmer tolerance og oplysning, der ikke er partisk, stereotyp og forvansket. En sådan form for oplysning ses f.eks. hos overvågningscentret for islamofobi i de spanske medier (12), der fremmer oplysning, som ikke bærer præg af racisme. EØSU opfordrer således til, at der til dette formål udvikles tværfaglige projekter.

| 2.10.5. | Ud over det sikkerhedsmæssige aspekt kan manglen på muligheder, særligt for unge, være en af årsagerne til ustabilitet, hvilket følgelig kan føjes til listen over årsager til radikalisering. Det underbygger behovet for at forebygge og bekæmpe ekstremisme og racisme gennem styrkelse af interkulturel dialog. Derfor bør de institutioner og netværk, der indgår i interkulturel og interreligiøs dialog, forbedre deres synergier og komplementaritet for at opnå en større virkning. |
| --- | --- |

2.10.5.

Ud over det sikkerhedsmæssige aspekt kan manglen på muligheder, særligt for unge, være en af årsagerne til ustabilitet, hvilket følgelig kan føjes til listen over årsager til radikalisering. Det underbygger behovet for at forebygge og bekæmpe ekstremisme og racisme gennem styrkelse af interkulturel dialog. Derfor bør de institutioner og netværk, der indgår i interkulturel og interreligiøs dialog, forbedre deres synergier og komplementaritet for at opnå en større virkning.

| 2.10.6. | Forebyggelse af radikalisering og voldelig ekstremisme bør både involvere de økonomiske og sociale råd i Middelhavsområdet, de økonomiske og sociale aktører og civilsamfundet. Med henblik herpå er der behov for udvekslings- og samarbejdsmekanismer med tilstrækkelige midler, og spørgsmål vedrørende retfærdighed, ulighed mellem mænd og kvinder, hadefuld tale, ungdomsarbejdsløshed og analfabetisme bør tackles som en del af en større afradikaliseringsindsats, der også omfatter styrkelse af den interkulturelle dialog. I den forbindelse er det værd at fremhæve det arbejde, som Radicalisation Awareness Network (RAN) (13) og dets Centre of Excellence udfører. |
| --- | --- |

2.10.6.

Forebyggelse af radikalisering og voldelig ekstremisme bør både involvere de økonomiske og sociale råd i Middelhavsområdet, de økonomiske og sociale aktører og civilsamfundet. Med henblik herpå er der behov for udvekslings- og samarbejdsmekanismer med tilstrækkelige midler, og spørgsmål vedrørende retfærdighed, ulighed mellem mænd og kvinder, hadefuld tale, ungdomsarbejdsløshed og analfabetisme bør tackles som en del af en større afradikaliseringsindsats, der også omfatter styrkelse af den interkulturelle dialog. I den forbindelse er det værd at fremhæve det arbejde, som Radicalisation Awareness Network (RAN) (13) og dets Centre of Excellence udfører.

| 2.10.7. | EØSU mener, at det er afgørende at stimulere udveksling mellem intellektuelle, kunstnere og kulturelle aktører i regionen, da de har afgørende betydning for social forandring. Dette kan opnås gennem styrkelse af fælles projekter, der fremmer dialog og gensidig forståelse. Udvalget opfordrer ligeledes til en bedre koordinering og et bedre samarbejde, for så vidt angår beskyttelse af kulturarven, og til at udbrede kendskabet til og fremme de forskellige kulturelle og kunstneriske fagområder og den kulturelle og kunstneriske indfølingsevne som et værdifuldt bidrag til samhørighed og gensidig forståelse. |
| --- | --- |

2.10.7.

EØSU mener, at det er afgørende at stimulere udveksling mellem intellektuelle, kunstnere og kulturelle aktører i regionen, da de har afgørende betydning for social forandring. Dette kan opnås gennem styrkelse af fælles projekter, der fremmer dialog og gensidig forståelse. Udvalget opfordrer ligeledes til en bedre koordinering og et bedre samarbejde, for så vidt angår beskyttelse af kulturarven, og til at udbrede kendskabet til og fremme de forskellige kulturelle og kunstneriske fagområder og den kulturelle og kunstneriske indfølingsevne som et værdifuldt bidrag til samhørighed og gensidig forståelse.

| 2.11. | Civilsamfundet og synergieffekter mellem sociale aktører: et forum for inklusion og debat |
| --- | --- |

2.11.

Civilsamfundet og synergieffekter mellem sociale aktører: et forum for inklusion og debat

| 2.11.1. | Den økonomiske krise og fremmedfjendskheden nord for Middelhavet, men også kravet om ytringsfrihed og kampen for menneskerettigheder i landene syd for Middelhavet har en væsentlig indvirkning på bestræbelserne for at opnå økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i landene i Euro-Middelhavsområdet. |
| --- | --- |

2.11.1.

Den økonomiske krise og fremmedfjendskheden nord for Middelhavet, men også kravet om ytringsfrihed og kampen for menneskerettigheder i landene syd for Middelhavet har en væsentlig indvirkning på bestræbelserne for at opnå økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i landene i Euro-Middelhavsområdet.

| 2.11.2. | I den forbindelse påpeges det i Europa-Parlamentets betænkning om fremme af menneskerettigheder fra november 2015 (14), at man i højere grad bør støtte civilsamfundet. På trods heraf er civilsamfundsorganisationerne i de sydlige lande stadig ikke synlige nok i forhold til den indsats, de yder, og i nogle tilfælde den risiko, de løber, samt den rolle, de spiller med hensyn til at skabe sociale forandringer. De økonomiske og sociale råd i Middelhavsområdet kan i den henseende fungere som platforme for formidling, møder og debat. |
| --- | --- |

2.11.2.

I den forbindelse påpeges det i Europa-Parlamentets betænkning om fremme af menneskerettigheder fra november 2015 (14), at man i højere grad bør støtte civilsamfundet. På trods heraf er civilsamfundsorganisationerne i de sydlige lande stadig ikke synlige nok i forhold til den indsats, de yder, og i nogle tilfælde den risiko, de løber, samt den rolle, de spiller med hensyn til at skabe sociale forandringer. De økonomiske og sociale råd i Middelhavsområdet kan i den henseende fungere som platforme for formidling, møder og debat.

| 2.11.3. | EØSU fremhæver, at foreninger bidrager til inklusion. EØSU mener ligeledes, at det er nødvendigt, at Kommissionen intensiverer støtten til projekter, der udføres af det strukturerede civilsamfund gennem dets økonomiske og sociale organisationer, foreninger og de netværk, som disse udgør, samt at den intensiverer partnerskabet og synergieffekterne mellem de forskellige involverede aktører. |
| --- | --- |

2.11.3.

EØSU fremhæver, at foreninger bidrager til inklusion. EØSU mener ligeledes, at det er nødvendigt, at Kommissionen intensiverer støtten til projekter, der udføres af det strukturerede civilsamfund gennem dets økonomiske og sociale organisationer, foreninger og de netværk, som disse udgør, samt at den intensiverer partnerskabet og synergieffekterne mellem de forskellige involverede aktører.

| 2.11.4. | EØSU mener, at ministrene i Euro-Middelhavsområdet burde arbejde sammen om konkrete projekter inden for rammerne af Euro-Middelhavs-topmødet for økonomiske og sociale råd og lignende institutioner, uden at dette berører støtten til de civile og kulturelle organisationer. |
| --- | --- |

2.11.4.

EØSU mener, at ministrene i Euro-Middelhavsområdet burde arbejde sammen om konkrete projekter inden for rammerne af Euro-Middelhavs-topmødet for økonomiske og sociale råd og lignende institutioner, uden at dette berører støtten til de civile og kulturelle organisationer.

| 2.12. | Kvinders økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder |
| --- | --- |

2.12.

Kvinders økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder

| 2.12.1. | På de tre Euro-Middelhavsministerkonferencer om styrkelse af kvinders rolle i samfundet, der blev afholdt i Istanbul (15) (2006), Marrakesh (16) (2009) og Paris (17) (2013), vedtog regeringerne at gennemføre en række indgåede forpligtelser. Det drejede sig om lige rettigheder for mænd og kvinder, for så vidt angår deltagelse i det politiske, økonomiske, civile og sociale liv; bekæmpelse af alle former for vold og diskrimination mod kvinder og piger og en indsats for at forandre holdninger og adfærdsmønstre for at opnå ligestilling mellem kønnene. Dette vil styrke kvindernes handlekraft, ikke blot når det gælder rettigheder, men også i virkeligheden. |
| --- | --- |

2.12.1.

På de tre Euro-Middelhavsministerkonferencer om styrkelse af kvinders rolle i samfundet, der blev afholdt i Istanbul (15) (2006), Marrakesh (16) (2009) og Paris (17) (2013), vedtog regeringerne at gennemføre en række indgåede forpligtelser. Det drejede sig om lige rettigheder for mænd og kvinder, for så vidt angår deltagelse i det politiske, økonomiske, civile og sociale liv; bekæmpelse af alle former for vold og diskrimination mod kvinder og piger og en indsats for at forandre holdninger og adfærdsmønstre for at opnå ligestilling mellem kønnene. Dette vil styrke kvindernes handlekraft, ikke blot når det gælder rettigheder, men også i virkeligheden.

| 2.12.2. | På trods af de lovgivningsmæssige ændringer, der er sket i landene syd for Middelhavet, mener UNDP, at man stadig er langt fra at opnå lighed for kvinder, for så vidt angår økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. |
| --- | --- |

2.12.2.

På trods af de lovgivningsmæssige ændringer, der er sket i landene syd for Middelhavet, mener UNDP, at man stadig er langt fra at opnå lighed for kvinder, for så vidt angår økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder.

| 2.12.3. | EØSU konstaterer, at der er langt fra de officielle erklæringer, institutionernes forslag og den gældende lovgivning til den virkelighed, som kvinderne oplever til hverdag, og udvalget gør opmærksom på behovet for at tilpasse nationale love til forfatningerne og lukke de juridiske huller, som stadig tillader diskrimination af kvinder. |
| --- | --- |

2.12.3.

EØSU konstaterer, at der er langt fra de officielle erklæringer, institutionernes forslag og den gældende lovgivning til den virkelighed, som kvinderne oplever til hverdag, og udvalget gør opmærksom på behovet for at tilpasse nationale love til forfatningerne og lukke de juridiske huller, som stadig tillader diskrimination af kvinder.

| 2.12.4. | I den forbindelse lægger EØSU vægt på behovet for at stille midler til rådighed til at uddanne og bevidstgøre de grupper, som er ansvarlige for, at denne lovgivning anvendes effektivt, herunder retsvæsenet, sikkerhedsstyrker, virksomheder, undervisere, medier, institutioner som de økonomiske og sociale råd osv. |
| --- | --- |

2.12.4.

I den forbindelse lægger EØSU vægt på behovet for at stille midler til rådighed til at uddanne og bevidstgøre de grupper, som er ansvarlige for, at denne lovgivning anvendes effektivt, herunder retsvæsenet, sikkerhedsstyrker, virksomheder, undervisere, medier, institutioner som de økonomiske og sociale råd osv.

| 2.12.5. | For at styrke rettighederne og opnå bedre resultater anbefaler EØSU, at de lokale myndigheder slutter sig sammen med civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med ligestilling mellem kønnene, da disse har større viden om befolkningens problemer og krav. Dette samarbejde mellem forskellige aktører bør understøttes af bidrag fra den akademiske verden (universiteter og specialiserede forskningscentre). Et eksempel herpå er Euro-middelhavsfonden for kvinder (18), der sammen med den internationale sammenslutning for kvinders rettigheder, den regionale myndighed i Marrakesh, universitetet Cadi Ayyad, den regionale kommission for menneskerettigheder og andre lokale enheder har gennemført en kampagne om bevidstgørelse om tidlige ægteskaber. |
| --- | --- |

2.12.5.

For at styrke rettighederne og opnå bedre resultater anbefaler EØSU, at de lokale myndigheder slutter sig sammen med civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med ligestilling mellem kønnene, da disse har større viden om befolkningens problemer og krav. Dette samarbejde mellem forskellige aktører bør understøttes af bidrag fra den akademiske verden (universiteter og specialiserede forskningscentre). Et eksempel herpå er Euro-middelhavsfonden for kvinder (18), der sammen med den internationale sammenslutning for kvinders rettigheder, den regionale myndighed i Marrakesh, universitetet Cadi Ayyad, den regionale kommission for menneskerettigheder og andre lokale enheder har gennemført en kampagne om bevidstgørelse om tidlige ægteskaber.

| 2.12.6. | EØSU anmoder derfor ministrene i Middelhavsunionens medlemsstater om, at der tages højde for disse forhold på den kommende ministerkonference, og at der tildeles økonomiske midler til nævnte indsatser og kampagner. |
| --- | --- |

2.12.6.

EØSU anmoder derfor ministrene i Middelhavsunionens medlemsstater om, at der tages højde for disse forhold på den kommende ministerkonference, og at der tildeles økonomiske midler til nævnte indsatser og kampagner.

| 2.12.7. | EØSU påpeger, at det vil have store konsekvenser, hvis der ikke tages højde for de foregående punkter. Tidlige ægteskaber, tidlig afbrydelse af uddannelse og følgelig kvinders dårlige stilling på arbejdsmarkedet og ringe politiske repræsentation er nogle af de elementer, som har en negativ indvirkning på især gennemførelsen af især kvinders og pigers opnåelse af rettigheder. |
| --- | --- |

2.12.7.

EØSU påpeger, at det vil have store konsekvenser, hvis der ikke tages højde for de foregående punkter. Tidlige ægteskaber, tidlig afbrydelse af uddannelse og følgelig kvinders dårlige stilling på arbejdsmarkedet og ringe politiske repræsentation er nogle af de elementer, som har en negativ indvirkning på især gennemførelsen af især kvinders og pigers opnåelse af rettigheder.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  http://ufmsecretariat.org/barcelona-declaration-adopted-at-the-euro-mediterranean-conference-2728-november-1995/.

1

(2)  http://www.annalindhfoundation.org/.

2

(3)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CCPR.aspx.

3

(4)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012P/TXT&from=DA.

4

(5)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/Minorities.aspx.

5

(6)  http://www.ilo.org/declaration/thedeclaration/textdeclaration/lang--en/index.htm.

6

(7)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CESCR.aspx.

7

(8)  http://eeas.europa.eu/archives/docs/enp/documents/2015/151118_joint-communication_review-of-the-enp_da.pdf.

8

(9)  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2014/09/UfMMinistersDeclarationEN.pdf.

9

(10)  http://www.arabstates.undp.org/content/rbas/en/home/library/huma_development/arab-human-development-report-2016--youth-and-the-prospects-for-/.

10

(11)  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2017/01/UfM-Roadmap-23-JAN-2017.pdf.

11

(12)  http://www.observatorioislamofobia.org/.

12

(13)  https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/networks/radicalisation_awareness_network.

13

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0344+0+DOC+XML+V0//DA.

14

(15)  https://www.euromedwomen.foundation/pg/en/documents/view/4224/ministerial-conclusions-on-strengthening-role-of-women-in-society.

15

(16)  https://www.euromedwomen.foundation/pg/en/documents/view/4756/second-ministerial-conclusions-on-strengthening-role-of-women-in-society.

16

(17)  https://www.euromedwomen.foundation/pg/en/documents/view/4226/third-ministerial-conclusions-on-strengthening-role-of-women-in-society.

17

(18)  https://www.euromedwomen.foundation/.

18

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/44

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om omstillingen til en mere bæredygtig europæisk fremtid — en strategi frem til 2050

(initiativudtalelse)

(2018/C 081/07)

| Ordfører: | Brenda KING |
| --- | --- |
| Medordfører: | Lutz RIBBE |

Ordfører:

Brenda KING

Medordfører:

Lutz RIBBE

| Plenarforsamlingens beslutning | 14.7.2016 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 29, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| | |
| Det kompetente underudvalg | Omstillingen til en mere bæredygtig europæisk fremtid — en strategi frem til 2050 |
| Vedtaget i underudvalget | 21.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen: | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 185/8/6 |

Plenarforsamlingens beslutning

14.7.2016

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 29, stk. 2

Initiativudtalelse

Det kompetente underudvalg

Omstillingen til en mere bæredygtig europæisk fremtid — en strategi frem til 2050

Vedtaget i underudvalget

21.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen:

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

185/8/6

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Som det er tilfældet i andre dele af verden står Europa over for tre alvorlige udfordringer: 1) overudnyttelse af jordens naturressourcer samt klimaændringer og tab af biodiversitet; 2) sociale uligheder, herunder ungdomsarbejdsløshed og mennesker, der bor i regioner med industrier i tilbagegang og 3) borgernes tab af tillid til regeringer, det politiske establishment, EU og dets forvaltningsstrukturer samt andre institutioner. |
| --- | --- |

1.1.

Som det er tilfældet i andre dele af verden står Europa over for tre alvorlige udfordringer: 1) overudnyttelse af jordens naturressourcer samt klimaændringer og tab af biodiversitet; 2) sociale uligheder, herunder ungdomsarbejdsløshed og mennesker, der bor i regioner med industrier i tilbagegang og 3) borgernes tab af tillid til regeringer, det politiske establishment, EU og dets forvaltningsstrukturer samt andre institutioner.

| 1.2. | Disse tre alvorlige udfordringer skal ses på baggrund af digitaliseringen (en vigtig megatendens) og globaliseringen, idet disse faktorer i høj grad har påvirket de europæiske arbejdsmarkeder og vil få en endnu større betydning i fremtiden. Især digitaliseringen kan enten gøre det lettere at håndtere de tre udfordringer eller gøre det vanskeligere at finde en løsning. Om digitaliseringen vil have en positiv eller negativ effekt, afhænger af, hvordan den styres på politisk plan. |
| --- | --- |

1.2.

Disse tre alvorlige udfordringer skal ses på baggrund af digitaliseringen (en vigtig megatendens) og globaliseringen, idet disse faktorer i høj grad har påvirket de europæiske arbejdsmarkeder og vil få en endnu større betydning i fremtiden. Især digitaliseringen kan enten gøre det lettere at håndtere de tre udfordringer eller gøre det vanskeligere at finde en løsning. Om digitaliseringen vil have en positiv eller negativ effekt, afhænger af, hvordan den styres på politisk plan.

| 1.3. | På grundlag af en grundig analyse af samspillet mellem disse tre alvorlige udfordringer og digitaliseringen opfordrer Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) Kommissionen til at udarbejde en langsigtet strategi for EU's bæredygtige udvikling med det mål at fremme foranstaltninger til en styrkelse af økonomien, der resulterer i sociale og miljømæssige fordele. Denne udtalelse har til formål at præsentere spørgsmål og bidrag, der bør tages i betragtning ved udarbejdelsen af den langsigtede strategi.
  Nogle mennesker modsætter sig forandringer. I en tid med løbende teknologiske gennembrud har nogle mennesker en egeninteresse i at opretholde status quo. Andre kan føle sig usikre i forsøget på at tilpasse sig et samfund under stadig forandring. For andre går forandringerne ikke hurtigt nok (f.eks. for tilhængerne af grøn energi). De politiske beslutningstagere bør tage hensyn til denne frygt og løse problemet på direkte vis i stedet for at ty til status quo. Det første skridt vil være at indlede en åben debat om disse udfordringer og styrke deltagelsesdemokratiet, herunder det europæiske borgerinitiativ. |
| --- | --- |

1.3.

På grundlag af en grundig analyse af samspillet mellem disse tre alvorlige udfordringer og digitaliseringen opfordrer Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) Kommissionen til at udarbejde en langsigtet strategi for EU's bæredygtige udvikling med det mål at fremme foranstaltninger til en styrkelse af økonomien, der resulterer i sociale og miljømæssige fordele. Denne udtalelse har til formål at præsentere spørgsmål og bidrag, der bør tages i betragtning ved udarbejdelsen af den langsigtede strategi.

Nogle mennesker modsætter sig forandringer. I en tid med løbende teknologiske gennembrud har nogle mennesker en egeninteresse i at opretholde status quo. Andre kan føle sig usikre i forsøget på at tilpasse sig et samfund under stadig forandring. For andre går forandringerne ikke hurtigt nok (f.eks. for tilhængerne af grøn energi). De politiske beslutningstagere bør tage hensyn til denne frygt og løse problemet på direkte vis i stedet for at ty til status quo. Det første skridt vil være at indlede en åben debat om disse udfordringer og styrke deltagelsesdemokratiet, herunder det europæiske borgerinitiativ.

| 1.4. | »Handlingslammelse« er ikke en mulighed. Der er brug for politisk vilje til at styre forandringerne i den rigtige retning. Der er behov for et styrket samspil mellem økonomisk udvikling, miljøbeskyttelse og socialpolitik. EØSU mener, at gennemførelsen og opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling (SDG) sammen med Parisaftalen og en velforvaltet omstilling til en digital lavemissionsøkonomi vil imødegå de vigtigste udfordringer i Europa og gøre Europa til en vinder i den nye industrielle revolution. Udvalget anbefaler, at Kommissionen som et hasteanliggende udformer de politikker, der skitseres i meddelelsen »Next Steps« (Kommissionens arbejdsdokument) (1), og fokuserer mere på at integrere de bæredygtige udviklingsmål og Parisaftalen fuldt ud i EU's politikramme og Kommissionens nuværende prioriteter med det formål at opstille en vision for et fair og konkurrencedygtigt Europa i 2050. |
| --- | --- |

1.4.

»Handlingslammelse« er ikke en mulighed. Der er brug for politisk vilje til at styre forandringerne i den rigtige retning. Der er behov for et styrket samspil mellem økonomisk udvikling, miljøbeskyttelse og socialpolitik. EØSU mener, at gennemførelsen og opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling (SDG) sammen med Parisaftalen og en velforvaltet omstilling til en digital lavemissionsøkonomi vil imødegå de vigtigste udfordringer i Europa og gøre Europa til en vinder i den nye industrielle revolution. Udvalget anbefaler, at Kommissionen som et hasteanliggende udformer de politikker, der skitseres i meddelelsen »Next Steps« (Kommissionens arbejdsdokument) (1), og fokuserer mere på at integrere de bæredygtige udviklingsmål og Parisaftalen fuldt ud i EU's politikramme og Kommissionens nuværende prioriteter med det formål at opstille en vision for et fair og konkurrencedygtigt Europa i 2050.

| 1.5. | Der er ingen tvivl om, at der er behov for et stærkt politisk input. Mens en hensigtsmæssig lovramme er en nødvendig forudsætning for forvaltningen af omstillingen, har Europa brug for en dagsorden, der inddrager hele samfundet ved at have som mål at: arbejde for en fair globalisering, øge konkurrenceevnen og gøre Europa til en leder inden for nye teknologier, skabe et inklusivt samfund, udrydde fattigdom og skabe rammevilkår, der genskaber borgernes tillid til de politiske systemer og multilaterale styreformer (2). Udover at vise vejen på de forskellige politikområder skal de politiske tilgange også bestræbe sig på at aktivere det enorme potentiale i civilsamfundet. Socialt iværksætteri, borgerinitiativer og indsats i lokalsamfundet er blot nogle eksempler på, hvordan bæredygtig udvikling kan realiseres ved hjælp af en bottom-up-tilgang, især når det gælder den nødvendige omstilling til en cirkulær lavemissionsøkonomi. Eksemplet decentral vedvarende energi er det bedst egnede benchmark i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

1.5.

Der er ingen tvivl om, at der er behov for et stærkt politisk input. Mens en hensigtsmæssig lovramme er en nødvendig forudsætning for forvaltningen af omstillingen, har Europa brug for en dagsorden, der inddrager hele samfundet ved at have som mål at: arbejde for en fair globalisering, øge konkurrenceevnen og gøre Europa til en leder inden for nye teknologier, skabe et inklusivt samfund, udrydde fattigdom og skabe rammevilkår, der genskaber borgernes tillid til de politiske systemer og multilaterale styreformer (2). Udover at vise vejen på de forskellige politikområder skal de politiske tilgange også bestræbe sig på at aktivere det enorme potentiale i civilsamfundet. Socialt iværksætteri, borgerinitiativer og indsats i lokalsamfundet er blot nogle eksempler på, hvordan bæredygtig udvikling kan realiseres ved hjælp af en bottom-up-tilgang, især når det gælder den nødvendige omstilling til en cirkulær lavemissionsøkonomi. Eksemplet decentral vedvarende energi er det bedst egnede benchmark i denne sammenhæng.

| 1.6. | I den nærmeste fremtid bør Kommissionen og EØSU samarbejde yderligere om de vigtige strategiske politikområder, der analyseres i denne udtalelse, f.eks. om:






  — | EU's konkurrenceevne i en verden under forandring, |
| --- | --- | --- |

1.6.

I den nærmeste fremtid bør Kommissionen og EØSU samarbejde yderligere om de vigtige strategiske politikområder, der analyseres i denne udtalelse, f.eks. om:

—

EU's konkurrenceevne i en verden under forandring,

| — | digitaliseringens indvirkning på arbejdsmarkedet (herunder ordentligt arbejde) og miljøet, |
| --- | --- |

—

digitaliseringens indvirkning på arbejdsmarkedet (herunder ordentligt arbejde) og miljøet,

| — | bæredygtig finansiering og beskatning, |
| --- | --- |

—

bæredygtig finansiering og beskatning,

| — | udfordringer i tilknytning til udviklingen af nye økonomiske modeller, |
| --- | --- |

—

udfordringer i tilknytning til udviklingen af nye økonomiske modeller,

| — | barrierer for decentralisering af energiproduktionen, |
| --- | --- |

—

barrierer for decentralisering af energiproduktionen,

| — | livslang læring i den nye digitale tidsalder og i forbindelse med omstillingen til en lavemissionsøkonomi, |
| --- | --- |

—

livslang læring i den nye digitale tidsalder og i forbindelse med omstillingen til en lavemissionsøkonomi,

| — | fremme af koalitioner mellem interessenter, |
| --- | --- |

—

fremme af koalitioner mellem interessenter,

| — | imødegåelse af det demokratiske underskud i EU's lovgivningsproces og styrkelse af civilsamfundets deltagelse, |
| --- | --- |

—

imødegåelse af det demokratiske underskud i EU's lovgivningsproces og styrkelse af civilsamfundets deltagelse,

| — | integration af uafhængig ekspertise i politikudformningen og behovet for at styrke civilsamfundets deltagelse, |
| --- | --- |

—

integration af uafhængig ekspertise i politikudformningen og behovet for at styrke civilsamfundets deltagelse,

| — | en ny europæisk mekanisme til fremme af strategien for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

—

en ny europæisk mekanisme til fremme af strategien for bæredygtig udvikling.

| 1.7. | En overordnet og sammenhængende strategi er nødvendig for at realisere dette nye policy mix. EØSU anbefaler, at en sådan strategi bør have et langsigtet fokus og være tydelig, horisontalt og vertikalt integreret, håndterbar og deltagelsesbaseret. Derfor mener EØSU, at det er afgørende at sikre, at omstillingen frem til 2050 udformes og gennemføres under fuld inddragelse af civilsamfundets repræsentanter. For at styrke deltagelsesdemokratiet bør Kommissionen overveje sin eneret til initiativ på lovgivningsområdet. |
| --- | --- |

1.7.

En overordnet og sammenhængende strategi er nødvendig for at realisere dette nye policy mix. EØSU anbefaler, at en sådan strategi bør have et langsigtet fokus og være tydelig, horisontalt og vertikalt integreret, håndterbar og deltagelsesbaseret. Derfor mener EØSU, at det er afgørende at sikre, at omstillingen frem til 2050 udformes og gennemføres under fuld inddragelse af civilsamfundets repræsentanter. For at styrke deltagelsesdemokratiet bør Kommissionen overveje sin eneret til initiativ på lovgivningsområdet.

2.   Indledning

I 2016 offentliggjorde Kommissionen sin meddelelse: »Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid«. I denne udtalelse bidrager EØSU med sine anbefalinger til en strategi, der fokuserer på de udfordringer, som Europa står over for. Udtalelsen efterlyser en personcentreret tilgang, der tager højde for de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner af udvikling i et langsigtet perspektiv. Denne tilgang bør overvinde den kortsigtede silotænkning, der er udbredt i de nuværende EU-strategier.

3.   En megatendens og tre globale udfordringer

På baggrund af digitaliseringen (megatendens) skal bæredygtighedsstrategien finde svar på tre vigtige udfordringer, som er skitseret i kapitel 1. De er af global rækkevidde og påvirker Europa i lige så høj grad som de andre kontinenter:

| 1) | Hvordan håndteres planetens begrænsninger og den overordnede økologiske udfordring, herunder klimaændringer og tab af biodiversitet? |
| --- | --- |

1)

Hvordan håndteres planetens begrænsninger og den overordnede økologiske udfordring, herunder klimaændringer og tab af biodiversitet?

| 2) | Hvordan skal der reageres på voksende sociale uligheder i en globaliseret verden? |
| --- | --- |

2)

Hvordan skal der reageres på voksende sociale uligheder i en globaliseret verden?

| 3) | Hvordan overvindes svækkelsen af borgernes opbakning til regeringer og institutioner? |
| --- | --- |

3)

Hvordan overvindes svækkelsen af borgernes opbakning til regeringer og institutioner?

Løsningen på disse problemer kræver en fælles indsats fra lovgivere, politikere og civilsamfund. Desuden skal der rettes særlig opmærksomhed mod de risici og muligheder, som er forbundet med digitaliseringen. I dette afsnit vil vi præsentere spørgsmål, der må overvejes, når det drejer sig om at finde løsninger på de tre alvorlige udfordringer (3).

3.1.   En megatendens: Den globale omstilling af økonomien og samfundet som følge af digitaliseringen.

| 3.1.1. | Platformsøkonomien, kunstig intelligens, robotteknologi og tingenes internet — den globale udvikling på disse områder er vidtrækkende og foregår i et stadig højere tempo. Den vil før eller senere påvirke alle områder af økonomien og samfundet. Digitale teknologier bliver tilgængelige for store dele af samfundet, men nogle grupper har måske ikke adgang til disse digitale værktøjer med et enormt potentiale. |
| --- | --- |

3.1.1.

Platformsøkonomien, kunstig intelligens, robotteknologi og tingenes internet — den globale udvikling på disse områder er vidtrækkende og foregår i et stadig højere tempo. Den vil før eller senere påvirke alle områder af økonomien og samfundet. Digitale teknologier bliver tilgængelige for store dele af samfundet, men nogle grupper har måske ikke adgang til disse digitale værktøjer med et enormt potentiale.

| 3.1.2. | Digitale teknologiers konvergens med nanoteknologi, bioteknologi, materialevidenskab, produktion og oplagring af vedvarende energi og kvanteinformatik har potentiale til at skabe en ny industriel revolution (4). Hvis Europa skal sikres en førerposition i den nye globale teknologiske og økonomiske konkurrence, er der brug for omfattende investeringer og nye initiativer. |
| --- | --- |

3.1.2.

Digitale teknologiers konvergens med nanoteknologi, bioteknologi, materialevidenskab, produktion og oplagring af vedvarende energi og kvanteinformatik har potentiale til at skabe en ny industriel revolution (4). Hvis Europa skal sikres en førerposition i den nye globale teknologiske og økonomiske konkurrence, er der brug for omfattende investeringer og nye initiativer.

| 3.1.3. | Digitalisering har mange fordele. Den skaber nye produkter og tjenester til gavn for forbrugerne. Den har potentiale til at bidrage til at opfylde nogle af målene for bæredygtig udvikling (SDG) ved at øge det globale indkomstniveau, forbedre borgernes livskvalitet, skabe muligheder for mere inklusive demokratiske modeller og øge antallet af kvalitetsjob samt EU's overordnede konkurrenceevne — på samme måde som det var tilfældet med de tidligere industrielle revolutioner. Der er også trusler — undersøgelser påpeger muligheden for, at digitaliseringen kan nedlægge langt flere arbejdspladser, end den vil skabe. |
| --- | --- |

3.1.3.

Digitalisering har mange fordele. Den skaber nye produkter og tjenester til gavn for forbrugerne. Den har potentiale til at bidrage til at opfylde nogle af målene for bæredygtig udvikling (SDG) ved at øge det globale indkomstniveau, forbedre borgernes livskvalitet, skabe muligheder for mere inklusive demokratiske modeller og øge antallet af kvalitetsjob samt EU's overordnede konkurrenceevne — på samme måde som det var tilfældet med de tidligere industrielle revolutioner. Der er også trusler — undersøgelser påpeger muligheden for, at digitaliseringen kan nedlægge langt flere arbejdspladser, end den vil skabe.

| 3.1.4. | Digital teknologi vil bringe produktion og forbrug meget tættere sammen, hvilket minimerer overproduktion. Dette har potentialet til at reducere EU's miljøaftryk. Den direkte handel med økonomiske goder — det være sig gennem peer-to-peer-transaktioner eller deleøkonomien — kan mindske ressourceforbruget. Digitale teknologier støtter f.eks. udbredelsen af fælles transporttjenester og førerløse køretøjer, som kan øge den miljømæssige bæredygtighed af vores transportsystemer. |
| --- | --- |

3.1.4.

Digital teknologi vil bringe produktion og forbrug meget tættere sammen, hvilket minimerer overproduktion. Dette har potentialet til at reducere EU's miljøaftryk. Den direkte handel med økonomiske goder — det være sig gennem peer-to-peer-transaktioner eller deleøkonomien — kan mindske ressourceforbruget. Digitale teknologier støtter f.eks. udbredelsen af fælles transporttjenester og førerløse køretøjer, som kan øge den miljømæssige bæredygtighed af vores transportsystemer.

| 3.1.5. | Digitaliseringen er dog ikke bæredygtig i sig selv. Der er hindringer for markedsadgang og stordriftsfordele, der kan forhindre borgerne i at udnytte digitaliseringens potentiale. Digitalisering kan øge uligheden, navnlig på grund af dens potentiale til at skabe omvæltninger på arbejdsmarkedet og dens tilbøjelighed til at skabe polarisering, når arbejdspladser for personer med lavt eller mellemhøjt kvalifikationsniveau automatiseres. Robotisering og platformsøkonomi kan udgøre en alvorlig trussel for mange europæiske arbejdspladser og skaber nye risici, da de fleste af de pågældende teknologier fungerer på grundlag af oplysninger, herunder navnlig personoplysninger. |
| --- | --- |

3.1.5.

Digitaliseringen er dog ikke bæredygtig i sig selv. Der er hindringer for markedsadgang og stordriftsfordele, der kan forhindre borgerne i at udnytte digitaliseringens potentiale. Digitalisering kan øge uligheden, navnlig på grund af dens potentiale til at skabe omvæltninger på arbejdsmarkedet og dens tilbøjelighed til at skabe polarisering, når arbejdspladser for personer med lavt eller mellemhøjt kvalifikationsniveau automatiseres. Robotisering og platformsøkonomi kan udgøre en alvorlig trussel for mange europæiske arbejdspladser og skaber nye risici, da de fleste af de pågældende teknologier fungerer på grundlag af oplysninger, herunder navnlig personoplysninger.

| 3.1.6. | De nye muligheder for at skabe velstand gavner ofte kun en bestemt kategori af personer: de veluddannede med gode sociale færdigheder og en høj risikovillighed. De grupper, der har mest gavn af de digitale innovationer, har tendens til at være udbydere af intellektuel, finansiel og fysisk kapital: innovatører, aktionærer, investorer og højtuddannede arbejdstagere. Det frygtes, at den digitale teknologi bliver en af hovedårsagerne til stagnerende eller endog faldende indkomster. |
| --- | --- |

3.1.6.

De nye muligheder for at skabe velstand gavner ofte kun en bestemt kategori af personer: de veluddannede med gode sociale færdigheder og en høj risikovillighed. De grupper, der har mest gavn af de digitale innovationer, har tendens til at være udbydere af intellektuel, finansiel og fysisk kapital: innovatører, aktionærer, investorer og højtuddannede arbejdstagere. Det frygtes, at den digitale teknologi bliver en af hovedårsagerne til stagnerende eller endog faldende indkomster.

| 3.1.7. | Set i lyset af de tre alvorlige ovennævnte problemer er der brug for en aktiv og omfattende politik for at udnytte mulighederne ved digitalisering. Risiciene ved digitaliseringen skal overvåges og styres. EØSU bør fortsætte sit arbejde med disse spørgsmål. |
| --- | --- |

3.1.7.

Set i lyset af de tre alvorlige ovennævnte problemer er der brug for en aktiv og omfattende politik for at udnytte mulighederne ved digitalisering. Risiciene ved digitaliseringen skal overvåges og styres. EØSU bør fortsætte sit arbejde med disse spørgsmål.

3.2.   Planetens begrænsninger og den overordnede økologiske udfordring

| 3.2.1. | Med sit engagement i den globale bekæmpelse af klimaændringer (f.eks. Parisaftalen) og i beskyttelsen af naturressourcer er det presserende, at Europa markant mindsker sin økonomis miljøaftryk. Den økologiske krise har allerede ramt os. Global befolkningstilvækst, langsigtet økonomisk vækst baseret på fossile brændstoffer og ikke-bæredygtig anvendelse af jord og ressourcer lægger stadig større pres på miljøet. En central udfordring, som også afspejles i målene for bæredygtig udvikling, består i at sikre, at den økonomiske udvikling og vækst respekterer planetens begrænsninger, det være sig i relation til klimabeskyttelse, ressourceforbrug og -håndtering, luft- og vandkvalitet eller til beskyttelsen af biodiversiteten på land og i havet. |
| --- | --- |

3.2.1.

Med sit engagement i den globale bekæmpelse af klimaændringer (f.eks. Parisaftalen) og i beskyttelsen af naturressourcer er det presserende, at Europa markant mindsker sin økonomis miljøaftryk. Den økologiske krise har allerede ramt os. Global befolkningstilvækst, langsigtet økonomisk vækst baseret på fossile brændstoffer og ikke-bæredygtig anvendelse af jord og ressourcer lægger stadig større pres på miljøet. En central udfordring, som også afspejles i målene for bæredygtig udvikling, består i at sikre, at den økonomiske udvikling og vækst respekterer planetens begrænsninger, det være sig i relation til klimabeskyttelse, ressourceforbrug og -håndtering, luft- og vandkvalitet eller til beskyttelsen af biodiversiteten på land og i havet.

| 3.2.2. | En gennemgribende dekarbonisering af økonomien kræver en hurtig omstilling af mange økonomiske sektorer. Omstillingen fra fossile brændstoffer til vedvarende energikilder kræver mere fleksibilitet og knowhow på energiområdet. Udbredelsen af »prosument« (5) energi bør ligeledes udgøre en vigtig og bæredygtig del af EU's energipolitik (6). I transportsystemerne er der behov for strukturelle ændringer ved hjælp af elektrificering og bildeling. Boliger og infrastruktur skal moderniseres. En avanceret bioøkonomi kan være en vigtig faktor til fremme af en grønnere økonomi. |
| --- | --- |

3.2.2.

En gennemgribende dekarbonisering af økonomien kræver en hurtig omstilling af mange økonomiske sektorer. Omstillingen fra fossile brændstoffer til vedvarende energikilder kræver mere fleksibilitet og knowhow på energiområdet. Udbredelsen af »prosument« (5) energi bør ligeledes udgøre en vigtig og bæredygtig del af EU's energipolitik (6). I transportsystemerne er der behov for strukturelle ændringer ved hjælp af elektrificering og bildeling. Boliger og infrastruktur skal moderniseres. En avanceret bioøkonomi kan være en vigtig faktor til fremme af en grønnere økonomi.

| 3.2.3. | Europa er nødt til at foretage et skifte væk fra den nuværende lineære økonomiske model baseret på »tag, fremstil, brug og smid væk« til en cirkulær model, der er genoprettende, så vidt muligt bygger på vedvarende naturressourcer og fastholder værdien af produkter, materialer og ressourcer i økonomien så længe som muligt. Digitalisering kan spille en vigtig rolle i den forbindelse (se punkt 3.1.4). |
| --- | --- |

3.2.3.

Europa er nødt til at foretage et skifte væk fra den nuværende lineære økonomiske model baseret på »tag, fremstil, brug og smid væk« til en cirkulær model, der er genoprettende, så vidt muligt bygger på vedvarende naturressourcer og fastholder værdien af produkter, materialer og ressourcer i økonomien så længe som muligt. Digitalisering kan spille en vigtig rolle i den forbindelse (se punkt 3.1.4).

| 3.2.4. | Omstillingen til en cirkulær og miljøvenlig lavemissionsøkonomi udgør en mulighed for, at EU kan styrke sin konkurrenceevne og modstandsdygtighed. Den kan betyde øget livskvalitet og velfærd for Europas borgere. Den mindsker også afhængigheden af import af fossile brændstoffer og råvarer af kritisk betydning og skaber et stabilt grundlag for økonomisk velstand. |
| --- | --- |

3.2.4.

Omstillingen til en cirkulær og miljøvenlig lavemissionsøkonomi udgør en mulighed for, at EU kan styrke sin konkurrenceevne og modstandsdygtighed. Den kan betyde øget livskvalitet og velfærd for Europas borgere. Den mindsker også afhængigheden af import af fossile brændstoffer og råvarer af kritisk betydning og skaber et stabilt grundlag for økonomisk velstand.

| 3.2.5. | Dekarboniseringen og den økologiske omstilling vil imidlertid medføre sociale udfordringer (7), da antallet af arbejdspladser i industrier med et stort miljøaftryk vil falde. Det skal opfattes som en strategisk politisk opgave fuldt ud at udnytte det potentiale, som dekarbonisering og den økologiske omstilling medfører med hensyn til skabelse af nye arbejdspladser og forbedring af den sociale sikring, således at nettoresultatet bliver så positivt som muligt. |
| --- | --- |

3.2.5.

Dekarboniseringen og den økologiske omstilling vil imidlertid medføre sociale udfordringer (7), da antallet af arbejdspladser i industrier med et stort miljøaftryk vil falde. Det skal opfattes som en strategisk politisk opgave fuldt ud at udnytte det potentiale, som dekarbonisering og den økologiske omstilling medfører med hensyn til skabelse af nye arbejdspladser og forbedring af den sociale sikring, således at nettoresultatet bliver så positivt som muligt.

| 3.2.6. | Skiftet i retning af en cirkulær lavemissionsøkonomi har været drevet af bundstyrede initiativer ledet af borgere, lokale myndigheder, forbrugere og innovative virksomheder på både energi- og fødevareområdet. I stedet for at relevante initiativer fremmes, og der skabes en kritisk masse i hele Europa med positive resultater for arbejdsmarkedet og den sociale sikring til følge, hindres yderligere fremskridt imidlertid ofte af administrative og lovgivningsmæssige systemer. Det er ikke almindeligt anerkendt, at bundstyrede initiativer kan være et effektivt værktøj til at overvinde de sociale problemer forbundet med dekarbonisering og den økologiske omstilling. Med henblik på at udnytte dette potentiale er det nødvendigt at fjerne de strukturelle barrierer, der forhindrer ressourcesvage personer i at få adgang til de ressourcer, som de har brug for (navnlig kapital og relevante oplysninger). |
| --- | --- |

3.2.6.

Skiftet i retning af en cirkulær lavemissionsøkonomi har været drevet af bundstyrede initiativer ledet af borgere, lokale myndigheder, forbrugere og innovative virksomheder på både energi- og fødevareområdet. I stedet for at relevante initiativer fremmes, og der skabes en kritisk masse i hele Europa med positive resultater for arbejdsmarkedet og den sociale sikring til følge, hindres yderligere fremskridt imidlertid ofte af administrative og lovgivningsmæssige systemer. Det er ikke almindeligt anerkendt, at bundstyrede initiativer kan være et effektivt værktøj til at overvinde de sociale problemer forbundet med dekarbonisering og den økologiske omstilling. Med henblik på at udnytte dette potentiale er det nødvendigt at fjerne de strukturelle barrierer, der forhindrer ressourcesvage personer i at få adgang til de ressourcer, som de har brug for (navnlig kapital og relevante oplysninger).

3.3.   Voksende sociale uligheder

| 3.3.1. | Selv om globaliseringen og den teknologiske udvikling på dramatisk vis har øget den globale handel og den globale velstand, har kombinationen af globalisering og teknologiske fremskridt også bidraget til en stigende social (og miljømæssig) ulighed. Ifølge Oxfam er blot otte personer, alle mænd, lige så velstående som den fattigste halvdel af verdens befolkning. |
| --- | --- |

3.3.1.

Selv om globaliseringen og den teknologiske udvikling på dramatisk vis har øget den globale handel og den globale velstand, har kombinationen af globalisering og teknologiske fremskridt også bidraget til en stigende social (og miljømæssig) ulighed. Ifølge Oxfam er blot otte personer, alle mænd, lige så velstående som den fattigste halvdel af verdens befolkning.

| 3.3.2. | I Europa stiger uligheden. Ifølge en nylig OECD-undersøgelse er indkomstuligheden fortsat på et rekordhøjt niveau i Europa. I 1980'erne var den gennemsnitlige indkomst for de rigeste 10 % syv gange højere end for de 10 % fattigste. I dag er den 9,5 gange højere. Velstanden er endnu mere ulige fordelt: 10 % af de mest velhavende husstande ejer 50 % af den samlede velstand, mens de 40 % mindst velstillede ejer lidt over 3 % (8). |
| --- | --- |

3.3.2.

I Europa stiger uligheden. Ifølge en nylig OECD-undersøgelse er indkomstuligheden fortsat på et rekordhøjt niveau i Europa. I 1980'erne var den gennemsnitlige indkomst for de rigeste 10 % syv gange højere end for de 10 % fattigste. I dag er den 9,5 gange højere. Velstanden er endnu mere ulige fordelt: 10 % af de mest velhavende husstande ejer 50 % af den samlede velstand, mens de 40 % mindst velstillede ejer lidt over 3 % (8).

| 3.3.3. | En årsag til den voksende ulighed i Europa er afkoblingen af vækst fra nettoindkomst. Mens BNP i euroområdet steg med mere end 16 % mellem 2008 og 2015 (med mere end 17 % i EU-28), stagnerede husstandenes disponible nettoindkomst, som kun steg med 2 % i EU-28. |
| --- | --- |

3.3.3.

En årsag til den voksende ulighed i Europa er afkoblingen af vækst fra nettoindkomst. Mens BNP i euroområdet steg med mere end 16 % mellem 2008 og 2015 (med mere end 17 % i EU-28), stagnerede husstandenes disponible nettoindkomst, som kun steg med 2 % i EU-28.

| 3.3.4. | I de 24 OECD-lande er produktiviteten steget med 27 % siden 1995, mens det gennemsnitlige lønniveau halter bagud og kun steg med 22 %. Endnu værre er det, at stigningen i arbejdsindkomst har været betydeligt mindre for lavtlønsgruppen. Denne lønmæssige ulighed er blevet forværret i løbet af de seneste 20 år i alle europæiske lande med undtagelse af Spanien. Tendensen er mest udtalt i Ungarn, Polen, Tjekkiet og Storbritannien (9). |
| --- | --- |

3.3.4.

I de 24 OECD-lande er produktiviteten steget med 27 % siden 1995, mens det gennemsnitlige lønniveau halter bagud og kun steg med 22 %. Endnu værre er det, at stigningen i arbejdsindkomst har været betydeligt mindre for lavtlønsgruppen. Denne lønmæssige ulighed er blevet forværret i løbet af de seneste 20 år i alle europæiske lande med undtagelse af Spanien. Tendensen er mest udtalt i Ungarn, Polen, Tjekkiet og Storbritannien (9).

| 3.3.5. | Der er en risiko for, at denne kløft vil blive større som følge af arbejdets ændrede karakter. Automatiseringen af komplekse industriprocesser gennem robotteknologi truer f.eks. med at mindske efterspørgslen efter kvalifikationer på mellemniveau og endda lavere niveauer af højt kvalificerede funktionærer, som i øjeblikket udfører disse komplekse opgaver. Dette forventes at bidrage yderligere til polariseringen af arbejdsmarkedet, idet de nye arbejdspladser, der opstår, vil falde ind under enten det (endnu) mere kvalificerede segment (udvikling og vedligeholdelse af disse produkter/tjenester) eller det mere serviceorienterede segment baseret på lave kvalifikationer. Ifølge OECD er 9 % af arbejdspladserne i fare for at blive automatiserede, mens der vil ske store ændringer i opgaverne for yderligere 25 %. |
| --- | --- |

3.3.5.

Der er en risiko for, at denne kløft vil blive større som følge af arbejdets ændrede karakter. Automatiseringen af komplekse industriprocesser gennem robotteknologi truer f.eks. med at mindske efterspørgslen efter kvalifikationer på mellemniveau og endda lavere niveauer af højt kvalificerede funktionærer, som i øjeblikket udfører disse komplekse opgaver. Dette forventes at bidrage yderligere til polariseringen af arbejdsmarkedet, idet de nye arbejdspladser, der opstår, vil falde ind under enten det (endnu) mere kvalificerede segment (udvikling og vedligeholdelse af disse produkter/tjenester) eller det mere serviceorienterede segment baseret på lave kvalifikationer. Ifølge OECD er 9 % af arbejdspladserne i fare for at blive automatiserede, mens der vil ske store ændringer i opgaverne for yderligere 25 %.

| 3.3.6. | Regeringernes indsats for at mindske følgevirkningerne af digitalisering er tilbøjelig til at være reaktiv snarere end proaktiv og er stort set rettet mod at afbøde digitaliseringens bivirkninger i stedet for at sigte mod at udnytte de potentielle fordele. Regeringernes indsats må i højere grad tage højde for arbejdstagernes repræsentation og deltagelse som et vigtigt aspekt af investeringer i menneskelig kapital på et arbejdsmarked under udvikling. EØSU kan fortsætte med omhyggeligt at analysere digitaliseringens indvirkning på arbejdets karakter. |
| --- | --- |

3.3.6.

Regeringernes indsats for at mindske følgevirkningerne af digitalisering er tilbøjelig til at være reaktiv snarere end proaktiv og er stort set rettet mod at afbøde digitaliseringens bivirkninger i stedet for at sigte mod at udnytte de potentielle fordele. Regeringernes indsats må i højere grad tage højde for arbejdstagernes repræsentation og deltagelse som et vigtigt aspekt af investeringer i menneskelig kapital på et arbejdsmarked under udvikling. EØSU kan fortsætte med omhyggeligt at analysere digitaliseringens indvirkning på arbejdets karakter.

3.4.   Regeringer og institutioner mister borgernes opbakning

| 3.4.1. | Den stigende ulighed, som kun til dels er en følge af globaliseringen og den teknologiske udvikling, har bidraget til et tab af tillid til regeringer, det politiske establishment, internationale organisationer, institutioner og den globale styring. Den har desuden givet næring til fremgang for populistiske bevægelser og tilbagegang for traditionelle politiske partier. De unges manglende valgdeltagelse (for slet ikke at nævne antallet af proteststemmer) giver især anledning til bekymring: kun 63 % af europæerne mellem 15-30 år stemte ved et valg i 2015 (10). |
| --- | --- |

3.4.1.

Den stigende ulighed, som kun til dels er en følge af globaliseringen og den teknologiske udvikling, har bidraget til et tab af tillid til regeringer, det politiske establishment, internationale organisationer, institutioner og den globale styring. Den har desuden givet næring til fremgang for populistiske bevægelser og tilbagegang for traditionelle politiske partier. De unges manglende valgdeltagelse (for slet ikke at nævne antallet af proteststemmer) giver især anledning til bekymring: kun 63 % af europæerne mellem 15-30 år stemte ved et valg i 2015 (10).

| 3.4.2. | Mange europæiske borgere føler, at de står uden for den politiske beslutningstagning på nationalt og europæisk plan. De mener ikke, at traditionelle demokratiske processer giver dem mulighed for at påvirke grundlæggende beslutninger. En tilgang, der inddrager mange interessenter (f.eks. under FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling), er en inklusiv demokratisk model og en metode til at overvinde denne mistillid. |
| --- | --- |

3.4.2.

Mange europæiske borgere føler, at de står uden for den politiske beslutningstagning på nationalt og europæisk plan. De mener ikke, at traditionelle demokratiske processer giver dem mulighed for at påvirke grundlæggende beslutninger. En tilgang, der inddrager mange interessenter (f.eks. under FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling), er en inklusiv demokratisk model og en metode til at overvinde denne mistillid.

| 3.4.3. | Omstillingen til bæredygtighed kan og skal ikke dikteres »fra oven«, men vil kun blive en succes, hvis den er baseret på bred støtte og et flertal af virksomheders, lokale og regionale myndigheders, arbejdstageres og borgeres aktive deltagelse. Der skal være tale om et »bottom-up og top-down«-samarbejde. Alliancer med flere interessenter blev anvendt i forbindelse med udarbejdelsen af den nye 2030-dagsorden og anvendes i stigende grad på klimaområdet (11). Disse kan tjene som en model for en inklusiv demokratisk styringsmodel, der kan anvendes på tværs af politikområder og lette omstilling og innovation. |
| --- | --- |

3.4.3.

Omstillingen til bæredygtighed kan og skal ikke dikteres »fra oven«, men vil kun blive en succes, hvis den er baseret på bred støtte og et flertal af virksomheders, lokale og regionale myndigheders, arbejdstageres og borgeres aktive deltagelse. Der skal være tale om et »bottom-up og top-down«-samarbejde. Alliancer med flere interessenter blev anvendt i forbindelse med udarbejdelsen af den nye 2030-dagsorden og anvendes i stigende grad på klimaområdet (11). Disse kan tjene som en model for en inklusiv demokratisk styringsmodel, der kan anvendes på tværs af politikområder og lette omstilling og innovation.

| 3.4.4. | Især den unge generation efterspørger utraditionelle former for politisk engagement i modsætning til traditionelle politiske partier og organer. Energifællesskaber, partnerskaber mellem borgere og kommuner til fremme af energieffektivitet (f.eks. gennem indkøbsmodeller) eller affaldshåndtering, »omstillingsby«-initiativer, lokalsamfundsstøttet landbrug, politiske blogs og andre onlineformater eller endog lokale valutainitiativer tilbyder alternative former for politisk engagement. Disse vil ikke erstatte det traditionelle politiske arbejde, men de kan yde et vigtigt bidrag til politisk socialisering og social integration. |
| --- | --- |

3.4.4.

Især den unge generation efterspørger utraditionelle former for politisk engagement i modsætning til traditionelle politiske partier og organer. Energifællesskaber, partnerskaber mellem borgere og kommuner til fremme af energieffektivitet (f.eks. gennem indkøbsmodeller) eller affaldshåndtering, »omstillingsby«-initiativer, lokalsamfundsstøttet landbrug, politiske blogs og andre onlineformater eller endog lokale valutainitiativer tilbyder alternative former for politisk engagement. Disse vil ikke erstatte det traditionelle politiske arbejde, men de kan yde et vigtigt bidrag til politisk socialisering og social integration.

| 3.4.5. | Udnyttelse af internettets potentiale er en anden lovende tilgang til at bryde det politiske dødvande. Oplysninger har aldrig været mere frit tilgængelige end i et decentraliseret netværk uden en klassisk gatekeeper. Dette medfører nye udfordringer for samfundet, som set i forbindelse med fænomenet postfaktuelle eller falske nyheder. Men vi er også vidne til et boom i alternative, ikke-hierarkiske former for aktivisme samt en stor udnyttelse af internetbaserede sociale netværk blandt borgerne, især de unge. |
| --- | --- |

3.4.5.

Udnyttelse af internettets potentiale er en anden lovende tilgang til at bryde det politiske dødvande. Oplysninger har aldrig været mere frit tilgængelige end i et decentraliseret netværk uden en klassisk gatekeeper. Dette medfører nye udfordringer for samfundet, som set i forbindelse med fænomenet postfaktuelle eller falske nyheder. Men vi er også vidne til et boom i alternative, ikke-hierarkiske former for aktivisme samt en stor udnyttelse af internetbaserede sociale netværk blandt borgerne, især de unge.

| 3.4.6. | Digital forvaltning kan føre til styringsmodeller med et hidtil uset niveau af offentlig deltagelse i den politiske beslutningstagning. EU bør se på eksemplet i en medlemsstat som Estland, hvor der allerede er gjort store fremskridt. Digitaliseringen gør det muligt for borgerne at deltage i beslutningsprocessen med relativt lave omkostninger til følge. Erfaringerne viser imidlertid, at også når der er tale om e-deltagelse, kan der konstateres en »middelklasseskævvridning« (en større repræsentation af medlemmer af middelklassen i deltagelsesbaserede fora). EØSU har gode forudsætninger for at indgå i en dialog om dette spørgsmål på civilsamfundsniveau. |
| --- | --- |

3.4.6.

Digital forvaltning kan føre til styringsmodeller med et hidtil uset niveau af offentlig deltagelse i den politiske beslutningstagning. EU bør se på eksemplet i en medlemsstat som Estland, hvor der allerede er gjort store fremskridt. Digitaliseringen gør det muligt for borgerne at deltage i beslutningsprocessen med relativt lave omkostninger til følge. Erfaringerne viser imidlertid, at også når der er tale om e-deltagelse, kan der konstateres en »middelklasseskævvridning« (en større repræsentation af medlemmer af middelklassen i deltagelsesbaserede fora). EØSU har gode forudsætninger for at indgå i en dialog om dette spørgsmål på civilsamfundsniveau.

4.   Det Europa, vi ønsker

Konfronteret med de tre globale udfordringer og megatendensen digitalisering, som beskrevet ovenfor, skal EU:

| — | få det bedste ud af den digitale revolution for at skabe en ny, konkurrence- og bæredygtig økonomi, |
| --- | --- |

—

få det bedste ud af den digitale revolution for at skabe en ny, konkurrence- og bæredygtig økonomi,

| — | sikre kursskiftet i retning af en cirkulær og miljøvenlig lavemissionsøkonomi, samtidig med at der sikres en fair omstilling for alle, |
| --- | --- |

—

sikre kursskiftet i retning af en cirkulær og miljøvenlig lavemissionsøkonomi, samtidig med at der sikres en fair omstilling for alle,

| — | opbygge en robust europæisk social model, |
| --- | --- |

—

opbygge en robust europæisk social model,

| — | sikre et mere borgerorienteret og mere decentraliseret demokratisk system, samtidig med at fordelene ved fair økonomisk samarbejde på globalt plan udnyttes. |
| --- | --- |

—

sikre et mere borgerorienteret og mere decentraliseret demokratisk system, samtidig med at fordelene ved fair økonomisk samarbejde på globalt plan udnyttes.

| 4.1. | EØSU mener, at målene for bæredygtig udvikling sammen med Parisaftalen (COP21) vil puste nyt liv i visionen for »det Europa, vi ønsker« (12)
   (13). Kommissionen er nødt til at skabe momentum for gennemførelsen af disse aftaler ved at udvikle de politikker, som er skitseret i meddelelsen »Next Steps«, og indarbejde disse fuldt ud i EU's politikramme og Kommissionens nuværende prioriteter. »Det Europa, vi ønsker« og 2030-dagsordenen (dvs. målene for bæredygtig udvikling), sætter mennesket i centrum for samfundet og økonomien og giver alle mulighed for at vælge, hvordan de ønsker at opfylde deres behov i harmoni med de sociale og økologiske rammevilkår. Dette koncept er ikke utopisk. Europa har nu reelt de teknologiske og økonomiske forudsætninger for at realisere denne vision: tingenes internet og big data, kontrol med komplekse processer ved hjælp af mobile applikationer, »prosum« gennem nedskalering af produktion og faldende produktionsomkostninger (f.eks. vedvarende energi, 3D-print), nye transaktions- og betalingsmodeller (blockchain, bitcoin og intelligente kontrakter), kooperativer og deleøkonomien med nye forretningsmodeller og andre innovationer. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU mener, at målene for bæredygtig udvikling sammen med Parisaftalen (COP21) vil puste nyt liv i visionen for »det Europa, vi ønsker« (12)
   (13). Kommissionen er nødt til at skabe momentum for gennemførelsen af disse aftaler ved at udvikle de politikker, som er skitseret i meddelelsen »Next Steps«, og indarbejde disse fuldt ud i EU's politikramme og Kommissionens nuværende prioriteter. »Det Europa, vi ønsker« og 2030-dagsordenen (dvs. målene for bæredygtig udvikling), sætter mennesket i centrum for samfundet og økonomien og giver alle mulighed for at vælge, hvordan de ønsker at opfylde deres behov i harmoni med de sociale og økologiske rammevilkår. Dette koncept er ikke utopisk. Europa har nu reelt de teknologiske og økonomiske forudsætninger for at realisere denne vision: tingenes internet og big data, kontrol med komplekse processer ved hjælp af mobile applikationer, »prosum« gennem nedskalering af produktion og faldende produktionsomkostninger (f.eks. vedvarende energi, 3D-print), nye transaktions- og betalingsmodeller (blockchain, bitcoin og intelligente kontrakter), kooperativer og deleøkonomien med nye forretningsmodeller og andre innovationer.

| 4.2. | Alle disse innovationer har potentialet til at gøre visionen til virkelighed, men det forudsætter en strategi, der omfatter løsninger på de tre innovationsrelaterede udfordringer. Denne strategi indebærer et nyt koncept for velfærd »hinsides BNP«, hvor økonomisk velstand, social inklusion, miljømæssig ansvarlighed og myndiggørelse af borgerne sikres på en integreret måde. |
| --- | --- |

4.2.

Alle disse innovationer har potentialet til at gøre visionen til virkelighed, men det forudsætter en strategi, der omfatter løsninger på de tre innovationsrelaterede udfordringer. Denne strategi indebærer et nyt koncept for velfærd »hinsides BNP«, hvor økonomisk velstand, social inklusion, miljømæssig ansvarlighed og myndiggørelse af borgerne sikres på en integreret måde.

| 4.3. | Handlingslammelse er ikke en mulighed: Hvis EU ikke er villig eller i stand til at udvikle og gennemføre en omfattende strategi, vil Europa ikke kun komme til kort med hensyn til 2030-dagsordenen og visionen om »det Europa, vi ønsker«. Hvis der ikke handles, er der en høj risiko for at fejle hvad angår alle de alvorlige udfordringer: Europas arbejdsmarkedsmodel vil blive nedbrudt, indsatsen for dekarbonisering og beskyttelse af ressourcer vil gå i stå, idet de sociale omkostninger ved den økologiske omstilling vil blive opfattet som værende for høje, og de sociale uligheder og fremmedgørelsen vil blive øget, hvilket udgør en trussel mod demokratiet. |
| --- | --- |

4.3.

Handlingslammelse er ikke en mulighed: Hvis EU ikke er villig eller i stand til at udvikle og gennemføre en omfattende strategi, vil Europa ikke kun komme til kort med hensyn til 2030-dagsordenen og visionen om »det Europa, vi ønsker«. Hvis der ikke handles, er der en høj risiko for at fejle hvad angår alle de alvorlige udfordringer: Europas arbejdsmarkedsmodel vil blive nedbrudt, indsatsen for dekarbonisering og beskyttelse af ressourcer vil gå i stå, idet de sociale omkostninger ved den økologiske omstilling vil blive opfattet som værende for høje, og de sociale uligheder og fremmedgørelsen vil blive øget, hvilket udgør en trussel mod demokratiet.

| 4.4. | Det er meget vigtigt, at strategien indeholder præcise politiske anbefalinger, der kan bidrage til at imødegå de tre alvorlige udfordringer, som Europa står over for, og således gøre »det Europa, vi ønsker« til en realitet. |
| --- | --- |

4.4.

Det er meget vigtigt, at strategien indeholder præcise politiske anbefalinger, der kan bidrage til at imødegå de tre alvorlige udfordringer, som Europa står over for, og således gøre »det Europa, vi ønsker« til en realitet.

5.   Seks politiske tilgange til det Europa, vi ønsker

Udvalget foreslår overordnede politiske tilgange, der giver svar på tre globale udfordringer (planetens begrænsninger, sociale skævheder, tabet af borgernes opbakning) og megatendensen digitalisering. Hver af disse tilgange omfatter et policy-mix, der består af op til seks elementer:

| — | innovation |
| --- | --- |

—

innovation

| — | regulering/styring |
| --- | --- |

—

regulering/styring

| — | social- og arbejdsmarkedspolitik |
| --- | --- |

—

social- og arbejdsmarkedspolitik

| — | åben adgang |
| --- | --- |

—

åben adgang

| — | uddannelse/erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

—

uddannelse/erhvervsuddannelse

| — | forskning. |
| --- | --- |

—

forskning.

Dette policy-mix bør anvendes på mindst fire politikområder: en fair, digital og grøn økonomi (5.1), nye styreformer (5.2), bæredygtighed og den finansielle sektor (5.3) og fremme af bæredygtighed ved hjælp af international handel (5.4). Udvalget peger på udfordringer og kommer med input, som bør tages op af EU-institutioner og interessenter på lang sigt.

5.1.   En fair, digital og grøn økonomi, der skaber velstand og velfærd

| 5.1.1. | Innovation: Den nye industrielle revolution udgør en mulighed for, at Europa kan blive en teknologisk leder og øge sin konkurrenceevne på de globaliserede markeder. Skabelse af økonomisk værdi uden høje eksterne omkostninger skal blive standardforretningsmodellen. Vi har brug for innovative og rentable virksomheder, der kan investere i bæredygtig produktion, oprette arbejdspladser af høj kvalitet og skabe det økonomiske grundlag for velfærd. Hvis innovation skal bidrage til et mere bæredygtigt Europa, skal der udvikles en ramme, som belønner økonomiske aktiviteter med intet eller et radikalt reduceret eksternt miljøaftryk eller et begrænset ressourceforbrug. Dette vil give innovatorer på bæredygtighedsområdet (det være sig borgere, virksomheder, byer eller regioner) mulighed for at konkurrere effektivt med forretningsmodeller, der er baseret på et højt ressourceforbrug og/eller et stort miljøaftryk. Proaktiv støtte — f.eks. mikrokreditter til SMV'ere, borgere, private hussstande, lokalsamfundsinitiativer, sociale virksomheder og mikrovirksomheder — skal også ydes til innovatorer, der tilbyder nye løsninger til håndtering af miljømæssige og sociale udfordringer, og som fører an i indførelsen af ny teknologi (14). Et fælles europæisk patent kan være en hjælp her, forudsat at omkostningerne ved at indgive en ansøgning ikke er uoverkommelige (15). For SMV'er bør foranstaltningerne til sikring af en ny chance revideres for at mindske den nuværende store risikoaversion i EU (16). Politikken skal også skabe mulighed for eksperimenter i hele Europa, navnlig på områderne mobilitet, affald, energi, landbrug, uddannelse og sundhed. Der kan findes nye markeder ved at flytte offentlige indkøb i retning af digitale, kulstoffattige, cirkulære og miljøvenlige tjenesteydelser, der leveres på en socialt inklusiv måde. |
| --- | --- |

5.1.1.

Innovation: Den nye industrielle revolution udgør en mulighed for, at Europa kan blive en teknologisk leder og øge sin konkurrenceevne på de globaliserede markeder. Skabelse af økonomisk værdi uden høje eksterne omkostninger skal blive standardforretningsmodellen. Vi har brug for innovative og rentable virksomheder, der kan investere i bæredygtig produktion, oprette arbejdspladser af høj kvalitet og skabe det økonomiske grundlag for velfærd. Hvis innovation skal bidrage til et mere bæredygtigt Europa, skal der udvikles en ramme, som belønner økonomiske aktiviteter med intet eller et radikalt reduceret eksternt miljøaftryk eller et begrænset ressourceforbrug. Dette vil give innovatorer på bæredygtighedsområdet (det være sig borgere, virksomheder, byer eller regioner) mulighed for at konkurrere effektivt med forretningsmodeller, der er baseret på et højt ressourceforbrug og/eller et stort miljøaftryk. Proaktiv støtte — f.eks. mikrokreditter til SMV'ere, borgere, private hussstande, lokalsamfundsinitiativer, sociale virksomheder og mikrovirksomheder — skal også ydes til innovatorer, der tilbyder nye løsninger til håndtering af miljømæssige og sociale udfordringer, og som fører an i indførelsen af ny teknologi (14). Et fælles europæisk patent kan være en hjælp her, forudsat at omkostningerne ved at indgive en ansøgning ikke er uoverkommelige (15). For SMV'er bør foranstaltningerne til sikring af en ny chance revideres for at mindske den nuværende store risikoaversion i EU (16). Politikken skal også skabe mulighed for eksperimenter i hele Europa, navnlig på områderne mobilitet, affald, energi, landbrug, uddannelse og sundhed. Der kan findes nye markeder ved at flytte offentlige indkøb i retning af digitale, kulstoffattige, cirkulære og miljøvenlige tjenesteydelser, der leveres på en socialt inklusiv måde.

| 5.1.2. | Regulering: Lovrammen skal opfylde tre mål. For det første skal de eksterne virkninger prissættes så nøjagtigt som muligt, således at der kan udvikles forretningsmodeller, som bidrager til at nå målene for bæredygtighed (17). For det andet skal lovgivningen garantere, at der etableres en veludviklet digital infrastruktur i hele Europa, herunder i landdistrikter, som giver alle adgang (bl.a. til intelligent varme, intelligente elnet og netværk for elektrisk mobilitet). Disse tjenester bør i juridisk forstand betragtes som offentlige tjenester. Endelig er der, eftersom digitalisering har en tendens til at favorisere platforme, en risiko for, at der opstår monopoler på de større digitale markeder. Der er derfor behov for aktive antitrustpolitikker (18). EØSU har også foreslået, at Kommissionen overvejer, hvordan europæiske platforme kan fremmes, således at merværdien forbliver i de lokale økonomier (19). Et uafhængigt europæisk ratingbureau for digitale platforme kan spille en vigtig rolle for udligningen af deres markedsstyrke, hvis det har de samme beføjelser i alle medlemsstater til at vurdere forvaltningen af platformene med hensyn til konkurrence, beskæftigelse og beskatning (20). |
| --- | --- |

5.1.2.

Regulering: Lovrammen skal opfylde tre mål. For det første skal de eksterne virkninger prissættes så nøjagtigt som muligt, således at der kan udvikles forretningsmodeller, som bidrager til at nå målene for bæredygtighed (17). For det andet skal lovgivningen garantere, at der etableres en veludviklet digital infrastruktur i hele Europa, herunder i landdistrikter, som giver alle adgang (bl.a. til intelligent varme, intelligente elnet og netværk for elektrisk mobilitet). Disse tjenester bør i juridisk forstand betragtes som offentlige tjenester. Endelig er der, eftersom digitalisering har en tendens til at favorisere platforme, en risiko for, at der opstår monopoler på de større digitale markeder. Der er derfor behov for aktive antitrustpolitikker (18). EØSU har også foreslået, at Kommissionen overvejer, hvordan europæiske platforme kan fremmes, således at merværdien forbliver i de lokale økonomier (19). Et uafhængigt europæisk ratingbureau for digitale platforme kan spille en vigtig rolle for udligningen af deres markedsstyrke, hvis det har de samme beføjelser i alle medlemsstater til at vurdere forvaltningen af platformene med hensyn til konkurrence, beskæftigelse og beskatning (20).

| 5.1.3. | Social- og arbejdsmarkedspolitik: Ændringerne som følge af dekarbonisering og digitalisering (se afsnit 3) udfordrer de sociale sikringssystemer i form af håndtering af tabet af arbejdspladser og faldende skatteindtægter. Nye tilgange og modeller bør derfor testes og udvikles med det formål at sikre de sociale sikringssystemers bæredygtighed i medlemsstaterne, reagere på de forskellige omstændigheder på fremtidens arbejdsmarked og støtte arbejdstagere og lokalsamfund i sektorer og regioner, der er påvirket af omstillingen. EØSU har set nærmere på udfordringerne i tilknytning til fremtidens arbejde i sin udtalelse om den europæiske søjle for sociale rettigheder og efterlyste en sammenhængende europæisk beskæftigelsesstrategi, som omhandler: investeringer og innovation, beskæftigelse og skabelse af kvalitetsjob, rimelige arbejdsvilkår for alle, fair og smidige omstillingsprocesser understøttet af aktive arbejdsmarkedspolitikker og inddragelse af alle interessenter, navnlig arbejdsmarkedets parter. Offentlige investeringer bør også støtte lokalsamfund, regioner og arbejdstagere i sektorer, der allerede er påvirket af omstillingen, samt foregribe og lette den fremtidige omstrukturering og omstilling til en grønnere og mere bæredygtig økonomi (21). |
| --- | --- |

5.1.3.

Social- og arbejdsmarkedspolitik: Ændringerne som følge af dekarbonisering og digitalisering (se afsnit 3) udfordrer de sociale sikringssystemer i form af håndtering af tabet af arbejdspladser og faldende skatteindtægter. Nye tilgange og modeller bør derfor testes og udvikles med det formål at sikre de sociale sikringssystemers bæredygtighed i medlemsstaterne, reagere på de forskellige omstændigheder på fremtidens arbejdsmarked og støtte arbejdstagere og lokalsamfund i sektorer og regioner, der er påvirket af omstillingen. EØSU har set nærmere på udfordringerne i tilknytning til fremtidens arbejde i sin udtalelse om den europæiske søjle for sociale rettigheder og efterlyste en sammenhængende europæisk beskæftigelsesstrategi, som omhandler: investeringer og innovation, beskæftigelse og skabelse af kvalitetsjob, rimelige arbejdsvilkår for alle, fair og smidige omstillingsprocesser understøttet af aktive arbejdsmarkedspolitikker og inddragelse af alle interessenter, navnlig arbejdsmarkedets parter. Offentlige investeringer bør også støtte lokalsamfund, regioner og arbejdstagere i sektorer, der allerede er påvirket af omstillingen, samt foregribe og lette den fremtidige omstrukturering og omstilling til en grønnere og mere bæredygtig økonomi (21).

| 5.1.4. | Åben adgang: Udnyttelse af digitaliseringens potentiale til at skabe en grøn og fair økonomi kræver først og fremmest en generel åbenhed i økonomien, der giver borgerne mulighed for at deltage aktivt i og udnytte de muligheder, som de teknologiske fremskridt giver (f.eks. ved at kombinere digitale energidata med decentral energiproduktion). Det har derfor afgørende betydning at fjerne barriererne for økonomisk deltagelse ved hjælp af åbne markeder, åbne data, »open source«-modeller og åbne standarder. Hvert af disse elementer skal betragtes som et vejledende princip for politiske programmer inden for strategiske sektorer: energi, transport, logistik og produktionsprocesser. Princippet om datasuverænitet skal udvikles og gennemføres gennem EU-lovgivning: De europæiske borgere skal have ret til at anvende deres egne oplysninger til egne formål, til at afgøre, hvilke personlige oplysninger der anvendes af tredjeparter, og til at beslutte, hvordan oplysningerne anvendes. De skal også have ret til information om dataanvendelsen og have fuld kontrol over denne samt ret til at kræve oplysninger slettet. |
| --- | --- |

5.1.4.

Åben adgang: Udnyttelse af digitaliseringens potentiale til at skabe en grøn og fair økonomi kræver først og fremmest en generel åbenhed i økonomien, der giver borgerne mulighed for at deltage aktivt i og udnytte de muligheder, som de teknologiske fremskridt giver (f.eks. ved at kombinere digitale energidata med decentral energiproduktion). Det har derfor afgørende betydning at fjerne barriererne for økonomisk deltagelse ved hjælp af åbne markeder, åbne data, »open source«-modeller og åbne standarder. Hvert af disse elementer skal betragtes som et vejledende princip for politiske programmer inden for strategiske sektorer: energi, transport, logistik og produktionsprocesser. Princippet om datasuverænitet skal udvikles og gennemføres gennem EU-lovgivning: De europæiske borgere skal have ret til at anvende deres egne oplysninger til egne formål, til at afgøre, hvilke personlige oplysninger der anvendes af tredjeparter, og til at beslutte, hvordan oplysningerne anvendes. De skal også have ret til information om dataanvendelsen og have fuld kontrol over denne samt ret til at kræve oplysninger slettet.

| 5.1.5. | Uddannelse/erhvervsuddannelse: Både den grønne økonomi og den digitale økonomi kræver specifikke færdigheder, især da den digitale teknologi i fremtiden vil være et vigtigt værktøj til at opnå dekarbonisering af den europæiske økonomi (se punkt 3.1.4 og 3.2.3). Uddannelse for at udvikle de nødvendige formelle og uformelle færdigheder, herunder på områder som den kollaborative økonomi/samfundsarbejde og iværksætteri (22), skal integreres i den almene uddannelse og politikker for livslang læring. Der er brug for mere dialog og flere analyser på dette område. En målrettet anvendelse af strukturfondene anbefales for at sikre en effektiv støtte til at afhjælpe den nuværende mangel på grønne og digitale færdigheder, navnlig i regioner, der allerede befinder sig i en omstillingsfase, eller som vil blive påvirket af omstillingen i fremtiden. Ressourcerne i de europæiske uddannelsessystemer skal rettes mod uddannelse og kompetenceudvikling inden for områder, hvor menneskelige færdigheder ikke kan erstattes af »kunstig intelligens«-systemer, eller hvor mennesker nødvendigvis må supplere disse systemer (dvs. opgaver, hvor menneskelig interaktion er afgørende, hvor mennesker og maskiner samarbejder og opgaver, som vi fortsat ønsker, at mennesker skal varetage) (23). |
| --- | --- |

5.1.5.

Uddannelse/erhvervsuddannelse: Både den grønne økonomi og den digitale økonomi kræver specifikke færdigheder, især da den digitale teknologi i fremtiden vil være et vigtigt værktøj til at opnå dekarbonisering af den europæiske økonomi (se punkt 3.1.4 og 3.2.3). Uddannelse for at udvikle de nødvendige formelle og uformelle færdigheder, herunder på områder som den kollaborative økonomi/samfundsarbejde og iværksætteri (22), skal integreres i den almene uddannelse og politikker for livslang læring. Der er brug for mere dialog og flere analyser på dette område. En målrettet anvendelse af strukturfondene anbefales for at sikre en effektiv støtte til at afhjælpe den nuværende mangel på grønne og digitale færdigheder, navnlig i regioner, der allerede befinder sig i en omstillingsfase, eller som vil blive påvirket af omstillingen i fremtiden. Ressourcerne i de europæiske uddannelsessystemer skal rettes mod uddannelse og kompetenceudvikling inden for områder, hvor menneskelige færdigheder ikke kan erstattes af »kunstig intelligens«-systemer, eller hvor mennesker nødvendigvis må supplere disse systemer (dvs. opgaver, hvor menneskelig interaktion er afgørende, hvor mennesker og maskiner samarbejder og opgaver, som vi fortsat ønsker, at mennesker skal varetage) (23).

| 5.1.6. | Forskning: En digital, grøn og fair økonomi vil være rettesnoren for fremtidssikrede økonomiske modeller. En målrettet forskningspolitik, der er baseret på en analyse af de miljømæssige og sociale konsekvenser af innovationer, navnlig digitale innovationer, vil bane vejen for denne økonomi. I den forbindelse skal F&U-midler være tilgængelige for innovatorer, der udvikler nye digitale teknologier og tjenester, der tager hånd om miljømæssige og/eller sociale udfordringer. Der skal udvikles et netværk af virksomhedskuvøser for at støtte dem. |
| --- | --- |

5.1.6.

Forskning: En digital, grøn og fair økonomi vil være rettesnoren for fremtidssikrede økonomiske modeller. En målrettet forskningspolitik, der er baseret på en analyse af de miljømæssige og sociale konsekvenser af innovationer, navnlig digitale innovationer, vil bane vejen for denne økonomi. I den forbindelse skal F&U-midler være tilgængelige for innovatorer, der udvikler nye digitale teknologier og tjenester, der tager hånd om miljømæssige og/eller sociale udfordringer. Der skal udvikles et netværk af virksomhedskuvøser for at støtte dem.

5.2.   Nye styreformer

| 5.2.1. | Innovation: Deltagelse er et centralt element i demokratiet. Valg og repræsentation er én metode til at organisere deltagelse, men nye, innovative tilgange er nødvendige for at tilrettelægge deltagelsen, herunder e-deltagelse. Det er vigtigt at åbne den traditionelle politiske beslutningstagning for ikke-hierarkiske, socialt flydende og mindre formelle former for politisk aktivitet og fremme civilsamfunds- og græsrodsinitiativer. |
| --- | --- |

5.2.1.

Innovation: Deltagelse er et centralt element i demokratiet. Valg og repræsentation er én metode til at organisere deltagelse, men nye, innovative tilgange er nødvendige for at tilrettelægge deltagelsen, herunder e-deltagelse. Det er vigtigt at åbne den traditionelle politiske beslutningstagning for ikke-hierarkiske, socialt flydende og mindre formelle former for politisk aktivitet og fremme civilsamfunds- og græsrodsinitiativer.

| 5.2.2. | Styring: Disse ændringer kræver gennemsigtige og frit tilgængelige multiinteressentdialoger i forbindelse med alle EU's lovgivningsmæssige procedurer på EU- og lokalt plan. »Civilsamfundet« bør ikke kun omfatte det organiserede civilsamfund, men bør omfatte alle borgere. Nye alliancer har særlig betydning på områderne klimaindsats og ressourcebeskyttelse (24). For at styrke deltagelsesdemokratiet må Kommissionens monopollignende initiativret på lovgivningsområdet opgives til fordel for flere initiativer fra Europa-Parlamentet kombineret med bundstyrede lovgivningsinitiativer, f.eks. ved at fjerne tekniske, juridiske og administrative problemer i tilknytning til det europæiske borgerinitiativ (25). |
| --- | --- |

5.2.2.

Styring: Disse ændringer kræver gennemsigtige og frit tilgængelige multiinteressentdialoger i forbindelse med alle EU's lovgivningsmæssige procedurer på EU- og lokalt plan. »Civilsamfundet« bør ikke kun omfatte det organiserede civilsamfund, men bør omfatte alle borgere. Nye alliancer har særlig betydning på områderne klimaindsats og ressourcebeskyttelse (24). For at styrke deltagelsesdemokratiet må Kommissionens monopollignende initiativret på lovgivningsområdet opgives til fordel for flere initiativer fra Europa-Parlamentet kombineret med bundstyrede lovgivningsinitiativer, f.eks. ved at fjerne tekniske, juridiske og administrative problemer i tilknytning til det europæiske borgerinitiativ (25).

| 5.2.3. | Åben adgang: Crowdsourcingmetoder i al EU-lovgivning er en hensigtsmæssig metode til at overvinde strukturelle barrierer, der vanskeliggør borgernes deltagelse i EU's beslutningsproces. Ved udformningen af denne tilgang bør der lægges særlig vægt på tilgængelighed, inddragelse og ansvarliggørelse. Den åbne adgang til politikudformning og politikker kan styrkes yderligere gennem en webbaseret og brugervenlig offentliggørelse af alle EU's aktiviteter og data. |
| --- | --- |

5.2.3.

Åben adgang: Crowdsourcingmetoder i al EU-lovgivning er en hensigtsmæssig metode til at overvinde strukturelle barrierer, der vanskeliggør borgernes deltagelse i EU's beslutningsproces. Ved udformningen af denne tilgang bør der lægges særlig vægt på tilgængelighed, inddragelse og ansvarliggørelse. Den åbne adgang til politikudformning og politikker kan styrkes yderligere gennem en webbaseret og brugervenlig offentliggørelse af alle EU's aktiviteter og data.

| 5.2.4. | Erhvervsuddannelse/uddannelse: Der er brug for programmer møntet på myndiggørelse af borgerne for at overvinde »middelklasseskævvridningen« (se punkt 3.4.6). Sådanne programmer bør udformes med det formål at inddrage de dele af befolkningen, der har tendens til at afstå fra aktiv deltagelse i politik, økonomi og samfund. Bevidstgørelse om og muligheder for deltagelse som et grundlæggende demokratisk princip skal fremhæves i den almene uddannelse. Det bør påpeges, at aktiv deltagelse i den politiske beslutningsproces er til gensidig fordel for samfundet og den enkelte borger, hvis interesser og synspunkter der tages højde for. Der er behov for flere midler til civilsamfundsorganisationer, som fokuserer på disse befolkningsgrupper, der står uden for, og som forfølger bæredygtighedsmål. |
| --- | --- |

5.2.4.

Erhvervsuddannelse/uddannelse: Der er brug for programmer møntet på myndiggørelse af borgerne for at overvinde »middelklasseskævvridningen« (se punkt 3.4.6). Sådanne programmer bør udformes med det formål at inddrage de dele af befolkningen, der har tendens til at afstå fra aktiv deltagelse i politik, økonomi og samfund. Bevidstgørelse om og muligheder for deltagelse som et grundlæggende demokratisk princip skal fremhæves i den almene uddannelse. Det bør påpeges, at aktiv deltagelse i den politiske beslutningsproces er til gensidig fordel for samfundet og den enkelte borger, hvis interesser og synspunkter der tages højde for. Der er behov for flere midler til civilsamfundsorganisationer, som fokuserer på disse befolkningsgrupper, der står uden for, og som forfølger bæredygtighedsmål.

| 5.2.5. | Forskning: Samfundsvidenskaben skal fokusere mere på alternative former for demokratisk praksis. Et eksempel er den mulige anvendelse af prototypemetoder i politik. Under denne fremgangsmåde udformes politiske løsninger inden for en kortere tidsramme, hvorefter de gennemføres på et »testmarked«, og deres virkninger kort tid efter vurderes på grundlag af feedback fra borgerne og andre relevante interessenter. Konsekvensanalysen vil så tjene som grundlag for relevante ændringer af de politiske løsninger, inden de føres ud i livet. |
| --- | --- |

5.2.5.

Forskning: Samfundsvidenskaben skal fokusere mere på alternative former for demokratisk praksis. Et eksempel er den mulige anvendelse af prototypemetoder i politik. Under denne fremgangsmåde udformes politiske løsninger inden for en kortere tidsramme, hvorefter de gennemføres på et »testmarked«, og deres virkninger kort tid efter vurderes på grundlag af feedback fra borgerne og andre relevante interessenter. Konsekvensanalysen vil så tjene som grundlag for relevante ændringer af de politiske løsninger, inden de føres ud i livet.

| 5.2.6. | Mere generelt er der behov for yderligere forskning for at undersøge, hvordan sammenhængen mellem (videnskabelig) ekspertise og politisk beslutningstagning kan vurderes, og hvordan man kan kombinere integrationen af fuldstændig gennemsigtig, uafhængig ekspertise i politikudformningen med behovet for at styrke borgernes deltagelse. |
| --- | --- |

5.2.6.

Mere generelt er der behov for yderligere forskning for at undersøge, hvordan sammenhængen mellem (videnskabelig) ekspertise og politisk beslutningstagning kan vurderes, og hvordan man kan kombinere integrationen af fuldstændig gennemsigtig, uafhængig ekspertise i politikudformningen med behovet for at styrke borgernes deltagelse.

5.3.   Bæredygtighed og den finansielle sektor

| 5.3.1. | Innovation: en digital, grøn og fair økonomi indebærer enorme investeringer i både private faciliteter (f.eks. i vedvarende energianlæg eller ladestationer til opladning af elkøretøjer) og offentlig infrastruktur (f.eks. digitalisering af elektricitets- og mobilitetssystemerne). Den finansielle sektor vil derfor skulle spille en central rolle i indsatsen for at realisere denne innovation. Finansielle ressourcer, herunder offentlige midler, skal tildeles investeringer, der understøtter en bæredygtig omstilling. Med henblik på opfyldelsen af klima- og energimålsætningerne er der brug for et stabilt og forudsigeligt investeringsklima, og innovative finansielle instrumenter skal katalysere privat kapital til investeringer, som ellers ikke ville blive foretaget (26)
   (27). |
| --- | --- |

5.3.1.

Innovation: en digital, grøn og fair økonomi indebærer enorme investeringer i både private faciliteter (f.eks. i vedvarende energianlæg eller ladestationer til opladning af elkøretøjer) og offentlig infrastruktur (f.eks. digitalisering af elektricitets- og mobilitetssystemerne). Den finansielle sektor vil derfor skulle spille en central rolle i indsatsen for at realisere denne innovation. Finansielle ressourcer, herunder offentlige midler, skal tildeles investeringer, der understøtter en bæredygtig omstilling. Med henblik på opfyldelsen af klima- og energimålsætningerne er der brug for et stabilt og forudsigeligt investeringsklima, og innovative finansielle instrumenter skal katalysere privat kapital til investeringer, som ellers ikke ville blive foretaget (26)
   (27).

| 5.3.2. | Regulering: Politikken skal sigte mod at opbygge et mere bæredygtigt privat finansielt system ved at medtage bæredygtighedsfaktorer i den finansielle risikovurdering, udvide de finansielle institutioners ansvarsområder til at omfatte de ikke-finansielle virkninger af investeringsbeslutninger og øge gennemsigtigheden omkring de miljømæssige og sociale virkninger af investeringsbeslutninger (28). Endvidere bør politikkerne give investorerne incitamenter til frivilligt at investere i projekter, som følger principperne for bæredygtighed. Grønne bankstandarder er afgørende for at flytte privat finansiering fra konventionelle investeringer til klimarobuste lavemissionsinvesteringer. Centralbankerne bør være retningsgivende for tildelingen af kapital gennem penge- og mikro- og makroprudentielle politikker, herunder standarder for bæredygtighed. |
| --- | --- |

5.3.2.

Regulering: Politikken skal sigte mod at opbygge et mere bæredygtigt privat finansielt system ved at medtage bæredygtighedsfaktorer i den finansielle risikovurdering, udvide de finansielle institutioners ansvarsområder til at omfatte de ikke-finansielle virkninger af investeringsbeslutninger og øge gennemsigtigheden omkring de miljømæssige og sociale virkninger af investeringsbeslutninger (28). Endvidere bør politikkerne give investorerne incitamenter til frivilligt at investere i projekter, som følger principperne for bæredygtighed. Grønne bankstandarder er afgørende for at flytte privat finansiering fra konventionelle investeringer til klimarobuste lavemissionsinvesteringer. Centralbankerne bør være retningsgivende for tildelingen af kapital gennem penge- og mikro- og makroprudentielle politikker, herunder standarder for bæredygtighed.

| 5.3.3. | Social- og arbejdsmarkedspolitik: Husholdningerne vil komme under pres som følge af digitalisering og dekarbonisering. Der er derfor behov for en grundlæggende skattereform for at øge den disponible indkomst for husholdningerne og kombinere dette mål med de krav, som dekarboniseringen stiller. EØSU efterlyser et skattesystem baseret på internalisering af miljøomkostningerne, hvor de ekstra skatteindtægter bruges til at sænke skatten på arbejdskraft. At flytte beskatningen fra arbejdskraft til ressourceforbrug bidrager til at korrigere markedssvigt, skabe nye bæredygtige og lokale job, øge husholdningernes disponible indkomster og skabe incitamenter for økoinnovative investeringer (29). |
| --- | --- |

5.3.3.

Social- og arbejdsmarkedspolitik: Husholdningerne vil komme under pres som følge af digitalisering og dekarbonisering. Der er derfor behov for en grundlæggende skattereform for at øge den disponible indkomst for husholdningerne og kombinere dette mål med de krav, som dekarboniseringen stiller. EØSU efterlyser et skattesystem baseret på internalisering af miljøomkostningerne, hvor de ekstra skatteindtægter bruges til at sænke skatten på arbejdskraft. At flytte beskatningen fra arbejdskraft til ressourceforbrug bidrager til at korrigere markedssvigt, skabe nye bæredygtige og lokale job, øge husholdningernes disponible indkomster og skabe incitamenter for økoinnovative investeringer (29).

| 5.3.4. | Forskning: Digitaliseringens og det reducerede forbrug af fossile brændstoffers indvirkning på de offentlige finanser (udhuling af skattegrundlaget) er stadig i vid udstrækning ukendt. Forskningen bør fokusere på dette aspekt og på det overordnede bidrag, som en strategisk finanspolitik kan yde til bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

5.3.4.

Forskning: Digitaliseringens og det reducerede forbrug af fossile brændstoffers indvirkning på de offentlige finanser (udhuling af skattegrundlaget) er stadig i vid udstrækning ukendt. Forskningen bør fokusere på dette aspekt og på det overordnede bidrag, som en strategisk finanspolitik kan yde til bæredygtig udvikling.

5.4.   Fremme af bæredygtighed gennem international handel

| 5.4.1. | Innovation og forretningsmuligheder: I betragtning af de tre alvorlige udfordringers globale dimension vil det ikke være tilstrækkeligt at gøre Europa mere bæredygtig ved hjælp af en klar innovationspolitik. I samarbejde med handelspartnere skal Europa udvikle innovative modeller, som kan overføres til andre regioner i verden. Handel kan være en hjælp, så længe bæredygtighedsaspekter er vigtige kriterier i den internationale handelspolitik, herunder i multilaterale og bilaterale handelsaftaler. Verdenshandelsorganisationen (WTO) bør tildeles en særlig rolle, og den bør i højere grad tage hensyn til den internationale miljøpolitik, såsom Parisaftalen og Aichimålene for biodiversitet. Når de respektive standarder er på plads, kan europæiske virksomheder, borgere, lokalsamfundsinitiativer, kommuner og regioner udvikle vigtige innovationsprojekter (produkter og tjenesteydelser), der kan eksporteres som reaktion på behovet for dekarbonisering, idet man udnytter de muligheder, der ligger i digitalisering som megatendens. Disse innovationsprojekter har potentialet til at blive eksportsucceser. Frem for alt bør Kommissionen samarbejde med WTO og de centrale partnere om at sikre, at der gøres brug af handelsaftaler til at fremme prissætningen af CO2 og andre eksternaliteter, der skader en bæredygtig innovation. |
| --- | --- |

5.4.1.

Innovation og forretningsmuligheder: I betragtning af de tre alvorlige udfordringers globale dimension vil det ikke være tilstrækkeligt at gøre Europa mere bæredygtig ved hjælp af en klar innovationspolitik. I samarbejde med handelspartnere skal Europa udvikle innovative modeller, som kan overføres til andre regioner i verden. Handel kan være en hjælp, så længe bæredygtighedsaspekter er vigtige kriterier i den internationale handelspolitik, herunder i multilaterale og bilaterale handelsaftaler. Verdenshandelsorganisationen (WTO) bør tildeles en særlig rolle, og den bør i højere grad tage hensyn til den internationale miljøpolitik, såsom Parisaftalen og Aichimålene for biodiversitet. Når de respektive standarder er på plads, kan europæiske virksomheder, borgere, lokalsamfundsinitiativer, kommuner og regioner udvikle vigtige innovationsprojekter (produkter og tjenesteydelser), der kan eksporteres som reaktion på behovet for dekarbonisering, idet man udnytter de muligheder, der ligger i digitalisering som megatendens. Disse innovationsprojekter har potentialet til at blive eksportsucceser. Frem for alt bør Kommissionen samarbejde med WTO og de centrale partnere om at sikre, at der gøres brug af handelsaftaler til at fremme prissætningen af CO2 og andre eksternaliteter, der skader en bæredygtig innovation.

| 5.4.2. | Regulering: En af kilderne til det øgede miljøaftryk i vores økonomier er den voksende afstand mellem de steder, hvor produkterne produceres, forarbejdes, forbruges og til tider bortskaffes/genanvendes. Hvis den internationale handel skal være forenelig med en bæredygtig udvikling, kræver det en intelligent lovgivningsmæssig tilgang til liberalisering, som tager hensyn til og styrker de lokale produktionssystemer i mindre skala. Fremme af og støtte til politikker for en cirkulær økonomi bør sikre, at systemerne er vedvarende, små, lokale og rene. Hvad angår bestemte industrielle aktiviteter kan kredsløbene være store (30). Reguleringen skal finde et svar på denne problemstilling gennem bilaterale og multilaterale handelsaftaler. |
| --- | --- |

5.4.2.

Regulering: En af kilderne til det øgede miljøaftryk i vores økonomier er den voksende afstand mellem de steder, hvor produkterne produceres, forarbejdes, forbruges og til tider bortskaffes/genanvendes. Hvis den internationale handel skal være forenelig med en bæredygtig udvikling, kræver det en intelligent lovgivningsmæssig tilgang til liberalisering, som tager hensyn til og styrker de lokale produktionssystemer i mindre skala. Fremme af og støtte til politikker for en cirkulær økonomi bør sikre, at systemerne er vedvarende, små, lokale og rene. Hvad angår bestemte industrielle aktiviteter kan kredsløbene være store (30). Reguleringen skal finde et svar på denne problemstilling gennem bilaterale og multilaterale handelsaftaler.

| 5.4.3. | EU bør opfordre Verdensbanken og Den Internationale Valutafond til at spille en vigtig rolle i forbindelse med fremme af finanspolitiske og økonomiske reformer, således at der skabes rammevilkår, som hjælper udviklingslandene med at mobilisere flere af deres egne ressourcer. Dette bør omfatte nationale skattereformer, men det betyder også, at det internationale samfund bør mobiliseres til at samarbejde om bekæmpelse af skatteunddragelse, hvidvaskning af penge og ulovlige kapitalstrømme, som resulterer i, at flere midler strømmer væk fra udviklingslandene, end der kommer ind via den officielle udviklingsbistand. Nærmere bestemt bør Kommissionen anvende 2030-dagsordenen, der er baseret på de 17 mål for bæredygtig udvikling, som ramme for alle EU-finansierede eksterne politikker og programmer (31). |
| --- | --- |

5.4.3.

EU bør opfordre Verdensbanken og Den Internationale Valutafond til at spille en vigtig rolle i forbindelse med fremme af finanspolitiske og økonomiske reformer, således at der skabes rammevilkår, som hjælper udviklingslandene med at mobilisere flere af deres egne ressourcer. Dette bør omfatte nationale skattereformer, men det betyder også, at det internationale samfund bør mobiliseres til at samarbejde om bekæmpelse af skatteunddragelse, hvidvaskning af penge og ulovlige kapitalstrømme, som resulterer i, at flere midler strømmer væk fra udviklingslandene, end der kommer ind via den officielle udviklingsbistand. Nærmere bestemt bør Kommissionen anvende 2030-dagsordenen, der er baseret på de 17 mål for bæredygtig udvikling, som ramme for alle EU-finansierede eksterne politikker og programmer (31).

| 5.4.4. | Social- og arbejdsmarkedspolitik: En af metoderne til gennemførelse af målene for bæredygtig udvikling og til fremme af en progressiv handelspolitik, der er til gavn for alle, kan være at anvende strategier for ansvarlig forretningsadfærd, der inddrager en bred vifte af interessenter. Under disse tilgange fastlægger virksomheder, NGO'er, fagforeninger og myndigheder i fællesskab, hvordan ansvaret for at overholde menneskerettighederne kan varetages i praksis. Der er stigende bekymring over menneskerettighedskrænkelser i forsyningskæderne, navnlig hvad angår »konfliktmineraler«, som f.eks. kobolt, der anvendes i fremstillingen af de genopladelige batterier i mobiltelefoner, bærbare computere, elektriske køretøjer, fly og maskinværktøjer. I lyset af tilsagnet om at sikre omstillingen til en lavemissionsøkonomi, den fortsatte digitalisering og kompleksiteten forbundet med ansvarlig forretningsskik i internationale forsyningskæder, er samarbejdet mellem mange forskellige interessenter afgørende. EØSU bifalder derfor og er glad for at være partner i den nederlandske regerings initiativ til at øge bevidstheden om, hvordan foranstaltninger under inddragelse af flere interessenter kan øge forståelsen for, hvad der udgør en meningsfuld ansvarlig adfærd i erhvervslivet, især i forbindelse med komplekse forsyningskæder, hvor der er risiko for børne- eller slavearbejde eller farlige arbejdsvilkår. |
| --- | --- |

5.4.4.

Social- og arbejdsmarkedspolitik: En af metoderne til gennemførelse af målene for bæredygtig udvikling og til fremme af en progressiv handelspolitik, der er til gavn for alle, kan være at anvende strategier for ansvarlig forretningsadfærd, der inddrager en bred vifte af interessenter. Under disse tilgange fastlægger virksomheder, NGO'er, fagforeninger og myndigheder i fællesskab, hvordan ansvaret for at overholde menneskerettighederne kan varetages i praksis. Der er stigende bekymring over menneskerettighedskrænkelser i forsyningskæderne, navnlig hvad angår »konfliktmineraler«, som f.eks. kobolt, der anvendes i fremstillingen af de genopladelige batterier i mobiltelefoner, bærbare computere, elektriske køretøjer, fly og maskinværktøjer. I lyset af tilsagnet om at sikre omstillingen til en lavemissionsøkonomi, den fortsatte digitalisering og kompleksiteten forbundet med ansvarlig forretningsskik i internationale forsyningskæder, er samarbejdet mellem mange forskellige interessenter afgørende. EØSU bifalder derfor og er glad for at være partner i den nederlandske regerings initiativ til at øge bevidstheden om, hvordan foranstaltninger under inddragelse af flere interessenter kan øge forståelsen for, hvad der udgør en meningsfuld ansvarlig adfærd i erhvervslivet, især i forbindelse med komplekse forsyningskæder, hvor der er risiko for børne- eller slavearbejde eller farlige arbejdsvilkår.

| 5.4.5. | Åben adgang: Nye handelsaftaler skal baseres på godkendelse via nye demokratiske processer med øget inddragelse af borgerne i den fælles beslutningstagning. Kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i EU's eksisterende handelsaftaler fungerer ikke så godt, som de burde. For det første bør kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling omfatte globale multilaterale aftaler (2030-dagsordenen og Parisaftalen). For det andet bør civilsamfundets overvågningsmekanismer styrkes, og der bør medtages en analyse set fra civilsamfundets perspektiv. For det tredje skal håndhævelsesmekanismerne også gælde for kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling (32). |
| --- | --- |

5.4.5.

Åben adgang: Nye handelsaftaler skal baseres på godkendelse via nye demokratiske processer med øget inddragelse af borgerne i den fælles beslutningstagning. Kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i EU's eksisterende handelsaftaler fungerer ikke så godt, som de burde. For det første bør kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling omfatte globale multilaterale aftaler (2030-dagsordenen og Parisaftalen). For det andet bør civilsamfundets overvågningsmekanismer styrkes, og der bør medtages en analyse set fra civilsamfundets perspektiv. For det tredje skal håndhævelsesmekanismerne også gælde for kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling (32).

| 5.4.6. | Forskning: Der er brug for flere empiriske data for at vurdere virkningen af den hurtige fremkomst af nye former for forbrug og produktion i den internationale handel, der gradvis udvides til at omfatte tværnationale tjenester, især hvad angår deres indvirkning på tværnational beskatning. Dette bør være grundlaget for en beslutning om, hvorvidt de skal inkluderes i de generelle WTO-regler, eller om de skal være omfattet af bilaterale og regionale aftaler, som det har været tilfældet for dagsordenen for ordentligt arbejde. |
| --- | --- |

5.4.6.

Forskning: Der er brug for flere empiriske data for at vurdere virkningen af den hurtige fremkomst af nye former for forbrug og produktion i den internationale handel, der gradvis udvides til at omfatte tværnationale tjenester, især hvad angår deres indvirkning på tværnational beskatning. Dette bør være grundlaget for en beslutning om, hvorvidt de skal inkluderes i de generelle WTO-regler, eller om de skal være omfattet af bilaterale og regionale aftaler, som det har været tilfældet for dagsordenen for ordentligt arbejde.

| 5.4.7. | Udvalget henviser til sin tidligere anbefaling til Kommissionen om, at den bør foretage en fuldstændig konsekvensanalyse af de sandsynlige konsekvenser, som gennemførelsen af de bæredygtige udviklingsmål og Parisaftalen vil få for EU's handelspolitik. |
| --- | --- |

5.4.7.

Udvalget henviser til sin tidligere anbefaling til Kommissionen om, at den bør foretage en fuldstændig konsekvensanalyse af de sandsynlige konsekvenser, som gennemførelsen af de bæredygtige udviklingsmål og Parisaftalen vil få for EU's handelspolitik.

6.   Fastlæggelsen af en strategi for en bæredygtig europæisk fremtid — fire kriterier

| 6.1. | I afsnit 5 har udvalget peget på nogle områder, hvor der er brug for politiske foranstaltninger for at opbygge et mere bæredygtigt Europa under radikalt ændrede socioøkonomiske rammer. Der kan peges på fire kriterier for EU's bæredygtighedsstrategi. Strategien skal være:






  — | bæredygtig på lang sigt, |
| --- | --- | --- |

6.1.

I afsnit 5 har udvalget peget på nogle områder, hvor der er brug for politiske foranstaltninger for at opbygge et mere bæredygtigt Europa under radikalt ændrede socioøkonomiske rammer. Der kan peges på fire kriterier for EU's bæredygtighedsstrategi. Strategien skal være:

—

bæredygtig på lang sigt,

| — | tydelig, |
| --- | --- |

—

tydelig,

| — | horisontalt og vertikalt integreret, |
| --- | --- |

—

horisontalt og vertikalt integreret,

| — | håndterbar. |
| --- | --- |

—

håndterbar.

Disse fire kriterier uddybes nedenfor.

6.2.   Langsigtet fokus

| 6.2.1. | Strategiske overvejelser indebærer, at der udvikles en langsigtet vision baseret på »det Europa, vi ønsker«, som beskrevet i afsnit 4, og fastlægges en fremgangsmåde, som Europa bør følge for at gøre denne vision til virkelighed. Det vil tage op imod tre årtier, før de sociale forandringer som følge af de globale problemer og megatendensen digitalisering, som beskrevet i afsnit 3, manifesterer sig. Mange relevante beslutninger, herunder beslutninger om investeringer, kræver tid, før de slår igennem. Tre årtier synes derfor at være en passende tidsramme for EU's bæredygtighedsstrategi. De relevante målsætninger og dertil knyttede politiske foranstaltninger skal planlægges på grundlag af denne tidsramme (33). Denne tilbageskrivningstilgang vil betyde, at referencepunktet er et »i bedste fald«-scenarie for 2050, og at alle skridt, der er nødvendige for at realisere dette scenarie, skal afledes heraf. Et fokus på »i bedste fald«-scenariet skaber forudsætningerne for udviklingen af en positiv fortælling. Skiftet fra en kulstof- og ressourcekrævende økonomi og fra det centraliserede samfund i det tyvende århundrede må ikke opfattes som værende repressivt eller som fremskridtets endeligt, men som en ny, positiv tid, der skaber attraktive muligheder for borgerne. |
| --- | --- |

6.2.1.

Strategiske overvejelser indebærer, at der udvikles en langsigtet vision baseret på »det Europa, vi ønsker«, som beskrevet i afsnit 4, og fastlægges en fremgangsmåde, som Europa bør følge for at gøre denne vision til virkelighed. Det vil tage op imod tre årtier, før de sociale forandringer som følge af de globale problemer og megatendensen digitalisering, som beskrevet i afsnit 3, manifesterer sig. Mange relevante beslutninger, herunder beslutninger om investeringer, kræver tid, før de slår igennem. Tre årtier synes derfor at være en passende tidsramme for EU's bæredygtighedsstrategi. De relevante målsætninger og dertil knyttede politiske foranstaltninger skal planlægges på grundlag af denne tidsramme (33). Denne tilbageskrivningstilgang vil betyde, at referencepunktet er et »i bedste fald«-scenarie for 2050, og at alle skridt, der er nødvendige for at realisere dette scenarie, skal afledes heraf. Et fokus på »i bedste fald«-scenariet skaber forudsætningerne for udviklingen af en positiv fortælling. Skiftet fra en kulstof- og ressourcekrævende økonomi og fra det centraliserede samfund i det tyvende århundrede må ikke opfattes som værende repressivt eller som fremskridtets endeligt, men som en ny, positiv tid, der skaber attraktive muligheder for borgerne.

6.3.   Tydelighed

| 6.3.1. | Bæredygtighedsstrategiens langsigtede fokus betyder ikke, at der ikke skal træffes politiske foranstaltninger på kort sigt. Et centralt element i bæredygtighedsstrategien vil bestå i at udvikle kæden af politiske foranstaltninger, der er nødvendige for at nå de planlagte mål for 2050, begyndende med politiske programmer, der får virkning på lang sigt, politiske planer med virkninger på mellemlang sigt og specifikke foranstaltninger, der har et kort sigte. For at opnå den højeste grad af effektivitet skal hierarkiet mellem politiske programmer, politiske planer og politiske foranstaltninger tydeligt identificeres. Under tidligere tilgange til bæredygtighed, navnlig dem, der blev udviklet som led i Lissabonstrategien og Europa 2020-strategien, var der en klar mangel på tydelighed med hensyn til specifikke politiske foranstaltninger. I den henseende bør den europæiske bæredygtighedsstrategi tage udgangspunkt i Göteborg-strategien for bæredygtig udvikling (34), idet denne har et klart fokus på politiske foranstaltninger, som blev ajourført i Kommissionens meddelelse om En handlingsplatform
   (35). |
| --- | --- |

6.3.1.

Bæredygtighedsstrategiens langsigtede fokus betyder ikke, at der ikke skal træffes politiske foranstaltninger på kort sigt. Et centralt element i bæredygtighedsstrategien vil bestå i at udvikle kæden af politiske foranstaltninger, der er nødvendige for at nå de planlagte mål for 2050, begyndende med politiske programmer, der får virkning på lang sigt, politiske planer med virkninger på mellemlang sigt og specifikke foranstaltninger, der har et kort sigte. For at opnå den højeste grad af effektivitet skal hierarkiet mellem politiske programmer, politiske planer og politiske foranstaltninger tydeligt identificeres. Under tidligere tilgange til bæredygtighed, navnlig dem, der blev udviklet som led i Lissabonstrategien og Europa 2020-strategien, var der en klar mangel på tydelighed med hensyn til specifikke politiske foranstaltninger. I den henseende bør den europæiske bæredygtighedsstrategi tage udgangspunkt i Göteborg-strategien for bæredygtig udvikling (34), idet denne har et klart fokus på politiske foranstaltninger, som blev ajourført i Kommissionens meddelelse om En handlingsplatform
   (35).

6.4.   Horisontal og vertikal integration

| 6.4.1. | Med hensyn til gennemførelsen af de politiske tilgange, der er beskrevet i afsnit 5, og gennemførelsen af de forskellige politiske foranstaltninger, skal ét element tages meget alvorligt: Den tætte sammenhæng mellem de tre globale problemer og megatendensen digitalisering. En vellykket strategi skal derfor forebygge silotænkning, være horisontalt integreret og omfatte alle seks politikområder. En sådan overordnet, langsigtet strategi kan tjene som en efterfølger til den nuværende Europa 2020-strategi og kombinere gennemførelsen af de 17 universelle mål for bæredygtig udvikling, der afspejler en stærk opbakning til klimaaftalen fra Paris, og prioriteterne i Kommissionens arbejdsprogram (36). |
| --- | --- |

6.4.1.

Med hensyn til gennemførelsen af de politiske tilgange, der er beskrevet i afsnit 5, og gennemførelsen af de forskellige politiske foranstaltninger, skal ét element tages meget alvorligt: Den tætte sammenhæng mellem de tre globale problemer og megatendensen digitalisering. En vellykket strategi skal derfor forebygge silotænkning, være horisontalt integreret og omfatte alle seks politikområder. En sådan overordnet, langsigtet strategi kan tjene som en efterfølger til den nuværende Europa 2020-strategi og kombinere gennemførelsen af de 17 universelle mål for bæredygtig udvikling, der afspejler en stærk opbakning til klimaaftalen fra Paris, og prioriteterne i Kommissionens arbejdsprogram (36).

| 6.4.2. | En vellykket bæredygtighedspolitik skal også være vertikalt integreret. Bæredygtig udvikling får brug for støtte på alle relevante politiske niveauer (lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og globalt). Det er derfor nødvendigt klart at definere, på hvilke politiske niveauer de relevante skridt inden for de strategiske rammer bør tages. EØSU anbefaler, at der introduceres en ramme for styring og koordinering parallelt med strategien for at sikre sammenhæng mellem centrale og decentrale foranstaltninger, og at man inddrager det organiserede civilsamfund på nationalt og regionalt plan. Det europæiske semester bør videreudvikles med henblik på at indarbejde en mekanisme for vertikal koordinering af gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

6.4.2.

En vellykket bæredygtighedspolitik skal også være vertikalt integreret. Bæredygtig udvikling får brug for støtte på alle relevante politiske niveauer (lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og globalt). Det er derfor nødvendigt klart at definere, på hvilke politiske niveauer de relevante skridt inden for de strategiske rammer bør tages. EØSU anbefaler, at der introduceres en ramme for styring og koordinering parallelt med strategien for at sikre sammenhæng mellem centrale og decentrale foranstaltninger, og at man inddrager det organiserede civilsamfund på nationalt og regionalt plan. Det europæiske semester bør videreudvikles med henblik på at indarbejde en mekanisme for vertikal koordinering af gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling.

6.5.   Håndterbarhed

| 6.5.1. | Bæredygtig udvikling kræver politisk ledelse. På grundlag af konkrete målsætninger, som fremskrives til 2050 (se punkt 6.2), bør der fastlægges midtvejsmål, der kan tjene som milepæle. Der er brug for en løbende evaluering for at kunne overvåge, hvorvidt kæden af eksplicitte politiske foranstaltninger (se punkt 6.3) giver de forventede resultater. Hvis resultaterne sakker bagud i forhold til målsætningerne, skal der foretages en øjeblikkelig tilpasning af de politiske foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.5.1.

Bæredygtig udvikling kræver politisk ledelse. På grundlag af konkrete målsætninger, som fremskrives til 2050 (se punkt 6.2), bør der fastlægges midtvejsmål, der kan tjene som milepæle. Der er brug for en løbende evaluering for at kunne overvåge, hvorvidt kæden af eksplicitte politiske foranstaltninger (se punkt 6.3) giver de forventede resultater. Hvis resultaterne sakker bagud i forhold til målsætningerne, skal der foretages en øjeblikkelig tilpasning af de politiske foranstaltninger.

| 6.5.2. | For at vurdere fremskridtene inden for den langsigtede strategiske ramme og sikre det bedst mulige scenarie for 2050 er der brug for en bred resultattavle, der afspejler den komplekse, multisektorale tilgang, der beskrives i denne udtalelse. Denne resultattavle bør omfatte indikatorer fra alle seks politikområder for at afspejle den indbyrdes afhængighed mellem de tre globale problemer og megatendensen digitalisering, der er beskrevet i afsnit 2. En ægte bæredygtighedsbaseret tilgang vil kun være mulig med udgangspunkt i en meget analytisk fastsættelse af passende indikatorer, der inkluderes i en »holistisk« resultattavle. Den vertikale og horisontale koordinering af politikken for bæredygtig udvikling (se punkt 6.4) skal også forvaltes. Disse tre opgaver (overvågning og evaluering, tilpasning af de politiske foranstaltninger og koordinering af den horisontale og vertikale integration) kræver administrative organer, der kan drages til ansvar. En løsning kunne være et generaldirektorat på EU-plan og lignende organer på nationalt niveau. |
| --- | --- |

6.5.2.

For at vurdere fremskridtene inden for den langsigtede strategiske ramme og sikre det bedst mulige scenarie for 2050 er der brug for en bred resultattavle, der afspejler den komplekse, multisektorale tilgang, der beskrives i denne udtalelse. Denne resultattavle bør omfatte indikatorer fra alle seks politikområder for at afspejle den indbyrdes afhængighed mellem de tre globale problemer og megatendensen digitalisering, der er beskrevet i afsnit 2. En ægte bæredygtighedsbaseret tilgang vil kun være mulig med udgangspunkt i en meget analytisk fastsættelse af passende indikatorer, der inkluderes i en »holistisk« resultattavle. Den vertikale og horisontale koordinering af politikken for bæredygtig udvikling (se punkt 6.4) skal også forvaltes. Disse tre opgaver (overvågning og evaluering, tilpasning af de politiske foranstaltninger og koordinering af den horisontale og vertikale integration) kræver administrative organer, der kan drages til ansvar. En løsning kunne være et generaldirektorat på EU-plan og lignende organer på nationalt niveau.

| 6.5.3. | EØSU erkender også, at der i en verden under hastig forandring er behov for at evaluere fællesskaber ved hjælp af andre indikatorer end økonomisk vækst. EØSU har derfor foreslået at anvende et nyt benchmark: »samfundets fremskridt«. Denne målestok inddrager andre faktorer end økonomisk vækst, når et fællesskabs udvikling skal vurderes. Samfundets fremskridt bør opfattes som et benchmark, der supplerer økonomisk vækst, og som giver et bredere billede af situationen i et fællesskab (37). |
| --- | --- |

6.5.3.

EØSU erkender også, at der i en verden under hastig forandring er behov for at evaluere fællesskaber ved hjælp af andre indikatorer end økonomisk vækst. EØSU har derfor foreslået at anvende et nyt benchmark: »samfundets fremskridt«. Denne målestok inddrager andre faktorer end økonomisk vækst, når et fællesskabs udvikling skal vurderes. Samfundets fremskridt bør opfattes som et benchmark, der supplerer økonomisk vækst, og som giver et bredere billede af situationen i et fællesskab (37).

Bruxelles den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  SWD(2016) 390 final.

1

(2)  Bemærkninger ved FN's generalsekretær i juli 2017 på FN's Politiske Forum på Højt Niveau vedrørende Bæredygtig Udvikling.

2

(3)  Første næstformand Frans Timmermans på EØSU's plenarforsamling den 15. december 2016.

3

(4)  EØSU's udtalelse om Et digitalt indre marked, hvor alle deltager, EUT C 161 af 6.6.2013, s. 8.

4

Et digitalt indre marked, hvor alle deltager

(5)  Aktive energiforbrugere, der både forbruger og producerer elektricitet.

5

(6)  EØSU's udtalelse om Prosumentkooperativer på energi- og elektricitetsområdet,
  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 44.

6

Prosumentkooperativer på energi- og elektricitetsområdet,

(7)  EØSU's udtalelse om Klimaretfærdighed, NAT/712 (se side 22 i denne EUT).

7

Klimaretfærdighed

(8)  OECD: Understanding the Socio-Economic Divide in Europe. Background Report 2017.

8

(9)  Schwellnus, C., Kappeler, A. and Pionnier, P.: OECD Working Papers. Decoupling of Wages from Productivity: Macro-Level Facts.

9

Decoupling of Wages from Productivity: Macro-Level Facts.

(10)  Eurobarometer.

10

(11)  EØSU's udtalelse om Koalition til sikring af overholdelsen af Parisaftalens forpligtelser, EUT C 389 af 21.10.2016, s. 20.

11

Koalition til sikring af overholdelsen af Parisaftalens forpligtelser

(12)  Building the Europe We Want, undersøgelse ved Stakeholder Forum for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, 2015.

12

(13)  Fælles appel til europæiske ledere fra europæiske civilsamfundsorganisationer og fagforeninger, 21. marts 2017.

13

(14)  EØSU's udtalelse under udarbejdelse Nye bæredygtige økonomiske modeller, SC/048 (se side 57 i denne EUT)..

14

Nye bæredygtige økonomiske modeller

(15)  EØSU's udtalelse om EU-handlingsplan om intellektuelle ejendomsrettigheder, EUT C 230 af 14.7.2015, s. 72.

15

EU-handlingsplan om intellektuelle ejendomsrettigheder

(16)  EØSU's udtalelse om Europas kommende ledere: opstarts- og opskaleringsinitiativet, EUT C 288 af 31.8.2017, s. 20.

16

Europas kommende ledere: opstarts- og opskaleringsinitiativet

(17)  EØSU's udtalelse om Bæredygtig udvikling: Kortlægning af EU's interne og eksterne politikker, EUT C 487 af 28.12.2016, s. 41.

17

Bæredygtig udvikling: Kortlægning af EU's interne og eksterne politikker

(18)  EØSU's udtalelse om En strategi for et digitalt indre marked, EUT C 71 af 24.2.2016, s. 65.

18

En strategi for et digitalt indre marked

(19)  EØSU's udtalelse om Ændrede beskæftigelsesforhold og indvirkningen på opretholdelsen af en anstændig løn, EUT C 303 af 19.8.2016, s. 54.

19

Ændrede beskæftigelsesforhold og indvirkningen på opretholdelsen af en anstændig løn

(20)  EØSU's udtalelse om Den kollaborative økonomi, EUT C 75 af 10.3.2017, s. 33.

20

Den kollaborative økonomi

(21)  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 10.

21

(22)  EØSU's udtalelse om At fremme kreativitet, iværksætterånd og mobilitet inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse, EUT C 332 af 8.10.2015, s. 20.

22

At fremme kreativitet, iværksætterånd og mobilitet inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse

(23)  EØSU's udtalelse om Kunstig intelligens, EUT C 288 af 31.8.2017, s. 1.

23

Kunstig intelligens

(24)  EØSU's udtalelse om Koalition til sikring af overholdelsen af Parisaftalens forpligtelser, EUT C 389 af 21.10.2016, s. 20.

24

Koalition til sikring af overholdelsen af Parisaftalens forpligtelser

(25)  EØSU's udtalelse om Det europæiske borgerinitiativ (revision), EUT C 389 af 21.10.2016, s. 35.

25

Det europæiske borgerinitiativ (revision)

(26)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 57.

26

(27)  EØSU's udtalelse om Markedsbaserede instrumenter til fremme af en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi i EU,
  EUT C 226 af 16.7.2014, s. 1 (punkt 3.9.4).

27

Markedsbaserede instrumenter til fremme af en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi i EU,

(28)  UNEP's undersøgelse Building a Sustainable Financial System in the European Union, UNEP Inquiry and 2o Investing Initiative, marts 2016. Se også andre undersøgelser om bæredygtig finansiering på http://web.unep.org/inquiry.

28

Building a Sustainable Financial System in the European Union

o

(29)  EØSU's udtalelse om Markedsbaserede instrumenter til fremme af en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi i EU, EUT C 226 af 16.7.2014, s. 1 (punkt 1.3).

29

Markedsbaserede instrumenter til fremme af en ressourceeffektiv og kulstoffattig økonomi i EU

(30)  EØSU's udtalelse om Pakken om cirkulær økonomi, EUT C 264 af 20.7.2016, s. 98 (punkt 1.3).

30

Pakken om cirkulær økonomi

(31)  EØSU's udtalelse om Dagsordenen for 2030 — En Europæisk Union, der arbejder for bæredygtig udvikling på globalt niveau, EUT C 34 af 2.2.2017, s. 58.

31

Dagsordenen for 2030 — En Europæisk Union, der arbejder for bæredygtig udvikling på globalt niveau

(32)  EØSU's udtalelse om Handel for alle — en mere ansvarlig handels- og investeringspolitik, EUT C 264 af 20.7.2016, s. 123 (punkt 1.9).

32

Handel for alle — en mere ansvarlig handels- og investeringspolitik

(33)  Den UNFCCC-beslutning, der ledsagede Parisaftalen, nævner »langsigtede udviklingsstrategier for lave drivhusgasemissioner for midten af dette århundrede« (stk. 35).

33

(34)  Meddelelse fra Kommissionen om En bæredygtig udvikling i Europa for en bedre verden: En EU-strategi for bæredygtig udvikling, COM(2001) 264.

34

En bæredygtig udvikling i Europa for en bedre verden: En EU-strategi for bæredygtig udvikling

(35)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om Revision af strategien for bæredygtig udvikling — En handlingsplatform, COM(2005) 658 final.

35

Revision af strategien for bæredygtig udvikling — En handlingsplatform

(36)  EØSU's udtalelse om Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid, EUT C 345 af 13.10.2017, s. 91.

36

Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid

(37)  EØSU's udtalelse om BNP og mere — inddragelse af civilsamfundet i valget af supplerende indikatorer, EUT C 181 af 21.6.2012, s. 14.

37

BNP og mere — inddragelse af civilsamfundet i valget af supplerende indikatorer

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/57

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om nye bæredygtige økonomiske modeller

(sonderende udtalelse)

(2018/C 081/08)

| Ordfører: | Anne CHASSAGNETTE |
| --- | --- |
| Medordfører: | Carlos TRIAS PINTÓ |

Ordfører:

Anne CHASSAGNETTE

Medordfører:

Carlos TRIAS PINTÓ

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 17. 2.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Nye bæredygtige økonomiske modeller |
| Vedtaget i underudvalget | 25.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 187/3/4 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 17. 2.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Nye bæredygtige økonomiske modeller

Vedtaget i underudvalget

25.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

187/3/4

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Den økonomiske model baseret på »udvinding, fremstilling, ejerskab, udsmidning« er ved at komme i modvind som følge af de mange økonomiske, sociale og miljømæssige problemer, Europa står over for. |
| --- | --- |

1.1.

Den økonomiske model baseret på »udvinding, fremstilling, ejerskab, udsmidning« er ved at komme i modvind som følge af de mange økonomiske, sociale og miljømæssige problemer, Europa står over for.

| 1.2. | Vi oplever udbredelsen af en hybrid økonomi, hvor markedets traditionelle struktur udfordres af en lang række nye fremspirende modeller, som ændrer relationerne mellem producenter, distributører og forbrugere. |
| --- | --- |

1.2.

Vi oplever udbredelsen af en hybrid økonomi, hvor markedets traditionelle struktur udfordres af en lang række nye fremspirende modeller, som ændrer relationerne mellem producenter, distributører og forbrugere.

| 1.3. | Ud over økonomisk rentabilitet er der nogle af disse nye modeller såsom funktionel økonomi, deleøkonomi eller ansvarlig finansiering, der har — eller foregiver at have — til formål at imødegå andre store udfordringer af afgørende betydning for menneskene og planeten og for en bæredygtig udvikling, nemlig:






  — | social retfærdighed |
| --- | --- | --- |

1.3.

Ud over økonomisk rentabilitet er der nogle af disse nye modeller såsom funktionel økonomi, deleøkonomi eller ansvarlig finansiering, der har — eller foregiver at have — til formål at imødegå andre store udfordringer af afgørende betydning for menneskene og planeten og for en bæredygtig udvikling, nemlig:

—

social retfærdighed

| — | deltagelsesbaseret styring |
| --- | --- |

—

deltagelsesbaseret styring

| — | bevarelse af ressourcer og naturkapital. |
| --- | --- |

—

bevarelse af ressourcer og naturkapital.

| 1.4. | En støtte til disse innovatører vil for Den Europæiske Union (EU) være en lejlighed til at blive førende inden for innovative økonomiske modeller, som knytter økonomisk velstand, social beskyttelse af høj kvalitet og miljømæssig bæredygtighed uløseligt sammen, og som kan blive et særkende for Europa. EU bør være ambitiøs på dette punkt. |
| --- | --- |

1.4.

En støtte til disse innovatører vil for Den Europæiske Union (EU) være en lejlighed til at blive førende inden for innovative økonomiske modeller, som knytter økonomisk velstand, social beskyttelse af høj kvalitet og miljømæssig bæredygtighed uløseligt sammen, og som kan blive et særkende for Europa. EU bør være ambitiøs på dette punkt.

| 1.5. | For at gøre dette muligt opstilles der i denne udtalelse følgende 10 anbefalinger: |
| --- | --- |

1.5.

For at gøre dette muligt opstilles der i denne udtalelse følgende 10 anbefalinger:

| 1.5.1. | Aktiviteterne i EU vedrørende bæredygtig økonomi bør koordineres bedre ved hjælp af en permanent struktur for den nye bæredygtige økonomi. En sådan struktur vil skulle udstyres med midler til evaluering og kommunikation for at følge dels udviklingen af nye økonomiske modeller med et potentiale til bæredygtig udvikling, dels gennemførelsen af anbefalingerne i nærværende udtalelse. En sådan struktur vil kunne fremme dialogen mellem de forskellige interessenter på europæisk plan. EØSU vil kunne bidrage til denne indsats ved at oprette et observatorium for den ny økonomi som allerede anbefalet i flere udtalelser. |
| --- | --- |

1.5.1.

Aktiviteterne i EU vedrørende bæredygtig økonomi bør koordineres bedre ved hjælp af en permanent struktur for den nye bæredygtige økonomi. En sådan struktur vil skulle udstyres med midler til evaluering og kommunikation for at følge dels udviklingen af nye økonomiske modeller med et potentiale til bæredygtig udvikling, dels gennemførelsen af anbefalingerne i nærværende udtalelse. En sådan struktur vil kunne fremme dialogen mellem de forskellige interessenter på europæisk plan. EØSU vil kunne bidrage til denne indsats ved at oprette et observatorium for den ny økonomi som allerede anbefalet i flere udtalelser.

| 1.5.2. | De offentlige myndigheder i EU bør støtte forskningen, især ansvarlig forskning og innovation
   (1)
  , for at:






  — | opnå en bedre forståelse af den reelle bæredygtighedseffekt af de nye økonomiske modeller gennem hele deres livscyklus og fortsat undersøge, hvad der bremser udviklingen af nye modeller; |
| --- | --- | --- |

1.5.2.

—

opnå en bedre forståelse af den reelle bæredygtighedseffekt af de nye økonomiske modeller gennem hele deres livscyklus og fortsat undersøge, hvad der bremser udviklingen af nye modeller;

| — | udvikle indikatorer for at overvåge disse nye økonomiske modeller og øge deres synlighed. |
| --- | --- |

—

udvikle indikatorer for at overvåge disse nye økonomiske modeller og øge deres synlighed.

| 1.5.3. | Det er nødvendigt at sikre, at de nye modeller fuldt ud opfylder bæredygtighedskriterierne. I dække af den nye bæredygtige økonomis koncepter er nogle aktører ved at udvikle modeller, som ikke nødvendigvis er helt igennem bæredygtige. Kommissionen bør ikke kun se på mulighederne, men også på de risici og forskellige former for misbrug, der kan være forbundet med visse nye økonomiske modeller, især i forhold til sociale spørgsmål, arbejdslovgivning og illoyal skattekonkurrence. |
| --- | --- |

1.5.3.

Det er nødvendigt at sikre, at de nye modeller fuldt ud opfylder bæredygtighedskriterierne. I dække af den nye bæredygtige økonomis koncepter er nogle aktører ved at udvikle modeller, som ikke nødvendigvis er helt igennem bæredygtige. Kommissionen bør ikke kun se på mulighederne, men også på de risici og forskellige former for misbrug, der kan være forbundet med visse nye økonomiske modeller, især i forhold til sociale spørgsmål, arbejdslovgivning og illoyal skattekonkurrence.

| 1.5.4. | EU bør tilskynde til og støtte uddannelse, erhvervsuddannelse og information for at give alle markedsaktører et bedre kendskab til de nye bæredygtige økonomiske modeller og til den rolle, som bæredygtig finansiering spiller. Det må gøres klart, at det er muligt at forlige bæredygtighedshensyn og økonomisk rentabilitet, men at dette kan være forbundet med konflikter og kræve afvejninger. |
| --- | --- |

1.5.4.

EU bør tilskynde til og støtte uddannelse, erhvervsuddannelse og information for at give alle markedsaktører et bedre kendskab til de nye bæredygtige økonomiske modeller og til den rolle, som bæredygtig finansiering spiller. Det må gøres klart, at det er muligt at forlige bæredygtighedshensyn og økonomisk rentabilitet, men at dette kan være forbundet med konflikter og kræve afvejninger.

| 1.5.5. | Kommissionen bør analysere og supplere (men ikke erstatte) private initiativer til udveksling af god praksis og erfaringer mellem innovatører via netværk, onlineplatforme, konferencer osv. EØSU støtter allerede sådanne initiativer ved sammen med Kommissionen at forvalte en ny platform for den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

1.5.5.

Kommissionen bør analysere og supplere (men ikke erstatte) private initiativer til udveksling af god praksis og erfaringer mellem innovatører via netværk, onlineplatforme, konferencer osv. EØSU støtter allerede sådanne initiativer ved sammen med Kommissionen at forvalte en ny platform for den cirkulære økonomi.

| 1.5.6. | EU's offentlige myndigheder bør sikre sig, at initiativtagerne til ægte bæredygtige økonomiske modeller har adgang til finansiering i de første faser af deres udvikling og i tiden derefter. Der er brug for redskaber og definitioner for at give dem privilegeret adgang til ordninger med offentlig finansiering og/eller for at give dem lettere adgang til finansiering fra socialt ansvarlige investorer. |
| --- | --- |

1.5.6.

EU's offentlige myndigheder bør sikre sig, at initiativtagerne til ægte bæredygtige økonomiske modeller har adgang til finansiering i de første faser af deres udvikling og i tiden derefter. Der er brug for redskaber og definitioner for at give dem privilegeret adgang til ordninger med offentlig finansiering og/eller for at give dem lettere adgang til finansiering fra socialt ansvarlige investorer.

| 1.5.7. | Kommissionen kunne fremme afprøvning af nye modeller via en fond til finansiering af innovation, der er forbeholdt bæredygtige modeller og åben over for offentlig-private partnerskaber. I denne forbindelse anbefaler EØSU, at der gennemføres pilotprojekter, som kan skabe en fælles værdi og indgå i den nye økonomis netværk. |
| --- | --- |

1.5.7.

Kommissionen kunne fremme afprøvning af nye modeller via en fond til finansiering af innovation, der er forbeholdt bæredygtige modeller og åben over for offentlig-private partnerskaber. I denne forbindelse anbefaler EØSU, at der gennemføres pilotprojekter, som kan skabe en fælles værdi og indgå i den nye økonomis netværk.

| 1.5.8. | EU's offentlige myndigheder bør inddrage initiativtagerne til disse nye bæredygtige økonomiske modeller i EU's eksisterende sektorpolitikker for at give dem mere synlighed og skabe en løftestangseffekt, som kan fremme deres udbredelse. I den mobilitetspakke, der er under udarbejdelse, kunne det således være interessant at støtte de nye modeller for samkørsel/bildeling, så de kan blive et supplement til udbuddet af offentlig transport. |
| --- | --- |

1.5.8.

EU's offentlige myndigheder bør inddrage initiativtagerne til disse nye bæredygtige økonomiske modeller i EU's eksisterende sektorpolitikker for at give dem mere synlighed og skabe en løftestangseffekt, som kan fremme deres udbredelse. I den mobilitetspakke, der er under udarbejdelse, kunne det således være interessant at støtte de nye modeller for samkørsel/bildeling, så de kan blive et supplement til udbuddet af offentlig transport.

| 1.5.9. | Generelt bør EU fastlægge politiske, skattemæssige og retlige rammer for at understøtte udbredelsen af disse nye bæredygtige modeller i stor skala, og desuden:






  — | nedbryde barriererne mellem forskellige politikområder og udforme en klar vision, der betragter bæredygtigheden som hjørnestenen i moderniseringen af den europæiske sociale og økonomiske model; |
| --- | --- | --- |

1.5.9.

—

nedbryde barriererne mellem forskellige politikområder og udforme en klar vision, der betragter bæredygtigheden som hjørnestenen i moderniseringen af den europæiske sociale og økonomiske model;

| — | tilskynde til medtagelse af sociale og miljømæssige eksterne virkninger i det økonomiske grundlag og få medlemsstaterne til at gå over til miljøvenlig beskatning. Så længe disse eksterne virkninger ikke indregnes i prisen, vil den lineære økonomis produkter og tjenester fortsat dominere vores økonomi; |
| --- | --- |

—

tilskynde til medtagelse af sociale og miljømæssige eksterne virkninger i det økonomiske grundlag og få medlemsstaterne til at gå over til miljøvenlig beskatning. Så længe disse eksterne virkninger ikke indregnes i prisen, vil den lineære økonomis produkter og tjenester fortsat dominere vores økonomi;

| — | udvikle retlige rammer, der begunstiger bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug ved at styrke gennemsigtighed og ansvarlighed i såvel de nuværende som fremspirende økonomiske sektorer, for at der kan blive taget højde for sociale og miljømæssige virkninger gennem hele værdikæden. |
| --- | --- |

—

udvikle retlige rammer, der begunstiger bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug ved at styrke gennemsigtighed og ansvarlighed i såvel de nuværende som fremspirende økonomiske sektorer, for at der kan blive taget højde for sociale og miljømæssige virkninger gennem hele værdikæden.

| 1.5.10. | Det er nødvendigt at nytænke den måde, hvorpå finanssektoren fungerer, for at gøre den bæredygtig og give risikobegrebet et nyt indhold ved at indarbejde langsigtede miljømæssige, sociale og styringsmæssige udfordringer på mikro- og makroniveau. Alle aktører i den finansielle værdikæde (forbrugere, banker, investorer, tilsynsmyndigheder, regeringer) bør tage del i denne nytænkning. Det vil give mulighed for at afstemme investerings- og lånemarkedets resultater bedre med ansvarlige forbrugeres forventninger. EØSU foreslår, at der oprettes en platform (»hub«) for at give forbrugerne objektiv information og vejlede dem i disse spørgsmål. |
| --- | --- |

1.5.10.

Det er nødvendigt at nytænke den måde, hvorpå finanssektoren fungerer, for at gøre den bæredygtig og give risikobegrebet et nyt indhold ved at indarbejde langsigtede miljømæssige, sociale og styringsmæssige udfordringer på mikro- og makroniveau. Alle aktører i den finansielle værdikæde (forbrugere, banker, investorer, tilsynsmyndigheder, regeringer) bør tage del i denne nytænkning. Det vil give mulighed for at afstemme investerings- og lånemarkedets resultater bedre med ansvarlige forbrugeres forventninger. EØSU foreslår, at der oprettes en platform (»hub«) for at give forbrugerne objektiv information og vejlede dem i disse spørgsmål.

| 2. | Generelle bemærkninger: behovet for at give innovatører, som introducerer nye bæredygtige økonomiske modeller i Europa, favorable vilkår |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Der sættes i stadig højere grad spørgsmålstegn ved vor økonomiske models bæredygtighed — det vil sige dens evne til at imødekomme de nuværende generationers behov uden at bringe fremtidige generationers kapacitet til at dække deres egne behov i fare (2). |
| --- | --- |

2.1.

Der sættes i stadig højere grad spørgsmålstegn ved vor økonomiske models bæredygtighed — det vil sige dens evne til at imødekomme de nuværende generationers behov uden at bringe fremtidige generationers kapacitet til at dække deres egne behov i fare (2).

| 2.2. | På det økonomiske plan er den massearbejdsløshed, der stadig findes i nogle lande, et udslag af de hindringer, der opstår for nogle befolkningsgruppers adgang til et arbejdsmarked i hastig udvikling. Den faldende købekraft og svage vækst i nogle lande rejser spørgsmålet om, hvad formålene med vor økonomiske model bør være. |
| --- | --- |

2.2.

På det økonomiske plan er den massearbejdsløshed, der stadig findes i nogle lande, et udslag af de hindringer, der opstår for nogle befolkningsgruppers adgang til et arbejdsmarked i hastig udvikling. Den faldende købekraft og svage vækst i nogle lande rejser spørgsmålet om, hvad formålene med vor økonomiske model bør være.

| 2.3. | På det sociale plan rejser den stigende ulighed spørgsmålet om fordeling og ligelig adgang til ressourcerne (økonomiske og naturgivne). Det faktum, at en del af samfundet ikke har gavn af væksten, tvinger os til at tage vore styreformer op til revision og indføre en mere inkluderende og deltagelsesbaseret økonomisk model. |
| --- | --- |

2.3.

På det sociale plan rejser den stigende ulighed spørgsmålet om fordeling og ligelig adgang til ressourcerne (økonomiske og naturgivne). Det faktum, at en del af samfundet ikke har gavn af væksten, tvinger os til at tage vore styreformer op til revision og indføre en mere inkluderende og deltagelsesbaseret økonomisk model.

| 2.4. | På det miljømæssige plan er vor afhængighed af energikilder med høje CO2-emissioner blevet problematisk på grund af risiciene ved klimaændringerne. Vore lineære produktions- og forbrugsmodeller fører til rovdrift på naturressourcerne og gør indhug i biodiversiteten. Den forurening, som vore økonomiske aktiviteter medfører, har konsekvenser for miljøet og for borgernes velfærd. |
| --- | --- |

2.4.

På det miljømæssige plan er vor afhængighed af energikilder med høje CO2-emissioner blevet problematisk på grund af risiciene ved klimaændringerne. Vore lineære produktions- og forbrugsmodeller fører til rovdrift på naturressourcerne og gør indhug i biodiversiteten. Den forurening, som vore økonomiske aktiviteter medfører, har konsekvenser for miljøet og for borgernes velfærd.

| 2.5. | Dette er baggrunden for, at den nuværende økonomiske model har fået modspil af »nye økonomiske modeller«, som en lang række innovatører står bag. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Disse nye modeller, som kan gøre brug af de nye og især digitale teknologier, ændrer relationerne mellem producenterne, distributørerne og forbrugerne, som undertiden bliver »prosumenter«. De vender op og ned på traditionelle begreber såsom ansatte ved at tilbyde mere fleksible beskæftigelsesformer, hvor ansatte er medejere. Selvom de betegnes som »nye«, kan de i virkeligheden vise sig at være en genoptagelse af gamle praksisser. |
| --- | --- |

2.5.1.

Disse nye modeller, som kan gøre brug af de nye og især digitale teknologier, ændrer relationerne mellem producenterne, distributørerne og forbrugerne, som undertiden bliver »prosumenter«. De vender op og ned på traditionelle begreber såsom ansatte ved at tilbyde mere fleksible beskæftigelsesformer, hvor ansatte er medejere. Selvom de betegnes som »nye«, kan de i virkeligheden vise sig at være en genoptagelse af gamle praksisser.

| 2.5.2. | Denne udtalelse omhandler alle de nye bæredygtige økonomiske modeller, som udover at tilstræbe økonomisk rentabilitet har — eller foregiver at have — til formål at tage fat på andre vigtige udfordringer for den bæredygtige udvikling, som er:






  — | social retfærdighed (respekt for den menneskelige værdighed, udvidet adgang til varer og tjenesteydelser, ligelig fordeling af ressourcerne, retfærdige priser, solidaritet); |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Denne udtalelse omhandler alle de nye bæredygtige økonomiske modeller, som udover at tilstræbe økonomisk rentabilitet har — eller foregiver at have — til formål at tage fat på andre vigtige udfordringer for den bæredygtige udvikling, som er:

—

social retfærdighed (respekt for den menneskelige værdighed, udvidet adgang til varer og tjenesteydelser, ligelig fordeling af ressourcerne, retfærdige priser, solidaritet);

| — | deltagelsesbaseret styring (større inddragelse af de ansatte og forbrugerne i virksomhedens drift og strategiske kurs, en form for produktion og forbrug, som er mere i samklang med befolkningens reelle behov og de lokale forhold); |
| --- | --- |

—

deltagelsesbaseret styring (større inddragelse af de ansatte og forbrugerne i virksomhedens drift og strategiske kurs, en form for produktion og forbrug, som er mere i samklang med befolkningens reelle behov og de lokale forhold);

| — | bevarelse af ressourcer og naturkapital (afkobling af økonomisk fremgang og ressourceforbrug, integration af miljønegative eksterne virkninger). |
| --- | --- |

—

bevarelse af ressourcer og naturkapital (afkobling af økonomisk fremgang og ressourceforbrug, integration af miljønegative eksterne virkninger).

| 2.5.3. | De innovative iværksættere, som i dag introducerer nye økonomiske modeller, der anses for at være mere bæredygtige, grupperer sig under mange forskellige begreber såsom cirkulær økonomi, funktionalitetsøkonomi, deleøkonomi, økonomi for almenvellet, ansvarlig finansiering. De føjer sig til et allerede struktureret økosystem af iværksættere, nemlig den sociale økonomi, hvor vægten lægges på god forvaltning og social og miljømæssig nytteværdi. Den sociale økonomi kan ikke anses for at være en »ny« økonomisk »bæredygtig« model, men den er dog i gang med at forny sig under indtryk af disse innovatører. Selv om disse nye modeller ikke altid forfølger de samme mål (nogle fokuserer på miljøaspekter, andre på sociale aspekter), tilstræber de alle en produktion med forskellige nytteværdier (økonomisk, social, miljømæssig) og bør derfor ikke behandles ud fra en silotilgang. |
| --- | --- |

2.5.3.

De innovative iværksættere, som i dag introducerer nye økonomiske modeller, der anses for at være mere bæredygtige, grupperer sig under mange forskellige begreber såsom cirkulær økonomi, funktionalitetsøkonomi, deleøkonomi, økonomi for almenvellet, ansvarlig finansiering. De føjer sig til et allerede struktureret økosystem af iværksættere, nemlig den sociale økonomi, hvor vægten lægges på god forvaltning og social og miljømæssig nytteværdi. Den sociale økonomi kan ikke anses for at være en »ny« økonomisk »bæredygtig« model, men den er dog i gang med at forny sig under indtryk af disse innovatører. Selv om disse nye modeller ikke altid forfølger de samme mål (nogle fokuserer på miljøaspekter, andre på sociale aspekter), tilstræber de alle en produktion med forskellige nytteværdier (økonomisk, social, miljømæssig) og bør derfor ikke behandles ud fra en silotilgang.

| 2.6. | For EU er dette en chance for at gå i spidsen med en bæredygtig økonomisk model, som bør gribes. Den europæiske økonomiske model bør vedblive med at genopfinde sig selv med det mål at inddrage de langsigtede udfordringer og knytte begreberne økonomisk fremgang og bæredygtighed uløseligt sammen. |
| --- | --- |

2.6.

For EU er dette en chance for at gå i spidsen med en bæredygtig økonomisk model, som bør gribes. Den europæiske økonomiske model bør vedblive med at genopfinde sig selv med det mål at inddrage de langsigtede udfordringer og knytte begreberne økonomisk fremgang og bæredygtighed uløseligt sammen.

| 2.6.1. | Forbrugerne i Europa bliver stadig mere bevidste om de sociale og miljømæssige konsekvenser af deres forbrug. Fremkomsten af »prosumenter«, især inden for bæredygtig energi, medvirker også til at udvikle nye relationer i værdikæden og mellem de forskellige aktører: producenter, distributører og forbrugere. Dette gælder også for markedsaktørerne. I finanssektoren, for eksempel, er risikobegrebet ved at blive bredere, så der tages højde for andre kriterier end de rent finansielle, især hvad angår værdiansættelsen af aktiver. Nogle porteføljeforvaltere forsøger således at sætte gang i en udvikling, hvor virksomhederne tilskyndes til at oplyse visse elementer af social og miljømæssig ansvarlighed, ud over hvad loven kræver. Denne udvikling, som endnu er meget marginal, bør føres videre og styrkes på grundlag af en reel ansvarliggørelse (3). Udvikling af bæredygtig finansiering er det bedste middel til at nyorientere det europæiske finansielle system, så vægten ikke længere lægges på stabilisering på kort sigt, men på indvirkningen på langt sigt. |
| --- | --- |

2.6.1.

Forbrugerne i Europa bliver stadig mere bevidste om de sociale og miljømæssige konsekvenser af deres forbrug. Fremkomsten af »prosumenter«, især inden for bæredygtig energi, medvirker også til at udvikle nye relationer i værdikæden og mellem de forskellige aktører: producenter, distributører og forbrugere. Dette gælder også for markedsaktørerne. I finanssektoren, for eksempel, er risikobegrebet ved at blive bredere, så der tages højde for andre kriterier end de rent finansielle, især hvad angår værdiansættelsen af aktiver. Nogle porteføljeforvaltere forsøger således at sætte gang i en udvikling, hvor virksomhederne tilskyndes til at oplyse visse elementer af social og miljømæssig ansvarlighed, ud over hvad loven kræver. Denne udvikling, som endnu er meget marginal, bør føres videre og styrkes på grundlag af en reel ansvarliggørelse (3). Udvikling af bæredygtig finansiering er det bedste middel til at nyorientere det europæiske finansielle system, så vægten ikke længere lægges på stabilisering på kort sigt, men på indvirkningen på langt sigt.

| 2.6.2. | Europa kan drage mange fordele af at blive førende inden for denne nye økonomi. |
| --- | --- |

2.6.2.

Europa kan drage mange fordele af at blive førende inden for denne nye økonomi.

| 2.6.3. | EU kan ved hjælp af disse nye modeller finde løsninger på konkrete problemer. Bildeling kan ved at forny vores transportformer fremme en mere inkluderende og miljøvenlig mobilitet. Virksomhedsmodeller, der har til formål at reintegrere vanskeligt stillede personer, bidrager til at forbedre adgangen til arbejdsmarkedet for en del af befolkningen. |
| --- | --- |

2.6.3.

EU kan ved hjælp af disse nye modeller finde løsninger på konkrete problemer. Bildeling kan ved at forny vores transportformer fremme en mere inkluderende og miljøvenlig mobilitet. Virksomhedsmodeller, der har til formål at reintegrere vanskeligt stillede personer, bidrager til at forbedre adgangen til arbejdsmarkedet for en del af befolkningen.

| 2.6.4. | EU har muligheden for at gøre denne bæredygtighed i den økonomiske model til en differentierende faktor, der kan blive et særkende for Europa. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | EU har midlerne til at udvikle europæiske topvirksomheder på disse områder. For nogle virksomheder er kombinationen af økonomisk rentabilitet og bæredygtighedskriterier i deres model ved at blive — eller udgør allerede — en reel komparativ fordel i kampen om nye markeder. |
| --- | --- |

2.6.5.

EU har midlerne til at udvikle europæiske topvirksomheder på disse områder. For nogle virksomheder er kombinationen af økonomisk rentabilitet og bæredygtighedskriterier i deres model ved at blive — eller udgør allerede — en reel komparativ fordel i kampen om nye markeder.

| 2.6.6. | Ved at lade begrebet bæredygtighed stå centralt i projektet om modernisering af EU's økonomi og politiske overvejelser kan medlemsstaterne — efter chokket fra Brexit — atter mobiliseres omkring et samlende projekt, der igen sætter mennesket i centrum. |
| --- | --- |

2.6.6.

Ved at lade begrebet bæredygtighed stå centralt i projektet om modernisering af EU's økonomi og politiske overvejelser kan medlemsstaterne — efter chokket fra Brexit — atter mobiliseres omkring et samlende projekt, der igen sætter mennesket i centrum.

| 3. | Det er en reel chance for EU, at der nu dukker nye modeller op, som tegner godt for bæredygtigheden, men en god forståelse af deres hastige udbredelse er dog nødvendig for at identificere og opmuntre de aktører, som driver denne nye udvikling. |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Den funktionelle økonomi, for eksempel, går ud på, at det ikke er selve varen, der er til salg, men brugen af den. Den individuelle forbruger køber ikke længere et køretøj, men en mobilitetsservice af en tjenesteyder. Set ud fra en bæredygtighedssynsvinkel giver overgangen fra ejerskab til brug a priori mulighed for: at tilskynde leverandørerne til at vedligeholde produkterne bedst muligt, til at forlænge deres levetid eller give dem et miljøvenligt design og genanvende dem; at dele brugen af ét og samme produkt mellem flere forbrugere og dermed gøre mere intensiv brug af produkter, der allerede er produceret og undertiden underudnyttes; at tilbyde priser for adgang til disse goder, som ligger lavere end prisen for at eje dem. |
| --- | --- |

3.1.

Den funktionelle økonomi, for eksempel, går ud på, at det ikke er selve varen, der er til salg, men brugen af den. Den individuelle forbruger køber ikke længere et køretøj, men en mobilitetsservice af en tjenesteyder. Set ud fra en bæredygtighedssynsvinkel giver overgangen fra ejerskab til brug a priori mulighed for: at tilskynde leverandørerne til at vedligeholde produkterne bedst muligt, til at forlænge deres levetid eller give dem et miljøvenligt design og genanvende dem; at dele brugen af ét og samme produkt mellem flere forbrugere og dermed gøre mere intensiv brug af produkter, der allerede er produceret og undertiden underudnyttes; at tilbyde priser for adgang til disse goder, som ligger lavere end prisen for at eje dem.

| 3.2. | Deleøkonomi er et begreb, hvis definition endnu ikke er konsolideret (4). Det betegner generelt iværksættere, som udvikler digitale platforme, der giver privatpersoner mulighed for at udveksle varer eller tjenester: samkørsel, udlejning af goder, køb af brugte varer, långivning, donation osv. Men denne definition er meget omstridt: for nogle bør den også omfatte peer-to-peer-udveksling, som ikke er baseret på digitale platforme, mens andre medtager virksomheder, der udlejer goder, som de forbliver ejere af, mens atter andre udelukker ethvert initiativ taget af profitorienterede virksomheder fra denne definition. |
| --- | --- |

3.2.

Deleøkonomi er et begreb, hvis definition endnu ikke er konsolideret (4). Det betegner generelt iværksættere, som udvikler digitale platforme, der giver privatpersoner mulighed for at udveksle varer eller tjenester: samkørsel, udlejning af goder, køb af brugte varer, långivning, donation osv. Men denne definition er meget omstridt: for nogle bør den også omfatte peer-to-peer-udveksling, som ikke er baseret på digitale platforme, mens andre medtager virksomheder, der udlejer goder, som de forbliver ejere af, mens atter andre udelukker ethvert initiativ taget af profitorienterede virksomheder fra denne definition.

| 3.3. | Den cirkulære økonomi har udviklet sig som en reaktion imod den lineære model (5). Den bygger på skabelsen af positive værdikredsløb, som leder udtjente produkter eller materialer tilbage i produktionskredsløbet. I den ideelle cirkulære model gives produkterne et miljøvenligt design; de produceres med anvendelse af vedvarende ressourcer eller af genindvundne materialer eller affald fra andre sektorer; de genanvendes, repareres, »opgraderes«, og til sidst genvindes materialerne. Fordelene ved den cirkulære økonomi er: reduktion af risici, færre omkostninger, merværdi, forbrugerloyalitet og medarbejdermotivation. |
| --- | --- |

3.3.

Den cirkulære økonomi har udviklet sig som en reaktion imod den lineære model (5). Den bygger på skabelsen af positive værdikredsløb, som leder udtjente produkter eller materialer tilbage i produktionskredsløbet. I den ideelle cirkulære model gives produkterne et miljøvenligt design; de produceres med anvendelse af vedvarende ressourcer eller af genindvundne materialer eller affald fra andre sektorer; de genanvendes, repareres, »opgraderes«, og til sidst genvindes materialerne. Fordelene ved den cirkulære økonomi er: reduktion af risici, færre omkostninger, merværdi, forbrugerloyalitet og medarbejdermotivation.

| 3.4. | De nye såkaldt bæredygtige økonomiske modeller er ikke begrænset til de tre ovennævnte begreber. Men disse begreber giver ikke desto mindre lejlighed til at understrege den upræcise karakter af visse betegnelser, der anvendes til at beskrive de nye økonomiske modeller. Det fremgår også af debatten om afgrænsningen af begrebet deleøkonomi eller det nærliggende begreb samarbejdsøkonomi. Nogle begreber kan også overlappe hinanden, og den funktionelle økonomi og deleøkonomien kan således betragtes som en fase i den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

3.4.

De nye såkaldt bæredygtige økonomiske modeller er ikke begrænset til de tre ovennævnte begreber. Men disse begreber giver ikke desto mindre lejlighed til at understrege den upræcise karakter af visse betegnelser, der anvendes til at beskrive de nye økonomiske modeller. Det fremgår også af debatten om afgrænsningen af begrebet deleøkonomi eller det nærliggende begreb samarbejdsøkonomi. Nogle begreber kan også overlappe hinanden, og den funktionelle økonomi og deleøkonomien kan således betragtes som en fase i den cirkulære økonomi.

| 3.5. | Det skal også fremhæves, at de iværksættere, der udvikler disse nye økonomiske modeller, dækker et bredt spektrum: lige fra store virksomheder, der er i gang med at forny sig, og som »gør tilnærmelser« til nystartede virksomheder i jagten på en eksponentiel vækst, over sociale virksomheder, der kan henregnes til den sociale økonomi, til velgørenhedsorganisationer og borgerinitiativer. |
| --- | --- |

3.5.

Det skal også fremhæves, at de iværksættere, der udvikler disse nye økonomiske modeller, dækker et bredt spektrum: lige fra store virksomheder, der er i gang med at forny sig, og som »gør tilnærmelser« til nystartede virksomheder i jagten på en eksponentiel vækst, over sociale virksomheder, der kan henregnes til den sociale økonomi, til velgørenhedsorganisationer og borgerinitiativer.

| 3.6. | Endvidere er der — ved siden af iværksættere, som på én gang tilstræber at være økonomisk rentable og reagere på udfordringer vedrørende miljø, sociale spørgsmål eller styring, og som lægger hovedvægten på bæredygtigheden af deres projekt og evaluerer dets indvirkning med det mål at forbedre denne — andre iværksættere, der ikke deler denne »stræben« efter bæredygtighed. De vil først og fremmest være rentable og mener, at deres økonomiske model har positive eksterne virkninger for resten af samfundet uden at evaluere disse og søge at forbedre dem. |
| --- | --- |

3.6.

Endvidere er der — ved siden af iværksættere, som på én gang tilstræber at være økonomisk rentable og reagere på udfordringer vedrørende miljø, sociale spørgsmål eller styring, og som lægger hovedvægten på bæredygtigheden af deres projekt og evaluerer dets indvirkning med det mål at forbedre denne — andre iværksættere, der ikke deler denne »stræben« efter bæredygtighed. De vil først og fremmest være rentable og mener, at deres økonomiske model har positive eksterne virkninger for resten af samfundet uden at evaluere disse og søge at forbedre dem.

| 3.7. | Disse nye modeller har ikke nødvendigvis et mål om at være helt igennem bæredygtige. Virksomheder, der udvikler økonomiske modeller inspireret i den cirkulære økonomi, har tendens til at være mere fokuseret på miljøspørgsmål i deres projekt og til at spare mest muligt på ressourcerne. Dog er det nødvendigt, at det cirkulære alternativ fortsat er overkommeligt i pris og tilgængeligt for forbrugerne, hvis systemet også skal være socialt bæredygtigt. Selv om de produktionscyklusser, der skabes, kan være lokale — ved at satse på lokale ressourcer og arbejdspladser — er det ikke udelukket, at de anvendte ressourcer og genbrugsmaterialer transporteres over lange afstande. Tværtimod kan deleøkonomien have som sit primære mål at udvide kredsen af brugere, der har adgang til et gode, uden at have miljøambitioner. |
| --- | --- |

3.7.

Disse nye modeller har ikke nødvendigvis et mål om at være helt igennem bæredygtige. Virksomheder, der udvikler økonomiske modeller inspireret i den cirkulære økonomi, har tendens til at være mere fokuseret på miljøspørgsmål i deres projekt og til at spare mest muligt på ressourcerne. Dog er det nødvendigt, at det cirkulære alternativ fortsat er overkommeligt i pris og tilgængeligt for forbrugerne, hvis systemet også skal være socialt bæredygtigt. Selv om de produktionscyklusser, der skabes, kan være lokale — ved at satse på lokale ressourcer og arbejdspladser — er det ikke udelukket, at de anvendte ressourcer og genbrugsmaterialer transporteres over lange afstande. Tværtimod kan deleøkonomien have som sit primære mål at udvide kredsen af brugere, der har adgang til et gode, uden at have miljøambitioner.

| 3.8. | Det er i øvrigt vigtigt at holde sig for øje, at den reelle effekt af de nye såkaldt bæredygtige økonomiske modeller skal tages med et gran salt. Således er miljøfordelene ved deleøkonomiens platforme stadig til debat. Økobalancen for platforme, der giver privatpersoner mulighed for samkørsel med andre eller adgang til goder, som andre ejer, i stedet for selv at skulle købe et nyt, er ofte mere kompliceret end som så (6). Eksempelvis er samkørsel over længere afstande ofte et alternativ, der vælges i stedet for toget, snarere end et alternativ til kørsel i egen privatbil. Endvidere køber folk adgang til andres goder ikke for at reducere deres egne indkøb af nye goder, men for at øge deres forbrug. Mere generelt er overgangen fra ejerskab til brug ikke i sig selv tilstrækkelig til at sikre et mindre miljøaftryk af forbruget og færre omkostninger for forbrugerne. Således har de virksomheder, der udlejer smartphones i stedet for at sælge dem, en tendens til at tilbyde deres brugere en hurtigere udskiftning af produkterne uden nødvendigvis at indføre en genvindings- eller genbrugsordning. |
| --- | --- |

3.8.

Det er i øvrigt vigtigt at holde sig for øje, at den reelle effekt af de nye såkaldt bæredygtige økonomiske modeller skal tages med et gran salt. Således er miljøfordelene ved deleøkonomiens platforme stadig til debat. Økobalancen for platforme, der giver privatpersoner mulighed for samkørsel med andre eller adgang til goder, som andre ejer, i stedet for selv at skulle købe et nyt, er ofte mere kompliceret end som så (6). Eksempelvis er samkørsel over længere afstande ofte et alternativ, der vælges i stedet for toget, snarere end et alternativ til kørsel i egen privatbil. Endvidere køber folk adgang til andres goder ikke for at reducere deres egne indkøb af nye goder, men for at øge deres forbrug. Mere generelt er overgangen fra ejerskab til brug ikke i sig selv tilstrækkelig til at sikre et mindre miljøaftryk af forbruget og færre omkostninger for forbrugerne. Således har de virksomheder, der udlejer smartphones i stedet for at sælge dem, en tendens til at tilbyde deres brugere en hurtigere udskiftning af produkterne uden nødvendigvis at indføre en genvindings- eller genbrugsordning.

| 3.9. | Det skal endvidere bemærkes, at deleøkonomien rejser vigtige spørgsmål på områderne monopolisering, beskyttelse af personoplysninger, arbejdsret, beskatning af handel og vedrørende konkurrence med traditionelle økonomiske modeller, hvilket der ses eksempler på i debatten om platforme for privat indkvartering. |
| --- | --- |

3.9.

Det skal endvidere bemærkes, at deleøkonomien rejser vigtige spørgsmål på områderne monopolisering, beskyttelse af personoplysninger, arbejdsret, beskatning af handel og vedrørende konkurrence med traditionelle økonomiske modeller, hvilket der ses eksempler på i debatten om platforme for privat indkvartering.

| 3.10. | De offentlige myndigheder i EU bør støtte de innovative iværksættere, der tager udgangspunkt i disse begreber, men de bør også forholde sig kritisk til deres intentioner og reelle effekt og være klar over, at disse iværksættere udgør en meget heterogen gruppe, og at de begreber, de skilter med, ikke er præcist definerede. |
| --- | --- |

3.10.

De offentlige myndigheder i EU bør støtte de innovative iværksættere, der tager udgangspunkt i disse begreber, men de bør også forholde sig kritisk til deres intentioner og reelle effekt og være klar over, at disse iværksættere udgør en meget heterogen gruppe, og at de begreber, de skilter med, ikke er præcist definerede.

| 4. | Som det sidste punkt i denne udtalelse følger en liste over de vigtigste »løftestænger«, der kan give EU mulighed for at tilskynde til at udbrede disse nye modeller og deres bæredygtighed. |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | For det første må der gøres status over de initiativer, der allerede er taget på europæisk plan for at støtte disse nye økonomiske modeller. Dette spørgsmål optager allerede offentlige beslutningstagere i medlemsstaterne og på EU-plan. I EU er man således begyndt at følge deres udvikling og se nærmere på disse nye modellers reelle bidrag til bæredygtig udvikling samt overveje, hvilke offentlige tiltag der vil give mulighed for at støtte de modeller, der har den største effekt. |
| --- | --- |

4.1.

For det første må der gøres status over de initiativer, der allerede er taget på europæisk plan for at støtte disse nye økonomiske modeller. Dette spørgsmål optager allerede offentlige beslutningstagere i medlemsstaterne og på EU-plan. I EU er man således begyndt at følge deres udvikling og se nærmere på disse nye modellers reelle bidrag til bæredygtig udvikling samt overveje, hvilke offentlige tiltag der vil give mulighed for at støtte de modeller, der har den største effekt.

| 4.1.1. | Kommissionen har flere projekter i gang som led i meddelelsen om en intelligent, innovativ og bæredygtig industri, der omfatter vedtagelse af en samlet strategi for industriens konkurrenceevne med aktiv deltagelse af alle berørte parter og ansvarliggørelse af de enkelte borgere:






  — | rækken af foranstaltninger i pakken om cirkulær økonomi (7), der omfatter forslag til revision af affaldslovgivningen samt en detaljeret handlingsplan for den cirkulære økonomi med foranstaltninger, der er planlagt frem til 2018; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Kommissionen har flere projekter i gang som led i meddelelsen om en intelligent, innovativ og bæredygtig industri, der omfatter vedtagelse af en samlet strategi for industriens konkurrenceevne med aktiv deltagelse af alle berørte parter og ansvarliggørelse af de enkelte borgere:

—

rækken af foranstaltninger i pakken om cirkulær økonomi (7), der omfatter forslag til revision af affaldslovgivningen samt en detaljeret handlingsplan for den cirkulære økonomi med foranstaltninger, der er planlagt frem til 2018;

| — | en europæisk interessentplatform om cirkulær økonomi for at fremme udvekslingen og synligheden af bedste praksis mellem de berørte parter samt netværkssamarbejde mellem dem; |
| --- | --- |

—

en europæisk interessentplatform om cirkulær økonomi for at fremme udvekslingen og synligheden af bedste praksis mellem de berørte parter samt netværkssamarbejde mellem dem;

| — | en europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi (8) og onlineplatforme (9); |
| --- | --- |

—

en europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi (8) og onlineplatforme (9);

| — | undersøgelser af bæredygtighed i deleøkonomien og af industriel økologi; |
| --- | --- |

—

undersøgelser af bæredygtighed i deleøkonomien og af industriel økologi;

| — | udvikling af frivillige retningslinjer for udbud i forbindelse med offentlige indkøb; |
| --- | --- |

—

udvikling af frivillige retningslinjer for udbud i forbindelse med offentlige indkøb;

| — | udarbejdelsen i 2017 af anbefalinger fra en ekspertgruppe på højt niveau om bæredygtig finansiering med vejledning om, hvordan bæredygtig finansiering kan indarbejdes synligt i EU's strategi og i kapitalmarkedsunionen. |
| --- | --- |

—

udarbejdelsen i 2017 af anbefalinger fra en ekspertgruppe på højt niveau om bæredygtig finansiering med vejledning om, hvordan bæredygtig finansiering kan indarbejdes synligt i EU's strategi og i kapitalmarkedsunionen.

| 4.1.2. | EØSU har allerede vedtaget flere udtalelser om den funktionelle økonomi
   (10)
  , deleøkonomi eller dens søsterbegreb kollaborativ økonomi
   (11)
  , cirkulær økonomi
   (12)
  , innovation som en drivkraft for nye økonomiske modeller
   (13)
  og en økonomi for almenvellet
   (14). Disse udtalelser peger på:






  — | disse nye modellers potentiale for bæredygtighed og vigtigheden af en bedre analyse af deres reelle effekt; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

EØSU har allerede vedtaget flere udtalelser om den funktionelle økonomi
   (10)
  , deleøkonomi eller dens søsterbegreb kollaborativ økonomi
   (11)
  , cirkulær økonomi
   (12)
  , innovation som en drivkraft for nye økonomiske modeller
   (13)
  og en økonomi for almenvellet
   (14). Disse udtalelser peger på:

—

disse nye modellers potentiale for bæredygtighed og vigtigheden af en bedre analyse af deres reelle effekt;

| — | behovet for at give forrang til virksomheder, der reelt bygger på lokalt forankrede, kooperative, grønne og sociale modeller. |
| --- | --- |

—

behovet for at give forrang til virksomheder, der reelt bygger på lokalt forankrede, kooperative, grønne og sociale modeller.

| 4.2. | Denne udtalelse giver forslag til foranstaltninger, som de offentlige myndigheder kan iværksætte for at støtte udviklingen af virksomheder, der anvender økonomiske modeller, som både er nye og bæredygtige. Nedenfor anføres disse forslag til indsatsområder suppleret med andre ideer, der er fremkommet under høringerne i forbindelse med denne udtalelse. |
| --- | --- |

4.2.

Denne udtalelse giver forslag til foranstaltninger, som de offentlige myndigheder kan iværksætte for at støtte udviklingen af virksomheder, der anvender økonomiske modeller, som både er nye og bæredygtige. Nedenfor anføres disse forslag til indsatsområder suppleret med andre ideer, der er fremkommet under høringerne i forbindelse med denne udtalelse.

| 4.2.1. | For det første må der oprettes en permanent struktur for nye økonomiske modeller med et bæredygtighedspotentiale, som skal have til opgave at følge deres udvikling og gennemførelsen af anbefalingerne i denne udtalelse. Denne struktur bør inddrage de europæiske institutioner, i første række Kommissionen og EØSU, sammenslutninger af innovative virksomheder, fagforeninger, interessentorganisationer og forskere. |
| --- | --- |

4.2.1.

For det første må der oprettes en permanent struktur for nye økonomiske modeller med et bæredygtighedspotentiale, som skal have til opgave at følge deres udvikling og gennemførelsen af anbefalingerne i denne udtalelse. Denne struktur bør inddrage de europæiske institutioner, i første række Kommissionen og EØSU, sammenslutninger af innovative virksomheder, fagforeninger, interessentorganisationer og forskere.

| 4.2.2. | Derefter gælder det for de europæiske offentlige myndigheder om at bidrage til en bedre forståelse og en bedre overvågning af udviklingen på dette område. |
| --- | --- |

4.2.2.

Derefter gælder det for de europæiske offentlige myndigheder om at bidrage til en bedre forståelse og en bedre overvågning af udviklingen på dette område.

| 4.2.2.1. | I denne henseende kunne Kommissionen forhøje sit bidrag til forskningen, især den ansvarlige forskning, for at nå frem til en bedre forståelse af de nye økonomiske modellers reelle sociale og miljømæssige virkninger og af hindringerne for deres udvikling. Dette ville også gøre det muligt at få styr på en række begreber. Dette arbejde bør udføres i samarbejde med alle parter, der medvirker i forsknings- og innovationsprocessen, så der tages udgangspunkt i deres erfaringer. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

I denne henseende kunne Kommissionen forhøje sit bidrag til forskningen, især den ansvarlige forskning, for at nå frem til en bedre forståelse af de nye økonomiske modellers reelle sociale og miljømæssige virkninger og af hindringerne for deres udvikling. Dette ville også gøre det muligt at få styr på en række begreber. Dette arbejde bør udføres i samarbejde med alle parter, der medvirker i forsknings- og innovationsprocessen, så der tages udgangspunkt i deres erfaringer.

| 4.2.2.2. | På EU-plan med Eurostat og i medlemsstaterne med deres respektive statistiske organer er det vigtigt at udvikle indikatorer og statistikker for at følge disse nye økonomiske modellers udvikling og gøre dem mere synlige. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

På EU-plan med Eurostat og i medlemsstaterne med deres respektive statistiske organer er det vigtigt at udvikle indikatorer og statistikker for at følge disse nye økonomiske modellers udvikling og gøre dem mere synlige.

| 4.2.2.3. | For at sætte skub i udviklingen af disse nye økonomiske modeller er det vigtigt at tilskynde de berørte parter til at deltage i kurser for at få et bedre kendskab til disse modeller og gøre dem mere synlige. I dag udgør de nye bæredygtige økonomiske modeller stadig kun en lille del af den europæiske økonomi. De støder ofte mod vanetænkning og veletablerede mekanismer samt manglende kendskab til de udfordringer, de er oppe imod. Det vil derfor være nyttigt at udvikle kurser:






  — | for offentlige beslutningstagere og deres forvaltninger, så de bliver i stand til at udarbejde udbud, der kan tiltrække virksomheder baseret på nye bæredygtige økonomiske modeller; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3.

For at sætte skub i udviklingen af disse nye økonomiske modeller er det vigtigt at tilskynde de berørte parter til at deltage i kurser for at få et bedre kendskab til disse modeller og gøre dem mere synlige. I dag udgør de nye bæredygtige økonomiske modeller stadig kun en lille del af den europæiske økonomi. De støder ofte mod vanetænkning og veletablerede mekanismer samt manglende kendskab til de udfordringer, de er oppe imod. Det vil derfor være nyttigt at udvikle kurser:

—

for offentlige beslutningstagere og deres forvaltninger, så de bliver i stand til at udarbejde udbud, der kan tiltrække virksomheder baseret på nye bæredygtige økonomiske modeller;

| — | for innovative virksomheder ved at tilskynde væksthuse til at tilbyde kurser med fokus på bæredygtighed, for eksempel om genanvendelse af goder; |
| --- | --- |

—

for innovative virksomheder ved at tilskynde væksthuse til at tilbyde kurser med fokus på bæredygtighed, for eksempel om genanvendelse af goder;

| — | for alle virksomheder og navnlig SMV'er for at øge deres interesse for innovative og bæredygtige økonomiske modeller; |
| --- | --- |

—

for alle virksomheder og navnlig SMV'er for at øge deres interesse for innovative og bæredygtige økonomiske modeller;

| — | for arbejdstagere og beskæftigede i erhvervssektorer, der er under forandring/omstilling, for at hjælpe dem med at erhverve de kompetencer, som de nye økonomiske modeller og bæredygtighedsudfordringerne har gjort nødvendige; |
| --- | --- |

—

for arbejdstagere og beskæftigede i erhvervssektorer, der er under forandring/omstilling, for at hjælpe dem med at erhverve de kompetencer, som de nye økonomiske modeller og bæredygtighedsudfordringerne har gjort nødvendige;

| — | for forbrugerne og borgerne i almindelighed gennem et program for oplysning om disse nye økonomiske modeller og deres produkter. |
| --- | --- |

—

for forbrugerne og borgerne i almindelighed gennem et program for oplysning om disse nye økonomiske modeller og deres produkter.

| 4.2.3. | Ud over overvågning og en bedre forståelse af disse modeller er det nødvendigt at tage andre løftestænger i anvendelse: |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Det er et absolut nødvendigt skridt at fremme udvekslingen af god praksis og erfaringer mellem innovatører — og med forskersamfundet — via internetplatforme og netværk. For visse nye økonomiske modellers vedkommende er der allerede iværksæt private initiativer. Kommissionen bør undersøge, hvordan den kan støtte og supplere disse initiativer uden at erstatte dem med andre, og engagere sig for at få en bedre forståelse af disse innovationer og indgå i en dialog med innovatørerne. For andre økonomiske modellers vedkommende skorter det på initiativer, især på grund af mangel på menneskelige og finansielle ressourcer. Kommissionen bør støtte dem mere konsekvent og engagere sig. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Det er et absolut nødvendigt skridt at fremme udvekslingen af god praksis og erfaringer mellem innovatører — og med forskersamfundet — via internetplatforme og netværk. For visse nye økonomiske modellers vedkommende er der allerede iværksæt private initiativer. Kommissionen bør undersøge, hvordan den kan støtte og supplere disse initiativer uden at erstatte dem med andre, og engagere sig for at få en bedre forståelse af disse innovationer og indgå i en dialog med innovatørerne. For andre økonomiske modellers vedkommende skorter det på initiativer, især på grund af mangel på menneskelige og finansielle ressourcer. Kommissionen bør støtte dem mere konsekvent og engagere sig.

| 4.2.3.2. | Det bør også være en opgave for disse netværk at gøre det nemmere for innovatørerne at få adgang til EU's støttemekanismer, som de er berettigede til. De virksomheder, der introducerer nye bæredygtige økonomiske modeller, er ofte SMV'er, som giver udtryk for, at de har vanskeligt ved at forstå EU's komplicerede procedurer. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Det bør også være en opgave for disse netværk at gøre det nemmere for innovatørerne at få adgang til EU's støttemekanismer, som de er berettigede til. De virksomheder, der introducerer nye bæredygtige økonomiske modeller, er ofte SMV'er, som giver udtryk for, at de har vanskeligt ved at forstå EU's komplicerede procedurer.

| 4.2.3.3. | Kommissionen kan fremme adgangen til finansiering for bæredygtige økonomiske modeller via udbud specifikt rettet mod innovation. Den bør også sørge for, at reglerne for offentlige udbud ikke udgør en uforholdsmæssig stor hindring for initiativtagerne til nye bæredygtige økonomiske modeller, og overveje en undtagelsesordning for at beskytte dem mod en konkurrence, som de umuligt kan klare sig i. Endvidere er de traditionelle investorer i innovation — private såvel som offentlige — ikke fortrolige med disse nye modeller og derfor tilbageholdende med at støtte dem. De har heller ikke øje for deres sociale og miljømæssige fordele. Kommissionen bør nærmere undersøge, hvilke vanskeligheder der rejser sig for finansieringen af nye bæredygtige økonomiske modeller, og udarbejde anbefalinger til, hvordan de kan overvindes. Den kunne også tage de nye alternative penge (virtuelle, sociale) og den rolle, som disse ville kunne spille i støtten til disse modeller, med i sine overvejelser. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Kommissionen kan fremme adgangen til finansiering for bæredygtige økonomiske modeller via udbud specifikt rettet mod innovation. Den bør også sørge for, at reglerne for offentlige udbud ikke udgør en uforholdsmæssig stor hindring for initiativtagerne til nye bæredygtige økonomiske modeller, og overveje en undtagelsesordning for at beskytte dem mod en konkurrence, som de umuligt kan klare sig i. Endvidere er de traditionelle investorer i innovation — private såvel som offentlige — ikke fortrolige med disse nye modeller og derfor tilbageholdende med at støtte dem. De har heller ikke øje for deres sociale og miljømæssige fordele. Kommissionen bør nærmere undersøge, hvilke vanskeligheder der rejser sig for finansieringen af nye bæredygtige økonomiske modeller, og udarbejde anbefalinger til, hvordan de kan overvindes. Den kunne også tage de nye alternative penge (virtuelle, sociale) og den rolle, som disse ville kunne spille i støtten til disse modeller, med i sine overvejelser.

| 4.2.3.4. | De nye bæredygtige økonomiske modeller har brug for at eksperimentere for at kunne udvikle sig. I nogle tilfælde — såsom inden for mobilitet og industriel økologi — må disse eksperimenter gennemføres i partnerskab med de offentlige myndigheder. Kommissionen kan tilskynde til afprøvning af nye modeller gennem en fond til finansiering af innovation, der er forbeholdt bæredygtige modeller og åben for offentlig-private partnerskaber. Kommissionen bør navnlig sikre sig, at disse eksperimenter også er tilgængelige for landdistrikter og bynære områder og ikke kun for store bycentre. |
| --- | --- |

4.2.3.4.

De nye bæredygtige økonomiske modeller har brug for at eksperimentere for at kunne udvikle sig. I nogle tilfælde — såsom inden for mobilitet og industriel økologi — må disse eksperimenter gennemføres i partnerskab med de offentlige myndigheder. Kommissionen kan tilskynde til afprøvning af nye modeller gennem en fond til finansiering af innovation, der er forbeholdt bæredygtige modeller og åben for offentlig-private partnerskaber. Kommissionen bør navnlig sikre sig, at disse eksperimenter også er tilgængelige for landdistrikter og bynære områder og ikke kun for store bycentre.

| 4.2.3.5. | Med de indhøstede erfaringer skulle det være muligt at identificere nye reguleringsbehov samt standarder og regler, der blokerer for fremkomsten af visse innovative og bæredygtige modeller. Disse standarder og regler bør gøres mere forenelige med innovation, således som det er sket med procedurerne for godkendelse af nye produkter og tjenester i byggesektoren. De fleste af de virksomheder, der står bag disse nye økonomiske modeller, er SMV'er, som ikke altid har ressourcer til at klare den arbejdsbyrde, som standarderne bringer med sig. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Med de indhøstede erfaringer skulle det være muligt at identificere nye reguleringsbehov samt standarder og regler, der blokerer for fremkomsten af visse innovative og bæredygtige modeller. Disse standarder og regler bør gøres mere forenelige med innovation, således som det er sket med procedurerne for godkendelse af nye produkter og tjenester i byggesektoren. De fleste af de virksomheder, der står bag disse nye økonomiske modeller, er SMV'er, som ikke altid har ressourcer til at klare den arbejdsbyrde, som standarderne bringer med sig.

| 4.2.3.6. | Medtagelse af de nye modeller i EU's sektorpolitikker kan ligeledes fungere som en vigtig løftestang, der kan fremme deres udvikling. De nye platforme for udveksling af goder mellem privatpersoner og virksomhederne i den funktionelle økonomi bør således betragtes som aktører i affaldsforebyggelsen og støttes inden for rammerne af EU's politikker til fremme af en cirkulær økonomi. Det drejer sig ikke om at lancere nye initiativer eller regler for bestemte sektorer, men om at lade de nye økonomiske modeller få indpas i den nye industristrategi (15) og i eksisterende sektorpolitikker. |
| --- | --- |

4.2.3.6.

Medtagelse af de nye modeller i EU's sektorpolitikker kan ligeledes fungere som en vigtig løftestang, der kan fremme deres udvikling. De nye platforme for udveksling af goder mellem privatpersoner og virksomhederne i den funktionelle økonomi bør således betragtes som aktører i affaldsforebyggelsen og støttes inden for rammerne af EU's politikker til fremme af en cirkulær økonomi. Det drejer sig ikke om at lancere nye initiativer eller regler for bestemte sektorer, men om at lade de nye økonomiske modeller få indpas i den nye industristrategi (15) og i eksisterende sektorpolitikker.

| 4.2.3.7. | Endelig bør Kommissionen tage højde for et potentielt misbrug af visse nye økonomiske modeller, især i forhold til sociale spørgsmål, arbejdslovgivning og illoyal skattekonkurrence. Hvad angår samarbejdsøkonomien bør EU videreføre sine bestræbelser på overvågning og harmonisering på EU-plan. |
| --- | --- |

4.2.3.7.

Endelig bør Kommissionen tage højde for et potentielt misbrug af visse nye økonomiske modeller, især i forhold til sociale spørgsmål, arbejdslovgivning og illoyal skattekonkurrence. Hvad angår samarbejdsøkonomien bør EU videreføre sine bestræbelser på overvågning og harmonisering på EU-plan.

| 4.2.4. | Overordnet set vil de nye økonomiske modeller kun kunne udvikle sig, hvis virksomhederne og iværksætterne er overbeviste om, at det er dét, der vil give økonomisk mening i EU i 2030 eller 2050. Derfor bør bæredygtighed betragtes som et tværgående mål for EU. EU's politiske, skattemæssige og retlige ramme bør skabe klare perspektiver for de økonomiske aktørers, de offentlige myndigheders og civilsamfundets indsats. På denne baggrund anbefaler nærværende udtalelse, at:






  — | nedbryde den politiske silotænkning på dette område ved at betragte bæredygtighed som et overordnet kriterium, der giver mulighed for at modernisere den europæiske økonomi. Det gælder om at rette EU's politik ind efter bæredygtighedskriterierne og indarbejde sidstnævnte i lovgivningen. Enhver ny regulering kunne således underkastes en strengere bæredygtighedstest. På det politiske plan bør EU udforme et stærkt budskab, der signalerer støtte til bæredygtig udvikling og viser, at EU har taget føringen. Dette forudsætter, at målene for bæredygtig udvikling omsættes til en ny Europa 2030-strategi, at der vedtages en kortliste over indikatorer for EU's resultater samt indikatorer, der går videre end BNP, og at de medtages i det europæiske semester; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Overordnet set vil de nye økonomiske modeller kun kunne udvikle sig, hvis virksomhederne og iværksætterne er overbeviste om, at det er dét, der vil give økonomisk mening i EU i 2030 eller 2050. Derfor bør bæredygtighed betragtes som et tværgående mål for EU. EU's politiske, skattemæssige og retlige ramme bør skabe klare perspektiver for de økonomiske aktørers, de offentlige myndigheders og civilsamfundets indsats. På denne baggrund anbefaler nærværende udtalelse, at:

—

nedbryde den politiske silotænkning på dette område ved at betragte bæredygtighed som et overordnet kriterium, der giver mulighed for at modernisere den europæiske økonomi. Det gælder om at rette EU's politik ind efter bæredygtighedskriterierne og indarbejde sidstnævnte i lovgivningen. Enhver ny regulering kunne således underkastes en strengere bæredygtighedstest. På det politiske plan bør EU udforme et stærkt budskab, der signalerer støtte til bæredygtig udvikling og viser, at EU har taget føringen. Dette forudsætter, at målene for bæredygtig udvikling omsættes til en ny Europa 2030-strategi, at der vedtages en kortliste over indikatorer for EU's resultater samt indikatorer, der går videre end BNP, og at de medtages i det europæiske semester;

| — | medtage sociale og miljømæssige eksterne virkninger i det økonomiske grundlag og i den forbindelse tilskynde medlemsstaterne til at satse mere på miljøvenlig beskatning
   (16)
  og afskaffe miljøskadelige tilskud. Kulstofprissignalet bør styrkes på EU-plan, navnlig via en reform af EU's emissionshandelsordning eller supplerende foranstaltninger på nationalt plan for energisektoren, der tegner sig for 60 % af alle CO2-emissioner. Ved at inddrage disse eksterne virkninger vil bæredygtige produkter og teknologier — der har til formål at begrænse sådanne eksterne virkninger og derfor undertiden er dyrere at fremstille — kunne blive mere konkurrencedygtige; |
| --- | --- |

—

medtage sociale og miljømæssige eksterne virkninger i det økonomiske grundlag og i den forbindelse tilskynde medlemsstaterne til at satse mere på miljøvenlig beskatning
   (16)
  og afskaffe miljøskadelige tilskud. Kulstofprissignalet bør styrkes på EU-plan, navnlig via en reform af EU's emissionshandelsordning eller supplerende foranstaltninger på nationalt plan for energisektoren, der tegner sig for 60 % af alle CO2-emissioner. Ved at inddrage disse eksterne virkninger vil bæredygtige produkter og teknologier — der har til formål at begrænse sådanne eksterne virkninger og derfor undertiden er dyrere at fremstille — kunne blive mere konkurrencedygtige;

| — | udvikle en retlig ramme, der giver bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion bedre vilkår (standarder for miljøvenligt design, forlængelse af produkternes levetid, energimærker, mål for affaldsforebyggelse, forureningsbekæmpelse, standarder for bygningers energieffektivitet osv.). I dag går den gældende lovgivning om miljøvenligt design, for eksempel, ikke vidt nok (17). Standarderne bør tilpasses SMV'ernes særlige situation (»SMV-testen«). |
| --- | --- |

—

udvikle en retlig ramme, der giver bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion bedre vilkår (standarder for miljøvenligt design, forlængelse af produkternes levetid, energimærker, mål for affaldsforebyggelse, forureningsbekæmpelse, standarder for bygningers energieffektivitet osv.). I dag går den gældende lovgivning om miljøvenligt design, for eksempel, ikke vidt nok (17). Standarderne bør tilpasses SMV'ernes særlige situation (»SMV-testen«).

| 4.2.4.1. | Endelig er der behov for en revision af den måde, finanssektoren fungerer på, for at gøre den bæredygtig og tydeligt tage højde for de miljømæssige og sociale udfordringer i valget af investeringer og i risikobegrebet inden for rammerne af solvens- og forsigtighedsstandarder. Denne proces er allerede i gang blandt socialt ansvarlige investorer og visse store selskaber, som anvender begrebet »integreret tænkning«, når de træffer strategiske og operationelle beslutninger (18). I praksis vil disse overvejelser også kunne bidrage til at:






  — | begrænse »kortsigtethed« ved for eksempel at medtage flere sparere i erhvervelsen af langfristede aktiver, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.1.

Endelig er der behov for en revision af den måde, finanssektoren fungerer på, for at gøre den bæredygtig og tydeligt tage højde for de miljømæssige og sociale udfordringer i valget af investeringer og i risikobegrebet inden for rammerne af solvens- og forsigtighedsstandarder. Denne proces er allerede i gang blandt socialt ansvarlige investorer og visse store selskaber, som anvender begrebet »integreret tænkning«, når de træffer strategiske og operationelle beslutninger (18). I praksis vil disse overvejelser også kunne bidrage til at:

—

begrænse »kortsigtethed« ved for eksempel at medtage flere sparere i erhvervelsen af langfristede aktiver,

| — | støtte indførelsen af open source-software og -løsninger i finanssektoren for at fremme en sund konkurrence, |
| --- | --- |

—

støtte indførelsen af open source-software og -løsninger i finanssektoren for at fremme en sund konkurrence,

| — | opmuntre til harmonisering af FinTech-kriterier og kriterier for bæredygtighed, |
| --- | --- |

—

opmuntre til harmonisering af FinTech-kriterier og kriterier for bæredygtighed,

| — | styrke rapporteringen om bæredygtighedsspørgsmål (støtte til miljøvurderinger/miljøcertificeringer) for virksomheder og finansielle institutioner (se anbefalingerne fra Taskforce on Climate Disclosure), |
| --- | --- |

—

styrke rapporteringen om bæredygtighedsspørgsmål (støtte til miljøvurderinger/miljøcertificeringer) for virksomheder og finansielle institutioner (se anbefalingerne fra Taskforce on Climate Disclosure),

| — | medtage bæredygtighedskriterier i tillidsforpligtelsen, |
| --- | --- |

—

medtage bæredygtighedskriterier i tillidsforpligtelsen,

| — | foretage bæredygtighedstest af EU's fremtidige finansforordninger. |
| --- | --- |

—

foretage bæredygtighedstest af EU's fremtidige finansforordninger.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  For eksempel under det niende rammeprogram (RP9) for perioden 2021-2027.

1

(2)  SC/047: »Omstillingen til en mere bæredygtig europæisk fremtid — en strategi frem til 2050« (under udarbejdelse).

2

(3)  Se i denne forbindelse EUT C 21 af 21.1.2011, s. 33, der indgående beskriver udviklingen af »socialt ansvarlige finansielle produkter«.

3

(4)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 36.

4

(5)  EUT C 264 af 20.7.2016, s. 98.

5

(6)  IDRI (Institut du développement durable et des relations internationales — institut for bæredygtig udvikling og internationale relationer), studie nr. 03/14: The sharing economy: make it sustainable.

6

The sharing economy: make it sustainable

(7)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm.

7

(8)  COM(2016) 356 final.

8

(9)  COM(2016) 288 final.

9

(10)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 1.

10

(11)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 33; EUT C 303 af 19.8.2016, s. 36; EUT C 177 af 11.6.2014, s. 1.

11

(12)  EUT C 264 af 20.7.2016, s. 98 og EUT C 230 af 14.7.2015, s. 91.

12

(13)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 28.

13

(14)  EUT C 13 af 15.1.2016, s. 26.

14

(15)  COM(2017) 479 final.

15

(16)  EUT C 226 af 16.7.2014, s. 1.

16

(17)  Arbejdsplan for miljøvenligt design for 2016-2019.

17

(18)  Arbejdet i Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Bæredygtig Finansiering.

18

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/65

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om beskatning af den kollaborative økonomi (deleøkonomien) — analyse af mulige skattepolitikker i lyset af deleøkonomiens udbredelse

(sonderende udtalelse på anmodning af det estiske rådsformandskab)

(2018/C 081/09)

| Ordfører: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Medordfører: | Krister ANDERSSON |

Ordfører:

Giuseppe GUERINI

Medordfører:

Krister ANDERSSON

| Anmodning om udtalelse | Sonderende udtalelse (på anmodning af det estiske rådsformandskab), 17.3.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 5.10.2017 |
| Vedtagelse på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 168/0/1 |

Anmodning om udtalelse

Sonderende udtalelse (på anmodning af det estiske rådsformandskab), 17.3.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

5.10.2017

Vedtagelse på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

168/0/1

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU mener, at deleøkonomien ved at skabe social værdi inden for den digitale økonomi kan give EU-landene nye muligheder for vækst og udvikling, idet den er i stand til at mobilisere uudnyttede ressourcer og opmuntre de enkelte borgere til selv at tage initiativer. EØSU skelner klart mellem deleøkonomien, den digitale økonomi og platformsøkonomien som følge af deres forskelligheder, når det gælder intensitet, og i hvilken udstrækning de fokuserer på inklusion og samarbejde. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU mener, at deleøkonomien ved at skabe social værdi inden for den digitale økonomi kan give EU-landene nye muligheder for vækst og udvikling, idet den er i stand til at mobilisere uudnyttede ressourcer og opmuntre de enkelte borgere til selv at tage initiativer. EØSU skelner klart mellem deleøkonomien, den digitale økonomi og platformsøkonomien som følge af deres forskelligheder, når det gælder intensitet, og i hvilken udstrækning de fokuserer på inklusion og samarbejde.

| 1.2. | Deleøkonomien har fået vind i sejlene gennem udbredelsen af de nye informations- og kommunikationsteknologier og ikke mindst i kraft af de digitale platforme og den store udbredelse af smartphones, men EØSU anser det for vigtigt at se på deleøkonomien i sin helhed og ikke kun som en del af den digitale økonomi. |
| --- | --- |

1.2.

Deleøkonomien har fået vind i sejlene gennem udbredelsen af de nye informations- og kommunikationsteknologier og ikke mindst i kraft af de digitale platforme og den store udbredelse af smartphones, men EØSU anser det for vigtigt at se på deleøkonomien i sin helhed og ikke kun som en del af den digitale økonomi.

| 1.3. | EØSU er af den opfattelse, at EU ikke må forspilde denne lejlighed, som deleøkonomien giver, til at innovere det system, der danner rammen om relationerne mellem myndigheder, virksomheder, borgere og markeder. I betragtning af den særligt smidige og hurtige udvikling i denne sektor er det meget vigtigt, at skattesystemerne og beskatningsordningerne bliver tilpasset intelligent og fleksibelt til det nye miljø, som deleøkonomien trives i, og mere generelt til den digitale økonomi. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU er af den opfattelse, at EU ikke må forspilde denne lejlighed, som deleøkonomien giver, til at innovere det system, der danner rammen om relationerne mellem myndigheder, virksomheder, borgere og markeder. I betragtning af den særligt smidige og hurtige udvikling i denne sektor er det meget vigtigt, at skattesystemerne og beskatningsordningerne bliver tilpasset intelligent og fleksibelt til det nye miljø, som deleøkonomien trives i, og mere generelt til den digitale økonomi.

| 1.4. | EØSU anser det ikke for nødvendigt med en ny og særskilt skatteordning for virksomheder i deleøkonomien. Derimod er det efter EØSU's mening vigtigt at udvide samarbejdet og koordineringen mellem medlemsstaterne og de forskellige berørte myndigheder i medlemsstaterne, således at de offentlige myndigheder kan holde trit med tempoet og dynamikken i den digitale økonomi og deleøkonomien. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU anser det ikke for nødvendigt med en ny og særskilt skatteordning for virksomheder i deleøkonomien. Derimod er det efter EØSU's mening vigtigt at udvide samarbejdet og koordineringen mellem medlemsstaterne og de forskellige berørte myndigheder i medlemsstaterne, således at de offentlige myndigheder kan holde trit med tempoet og dynamikken i den digitale økonomi og deleøkonomien.

| 1.5. | EØSU anbefaler, at systemet for beskatning af deleøkonomien respekterer princippet om neutralitet (dvs. ikke hindrer markedets udvikling) ved at fastlægge passende og fair skattemekanismer for de forskellige typer virksomheder, der opererer inden for deleøkonomien eller i de traditionelle sektorer. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU anbefaler, at systemet for beskatning af deleøkonomien respekterer princippet om neutralitet (dvs. ikke hindrer markedets udvikling) ved at fastlægge passende og fair skattemekanismer for de forskellige typer virksomheder, der opererer inden for deleøkonomien eller i de traditionelle sektorer.

| 1.6. | EØSU håber, at der snarest bliver udformet et ensartet og integreret europæisk system, som kan sikre fælles regler for den digitale økonomi i de forskellige medlemsstater, eftersom de digitale netværk har en naturlig tendens til at operere på tværs af grænserne. Det ville derfor være skadeligt, hvis de enkelte medlemsstater udvikler forskellige ordninger, og der er brug for en ægte europæisk tilgang. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU håber, at der snarest bliver udformet et ensartet og integreret europæisk system, som kan sikre fælles regler for den digitale økonomi i de forskellige medlemsstater, eftersom de digitale netværk har en naturlig tendens til at operere på tværs af grænserne. Det ville derfor være skadeligt, hvis de enkelte medlemsstater udvikler forskellige ordninger, og der er brug for en ægte europæisk tilgang.

| 1.7. | EØSU opfordrer de europæiske myndigheder til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at få etableret former for internationalt samarbejde uden for Europa med henblik på at fastlægge visse grundregler for den digitale økonomi, idet potentialet i de digitale netværk allerede nu gør det muligt at drive handel med tjenester og varer over hele verden via en digital platform beliggende kun ét sted på planeten. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU opfordrer de europæiske myndigheder til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at få etableret former for internationalt samarbejde uden for Europa med henblik på at fastlægge visse grundregler for den digitale økonomi, idet potentialet i de digitale netværk allerede nu gør det muligt at drive handel med tjenester og varer over hele verden via en digital platform beliggende kun ét sted på planeten.

| 1.8. | EØSU anser det endvidere for nødvendigt, at de gældende regler og principper bliver tilpasset hensigtsmæssigt til de nye vilkår, som — blandt andet i kraft af de muligheder, der er skabt af de nye teknologier — afviger fra tidligere, for at sikre en ensartet og forholdsmæssig behandling af alle økonomiske aktører, hvad enten de driver virksomhed på traditionel vis eller inden for den digitale økonomi. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU anser det endvidere for nødvendigt, at de gældende regler og principper bliver tilpasset hensigtsmæssigt til de nye vilkår, som — blandt andet i kraft af de muligheder, der er skabt af de nye teknologier — afviger fra tidligere, for at sikre en ensartet og forholdsmæssig behandling af alle økonomiske aktører, hvad enten de driver virksomhed på traditionel vis eller inden for den digitale økonomi.

| 1.9. | EØSU tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om vedtagelsen af overordnede lovrammer for den digitale økonomi med henblik på at koordinere og harmonisere skattereglerne for disse nye former for økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om vedtagelsen af overordnede lovrammer for den digitale økonomi med henblik på at koordinere og harmonisere skattereglerne for disse nye former for økonomisk aktivitet.

| 1.10. | Efter EØSU's mening kan det i det stadigt mere grænseoverskridende og stadigt mindre stedbundne miljø, hvori den digitale økonomi og deleøkonomien trives, vise sig nyttigt at afprøve et »virtuelt fast forretningssted«, ikke mindst med henblik på en mere enkel forvaltning af skattesystemet og frem for alt for at lette momsopkrævningen. |
| --- | --- |

1.10.

Efter EØSU's mening kan det i det stadigt mere grænseoverskridende og stadigt mindre stedbundne miljø, hvori den digitale økonomi og deleøkonomien trives, vise sig nyttigt at afprøve et »virtuelt fast forretningssted«, ikke mindst med henblik på en mere enkel forvaltning af skattesystemet og frem for alt for at lette momsopkrævningen.

| 1.11. | EØSU anser det også for vigtigt at huske på, at det ud over en passende skatteordning er vigtigt at garantere beskyttelse og respekt for: i) forbrugerrettigheder; ii) privatlivets fred og regler om behandling af personoplysninger; iii) arbejdstagere og tjenesteydere, der deltager i de nye forretningsmodeller og i aktiviteterne på formidlingsplatformene. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU anser det også for vigtigt at huske på, at det ud over en passende skatteordning er vigtigt at garantere beskyttelse og respekt for: i) forbrugerrettigheder; ii) privatlivets fred og regler om behandling af personoplysninger; iii) arbejdstagere og tjenesteydere, der deltager i de nye forretningsmodeller og i aktiviteterne på formidlingsplatformene.

2.   Indledning

| 2.1. | Det fremgår tydeligt af forskellige data, at deleøkonomien tager til i omfang og vokser hurtigt. I 2015 skønnedes deleøkonomien i EU at have genereret indtægter på omkring 28 mia. EUR (så sent som det foregående år var indtægterne kun halvt så store). |
| --- | --- |

2.1.

Det fremgår tydeligt af forskellige data, at deleøkonomien tager til i omfang og vokser hurtigt. I 2015 skønnedes deleøkonomien i EU at have genereret indtægter på omkring 28 mia. EUR (så sent som det foregående år var indtægterne kun halvt så store).

| 2.1.1. | Siden 2015 har større platformes betydelige investeringer yderligere forstærket sektorens udvikling i et sådant omfang, at det skønnes, at deleøkonomien i fremtiden vil kunne nå en omsætning på mellem 160 og 572 mia. EUR på EU-plan. |
| --- | --- |

2.1.1.

Siden 2015 har større platformes betydelige investeringer yderligere forstærket sektorens udvikling i et sådant omfang, at det skønnes, at deleøkonomien i fremtiden vil kunne nå en omsætning på mellem 160 og 572 mia. EUR på EU-plan.

| 2.2. | Som det fremgår af tallene, spreder deleøkonomien sig til flere og flere sektorer og har potentiale til at generere merværdi, skabe beskæftigelse på flere niveauer og sikre de europæiske forbrugere effektive tjenester til konkurrencedygtige priser. |
| --- | --- |

2.2.

Som det fremgår af tallene, spreder deleøkonomien sig til flere og flere sektorer og har potentiale til at generere merværdi, skabe beskæftigelse på flere niveauer og sikre de europæiske forbrugere effektive tjenester til konkurrencedygtige priser.

| 2.3. | Deleøkonomien giver dog anledning til en række udfordringer for den europæiske lovgiver, der har til opgave at fastlægge principper og regler, som sikrer en klar og forudsigelig retlig ramme (1). EU-lovgivningen må dog ikke undergrave det store innovationspotentiale, denne sektor hidtil har lagt for dagen. |
| --- | --- |

2.3.

Deleøkonomien giver dog anledning til en række udfordringer for den europæiske lovgiver, der har til opgave at fastlægge principper og regler, som sikrer en klar og forudsigelig retlig ramme (1). EU-lovgivningen må dog ikke undergrave det store innovationspotentiale, denne sektor hidtil har lagt for dagen.

| 2.4. | På engelsk bruges termen »collaborative economy« (kollaborativ økonomi) ofte synonymt med »sharing economy« (deleøkonomi). I 2015 medtog Oxford English Dictionary »sharing economy« blandt de nye ord og definerede det som et økonomisk system, hvor aktiver eller tjenesteydelser deles mellem privatpersoner, enten gratis eller mod vederlag, typisk via internettet. |
| --- | --- |

2.4.

På engelsk bruges termen »collaborative economy« (kollaborativ økonomi) ofte synonymt med »sharing economy« (deleøkonomi). I 2015 medtog Oxford English Dictionary »sharing economy« blandt de nye ord og definerede det som et økonomisk system, hvor aktiver eller tjenesteydelser deles mellem privatpersoner, enten gratis eller mod vederlag, typisk via internettet.

| 2.5. | Kommissionen har anvendt betegnelsen »kollaborativ økonomi« i sin meddelelse af 2. juni 2016 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi. I nærværende udtalelse bruges udtrykket »deleøkonomi«. |
| --- | --- |

2.5.

Kommissionen har anvendt betegnelsen »kollaborativ økonomi« i sin meddelelse af 2. juni 2016 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi. I nærværende udtalelse bruges udtrykket »deleøkonomi«.

| 2.6. | Nærmere bestemt forstås der ved deleøkonomi forretningsmodeller, hvor aktiviteter formidles via formidlingsplatforme, som giver mulighed for midlertidig brug af varer eller tjenester ofte leveret af privatpersoner. |
| --- | --- |

2.6.

Nærmere bestemt forstås der ved deleøkonomi forretningsmodeller, hvor aktiviteter formidles via formidlingsplatforme, som giver mulighed for midlertidig brug af varer eller tjenester ofte leveret af privatpersoner.

| 2.6.1. | Deleøkonomien omfatter tre typer aktører: (i) tjenesteydere, der deler aktiver, ressourcer, tid og/eller færdigheder og kan være privatpersoner eller erhvervsdrivende; (ii) brugere af sådanne tjenester; (iii) mellemmænd, som via en onlineplatform (formidlingsplatforme) fører tjenesteyderne sammen med slutbrugerne. Transaktioner inden for deleøkonomien indebærer normalt ikke et ejerskifte og kan udføres med henblik på fortjeneste eller uden fortjeneste. |
| --- | --- |

2.6.1.

Deleøkonomien omfatter tre typer aktører: (i) tjenesteydere, der deler aktiver, ressourcer, tid og/eller færdigheder og kan være privatpersoner eller erhvervsdrivende; (ii) brugere af sådanne tjenester; (iii) mellemmænd, som via en onlineplatform (formidlingsplatforme) fører tjenesteyderne sammen med slutbrugerne. Transaktioner inden for deleøkonomien indebærer normalt ikke et ejerskifte og kan udføres med henblik på fortjeneste eller uden fortjeneste.

| 2.7. | Mere specifikt giver deleøkonomien lettere og mere effektiv adgang, end det tidligere var tilfældet, til varer og tjenester gennem platforme, som formidler kontakt og samarbejde og gør det lettere at matche forbrugernes efterspørgsel med udbuddet af varer og tjenester, der kan leveres af enten erhvervsdrivende eller ikkeerhvervsdrivende. |
| --- | --- |

2.7.

Mere specifikt giver deleøkonomien lettere og mere effektiv adgang, end det tidligere var tilfældet, til varer og tjenester gennem platforme, som formidler kontakt og samarbejde og gør det lettere at matche forbrugernes efterspørgsel med udbuddet af varer og tjenester, der kan leveres af enten erhvervsdrivende eller ikkeerhvervsdrivende.

| 2.8. | Brugen af effektive teknologier og formidlingsplatforme har revolutioneret flere sektorer såsom kort- og langdistancetransport, hotelsektoren samt udlejningen af huse eller værelser, hvilket giver mulighed for meget hurtigt og effektivt at matche udbud og efterspørgsel. |
| --- | --- |

2.8.

Brugen af effektive teknologier og formidlingsplatforme har revolutioneret flere sektorer såsom kort- og langdistancetransport, hotelsektoren samt udlejningen af huse eller værelser, hvilket giver mulighed for meget hurtigt og effektivt at matche udbud og efterspørgsel.

| 2.8.1. | I dette miljø har en række store aktører, der som oftest har sæde uden for EU, vundet indpas på markedet, og de er klare eksempler på deleøkonomiens stigende konsolidering. De har demonstreret det store vækstpotentiale i denne sektor, men har også afsløret de problemer, som deleøkonomien stiller lovgivere over for set ud fra et juridisk og skattepolitisk synspunkt og med hensyn til arbejdslovgivning og regulering af forsikrings- og pensionsrettigheder for arbejdstagerne. |
| --- | --- |

2.8.1.

I dette miljø har en række store aktører, der som oftest har sæde uden for EU, vundet indpas på markedet, og de er klare eksempler på deleøkonomiens stigende konsolidering. De har demonstreret det store vækstpotentiale i denne sektor, men har også afsløret de problemer, som deleøkonomien stiller lovgivere over for set ud fra et juridisk og skattepolitisk synspunkt og med hensyn til arbejdslovgivning og regulering af forsikrings- og pensionsrettigheder for arbejdstagerne.

| 2.9. | I tilslutning til ovennævnte sektorer er deleøkonomien også begyndt at vinde fodfæste inden for andre sektorer, såsom visse finansielle tjenesteydelser, personlig pleje og sundhedstjenester. Flere sektorer og tjenester vil følge efter i de kommende år og give deleøkonomien en endnu mere fremtrædende plads: det er derfor klart, at en passende debat om de regulerings- og skattemæssige aspekter af området nu ikke blot er nyttig, men nødvendig. |
| --- | --- |

2.9.

I tilslutning til ovennævnte sektorer er deleøkonomien også begyndt at vinde fodfæste inden for andre sektorer, såsom visse finansielle tjenesteydelser, personlig pleje og sundhedstjenester. Flere sektorer og tjenester vil følge efter i de kommende år og give deleøkonomien en endnu mere fremtrædende plads: det er derfor klart, at en passende debat om de regulerings- og skattemæssige aspekter af området nu ikke blot er nyttig, men nødvendig.

3.   Deleøkonomi og nye forretningsmodeller

| 3.1. | Udbredelsen af IKT-redskaber og tingenes internet har skabt grobund for mange nye teknologiske virksomheder. I dag findes der en lang række nye forretningsmodeller, som er udsprunget af den digitale økonomi og deleøkonomien. Disse modeller skiller sig ud fra hinanden ved deres struktur og virksomhedens samt referencemarkedernes størrelse, måden, hvorpå de anvender teknologierne samt den organisatoriske model. Med hensyn til skattebehandlingen kan de dog opdeles i tre store hovedgrupper:






  — | meget store virksomheder, der udfører forskellige digitalt baserede funktioner via nettet, og hvor hovedparten af indtægterne hidrører fra salg og forvaltning af indsamlede data og annoncering (f.eks. Google); |
| --- | --- | --- |

3.1.

Udbredelsen af IKT-redskaber og tingenes internet har skabt grobund for mange nye teknologiske virksomheder. I dag findes der en lang række nye forretningsmodeller, som er udsprunget af den digitale økonomi og deleøkonomien. Disse modeller skiller sig ud fra hinanden ved deres struktur og virksomhedens samt referencemarkedernes størrelse, måden, hvorpå de anvender teknologierne samt den organisatoriske model. Med hensyn til skattebehandlingen kan de dog opdeles i tre store hovedgrupper:

—

meget store virksomheder, der udfører forskellige digitalt baserede funktioner via nettet, og hvor hovedparten af indtægterne hidrører fra salg og forvaltning af indsamlede data og annoncering (f.eks. Google);

| — | platforme, der forvalter og matcher udbud og efterspørgsel ved at etablere kontakt mellem forbrugere og tjenesteydere. De bruger digitale platforme som netværksstruktur, og transaktionerne skaber indtægter både for formidlingsplatformene og for de endelige tjenesteydere (f.eks. Airbnb, Uber); |
| --- | --- |

—

platforme, der forvalter og matcher udbud og efterspørgsel ved at etablere kontakt mellem forbrugere og tjenesteydere. De bruger digitale platforme som netværksstruktur, og transaktionerne skaber indtægter både for formidlingsplatformene og for de endelige tjenesteydere (f.eks. Airbnb, Uber);

| — | platforme for peer-to-peer-udveksling, hvor der i princippet ikke foregår pengebaserede økonomiske aktiviteter, men som giver mulighed for udveksling af varer og tjenesteydelser på lige fod mellem brugere og udbydere. |
| --- | --- |

—

platforme for peer-to-peer-udveksling, hvor der i princippet ikke foregår pengebaserede økonomiske aktiviteter, men som giver mulighed for udveksling af varer og tjenesteydelser på lige fod mellem brugere og udbydere.

| 3.2. | Hvad angår modellen med store platforme for generel søgning på nettet, giver platformen mulighed for behandling af data og skabelse af merværdi, som således kan tilpasses forbrugernes specifikke behov og sælges. |
| --- | --- |

3.2.

Hvad angår modellen med store platforme for generel søgning på nettet, giver platformen mulighed for behandling af data og skabelse af merværdi, som således kan tilpasses forbrugernes specifikke behov og sælges.

| 3.3. | I denne forbindelse vil EØSU gerne påpege den specifikke værdi af data, der endog er blevet betegnet som »den nye valuta« (2). Merværdien er momspligtig, og princippet om bestemmelsessted anvendes. Det kan imidlertid være svært at vurdere omfanget af værdiskabelsen på forskellige stadier og derfor være svært at fordele skattepligten. |
| --- | --- |

3.3.

I denne forbindelse vil EØSU gerne påpege den specifikke værdi af data, der endog er blevet betegnet som »den nye valuta« (2). Merværdien er momspligtig, og princippet om bestemmelsessted anvendes. Det kan imidlertid være svært at vurdere omfanget af værdiskabelsen på forskellige stadier og derfor være svært at fordele skattepligten.

| 3.4. | De nye forretningsmodellers hurtige vækst kræver en samlet vurdering af værdiskabelse og skattepligt. |
| --- | --- |

3.4.

De nye forretningsmodellers hurtige vækst kræver en samlet vurdering af værdiskabelse og skattepligt.

| 3.5. | Hvad angår platforme, der formidler kontakt mellem udbud og efterspørgsel (Uber-modellen), drejer et vigtigt indledende spørgsmål sig om muligheden for at fastsætte regler og krav vedrørende markedsadgang, som skal gælde for digitale platforme, der opererer i deleøkonomien, og — frem for alt — for de tjenesteydere, der bruger sådanne platforme. |
| --- | --- |

3.5.

Hvad angår platforme, der formidler kontakt mellem udbud og efterspørgsel (Uber-modellen), drejer et vigtigt indledende spørgsmål sig om muligheden for at fastsætte regler og krav vedrørende markedsadgang, som skal gælde for digitale platforme, der opererer i deleøkonomien, og — frem for alt — for de tjenesteydere, der bruger sådanne platforme.

| 3.5.1. | Kravene vedrørende markedsadgang kan blandt andet være en officiel tilladelse til at drive virksomhed, en licens eller minimumskrav til kvaliteten (f.eks. lokaliteternes størrelse eller køretøjstype, krav om forsikring eller depositum osv.). Den skabte indtægt bliver ofte vurderet og tilskrevet en person eller en erhvervsvirksomhed, der pålægges selskabsskat. |
| --- | --- |

3.5.1.

Kravene vedrørende markedsadgang kan blandt andet være en officiel tilladelse til at drive virksomhed, en licens eller minimumskrav til kvaliteten (f.eks. lokaliteternes størrelse eller køretøjstype, krav om forsikring eller depositum osv.). Den skabte indtægt bliver ofte vurderet og tilskrevet en person eller en erhvervsvirksomhed, der pålægges selskabsskat.

| 3.6. | I henhold til tjenesteydelsesdirektivet skal de krav vedrørende markedsadgang, der fastsættes i de enkelte medlemsstater, være velbegrundede og proportionelle og tage hensyn til den specifikke forretningsmodel og de innovative tjenester, der er tale om, uden at begunstige en forretnings- eller tjenesteydelsesmodel frem for andre (princippet om neutralitet). |
| --- | --- |

3.6.

I henhold til tjenesteydelsesdirektivet skal de krav vedrørende markedsadgang, der fastsættes i de enkelte medlemsstater, være velbegrundede og proportionelle og tage hensyn til den specifikke forretningsmodel og de innovative tjenester, der er tale om, uden at begunstige en forretnings- eller tjenesteydelsesmodel frem for andre (princippet om neutralitet).

| 3.7. | EØSU er enigt i Kommissionens bemærkning i den Årlige Vækstundersøgelse 2016, ifølge hvilken en mere fleksibel regulering af markederne for tjenesteydelser, inklusiv dem i deleøkonomien, vil føre til højere produktivitet ved at gøre det lettere for nye aktører at komme ind på markedet, få priserne for tjenesteydelserne til at falde og give forbrugerne flere valgmuligheder. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU er enigt i Kommissionens bemærkning i den Årlige Vækstundersøgelse 2016, ifølge hvilken en mere fleksibel regulering af markederne for tjenesteydelser, inklusiv dem i deleøkonomien, vil føre til højere produktivitet ved at gøre det lettere for nye aktører at komme ind på markedet, få priserne for tjenesteydelserne til at falde og give forbrugerne flere valgmuligheder.

| 3.8. | Det er derfor håbet, at markedsadgangskravene for deleøkonomien — hvis sådanne findes i de forskellige nationale retssystemer — er i overensstemmelse med tjenesteydelsesdirektivet og sikrer: i) lige vilkår for de forskellige markedsdeltagere i sektorer, hvor traditionelle aktører og deleøkonomiens aktører opererer side om side; ii) lovfæstede krav, der er klare, enkle og egnede til at fremme innovationspotentialet og de muligheder, som deleøkonomien kan give stadig flere mennesker. |
| --- | --- |

3.8.

Det er derfor håbet, at markedsadgangskravene for deleøkonomien — hvis sådanne findes i de forskellige nationale retssystemer — er i overensstemmelse med tjenesteydelsesdirektivet og sikrer: i) lige vilkår for de forskellige markedsdeltagere i sektorer, hvor traditionelle aktører og deleøkonomiens aktører opererer side om side; ii) lovfæstede krav, der er klare, enkle og egnede til at fremme innovationspotentialet og de muligheder, som deleøkonomien kan give stadig flere mennesker.

4.   Den institutionelle ramme

| 4.1. | Deleøkonomien, der er karakteriseret ved at levere onlinetjenester via digitale platforme, er ikke længere nødvendigvis bundet til ét geografisk sted ligesom de traditionelle økonomiske aktiviteter. Det er derfor vigtigt, at der også for deleøkonomien udarbejdes en passende og klar lovramme, der afspejler Kommissionens overordnede mål om at beskatte overskud dér, hvor de skabes. |
| --- | --- |

4.1.

Deleøkonomien, der er karakteriseret ved at levere onlinetjenester via digitale platforme, er ikke længere nødvendigvis bundet til ét geografisk sted ligesom de traditionelle økonomiske aktiviteter. Det er derfor vigtigt, at der også for deleøkonomien udarbejdes en passende og klar lovramme, der afspejler Kommissionens overordnede mål om at beskatte overskud dér, hvor de skabes.

| 4.2. | EØSU bemærker, at retssikkerheden kan styrkes af en regulering, hvorefter virksomheder, der udbyder og understøtter tjenester inden for deleøkonomien, betragtes som havende skattemæssig tilknytning til Europa. I denne forbindelse og i lyset af de digitale virksomheders særlige karakteristika er der netop en debat i gang om muligheden for at definere en ny form for virtuel etablering af virksomhederne, der kan betegnes som »virtuelt fast forretningssted«. Det er en interessant konstruktion, der har til formål at overvinde problemerne med at fastlægge hjemstedet for denne type aktivitet, men ideen må dog tages op til brede drøftelser og undersøges nærmere i de kommende år. En sådan løsning ville gøre det muligt at fastlægge et hjemsted i EU for aktiviteter, der foregår på det digitale marked, så man ville sikre, at den økonomiske værdi af en transaktion bliver beskattet i Europa og mere generelt dér, hvor værdien skabes. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU bemærker, at retssikkerheden kan styrkes af en regulering, hvorefter virksomheder, der udbyder og understøtter tjenester inden for deleøkonomien, betragtes som havende skattemæssig tilknytning til Europa. I denne forbindelse og i lyset af de digitale virksomheders særlige karakteristika er der netop en debat i gang om muligheden for at definere en ny form for virtuel etablering af virksomhederne, der kan betegnes som »virtuelt fast forretningssted«. Det er en interessant konstruktion, der har til formål at overvinde problemerne med at fastlægge hjemstedet for denne type aktivitet, men ideen må dog tages op til brede drøftelser og undersøges nærmere i de kommende år. En sådan løsning ville gøre det muligt at fastlægge et hjemsted i EU for aktiviteter, der foregår på det digitale marked, så man ville sikre, at den økonomiske værdi af en transaktion bliver beskattet i Europa og mere generelt dér, hvor værdien skabes.

| 4.3. | Deleøkonomien kan muligvis gøre noget af de nationale skattemyndigheders arbejde lettere takket være digitaliseringen af betalinger foretaget via formidlingsplatforme og takket være disse betalingers fulde sporbarhed. Betalingssystemernes udformning vil kunne gøre det lettere for erhvervsdrivende i sektoren at opfylde deres skatteforpligter, som det er tilfældet i Estland, hvor proceduren for, hvordan chauffører og nogle tjenesteudbydere angiver deres indkomst, er blevet forenklet i samarbejde med de digitale platforme. |
| --- | --- |

4.3.

Deleøkonomien kan muligvis gøre noget af de nationale skattemyndigheders arbejde lettere takket være digitaliseringen af betalinger foretaget via formidlingsplatforme og takket være disse betalingers fulde sporbarhed. Betalingssystemernes udformning vil kunne gøre det lettere for erhvervsdrivende i sektoren at opfylde deres skatteforpligter, som det er tilfældet i Estland, hvor proceduren for, hvordan chauffører og nogle tjenesteudbydere angiver deres indkomst, er blevet forenklet i samarbejde med de digitale platforme.

| 4.4. | Generelt håber EØSU, at udvekslingen af præcise og sporbare informationer mellem skattemyndigheder, erhvervsdrivende og formidlingsplatforme vil bidrage til at reducere den administrative byrde i forbindelse med skattebetaling inden for deleøkonomien og håndhævelsesbyrden for skattemyndighederne, når samarbejdet bliver enklere og mere sikkert i det teknologiske miljø, hvori transaktionerne finder sted. |
| --- | --- |

4.4.

Generelt håber EØSU, at udvekslingen af præcise og sporbare informationer mellem skattemyndigheder, erhvervsdrivende og formidlingsplatforme vil bidrage til at reducere den administrative byrde i forbindelse med skattebetaling inden for deleøkonomien og håndhævelsesbyrden for skattemyndighederne, når samarbejdet bliver enklere og mere sikkert i det teknologiske miljø, hvori transaktionerne finder sted.

5.   Beskatning af deleøkonomien

| 5.1. | Med hensyn til beskatningen af deleøkonomien er det interessant, at Kommissionens ekspertgruppe om beskatning af den digitale økonomi i sin rapport af 28. maj 2014 konkluderede, at der ikke bør indføres en særskilt skatteordning for den digitale økonomi og de digitale virksomheder, og at det vil være mere hensigtsmæssigt at tilpasse de eksisterende skatteregler og -modeller til den nye situation ved at udnytte, at de transaktioner, der foretages på deleøkonomiens platforme, i vid udstrækning er sporbare med henblik på forvaltningen af skatteopkrævningen. |
| --- | --- |

5.1.

Med hensyn til beskatningen af deleøkonomien er det interessant, at Kommissionens ekspertgruppe om beskatning af den digitale økonomi i sin rapport af 28. maj 2014 konkluderede, at der ikke bør indføres en særskilt skatteordning for den digitale økonomi og de digitale virksomheder, og at det vil være mere hensigtsmæssigt at tilpasse de eksisterende skatteregler og -modeller til den nye situation ved at udnytte, at de transaktioner, der foretages på deleøkonomiens platforme, i vid udstrækning er sporbare med henblik på forvaltningen af skatteopkrævningen.

| 5.2. | I praksis må Kommissionen og de nationale skattemyndigheder være særligt opmærksomme på de nye forretningsmodeller — især når platformene har sæde uden for EU — for at fordele beskatningen af den økonomiske merværdi ligeligt og proportionelt mellem de forskellige aktører: leverandører, brugere og formidlingsplatforme. |
| --- | --- |

5.2.

I praksis må Kommissionen og de nationale skattemyndigheder være særligt opmærksomme på de nye forretningsmodeller — især når platformene har sæde uden for EU — for at fordele beskatningen af den økonomiske merværdi ligeligt og proportionelt mellem de forskellige aktører: leverandører, brugere og formidlingsplatforme.

| 5.3. | EØSU mener, at man bør følge en fornuftig og proportionel tilgang, når de gældende generelle regler og principper på skatteområdet skal tilpasses til deleøkonomien. Denne tilgang bør sikre klare og forudsigelige regler for markedsdeltagerne for ikke at påføre for store udgifter til overholdelse, som kan true væksten i en nyudviklet sektor med store fremtidsudsigter, omend disse endnu ikke helt kan forudses eller måles. |
| --- | --- |

5.3.

EØSU mener, at man bør følge en fornuftig og proportionel tilgang, når de gældende generelle regler og principper på skatteområdet skal tilpasses til deleøkonomien. Denne tilgang bør sikre klare og forudsigelige regler for markedsdeltagerne for ikke at påføre for store udgifter til overholdelse, som kan true væksten i en nyudviklet sektor med store fremtidsudsigter, omend disse endnu ikke helt kan forudses eller måles.

| 5.4. | Et eventuelt fremtidigt europæisk initiativ vedrørende beskatningen af den digitale økonomis forretningsmodeller bør tage hensyn til de forskellige tiltag til bekæmpelse af skatteunddragelse, som Kommissionen de senere år har sat i værk på skatteområdet, således at de forskellige lovtiltag koordineres inden for en bred og sammenhængende ramme. |
| --- | --- |

5.4.

Et eventuelt fremtidigt europæisk initiativ vedrørende beskatningen af den digitale økonomis forretningsmodeller bør tage hensyn til de forskellige tiltag til bekæmpelse af skatteunddragelse, som Kommissionen de senere år har sat i værk på skatteområdet, således at de forskellige lovtiltag koordineres inden for en bred og sammenhængende ramme.

| 5.5. | Der er behov for et harmoniseret initiativ vedrørende beskatningen af den digitale økonomi for at styrke EU's indre marked og fremme dets vækst, eftersom denne sektor allerede udgør en betydelig del af den europæiske økonomi og efter alt at dømme vil spille en endnu større rolle i de kommende år. |
| --- | --- |

5.5.

Der er behov for et harmoniseret initiativ vedrørende beskatningen af den digitale økonomi for at styrke EU's indre marked og fremme dets vækst, eftersom denne sektor allerede udgør en betydelig del af den europæiske økonomi og efter alt at dømme vil spille en endnu større rolle i de kommende år.

| 5.5.1. | I denne henseende giver traktatens artikel 113 og 115 et solidt retsgrundlag for fastlæggelse regler for både direkte og indirekte beskatning af deleøkonomien for at konsolidere det indre marked og forbedre dets funktionsmåde. |
| --- | --- |

5.5.1.

I denne henseende giver traktatens artikel 113 og 115 et solidt retsgrundlag for fastlæggelse regler for både direkte og indirekte beskatning af deleøkonomien for at konsolidere det indre marked og forbedre dets funktionsmåde.

| 5.6. | Nogle medlemsstater har valgt at træffe foranstaltninger for at beskatte den digitale økonomi gennem en ny, bindende lovgivning, mens andre har vedtaget retningslinjer for sektorens aktører. Som nævnt ovenfor er der dog brug for et initiativ om beskatning af den digitale økonomi på europæisk niveau. |
| --- | --- |

5.6.

Nogle medlemsstater har valgt at træffe foranstaltninger for at beskatte den digitale økonomi gennem en ny, bindende lovgivning, mens andre har vedtaget retningslinjer for sektorens aktører. Som nævnt ovenfor er der dog brug for et initiativ om beskatning af den digitale økonomi på europæisk niveau.

| 5.7. | EØSU håber derfor, at der kan gennemføres lovgivningsinitiativer på europæisk plan om beskatning af den digitale økonomi, og at man sørger for tilstrækkelig koordinering og inddragelse af medlemsstaterne. Målet bør være a styrke det indre marked og til fulde udnytte de muligheder, som den digitale økonomi byder på. |
| --- | --- |

5.7.

EØSU håber derfor, at der kan gennemføres lovgivningsinitiativer på europæisk plan om beskatning af den digitale økonomi, og at man sørger for tilstrækkelig koordinering og inddragelse af medlemsstaterne. Målet bør være a styrke det indre marked og til fulde udnytte de muligheder, som den digitale økonomi byder på.

| 5.8. | Tjenesteydere i deleøkonomien er naturligvis skattepligtige, men der er visse vanskeligheder ved at identificere skatteyderne, ikke mindst fordi disse kan udøve deres aktiviteter enten erhvervsmæssigt (f.eks. kontinuerlig udbydelse af tjenesteydelser) eller lejlighedsvist (som en form for et tilskud til indkomsten, uden at det bliver til erhverv). Ud over vanskeligheden ved at identificere skatteyderne er det ofte en kompliceret opgave at beregne den skattepligtige indkomst præcist. |
| --- | --- |

5.8.

Tjenesteydere i deleøkonomien er naturligvis skattepligtige, men der er visse vanskeligheder ved at identificere skatteyderne, ikke mindst fordi disse kan udøve deres aktiviteter enten erhvervsmæssigt (f.eks. kontinuerlig udbydelse af tjenesteydelser) eller lejlighedsvist (som en form for et tilskud til indkomsten, uden at det bliver til erhverv). Ud over vanskeligheden ved at identificere skatteyderne er det ofte en kompliceret opgave at beregne den skattepligtige indkomst præcist.

| 5.9. | I denne henseende betragter EØSU fastsættelsen af mindsteindkomsttærskler som en nyttig metode til at afgøre, om en bestemt aktivitet skal betragtes som erhvervsmæssig eller ej. Udvalget håber imidlertid, at fastlæggelsen af sådanne tærskler underbygges med passende dokumentation eller begrundelser. |
| --- | --- |

5.9.

I denne henseende betragter EØSU fastsættelsen af mindsteindkomsttærskler som en nyttig metode til at afgøre, om en bestemt aktivitet skal betragtes som erhvervsmæssig eller ej. Udvalget håber imidlertid, at fastlæggelsen af sådanne tærskler underbygges med passende dokumentation eller begrundelser.

| 5.10. | Når det gælder de nye forretningsmodeller, er der brug for koordinering på EU-plan for at forebygge dobbeltbeskatning og skattemisbrug. God praksis for beskatningsmodeller, især for virksomheder, hvis aktiviteter består i at matche udbud og efterspørgsel via digitale platforme, bør indføres og gennemføres af medlemsstaterne. Kommissionen bør sørge for samordning af reglerne ved at fastlægge nogle fælles, delte regler i et direktiv. |
| --- | --- |

5.10.

Når det gælder de nye forretningsmodeller, er der brug for koordinering på EU-plan for at forebygge dobbeltbeskatning og skattemisbrug. God praksis for beskatningsmodeller, især for virksomheder, hvis aktiviteter består i at matche udbud og efterspørgsel via digitale platforme, bør indføres og gennemføres af medlemsstaterne. Kommissionen bør sørge for samordning af reglerne ved at fastlægge nogle fælles, delte regler i et direktiv.

| 5.11. | Samtidig opfordrer EØSU de nationale skattemyndigheder til at offentliggøre vejledninger og retningslinjer for at give klare anvisninger til tjenesteydere, der driver virksomhed i deleøkonomien. Da tjenesteyderne ofte er privatpersoner, er der i praksis et behov for at informere om deres skattepligt, da de ofte ikke er ved, at de er skattepligtige. |
| --- | --- |

5.11.

Samtidig opfordrer EØSU de nationale skattemyndigheder til at offentliggøre vejledninger og retningslinjer for at give klare anvisninger til tjenesteydere, der driver virksomhed i deleøkonomien. Da tjenesteyderne ofte er privatpersoner, er der i praksis et behov for at informere om deres skattepligt, da de ofte ikke er ved, at de er skattepligtige.

| 5.12. | EØSU håber, at der i den europæiske og nationale lovgivning vil blive fastlagt mekanismer til fremme af samarbejdet mellem aktører i deleøkonomien og skattemyndighederne. Takket være den omfattende brug af pålidelige og sporbare data vil et sådant samarbejde kunne fremme skattemæssig forenkling og gennemsigtighed, og der er endda for visse aktiviteters vedkommende mulighed for, at digitale platforme kan blive »stedfortrædende opkrævere af direkte skatter« i samarbejde med skattemyndighederne. |
| --- | --- |

5.12.

EØSU håber, at der i den europæiske og nationale lovgivning vil blive fastlagt mekanismer til fremme af samarbejdet mellem aktører i deleøkonomien og skattemyndighederne. Takket være den omfattende brug af pålidelige og sporbare data vil et sådant samarbejde kunne fremme skattemæssig forenkling og gennemsigtighed, og der er endda for visse aktiviteters vedkommende mulighed for, at digitale platforme kan blive »stedfortrædende opkrævere af direkte skatter« i samarbejde med skattemyndighederne.

| 5.12.1. | I denne forbindelse understreger EØSU, at man for at sikre klarhed på skatteområdet må være særligt opmærksom på de nye forretningsmodellers hurtige udvikling og vækst, som giver endnu mere anledning til bekymring over den skattemæssige usikkerhed og indvirkningen heraf på handel og investeringer på tværs af grænserne, især hvad angår international beskatning (3). |
| --- | --- |

5.12.1.

I denne forbindelse understreger EØSU, at man for at sikre klarhed på skatteområdet må være særligt opmærksom på de nye forretningsmodellers hurtige udvikling og vækst, som giver endnu mere anledning til bekymring over den skattemæssige usikkerhed og indvirkningen heraf på handel og investeringer på tværs af grænserne, især hvad angår international beskatning (3).

| 5.13. | EØSU påpeger, at deleøkonomien har potentiale til at udvide det nationale beskatningsgrundlag ved at bidrage til økonomien med nye job og nye ressourcer. For at udnytte dette nye skattegrundlag bør de kompetente nationale myndigheder udvikle mere effektive systemer til udveksling og deling af data mellem myndighederne. Disse data vil sammen med de nye teknologiske muligheder kunne skabe større skattemæssig sikkerhed med deraf følgende lavere omkostninger for både tjenesteydere og skattemyndigheder. Da den digitale platform, tjenesteyderen og kunden kan befinde sig i forskellige medlemsstater, må dette spørgsmål undersøges nærmere på europæisk plan af hensyn til den grænseoverskridende beskyttelse af data. |
| --- | --- |

5.13.

EØSU påpeger, at deleøkonomien har potentiale til at udvide det nationale beskatningsgrundlag ved at bidrage til økonomien med nye job og nye ressourcer. For at udnytte dette nye skattegrundlag bør de kompetente nationale myndigheder udvikle mere effektive systemer til udveksling og deling af data mellem myndighederne. Disse data vil sammen med de nye teknologiske muligheder kunne skabe større skattemæssig sikkerhed med deraf følgende lavere omkostninger for både tjenesteydere og skattemyndigheder. Da den digitale platform, tjenesteyderen og kunden kan befinde sig i forskellige medlemsstater, må dette spørgsmål undersøges nærmere på europæisk plan af hensyn til den grænseoverskridende beskyttelse af data.

6.   Moms

| 6.1. | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt deleøkonomiens aktiviteter er momspligtige, må der først og fremmest skelnes mellem på den ene side de forskellige nye forretningsmodeller — aktiviteter, der for eksempel kan udøves enten direkte af formidlingsplatformene eller af de enkelte tjenesteydere, der lader sig registrere på disse platforme, og på den anden side modeller, der benytter platformene til at udøve forskellige aktiviteter såsom salg af reklameplads eller af brugernes data med henblik på visning af reklamer. |
| --- | --- |

6.1.

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt deleøkonomiens aktiviteter er momspligtige, må der først og fremmest skelnes mellem på den ene side de forskellige nye forretningsmodeller — aktiviteter, der for eksempel kan udøves enten direkte af formidlingsplatformene eller af de enkelte tjenesteydere, der lader sig registrere på disse platforme, og på den anden side modeller, der benytter platformene til at udøve forskellige aktiviteter såsom salg af reklameplads eller af brugernes data med henblik på visning af reklamer.

| 6.2. | For den sidstnævnte kategoris vedkommende er virksomhederne allerede underlagt selskabsskat. De indsamler oplysninger om brugerne — hver gang en bruger indtaster en søgning, indsamler disse virksomheder oplysninger, som de derefter kan sælge til annoncører og andre interesserede parter, og hvis der skabes en merværdi, bør der opkræves moms af dataudvekslingen (indsamling og salg af data). |
| --- | --- |

6.2.

For den sidstnævnte kategoris vedkommende er virksomhederne allerede underlagt selskabsskat. De indsamler oplysninger om brugerne — hver gang en bruger indtaster en søgning, indsamler disse virksomheder oplysninger, som de derefter kan sælge til annoncører og andre interesserede parter, og hvis der skabes en merværdi, bør der opkræves moms af dataudvekslingen (indsamling og salg af data).

| 6.3. | Hvad angår de modeller, der matcher udbud og efterspørgsel, kan man anlægge den betragtning, at de skaber en »merværdi« ved at yde en tjeneste og muliggøre en transaktion/et bytte mellem kunder og chauffører. En sådan merværdi bør derfor være momspligtig. |
| --- | --- |

6.3.

Hvad angår de modeller, der matcher udbud og efterspørgsel, kan man anlægge den betragtning, at de skaber en »merværdi« ved at yde en tjeneste og muliggøre en transaktion/et bytte mellem kunder og chauffører. En sådan merværdi bør derfor være momspligtig.

| 6.4. | Generelt set må der i momsmæssig henseende skelnes mellem forskellige situationer afhængigt af betalingsformen for deleøkonomiens tjenester: i) tilfælde, hvor tjenester ydes mod betaling af et pengebeløb; ii) tilfælde, hvor vederlaget for tjenesten ikke ydes i penge, men i form af en anden tjeneste eller et ikkepengemæssigt vederlag; iii) tilfælde, hvor tjenesten ydes gratis og uden nogen modydelse. |
| --- | --- |

6.4.

Generelt set må der i momsmæssig henseende skelnes mellem forskellige situationer afhængigt af betalingsformen for deleøkonomiens tjenester: i) tilfælde, hvor tjenester ydes mod betaling af et pengebeløb; ii) tilfælde, hvor vederlaget for tjenesten ikke ydes i penge, men i form af en anden tjeneste eller et ikkepengemæssigt vederlag; iii) tilfælde, hvor tjenesten ydes gratis og uden nogen modydelse.

| 6.5. | Den momsordning, der vil kunne anvendes på den første type (punkt i)), kan udledes af reglerne og principperne i den gældende lovgivning som anført af EU-Domstolen, mens den anden type (punkt ii)) muligvis ikke er omfattet af de momsregler, der gælder i dag. |
| --- | --- |

6.5.

Den momsordning, der vil kunne anvendes på den første type (punkt i)), kan udledes af reglerne og principperne i den gældende lovgivning som anført af EU-Domstolen, mens den anden type (punkt ii)) muligvis ikke er omfattet af de momsregler, der gælder i dag.

| 6.5.1. | Hvad angår de konkrete tilfælde, der muligvis falder ind under punkt ii), opfordrer EØSU til en nøje undersøgelse af, hvorvidt aktiviteter på formidlingsplatformene er momspligtige eller ej. I dag er den retlige ramme på dette område faktisk uklar, især når det gælder tjenester, for hvilke der som før omtalt ikke opkræves pengebetaling, men som udnytter data om forbrugerne, deres præferencer og vaner til kommercielle formål. |
| --- | --- |

6.5.1.

Hvad angår de konkrete tilfælde, der muligvis falder ind under punkt ii), opfordrer EØSU til en nøje undersøgelse af, hvorvidt aktiviteter på formidlingsplatformene er momspligtige eller ej. I dag er den retlige ramme på dette område faktisk uklar, især når det gælder tjenester, for hvilke der som før omtalt ikke opkræves pengebetaling, men som udnytter data om forbrugerne, deres præferencer og vaner til kommercielle formål.

| 6.6. | Efter EØSU's mening er det vigtigt, at Kommissionen tager spørgsmålet om momspligt i deleøkonomien op, og at den som en del af sin handlingsplan fastsætter regler for området eventuelt ved at anvende forenklede regler og principper under visse omsætningstærskler — som det allerede er gjort i nogle lande — for at begrænse udgifterne til overholdelse, især for små og mellemstore virksomheder og udbydere af lejlighedsvise tjenester. |
| --- | --- |

6.6.

Efter EØSU's mening er det vigtigt, at Kommissionen tager spørgsmålet om momspligt i deleøkonomien op, og at den som en del af sin handlingsplan fastsætter regler for området eventuelt ved at anvende forenklede regler og principper under visse omsætningstærskler — som det allerede er gjort i nogle lande — for at begrænse udgifterne til overholdelse, især for små og mellemstore virksomheder og udbydere af lejlighedsvise tjenester.

| 6.7. | Endvidere vil det være nyttigt, at Kommissionen og de nationale skattemyndigheder tilskynder til samarbejde og koordinering vedrørende anvendelsen af momsreglerne på deleøkonomien. |
| --- | --- |

6.7.

Endvidere vil det være nyttigt, at Kommissionen og de nationale skattemyndigheder tilskynder til samarbejde og koordinering vedrørende anvendelsen af momsreglerne på deleøkonomien.

7.   Afsluttende bemærkninger

| 7.1. | EØSU støtter Europa-Parlamentets udtalelse om den europæiske dagsorden for den kollaborative økonomi, hvor EP »bemærker, at europæiske iværksættere udviser en stærk tilbøjelighed til at skabe kollaborative platforme til sociale formål og erkender en stigende interesse for den kollaborative økonomi baseret på kooperative forretningsmodeller« (4). |
| --- | --- |

7.1.

EØSU støtter Europa-Parlamentets udtalelse om den europæiske dagsorden for den kollaborative økonomi, hvor EP »bemærker, at europæiske iværksættere udviser en stærk tilbøjelighed til at skabe kollaborative platforme til sociale formål og erkender en stigende interesse for den kollaborative økonomi baseret på kooperative forretningsmodeller« (4).

| 7.2. | Deleøkonomiens særlige karakteristika, dens innovationspotentiale og behovet for at bringe skattereglerne i overensstemmelse med sektorens eksponentielle vækst taler til fordel for at inddrage det organiserede civilsamfund i de høringer og undersøgelser, som Kommissionen har taget initiativ til. Formålet bør være at samle sektorens interessenter, repræsentanter for EU-institutioner/nationale skattemyndigheder og akademiske specialister for at indlede fælles overvejelser om spørgsmål vedrørende beskatningen af deleøkonomien. |
| --- | --- |

7.2.

Deleøkonomiens særlige karakteristika, dens innovationspotentiale og behovet for at bringe skattereglerne i overensstemmelse med sektorens eksponentielle vækst taler til fordel for at inddrage det organiserede civilsamfund i de høringer og undersøgelser, som Kommissionen har taget initiativ til. Formålet bør være at samle sektorens interessenter, repræsentanter for EU-institutioner/nationale skattemyndigheder og akademiske specialister for at indlede fælles overvejelser om spørgsmål vedrørende beskatningen af deleøkonomien.

| 7.3. | EØSU opfordrer Kommissionen til at foreslå yderligere henstillinger for at forbedre informationsudvekslingen mellem de nationale skattemyndigheder og sikre skattelighed for tjenesteyderne. Udvalget mener, at en opfølgende udtalelse vil være nødvendig for nærmere at vurdere, hvad der kræves på det skattepolitiske område, og hvilke virkninger og resultater beskatningen af den digitale økonomi vil få. |
| --- | --- |

7.3.

EØSU opfordrer Kommissionen til at foreslå yderligere henstillinger for at forbedre informationsudvekslingen mellem de nationale skattemyndigheder og sikre skattelighed for tjenesteyderne. Udvalget mener, at en opfølgende udtalelse vil være nødvendig for nærmere at vurdere, hvad der kræves på det skattepolitiske område, og hvilke virkninger og resultater beskatningen af den digitale økonomi vil få.

| 7.4. | Hvad angår rettighederne for de arbejdstagere og forbrugere, der deltager i deleøkonomien, henviser EØSU til sin udtalelse om Deleøkonomi og selvregulering
   (5). I denne sammenhæng er det dog vigtigt at minde om, at deleøkonomien har en meget betydelig indvirkning på arbejdsmarkedet, hvilket gør det nødvendigt at være særligt opmærksom på beskyttelsen af arbejdstagerne, især for så vidt angår bidragene til social beskyttelse og sygesikring samt pensionssystemet. |
| --- | --- |

7.4.

Hvad angår rettighederne for de arbejdstagere og forbrugere, der deltager i deleøkonomien, henviser EØSU til sin udtalelse om Deleøkonomi og selvregulering
   (5). I denne sammenhæng er det dog vigtigt at minde om, at deleøkonomien har en meget betydelig indvirkning på arbejdsmarkedet, hvilket gør det nødvendigt at være særligt opmærksom på beskyttelsen af arbejdstagerne, især for så vidt angår bidragene til social beskyttelse og sygesikring samt pensionssystemet.

| 7.4.1. | I denne henseende understreger EØSU endnu en gang behovet for at vurdere deleøkonomiens indvirkning på arbejdsmarkedet og påpeger, at den fulde beskyttelse af arbejdstagere og tjenesteydere er et mål, som EU og de nationale lovgivere til stadighed bør have i erindring. |
| --- | --- |

7.4.1.

I denne henseende understreger EØSU endnu en gang behovet for at vurdere deleøkonomiens indvirkning på arbejdsmarkedet og påpeger, at den fulde beskyttelse af arbejdstagere og tjenesteydere er et mål, som EU og de nationale lovgivere til stadighed bør have i erindring.

Bruxelles, den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 36, punkt 8.2.4.

1

(2)  Mere detaljeret information findes i denne artikel fra World Economic Forum: https://www.weforum.org/agenda/2015/08/is-data-the-new-currency/.

2

(3)  For yderligere information henvises til den rapport om skattemæssig sikkerhed, som IMF/OECD har udarbejdet til mødet mellem G20's finansministre.

3

(4)  Betænkning om en europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi (2017/2003(INI), 11. maj 2017.

4

(5)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 36, punkt 8.2.4.

5

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/72

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om udnyttelse af land til bæredygtig fødevareproduktion og økosystemtjenester

(sonderende udtalelse på anmodning af det estiske rådsformandskab)

(2018/C 081/10)

| Ordfører: | Roomet SÕRMUS |
| --- | --- |

Ordfører:

Roomet SÕRMUS

| Anmodning om udtalelse | Brev fra Estlands premierminister af 17.3.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Dato for præsidiets afgørelse | 28.3.2017 |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 3.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 126/0/2 |

Anmodning om udtalelse

Brev fra Estlands premierminister af 17.3.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Dato for præsidiets afgørelse

28.3.2017

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

3.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

126/0/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | En fælles EU-referenceramme ville have stor betydning for en bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af landbrugsjorden, da en sådan ville gøre det muligt at evaluere fremskridtene i forbindelse med indsamlingen og anvendelsen af data. En sådan ramme kunne desuden fastlægge en definition af en god jordbundstilstand, en ensartet terminologi, fælles kriterier for overvågning samt prioriteter og politiske foranstaltninger til opfyldelse af målet om en god jordbundstilstand. |
| --- | --- |

1.1.

En fælles EU-referenceramme ville have stor betydning for en bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af landbrugsjorden, da en sådan ville gøre det muligt at evaluere fremskridtene i forbindelse med indsamlingen og anvendelsen af data. En sådan ramme kunne desuden fastlægge en definition af en god jordbundstilstand, en ensartet terminologi, fælles kriterier for overvågning samt prioriteter og politiske foranstaltninger til opfyldelse af målet om en god jordbundstilstand.

| 1.2. | I alle medlemsstater er tabet af landbrugsjord som følge af forringelse af jordbunden, arealer, der tages ud af drift, klimaændringer og urbanisering et stort problem. EØSU foreslår derfor at føre den eksisterende EU-ramme ajour for at beskytte den landbrugsjord i medlemsstaterne, som er værdifuld for fødevareproduktionen og leveringen af andre økosystemtjenester, og frugtbarheden af denne og samtidig forbedre overvågningen og stille pålidelige oplysninger til rådighed. |
| --- | --- |

1.2.

I alle medlemsstater er tabet af landbrugsjord som følge af forringelse af jordbunden, arealer, der tages ud af drift, klimaændringer og urbanisering et stort problem. EØSU foreslår derfor at føre den eksisterende EU-ramme ajour for at beskytte den landbrugsjord i medlemsstaterne, som er værdifuld for fødevareproduktionen og leveringen af andre økosystemtjenester, og frugtbarheden af denne og samtidig forbedre overvågningen og stille pålidelige oplysninger til rådighed.

| 1.3. | Landbrugerne har som ejere og brugere af landbrugsarealerne en særlig rolle at spille med hensyn til at levere økosystemtjenester, hvilket skal anerkendes og støttes. Jordbunden sikrer de vigtigste økosystemtjenester. Jord er grundlaget for størstedelen af den globale fødevareproduktion og er nødvendig for produktionen af biomasse. Jordbunden lagrer kulstof og bidrager dermed til at modvirke klimaændringerne. |
| --- | --- |

1.3.

Landbrugerne har som ejere og brugere af landbrugsarealerne en særlig rolle at spille med hensyn til at levere økosystemtjenester, hvilket skal anerkendes og støttes. Jordbunden sikrer de vigtigste økosystemtjenester. Jord er grundlaget for størstedelen af den globale fødevareproduktion og er nødvendig for produktionen af biomasse. Jordbunden lagrer kulstof og bidrager dermed til at modvirke klimaændringerne.

| 1.4. | Moderniseringen af den fælles landbrugspolitik bør bl.a. have til formål fortsat at sikre sundhed og frugtbarhed for landbrugsarealer og jordbunden, hvilket er en uomgængelig betingelse for bevarelsen og den yderligere forøgelse af landbrugets produktivitet og bæredygtighed. |
| --- | --- |

1.4.

Moderniseringen af den fælles landbrugspolitik bør bl.a. have til formål fortsat at sikre sundhed og frugtbarhed for landbrugsarealer og jordbunden, hvilket er en uomgængelig betingelse for bevarelsen og den yderligere forøgelse af landbrugets produktivitet og bæredygtighed.

| 1.5. | I overensstemmelse med klimaaftalerne bør eksisterende og nye initiativer fremmes for at bringe kulstofkredsløbet i jordbunden i balance på en sådan måde, at fødevareproduktionen ikke bringes i fare. For at øge kulstofindholdet i jordbunden foreslår EØSU, at principperne om bæredygtig forvaltning af jordbunden indarbejdes i EU's politiske foranstaltninger. Der bør bl.a. ydes støtte til produktionen af biomasse ved at forbedre adgangen til vand og andre jordbundsfaktorer (jordbundsstruktur, -luftning og -ventilation, tilgængeligheden af næringsstoffer, pH-værdi, jordbundens biologiske aktivitet), sikre en skånsom jordbearbejdning, græsmarksbrug og en bæredygtig forvaltning af græsarealer, en integreret landbrugsproduktion, herunder bedste praksis fra økologisk og traditionelt landbrug, såsom vekseldrift, dyrkning af bælgplanter, genvinding af organisk affald og kompostering samt opdyrkning af vinterplanter til marker. En kulstofrig jordbund og græsmarker skal forvaltes på en bæredygtig måde for at fremme kulstofbinding gennem jord og planter. |
| --- | --- |

1.5.

I overensstemmelse med klimaaftalerne bør eksisterende og nye initiativer fremmes for at bringe kulstofkredsløbet i jordbunden i balance på en sådan måde, at fødevareproduktionen ikke bringes i fare. For at øge kulstofindholdet i jordbunden foreslår EØSU, at principperne om bæredygtig forvaltning af jordbunden indarbejdes i EU's politiske foranstaltninger. Der bør bl.a. ydes støtte til produktionen af biomasse ved at forbedre adgangen til vand og andre jordbundsfaktorer (jordbundsstruktur, -luftning og -ventilation, tilgængeligheden af næringsstoffer, pH-værdi, jordbundens biologiske aktivitet), sikre en skånsom jordbearbejdning, græsmarksbrug og en bæredygtig forvaltning af græsarealer, en integreret landbrugsproduktion, herunder bedste praksis fra økologisk og traditionelt landbrug, såsom vekseldrift, dyrkning af bælgplanter, genvinding af organisk affald og kompostering samt opdyrkning af vinterplanter til marker. En kulstofrig jordbund og græsmarker skal forvaltes på en bæredygtig måde for at fremme kulstofbinding gennem jord og planter.

| 1.6. | Inden for rammerne af den anden søjle i den fælles landbrugspolitik bør medlemsstaterne også tilskyndes og motiveres til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af jordbunden. |
| --- | --- |

1.6.

Inden for rammerne af den anden søjle i den fælles landbrugspolitik bør medlemsstaterne også tilskyndes og motiveres til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af jordbunden.

| 1.7. | Yderligere investeringer i miljø- og klimavenlige teknologier og jordforbedringssystemer skal støttes med henblik på bæredygtig areal- og jordbundsudnyttelse. |
| --- | --- |

1.7.

Yderligere investeringer i miljø- og klimavenlige teknologier og jordforbedringssystemer skal støttes med henblik på bæredygtig areal- og jordbundsudnyttelse.

| 1.8. | Videnbaseret landbrug (dvs. præcisionsdyrkning og agroøkologiske metoder) skal støttes. Potentialet i den ressource-, jordbunds- og miljøvenlige præcisionsdyrkning kan realiseres gennem samkøring af jordbunds-, gødnings-, pesticid-, vejr- og udbyttedata, hvilket bl.a. kræver bedre adgang til data i nationale databaser, større mobilitet og større brugervenlighed. Princippet må være, at landbrugerne ejer de fremskaffede data. Ovenstående kræver adgang til internettet, samt at landbrugerne gør brug af informations- og kommunikationsteknologi. |
| --- | --- |

1.8.

Videnbaseret landbrug (dvs. præcisionsdyrkning og agroøkologiske metoder) skal støttes. Potentialet i den ressource-, jordbunds- og miljøvenlige præcisionsdyrkning kan realiseres gennem samkøring af jordbunds-, gødnings-, pesticid-, vejr- og udbyttedata, hvilket bl.a. kræver bedre adgang til data i nationale databaser, større mobilitet og større brugervenlighed. Princippet må være, at landbrugerne ejer de fremskaffede data. Ovenstående kræver adgang til internettet, samt at landbrugerne gør brug af informations- og kommunikationsteknologi.

| 1.9. | Der bør i højere grad gøres brug af jordbundsdata, når der udformes politikker og træffes beslutninger om arealanvendelse. Samtidig skal kvaliteten og tilgængeligheden af jordbundsdata forbedres, især inden for områder, hvor der hidtil ikke har været forsket tilstrækkeligt. På EU-plan skal der indgås en aftale om ensartet overvågning af jordbunden. |
| --- | --- |

1.9.

Der bør i højere grad gøres brug af jordbundsdata, når der udformes politikker og træffes beslutninger om arealanvendelse. Samtidig skal kvaliteten og tilgængeligheden af jordbundsdata forbedres, især inden for områder, hvor der hidtil ikke har været forsket tilstrækkeligt. På EU-plan skal der indgås en aftale om ensartet overvågning af jordbunden.

| 1.10. | I hele uddannelsessystemet skal bevidstheden om jordbundens betydning øges. I den forbindelse bør der anvendes moderne pædagogiske ressourcer, og temaet jordbund skal indgå i undervisningsplanerne for det enkelte uddannelsesniveau. |
| --- | --- |

1.10.

I hele uddannelsessystemet skal bevidstheden om jordbundens betydning øges. I den forbindelse bør der anvendes moderne pædagogiske ressourcer, og temaet jordbund skal indgå i undervisningsplanerne for det enkelte uddannelsesniveau.

| 1.11. | Også foranstaltninger til at øge landbrugernes bevidsthed om jordbundens rolle og god landbrugspraksis spiller en vigtig rolle. I den henseende har inddragelsen af rådgivningstjenester en særlig betydning. |
| --- | --- |

1.11.

Også foranstaltninger til at øge landbrugernes bevidsthed om jordbundens rolle og god landbrugspraksis spiller en vigtig rolle. I den henseende har inddragelsen af rådgivningstjenester en særlig betydning.

2.   Indledning

| 2.1. | Denne udtalelse fra EØSU udarbejdes på anmodning af det estiske formandskab og har til formål at understrege den afgørende betydning af bæredygtig udnyttelse af land (1) og jord (2) til fødevareproduktion og levering af økosystemtjenester. |
| --- | --- |

2.1.

Denne udtalelse fra EØSU udarbejdes på anmodning af det estiske formandskab og har til formål at understrege den afgørende betydning af bæredygtig udnyttelse af land (1) og jord (2) til fødevareproduktion og levering af økosystemtjenester.

| 2.2. | På anmodning af det estiske formandskab vil udvalget se på, hvordan landbrugsjord behandles på de forskellige EU-politikområder. Det drejer sig også om spørgsmålet om, hvad politikere og virksomheder i EU kan gøre for at fremme en bæredygtig og effektiv anvendelse af jordbunden. Den er en afgørende ressource i fødevareproduktionen og leveringen af andre økosystemtjenester. |
| --- | --- |

2.2.

På anmodning af det estiske formandskab vil udvalget se på, hvordan landbrugsjord behandles på de forskellige EU-politikområder. Det drejer sig også om spørgsmålet om, hvad politikere og virksomheder i EU kan gøre for at fremme en bæredygtig og effektiv anvendelse af jordbunden. Den er en afgørende ressource i fødevareproduktionen og leveringen af andre økosystemtjenester.

| 2.3. | Den Europæiske Union har på nuværende tidspunkt mange regler for jordbundsbeskyttelse. Selv om de forskellige EU-politikker bidrager til beskyttelse og bæredygtig forvaltning af landbrugsjord, er jordbundsbeskyttelse som regel ikke deres hovedmål. EØSU mener, at tiden nu er inde til at indlede debatten om, hvordan de forskellige foranstaltninger kan koordineres bedre på EU-plan. |
| --- | --- |

2.3.

Den Europæiske Union har på nuværende tidspunkt mange regler for jordbundsbeskyttelse. Selv om de forskellige EU-politikker bidrager til beskyttelse og bæredygtig forvaltning af landbrugsjord, er jordbundsbeskyttelse som regel ikke deres hovedmål. EØSU mener, at tiden nu er inde til at indlede debatten om, hvordan de forskellige foranstaltninger kan koordineres bedre på EU-plan.

| 2.4. | Både EU og medlemsstaterne skal basere deres politiske beslutningstagning på FN's mål for bæredygtig udvikling for perioden frem til 2030 (3). Disse mål omfatter fremme af økosystemer, bekæmpelse af ørkendannelse, standsning af jordforringelse og genopretning af jorden, bæredygtig forvaltning og effektiv anvendelse af naturressourcer samt integrering af klimaændringer i nationale politikker, strategier og planlægning. En afgørende forudsætning for et bæredygtigt landbrug og en bæredygtig fødevareproduktion er beskyttelse af landbrugsjord samt bæredygtig anvendelse af jordbunden, som er en endelig og i princippet ikkevedvarende ressource. |
| --- | --- |

2.4.

Både EU og medlemsstaterne skal basere deres politiske beslutningstagning på FN's mål for bæredygtig udvikling for perioden frem til 2030 (3). Disse mål omfatter fremme af økosystemer, bekæmpelse af ørkendannelse, standsning af jordforringelse og genopretning af jorden, bæredygtig forvaltning og effektiv anvendelse af naturressourcer samt integrering af klimaændringer i nationale politikker, strategier og planlægning. En afgørende forudsætning for et bæredygtigt landbrug og en bæredygtig fødevareproduktion er beskyttelse af landbrugsjord samt bæredygtig anvendelse af jordbunden, som er en endelig og i princippet ikkevedvarende ressource.

| 2.5. | Derudover er en række initiativer (4) blevet lanceret for at fremme bæredygtig forvaltning af jordbunden og øge bevidstheden om landbrugsjordens vigtige rolle for fødevaresikkerhed og modvirkning af klimaændringer. |
| --- | --- |

2.5.

Derudover er en række initiativer (4) blevet lanceret for at fremme bæredygtig forvaltning af jordbunden og øge bevidstheden om landbrugsjordens vigtige rolle for fødevaresikkerhed og modvirkning af klimaændringer.

| 2.6. | EØSU henviser desuden til grænserne for klodens bæreevne. Disse kan bruges til at fastlægge de miljømæssige grænser, som menneskeheden skal holde sig inden for, hvis miljøet ikke skal lide skade. Udvalget bemærker, at tre af de ni belastningsgrænser (klimaændringer, tab af biodiversitet, kvælstofkredsløbet) allerede er blevet overskredet (5). Samtidig erkender udvalget, at den globale fødevaresikkerhed også er en presserende udfordring, Europa er nødt til at tage med i betragtning som en del af dets globale ansvar. |
| --- | --- |

2.6.

EØSU henviser desuden til grænserne for klodens bæreevne. Disse kan bruges til at fastlægge de miljømæssige grænser, som menneskeheden skal holde sig inden for, hvis miljøet ikke skal lide skade. Udvalget bemærker, at tre af de ni belastningsgrænser (klimaændringer, tab af biodiversitet, kvælstofkredsløbet) allerede er blevet overskredet (5). Samtidig erkender udvalget, at den globale fødevaresikkerhed også er en presserende udfordring, Europa er nødt til at tage med i betragtning som en del af dets globale ansvar.

3.   De vigtigste land- og jordbrugsproblemer i forhold til landbrugsproduktionen

| 3.1. | Den globale efterspørgsel efter mad vil stige i de kommende årtier. Det vil derfor blive nødvendigt at udnytte landbrugsjorden i visse regioner i verden endnu mere intensivt, hvilket kan have negative konsekvenser for jordbunden og miljøet generelt, hvis arealanvendelsen ikke sker på en miljøvenlig måde. For at sikre en tilstrækkelig fødevareforsyning er det nødvendigt at fastholde de eksisterende landbrugsarealers produktivitet og bevare jordbundens frugtbarhed i biologisk, kemisk og fysisk henseende. |
| --- | --- |

3.1.

Den globale efterspørgsel efter mad vil stige i de kommende årtier. Det vil derfor blive nødvendigt at udnytte landbrugsjorden i visse regioner i verden endnu mere intensivt, hvilket kan have negative konsekvenser for jordbunden og miljøet generelt, hvis arealanvendelsen ikke sker på en miljøvenlig måde. For at sikre en tilstrækkelig fødevareforsyning er det nødvendigt at fastholde de eksisterende landbrugsarealers produktivitet og bevare jordbundens frugtbarhed i biologisk, kemisk og fysisk henseende.

| 3.2. | I EØSU's udtalelse om »Mere bæredygtige fødevaresystemer« (6) beskrives konsekvenserne af en uhensigtsmæssig praksis i fødevareproduktionen: tab af biodiversitet, forringelse af jordbunden, vand- og luftforurening samt drivhusgasemissioner. Det skal derfor sikres, at disse ressourcer anvendes effektivt og bæredygtigt for at sikre fødevareforsyningen. Dette aspekt skal også indgå i en omfattende fødevarepolitik, som den beskrives i EØSU's udtalelse »Civilsamfundets bidrag til udviklingen af en omfattende fødevarepolitik i EU«, der er under udarbejdelse. |
| --- | --- |

3.2.

I EØSU's udtalelse om »Mere bæredygtige fødevaresystemer« (6) beskrives konsekvenserne af en uhensigtsmæssig praksis i fødevareproduktionen: tab af biodiversitet, forringelse af jordbunden, vand- og luftforurening samt drivhusgasemissioner. Det skal derfor sikres, at disse ressourcer anvendes effektivt og bæredygtigt for at sikre fødevareforsyningen. Dette aspekt skal også indgå i en omfattende fødevarepolitik, som den beskrives i EØSU's udtalelse »Civilsamfundets bidrag til udviklingen af en omfattende fødevarepolitik i EU«, der er under udarbejdelse.

| 3.3. | Klimaændringerne har også konsekvenser for mængden af grundlæggende naturressourcer — vand og jord, der er til rådighed. Selvom der er truffet en række foranstaltninger mod klimaændringerne, falder kulstofindholdet i jordbunden år efter år, baseret på data fra det øverste jordlag. Yderligere oplysninger om de dybereliggende jordlag ville imidlertid give et mere realistisk billede af tendensen. |
| --- | --- |

3.3.

Klimaændringerne har også konsekvenser for mængden af grundlæggende naturressourcer — vand og jord, der er til rådighed. Selvom der er truffet en række foranstaltninger mod klimaændringerne, falder kulstofindholdet i jordbunden år efter år, baseret på data fra det øverste jordlag. Yderligere oplysninger om de dybereliggende jordlag ville imidlertid give et mere realistisk billede af tendensen.

| 3.4. | I rapporten »The European environment — state and outlook 2015« (7) advarer det Europæiske Miljøagentur (EEA) om, at jordbundens økosystemtjenester — herunder fødevareproduktion, beskyttelse af biodiversitet og lagring af kulstof, vand og næringsstoffer i jordbunden — i stigende grad er truet. Afhængig af region er de vigtigste problemer, der er identificeret i rapporten: jorderosion, tab af organisk materiale i jordbunden, jordforurening og -forsegling urbanisering, afvandring og konsekvenserne af en stadig mere intensiv landbrugsproduktion for naturlige og delvis naturlige levesteder. Af andre almindeligt anerkendte trusler mod jordbunden kan nævnes faldende frugtbarhed. |
| --- | --- |

3.4.

I rapporten »The European environment — state and outlook 2015« (7) advarer det Europæiske Miljøagentur (EEA) om, at jordbundens økosystemtjenester — herunder fødevareproduktion, beskyttelse af biodiversitet og lagring af kulstof, vand og næringsstoffer i jordbunden — i stigende grad er truet. Afhængig af region er de vigtigste problemer, der er identificeret i rapporten: jorderosion, tab af organisk materiale i jordbunden, jordforurening og -forsegling urbanisering, afvandring og konsekvenserne af en stadig mere intensiv landbrugsproduktion for naturlige og delvis naturlige levesteder. Af andre almindeligt anerkendte trusler mod jordbunden kan nævnes faldende frugtbarhed.

4.   Landbrugsjordsproblematikken i forskellige EU-politikker

| 4.1. | I en rapport udarbejdet for Kommissionen blev jordbundsbeskyttelsesforanstaltningerne i de 28 EU-medlemsstater analyseret (8). I analysen blev der identificeret 35 politiske foranstaltninger på EU-niveau og 671 på nationalt niveau for at beskytte jordbunden. EU-foranstaltningerne omfatter strategidokumenter, direktiver, forordninger og forskellige ledsageforanstaltninger. Tre fjerdedele af de nationale foranstaltninger er primært bindende regler. |
| --- | --- |

4.1.

I en rapport udarbejdet for Kommissionen blev jordbundsbeskyttelsesforanstaltningerne i de 28 EU-medlemsstater analyseret (8). I analysen blev der identificeret 35 politiske foranstaltninger på EU-niveau og 671 på nationalt niveau for at beskytte jordbunden. EU-foranstaltningerne omfatter strategidokumenter, direktiver, forordninger og forskellige ledsageforanstaltninger. Tre fjerdedele af de nationale foranstaltninger er primært bindende regler.

| 4.2. | De mange forskellige foranstaltninger i medlemsstaterne giver lejlighed til en bedre tackling af jordbundsspørgsmål i al deres kompleksitet, men også til en bedre koordinering. EU-lovgivningen indeholder nogle værdifulde og strenge regler for jordbundsbeskyttelse, men systemet har nogle svagheder. De nationale politikker er ikke nok til at lukke hullerne i EU's jordbundsbeskyttelseslovgivning, og reglerne varierer betydeligt fra land til land. |
| --- | --- |

4.2.

De mange forskellige foranstaltninger i medlemsstaterne giver lejlighed til en bedre tackling af jordbundsspørgsmål i al deres kompleksitet, men også til en bedre koordinering. EU-lovgivningen indeholder nogle værdifulde og strenge regler for jordbundsbeskyttelse, men systemet har nogle svagheder. De nationale politikker er ikke nok til at lukke hullerne i EU's jordbundsbeskyttelseslovgivning, og reglerne varierer betydeligt fra land til land.

| 4.3. | I EU's 7. miljøhandlingsprogram, der har været gældende siden begyndelsen af 2014, anerkendes ødelæggelse af jordbunden som et alvorligt problem, og der fastlægges et mål for EU for 2020 om at opnå en bæredygtig forvaltning af jordbunden og tilstrækkelig jordbundsbeskyttelse og om at gøre fremskridt med rensning af forurenet jord. EU og dets medlemsstater har også forpligtet sig til at intensivere foranstaltningerne mod jorderosion og forøge indholdet af organiske stoffer i jordbunden. |
| --- | --- |

4.3.

I EU's 7. miljøhandlingsprogram, der har været gældende siden begyndelsen af 2014, anerkendes ødelæggelse af jordbunden som et alvorligt problem, og der fastlægges et mål for EU for 2020 om at opnå en bæredygtig forvaltning af jordbunden og tilstrækkelig jordbundsbeskyttelse og om at gøre fremskridt med rensning af forurenet jord. EU og dets medlemsstater har også forpligtet sig til at intensivere foranstaltningerne mod jorderosion og forøge indholdet af organiske stoffer i jordbunden.

| 4.4. | Følgende EU-foranstaltninger kan betragtes som relevante for jordbundsbeskyttelsen og som forholdsvis effektive: direktivet om industrielle emissioner, miljøansvarsdirektivet og reglerne om vandbeskyttelse (vandrammedirektivet), nitratdirektivet, krydsoverensstemmelsessystemet i den fælles landbrugspolitik samt reglerne vedrørende god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM). Med henblik på at forbedre jordbundens tilstand kunne gennemførelsen af disse foranstaltninger imidlertid have en endnu større effekt, hvis der på en fleksibel måde blev taget højde for lokale forhold, og koordineringen af foranstaltningerne var bedre. |
| --- | --- |

4.4.

Følgende EU-foranstaltninger kan betragtes som relevante for jordbundsbeskyttelsen og som forholdsvis effektive: direktivet om industrielle emissioner, miljøansvarsdirektivet og reglerne om vandbeskyttelse (vandrammedirektivet), nitratdirektivet, krydsoverensstemmelsessystemet i den fælles landbrugspolitik samt reglerne vedrørende god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM). Med henblik på at forbedre jordbundens tilstand kunne gennemførelsen af disse foranstaltninger imidlertid have en endnu større effekt, hvis der på en fleksibel måde blev taget højde for lokale forhold, og koordineringen af foranstaltningerne var bedre.

| 4.5. | Problemerne med beskyttelse af jordbunden kunne også løses ved hjælp af forskellige former for økonomisk støtte fra Samhørighedsfonden, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Life + og Horisont 2020-programmet. |
| --- | --- |

4.5.

Problemerne med beskyttelse af jordbunden kunne også løses ved hjælp af forskellige former for økonomisk støtte fra Samhørighedsfonden, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Life + og Horisont 2020-programmet.

| 4.6. | Direkte betalinger under den første søjle af den fælles landbrugspolitik, som dækker omkring 90 % af udnyttet landbrugsjord i EU, er et vigtigt økonomisk incitament for landbrugerne, når de træffer beslutninger om brug og forvaltning af jorden. I forbindelse med de direkte betalinger stilles der strenge krav om at bevare landbrugsarealerne i god landbrugs- og miljømæssig stand samt om overholdelse af reglerne for krydsoverensstemmelse og grøn omlægning i tråd med de grundlæggende bestemmelser i den fælles landbrugspolitik. I den forbindelse har medlemsstaterne et vist råderum. 30 % af de direkte betalinger er underlagt miljøkrav, der har til formål at forbedre jordbundskvaliteten, beskytte biodiversiteten og fremme kulstofbindingen (9). Det er vigtigt at sikre, at fordelene ved grøn omlægning ikke negeres med overdrevent bureaukrati ved gennemførelsen af foranstaltningen. |
| --- | --- |

4.6.

Direkte betalinger under den første søjle af den fælles landbrugspolitik, som dækker omkring 90 % af udnyttet landbrugsjord i EU, er et vigtigt økonomisk incitament for landbrugerne, når de træffer beslutninger om brug og forvaltning af jorden. I forbindelse med de direkte betalinger stilles der strenge krav om at bevare landbrugsarealerne i god landbrugs- og miljømæssig stand samt om overholdelse af reglerne for krydsoverensstemmelse og grøn omlægning i tråd med de grundlæggende bestemmelser i den fælles landbrugspolitik. I den forbindelse har medlemsstaterne et vist råderum. 30 % af de direkte betalinger er underlagt miljøkrav, der har til formål at forbedre jordbundskvaliteten, beskytte biodiversiteten og fremme kulstofbindingen (9). Det er vigtigt at sikre, at fordelene ved grøn omlægning ikke negeres med overdrevent bureaukrati ved gennemførelsen af foranstaltningen.

| 4.7. | Inden for rammerne af den fælles landbrugspolitiks anden søjle giver programmerne for udvikling af landdistrikterne medlemsstaterne mulighed for at gennemføre EU-foranstaltningerne til beskyttelse af jordbunden på en måde, der er tilpasset de lokale forhold i den enkelte medlemsstat. |
| --- | --- |

4.7.

Inden for rammerne af den fælles landbrugspolitiks anden søjle giver programmerne for udvikling af landdistrikterne medlemsstaterne mulighed for at gennemføre EU-foranstaltningerne til beskyttelse af jordbunden på en måde, der er tilpasset de lokale forhold i den enkelte medlemsstat.

| 4.8. | En række planlagte lovgivningsinitiativer kan også skabe nye muligheder for jordbundsbeskyttelse, modvirkning af klimaændringer og tilpasning til følgerne heraf (f.eks. klima- og energipakken, forordningen om medtagelse af drivhusgasemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF), forordningen om indsatsdeling osv.) |
| --- | --- |

4.8.

En række planlagte lovgivningsinitiativer kan også skabe nye muligheder for jordbundsbeskyttelse, modvirkning af klimaændringer og tilpasning til følgerne heraf (f.eks. klima- og energipakken, forordningen om medtagelse af drivhusgasemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF), forordningen om indsatsdeling osv.)

| 4.9. | Moderniseringen af EU's gødningsforordning, der drøftes i forbindelse med pakken om den cirkulære økonomi, og som vil sikre, at organisk og affaldsbaseret gødning lettere kan bruges, er også meget relevant for spørgsmål vedrørende beskyttelse af jordbunden. Det genanvendte materiale, der skal anvendes som jordforbedringsmiddel eller gødning, bør dog ikke indeholde farlige stoffer (xenobiotika). Selv om der i Kommissionens forslag fastsættes grænseværdier for koncentrationen af skadelige forurenende stoffer i mineralsk eller organisk gødning, er der stadig et behov for at finde nye, rene tekniske løsninger til produktionen af gødning og jordforbedringsmidler, der ikke indebærer nogen risici for jordbundsbeskyttelsen, uden at det går ud over den primære produktivitet. EØSU bifalder i sin udtalelse Kommissionens initiativ og påpeger, at frugtbarhed og jordbundsbeskyttelse er vigtige mål for revisionen af forordningen (10). |
| --- | --- |

4.9.

Moderniseringen af EU's gødningsforordning, der drøftes i forbindelse med pakken om den cirkulære økonomi, og som vil sikre, at organisk og affaldsbaseret gødning lettere kan bruges, er også meget relevant for spørgsmål vedrørende beskyttelse af jordbunden. Det genanvendte materiale, der skal anvendes som jordforbedringsmiddel eller gødning, bør dog ikke indeholde farlige stoffer (xenobiotika). Selv om der i Kommissionens forslag fastsættes grænseværdier for koncentrationen af skadelige forurenende stoffer i mineralsk eller organisk gødning, er der stadig et behov for at finde nye, rene tekniske løsninger til produktionen af gødning og jordforbedringsmidler, der ikke indebærer nogen risici for jordbundsbeskyttelsen, uden at det går ud over den primære produktivitet. EØSU bifalder i sin udtalelse Kommissionens initiativ og påpeger, at frugtbarhed og jordbundsbeskyttelse er vigtige mål for revisionen af forordningen (10).

5.   Forslag til fremme af en bæredygtig udnyttelse af jordbunden som en væsentlig ressource for fødevareproduktion og levering af økosystemtjenester i EU

| 5.1. | En fælles EU-referenceramme ville have stor betydning for en bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af landbrugsjorden, da en sådan ville gøre det muligt at evaluere fremskridtene i forbindelse med indsamlingen og anvendelsen af data. En sådan ramme kunne desuden sikre brug af en ensartet terminologi, definition af en god jordbundstilstand, opstilling af prioriteter, fastlæggelse af kriterier for overvågning under hensyntagen til de forskellige jordbunds- og klimaforhold samt udformning af politiske foranstaltninger til opfyldelse af målet om en god jordbundstilstand. Dette er en forudsætning for en korrekt vurdering af jordbundsforholdene og for at kunne træffe de nødvendige foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.1.

En fælles EU-referenceramme ville have stor betydning for en bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af landbrugsjorden, da en sådan ville gøre det muligt at evaluere fremskridtene i forbindelse med indsamlingen og anvendelsen af data. En sådan ramme kunne desuden sikre brug af en ensartet terminologi, definition af en god jordbundstilstand, opstilling af prioriteter, fastlæggelse af kriterier for overvågning under hensyntagen til de forskellige jordbunds- og klimaforhold samt udformning af politiske foranstaltninger til opfyldelse af målet om en god jordbundstilstand. Dette er en forudsætning for en korrekt vurdering af jordbundsforholdene og for at kunne træffe de nødvendige foranstaltninger.

| 5.2. | I alle medlemsstater er tabet af landbrugsjord som følge af forringelse af jordbunden, arealer, der tages ud af drift, klimaændringer og urbanisering et stort problem. Landbrugsarealer forsvinder til fordel for udviklingen af kunstige overflader. Mellem 2006 og 2012 blev der inddraget ca. 107 000 ha/år i lande i Europa. De typer arealer, der hyppigst blev inddraget til kunstige overflader, var agerjord og jord med permanente afgrøder efterfulgt af græsningsarealer og blandede landbrugsarealer (11). EØSU foreslår derfor at føre den eksisterende EU-ramme ajour for at beskytte den landbrugsjord i medlemsstaterne, som er værdifuld for fødevareproduktionen og leveringen af andre økosystemtjenester, og frugtbarheden af denne. Med dette formål for øje bør der skabes flere tekniske muligheder for en bedre overvågning og indsamling af pålidelige oplysninger. |
| --- | --- |

5.2.

I alle medlemsstater er tabet af landbrugsjord som følge af forringelse af jordbunden, arealer, der tages ud af drift, klimaændringer og urbanisering et stort problem. Landbrugsarealer forsvinder til fordel for udviklingen af kunstige overflader. Mellem 2006 og 2012 blev der inddraget ca. 107 000 ha/år i lande i Europa. De typer arealer, der hyppigst blev inddraget til kunstige overflader, var agerjord og jord med permanente afgrøder efterfulgt af græsningsarealer og blandede landbrugsarealer (11). EØSU foreslår derfor at føre den eksisterende EU-ramme ajour for at beskytte den landbrugsjord i medlemsstaterne, som er værdifuld for fødevareproduktionen og leveringen af andre økosystemtjenester, og frugtbarheden af denne. Med dette formål for øje bør der skabes flere tekniske muligheder for en bedre overvågning og indsamling af pålidelige oplysninger.

Den Europæiske Unions fælles landbrugspolitik

| 5.3. | Med henblik på moderniseringen af den fælles landbrugspolitik bør en effektiv og bæredygtig forvaltning af landbrugsjorden sikres i den kommende finansielle programmeringsperiode. Målet bør bl.a. være fortsat at sikre sundhed og frugtbarhed for landbrugsarealer og jordbunden, hvilket er en uomgængelig betingelse for bevarelsen og den yderligere forøgelse af landbrugets produktivitet og bæredygtighed. |
| --- | --- |

5.3.

Med henblik på moderniseringen af den fælles landbrugspolitik bør en effektiv og bæredygtig forvaltning af landbrugsjorden sikres i den kommende finansielle programmeringsperiode. Målet bør bl.a. være fortsat at sikre sundhed og frugtbarhed for landbrugsarealer og jordbunden, hvilket er en uomgængelig betingelse for bevarelsen og den yderligere forøgelse af landbrugets produktivitet og bæredygtighed.

| 5.4. | Som led i den grønne omlægning i den fælles landbrugspolitiks første søjle, bør der findes bedre løsninger for at forbedre jordbundstilstanden. Først og fremmest bør der gøres en indsats for at fremme vekseldrift med bælgplanter eller græsarter. I debatten om effektiviteten af den grønne omlægning fokuseres der navnlig på biodiversitetsaspekter, men de positive virkninger af dyrkningen af bælgplanter på jordens frugtbarhed bør også vægtes højere end det hidtil har været tilfældet (12). |
| --- | --- |

5.4.

Som led i den grønne omlægning i den fælles landbrugspolitiks første søjle, bør der findes bedre løsninger for at forbedre jordbundstilstanden. Først og fremmest bør der gøres en indsats for at fremme vekseldrift med bælgplanter eller græsarter. I debatten om effektiviteten af den grønne omlægning fokuseres der navnlig på biodiversitetsaspekter, men de positive virkninger af dyrkningen af bælgplanter på jordens frugtbarhed bør også vægtes højere end det hidtil har været tilfældet (12).

| 5.5. | Landbruget producerer ikke kun fødevarer af høj kvalitet. Det er også ansvarligt for biodiversitet og åbne landskaber. Det spiller også en vigtig rolle i tilpasningen til og modvirkningen af klimaændringer. Leveringen af offentlige goder sikres primært gennem foranstaltninger til bæredygtig forvaltning af naturressourcerne, der skaber en merværdi, og som skaber en modvægt til landbrugets indvirkning på jordbund, vand og biodiversitet. |
| --- | --- |

5.5.

Landbruget producerer ikke kun fødevarer af høj kvalitet. Det er også ansvarligt for biodiversitet og åbne landskaber. Det spiller også en vigtig rolle i tilpasningen til og modvirkningen af klimaændringer. Leveringen af offentlige goder sikres primært gennem foranstaltninger til bæredygtig forvaltning af naturressourcerne, der skaber en merværdi, og som skaber en modvægt til landbrugets indvirkning på jordbund, vand og biodiversitet.

| 5.6. | Inden for rammerne af den fælles landbrugspolitiks anden søjle bør medlemsstaterne tilskyndes og motiveres til at indføre jordbundsbeskyttelsesforanstaltninger, der giver dem maksimal fleksibilitet til at tage hensyn til lokale betingelser, forskellige forhold (herunder jordbundstyper) og specifikke problemer. |
| --- | --- |

5.6.

Inden for rammerne af den fælles landbrugspolitiks anden søjle bør medlemsstaterne tilskyndes og motiveres til at indføre jordbundsbeskyttelsesforanstaltninger, der giver dem maksimal fleksibilitet til at tage hensyn til lokale betingelser, forskellige forhold (herunder jordbundstyper) og specifikke problemer.

| 5.7. | EØSU opfordrer Kommissionen til i højere grad end hidtil at tage hensyn til medlemsstaternes specifikke forslag til forbedring af jordbundskvaliteten og en bæredygtig udnyttelse af denne (f.eks. gennem fremme af kalkning til modvirkning af jordforsuring eller ved hjælp af kunstvanding og dræning til at løse problemet med henholdsvis vandmangel eller vandoverskud). Ingen muligheder bør udelukkes ved forvaltningen af organisk jord, men der bør være en række foranstaltninger til beskyttelse og pleje af jordbunden. |
| --- | --- |

5.7.

EØSU opfordrer Kommissionen til i højere grad end hidtil at tage hensyn til medlemsstaternes specifikke forslag til forbedring af jordbundskvaliteten og en bæredygtig udnyttelse af denne (f.eks. gennem fremme af kalkning til modvirkning af jordforsuring eller ved hjælp af kunstvanding og dræning til at løse problemet med henholdsvis vandmangel eller vandoverskud). Ingen muligheder bør udelukkes ved forvaltningen af organisk jord, men der bør være en række foranstaltninger til beskyttelse og pleje af jordbunden.

| 5.8. | Yderligere investeringer i miljø- og klimavenlige teknologier skal fremmes med henblik på bæredygtig udnyttelse af land og jord. Det videnbaserede landbrug (herunder præcisionsdyrkning og agroøkologiske metoder) bør støttes for at sikre en bæredygtig fødevareproduktion, hvor landbrugets hjælpemidler anvendes i den rigtige mængde, på det rigtige sted og på det rette tidspunkt. Det er af afgørende betydning at forbedre den biologiske aktivitet gennem tilføjelsen af organisk materiale og opnå en bedre balance mellem næringsstoffer i jorden. Overgødskning indebærer miljørisici som følge af udledningen af næringsstoffer, mens en mangel på næringsstoffer resulterer i en reduktion af jordens frugtbarhed. Desuden skal det sikres, at minimumslovgivningen (13) overholdes, idet risikoen for udledning af andre næringsstoffer forøges, hvis ét bestemt næringsstof mangler (f.eks. fosfor). |
| --- | --- |

5.8.

Yderligere investeringer i miljø- og klimavenlige teknologier skal fremmes med henblik på bæredygtig udnyttelse af land og jord. Det videnbaserede landbrug (herunder præcisionsdyrkning og agroøkologiske metoder) bør støttes for at sikre en bæredygtig fødevareproduktion, hvor landbrugets hjælpemidler anvendes i den rigtige mængde, på det rigtige sted og på det rette tidspunkt. Det er af afgørende betydning at forbedre den biologiske aktivitet gennem tilføjelsen af organisk materiale og opnå en bedre balance mellem næringsstoffer i jorden. Overgødskning indebærer miljørisici som følge af udledningen af næringsstoffer, mens en mangel på næringsstoffer resulterer i en reduktion af jordens frugtbarhed. Desuden skal det sikres, at minimumslovgivningen (13) overholdes, idet risikoen for udledning af andre næringsstoffer forøges, hvis ét bestemt næringsstof mangler (f.eks. fosfor).

| 5.9. | Husdyravl spiller en vigtig og ofte afgørende rolle i arealanvendelsen, idet den understøtter næringsstoffernes kredsløb, opretholder jordens frugtbarhed (14) og bidrager til kulstofbinding. I EU findes der mange landbrugsarealer, herunder permanente græsarealer, der kun egner sig til græsmarksbrug eller dyrkning af fodergræs, hvilket betyder at husdyropdræt fortsat må støttes i bestemte regioner, så landbrugerne ikke opgiver disse arealer. I nogle egne af EU er det en udbredt praksis, at permanente græsarealer udelukkende vedligeholdes med græsslåning, hvilket ikke er et alternativ til græsmarksbrug med henblik på enten fødevareproduktion eller ressourceeffektivitet eller jordbund. Der er derfor behov for foranstaltninger inden for den fælles landbrugspolitik, der sikrer lønsomheden af omfattende husdyravl i de forskellige regioner i EU, og der skal søges løsninger, der muliggør en aktiv og bæredygtig arealanvendelse til fødevareproduktion. |
| --- | --- |

5.9.

Husdyravl spiller en vigtig og ofte afgørende rolle i arealanvendelsen, idet den understøtter næringsstoffernes kredsløb, opretholder jordens frugtbarhed (14) og bidrager til kulstofbinding. I EU findes der mange landbrugsarealer, herunder permanente græsarealer, der kun egner sig til græsmarksbrug eller dyrkning af fodergræs, hvilket betyder at husdyropdræt fortsat må støttes i bestemte regioner, så landbrugerne ikke opgiver disse arealer. I nogle egne af EU er det en udbredt praksis, at permanente græsarealer udelukkende vedligeholdes med græsslåning, hvilket ikke er et alternativ til græsmarksbrug med henblik på enten fødevareproduktion eller ressourceeffektivitet eller jordbund. Der er derfor behov for foranstaltninger inden for den fælles landbrugspolitik, der sikrer lønsomheden af omfattende husdyravl i de forskellige regioner i EU, og der skal søges løsninger, der muliggør en aktiv og bæredygtig arealanvendelse til fødevareproduktion.

| 5.10. | I nogle EU-regioner er forældede dræningssystemer i landbruget et stort problem, hvilket betyder, at der i højere grad end tidligere, også set i lyset af klimaændringerne, må lægges vægt på langsigtede investeringer i landbrugsinfrastruktur, såsom modernisering af dræningssystemer for at opretholde brugen af landbrugsjord til fødevareproduktion og bevare jordbundens frugtbarhed. |
| --- | --- |

5.10.

I nogle EU-regioner er forældede dræningssystemer i landbruget et stort problem, hvilket betyder, at der i højere grad end tidligere, også set i lyset af klimaændringerne, må lægges vægt på langsigtede investeringer i landbrugsinfrastruktur, såsom modernisering af dræningssystemer for at opretholde brugen af landbrugsjord til fødevareproduktion og bevare jordbundens frugtbarhed.

Arealanvendelse og økosystemtjenester

| 5.11. | Milleniumvurderingen af økosystemerne fra 2005 (15) definerer økosystemtjenester som miljømæssige, sociale og økonomiske goder fra økosystemer. Jordbundsdannelse er en økosystemtjeneste og en forudsætning for alle andre økosystemtjenester, såsom fødevareproduktion. Bæredygtig fødevareproduktion er derfor utænkelig uden beskyttelse af jordbunden. |
| --- | --- |

5.11.

Milleniumvurderingen af økosystemerne fra 2005 (15) definerer økosystemtjenester som miljømæssige, sociale og økonomiske goder fra økosystemer. Jordbundsdannelse er en økosystemtjeneste og en forudsætning for alle andre økosystemtjenester, såsom fødevareproduktion. Bæredygtig fødevareproduktion er derfor utænkelig uden beskyttelse af jordbunden.

| 5.12. | Landbrugerne spiller en afgørende rolle i at sikre økosystemtjenester, hvilket skal anerkendes og støttes. Jordbunden leverer meget vigtige økosystemtjenester (16). Den er livskilden for mikrober, planter og dyr og et vigtigt reservoir af biodiversitet. Den filtrerer vand og opbevarer vand, der er nødvendig for plantevækst. Den regulerer oversvømmelse, lagrer næringsstoffer og gør dem tilgængelige for planter. Den er også i stand til at omdanne toksiner. Jordbunden er grundlaget for størstedelen af den globale fødevareproduktion og er nødvendig for produktionen af biomasse. I jordbunden lagres kulstof, og den bidrager dermed til at modvirke klimaændringerne. |
| --- | --- |

5.12.

Landbrugerne spiller en afgørende rolle i at sikre økosystemtjenester, hvilket skal anerkendes og støttes. Jordbunden leverer meget vigtige økosystemtjenester (16). Den er livskilden for mikrober, planter og dyr og et vigtigt reservoir af biodiversitet. Den filtrerer vand og opbevarer vand, der er nødvendig for plantevækst. Den regulerer oversvømmelse, lagrer næringsstoffer og gør dem tilgængelige for planter. Den er også i stand til at omdanne toksiner. Jordbunden er grundlaget for størstedelen af den globale fødevareproduktion og er nødvendig for produktionen af biomasse. I jordbunden lagres kulstof, og den bidrager dermed til at modvirke klimaændringerne.

| 5.13. | Der skal være større fokus på arealanvendelse, som påvirker økosystemernes funktion og dermed leveringen af økosystemtjenester. Jordbundsforringelse, ikkebæredygtig brug af arealer og fragmentering af levesteder som følge af urbanisering og opførelse af huse og veje bringer leveringen af flere vigtige økosystemtjenester i fare, truer biodiversiteten og svækker Europas modstandsdygtighed over for klimaændringerne og naturkatastrofer. Disse faktorer forværrer også jordbundsforringelsen og ørkendannelsen (17). For at afhjælpe ovennævnte problemer bør der i højere grad tages hensyn til de principper, som Kommissionen fremhæver i sine retningslinjer fra 2012 om bedste praksis for at begrænse, afhjælpe eller kompensere for arealbefæstelse (18). |
| --- | --- |

5.13.

Der skal være større fokus på arealanvendelse, som påvirker økosystemernes funktion og dermed leveringen af økosystemtjenester. Jordbundsforringelse, ikkebæredygtig brug af arealer og fragmentering af levesteder som følge af urbanisering og opførelse af huse og veje bringer leveringen af flere vigtige økosystemtjenester i fare, truer biodiversiteten og svækker Europas modstandsdygtighed over for klimaændringerne og naturkatastrofer. Disse faktorer forværrer også jordbundsforringelsen og ørkendannelsen (17). For at afhjælpe ovennævnte problemer bør der i højere grad tages hensyn til de principper, som Kommissionen fremhæver i sine retningslinjer fra 2012 om bedste praksis for at begrænse, afhjælpe eller kompensere for arealbefæstelse (18).

| 5.14. | Jordbundens funktioner og økosystemtjenester er emner, der sjældent behandles i lovgivningen, idet der ikke findes noget marked for disse tjenester, der ikke i tilstrækkelig grad anerkendes af samfundet. I grundforordningen for den fælles landbrugspolitik om direkte betalinger findes der enkelte henvisninger til jordbundskvaliteten, men jordbundens biodiversitet og dens synergier med den primære produktivitet nævnes ikke. Ud over jordbundens kemiske og fysiske egenskaber afhænger jordbundens nøglefunktioner af tilstanden af de mikroorganismer og den fauna, der findes i jorden og de dermed forbundne biologiske processer, herunder kvælstofbinding, kulstofbinding, filtrering af vand og evnen til at forebygge udvaskning af næringsstoffer. Ud over jordbundens egenskaber er afgrødernes sundhed også vigtig, således at jordbundens potentiale til fødevareproduktion og kulstofbinding kan udnyttes fuldt ud. |
| --- | --- |

5.14.

Jordbundens funktioner og økosystemtjenester er emner, der sjældent behandles i lovgivningen, idet der ikke findes noget marked for disse tjenester, der ikke i tilstrækkelig grad anerkendes af samfundet. I grundforordningen for den fælles landbrugspolitik om direkte betalinger findes der enkelte henvisninger til jordbundskvaliteten, men jordbundens biodiversitet og dens synergier med den primære produktivitet nævnes ikke. Ud over jordbundens kemiske og fysiske egenskaber afhænger jordbundens nøglefunktioner af tilstanden af de mikroorganismer og den fauna, der findes i jorden og de dermed forbundne biologiske processer, herunder kvælstofbinding, kulstofbinding, filtrering af vand og evnen til at forebygge udvaskning af næringsstoffer. Ud over jordbundens egenskaber er afgrødernes sundhed også vigtig, således at jordbundens potentiale til fødevareproduktion og kulstofbinding kan udnyttes fuldt ud.

| 5.15. | I EØSU's udtalelse om en mulig omlægning af den fælles landbrugspolitik (19) hedder det, at miljø-, klima- og biodiversitetsforanstaltninger under den fælles landbrugspolitiks søjle 2 i højere grad end hidtil skal fokusere på landbrugernes økosystemtjenester. Med hensyn til jordbund og arealanvendelse bør støtteforanstaltningerne primært fokusere på forvaltning af græsarealer og organisk jord på en sådan måde, at kulstofbindingen i jordbunden forøges. Af hensyn til jordbunden bør jordbearbejdningen reduceres til et minimum, men på grund af akkumulering af næringsstoffer på ikkebearbejdede jordoverflader er der imidlertid brug for en vis grad af jordbearbejdning for at få næringsstofferne ind i rodzonen og reducere risikoen for udvaskning af næringsstoffer. Jordkomprimering mindsker ligeledes jordbundens evne til at forhindre tab af næringsstoffer. |
| --- | --- |

5.15.

I EØSU's udtalelse om en mulig omlægning af den fælles landbrugspolitik (19) hedder det, at miljø-, klima- og biodiversitetsforanstaltninger under den fælles landbrugspolitiks søjle 2 i højere grad end hidtil skal fokusere på landbrugernes økosystemtjenester. Med hensyn til jordbund og arealanvendelse bør støtteforanstaltningerne primært fokusere på forvaltning af græsarealer og organisk jord på en sådan måde, at kulstofbindingen i jordbunden forøges. Af hensyn til jordbunden bør jordbearbejdningen reduceres til et minimum, men på grund af akkumulering af næringsstoffer på ikkebearbejdede jordoverflader er der imidlertid brug for en vis grad af jordbearbejdning for at få næringsstofferne ind i rodzonen og reducere risikoen for udvaskning af næringsstoffer. Jordkomprimering mindsker ligeledes jordbundens evne til at forhindre tab af næringsstoffer.

| 5.16. | I nogle af EU's regioner bør agerjord i større udstrækning omlægges til græsarealer, besætningstætheden på græsarealer bringes ned, men dog kun til en vis minimumsgrænse, tørvejord bevares og foranstaltninger til begrænsning af jorderosion og reduktion af ørkendannelse i tørre områder fremmes. |
| --- | --- |

5.16.

I nogle af EU's regioner bør agerjord i større udstrækning omlægges til græsarealer, besætningstætheden på græsarealer bringes ned, men dog kun til en vis minimumsgrænse, tørvejord bevares og foranstaltninger til begrænsning af jorderosion og reduktion af ørkendannelse i tørre områder fremmes.

| 5.17. | I nogle regioner er de største udfordringer for landbruget at opretholde biodiversiteten på landbrugsjord, yderligere at fremme bæredygtig landbrugspraksis og øge produktionseffektiviteten uden yderligere intensivering af landbrug. For andre regioner består den vigtigste opgave i at reducere presset på arealanvendelse, jordbund og naturlige økosystemer. I de sydlige regioner er vandmangel også en stor udfordring. |
| --- | --- |

5.17.

I nogle regioner er de største udfordringer for landbruget at opretholde biodiversiteten på landbrugsjord, yderligere at fremme bæredygtig landbrugspraksis og øge produktionseffektiviteten uden yderligere intensivering af landbrug. For andre regioner består den vigtigste opgave i at reducere presset på arealanvendelse, jordbund og naturlige økosystemer. I de sydlige regioner er vandmangel også en stor udfordring.

| 5.18. | Disse aspekter af landbrugsproduktionen, som er meget vigtige for økosystemet, skal tages i betragtning ved udformningen og omlægningen af den fælles landbrugspolitik og andre politikområder. |
| --- | --- |

5.18.

Disse aspekter af landbrugsproduktionen, som er meget vigtige for økosystemet, skal tages i betragtning ved udformningen og omlægningen af den fælles landbrugspolitik og andre politikområder.

Jordbunden og klimaændringer

| 5.19. | Jordbunden er verdens største terrestriske kulstofreservoir (20) og spiller derfor en vigtig rolle i bekæmpelsen af klimaændringer og i kulstofbinding. I den internationale klimabeskyttelsesramme spiller bæredygtig jordbundsforvaltning en central rolle i stabiliseringen og forøgelsen af indholdet af organiske materialer, som bidrager til at bevare jordbundens funktioner og forhindre, at den forringes. I overensstemmelse med klimaaftalen fra Paris (COP21) bør eksisterende og nye initiativer fremmes for at bringe kulstofkredsløbet i jordbunden i balance på en sådan måde, at det ikke truer fødevareproduktionen som anført i artikel 2 i klimaaftalen fra Paris. |
| --- | --- |

5.19.

Jordbunden er verdens største terrestriske kulstofreservoir (20) og spiller derfor en vigtig rolle i bekæmpelsen af klimaændringer og i kulstofbinding. I den internationale klimabeskyttelsesramme spiller bæredygtig jordbundsforvaltning en central rolle i stabiliseringen og forøgelsen af indholdet af organiske materialer, som bidrager til at bevare jordbundens funktioner og forhindre, at den forringes. I overensstemmelse med klimaaftalen fra Paris (COP21) bør eksisterende og nye initiativer fremmes for at bringe kulstofkredsløbet i jordbunden i balance på en sådan måde, at det ikke truer fødevareproduktionen som anført i artikel 2 i klimaaftalen fra Paris.

| 5.20. | Som fastholdt i princip nr. 9 i det globale jordbundscharter (21) fra FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) leverer al jordbund økosystemtjenester, som har stor betydning for den globale regulering af klimaet. For at øge kulstofindholdet i jordbunden foreslår EØSU, at principperne i de frivillige retningslinjer for bæredygtig forvaltning af jordbunden (22), der blev vedtaget i 2016 af FAO, indarbejdes i EU's politiske foranstaltninger. Der bør bl.a. ydes støtte til produktionen af biomasse ved at forbedre adgangen til vand (f.eks. opførelse af vandingsanlæg under hensyntagen til de lokale miljøforhold), reducere jordbearbejdning til et minimum, græsmarksbrug, integreret produktion, økologisk landbrug, vekseldrift, dyrkning af bælgplanter, genvinding af organisk affald, kompostering og opdyrkning af vinterplanter til marker. Jordbund med et højt indhold af kulstof og græsarealer skal forvaltes på en bæredygtig måde. |
| --- | --- |

5.20.

Som fastholdt i princip nr. 9 i det globale jordbundscharter (21) fra FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) leverer al jordbund økosystemtjenester, som har stor betydning for den globale regulering af klimaet. For at øge kulstofindholdet i jordbunden foreslår EØSU, at principperne i de frivillige retningslinjer for bæredygtig forvaltning af jordbunden (22), der blev vedtaget i 2016 af FAO, indarbejdes i EU's politiske foranstaltninger. Der bør bl.a. ydes støtte til produktionen af biomasse ved at forbedre adgangen til vand (f.eks. opførelse af vandingsanlæg under hensyntagen til de lokale miljøforhold), reducere jordbearbejdning til et minimum, græsmarksbrug, integreret produktion, økologisk landbrug, vekseldrift, dyrkning af bælgplanter, genvinding af organisk affald, kompostering og opdyrkning af vinterplanter til marker. Jordbund med et højt indhold af kulstof og græsarealer skal forvaltes på en bæredygtig måde.

| 5.21. | Større klimainitiativer skal støttes på europæisk plan. Det må imidlertid ikke glemmes, at jordbunden varierer meget mellem medlemsstaterne, så der skal tages hensyn til regionale forskelle i forbindelse med eksisterende og nye foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.21.

Større klimainitiativer skal støttes på europæisk plan. Det må imidlertid ikke glemmes, at jordbunden varierer meget mellem medlemsstaterne, så der skal tages hensyn til regionale forskelle i forbindelse med eksisterende og nye foranstaltninger.

Tilgængelighed og anvendelse af data om jordbunden

| 5.22. | Der bør i højere grad gøres brug af data om jordbunden, når der udformes politikker og træffes beslutninger om arealanvendelse med henblik på gennemførelse af evidensbaserede politikker og den fysiske planlægning på nationalt, regionalt og lokalt plan. Udvekslingen af oplysninger bør koordineres inden for en aftalt lovramme under hensyntagen til dataejerskabet. |
| --- | --- |

5.22.

Der bør i højere grad gøres brug af data om jordbunden, når der udformes politikker og træffes beslutninger om arealanvendelse med henblik på gennemførelse af evidensbaserede politikker og den fysiske planlægning på nationalt, regionalt og lokalt plan. Udvekslingen af oplysninger bør koordineres inden for en aftalt lovramme under hensyntagen til dataejerskabet.

| 5.23. | Samtidig skal kvaliteten og tilgængeligheden af jordbundsdata forbedres, især på områder, hvor der hidtil ikke har været forsket tilstrækkeligt (f.eks. data om kulstofindholdet i jordbunden). For at forbedre datatilgængeligheden er der behov for klare mål på kort og lang sigt. |
| --- | --- |

5.23.

Samtidig skal kvaliteten og tilgængeligheden af jordbundsdata forbedres, især på områder, hvor der hidtil ikke har været forsket tilstrækkeligt (f.eks. data om kulstofindholdet i jordbunden). For at forbedre datatilgængeligheden er der behov for klare mål på kort og lang sigt.

| 5.24. | For at forbedre adgangen til og i højere grad anvende data om jordbunden skal jordbundskortene ajourføres, og de mindstekrav, som medlemsstaterne skal overholde med hensyn til jordbundskorts rumlige skala, skal skærpes yderligere. Der skal imidlertid tages højde for udfordringerne ved kortlægning af jordbundsforholdene i nogle af EU's regioner. |
| --- | --- |

5.24.

For at forbedre adgangen til og i højere grad anvende data om jordbunden skal jordbundskortene ajourføres, og de mindstekrav, som medlemsstaterne skal overholde med hensyn til jordbundskorts rumlige skala, skal skærpes yderligere. Der skal imidlertid tages højde for udfordringerne ved kortlægning af jordbundsforholdene i nogle af EU's regioner.

| 5.25. | På EU-niveau bør man nå til enighed om harmoniseret og kontinuerlig overvågning af jordbunden og om et begrænset antal indikatorer vedrørende ændringer i jordbundens tilstand og effektiviteten af jordbundsbeskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

5.25.

På EU-niveau bør man nå til enighed om harmoniseret og kontinuerlig overvågning af jordbunden og om et begrænset antal indikatorer vedrørende ændringer i jordbundens tilstand og effektiviteten af jordbundsbeskyttelsesforanstaltninger.

| 5.26. | Landbrugerne skal hver dag træffe komplekse beslutninger om deres produktionsplanlægning. Ressource-, jordbunds- og miljøvenligt præcisionsjordbrug ville være utænkeligt uden brugen af informations- og kommunikationsteknologier. En forudsætning herfor er, at anvendelsen af digitale løsninger fremmes blandt landbrugerne, så de tilbydes muligheder og fleksibilitet i forhold til de gældende jordbunds- og klimaforhold. |
| --- | --- |

5.26.

Landbrugerne skal hver dag træffe komplekse beslutninger om deres produktionsplanlægning. Ressource-, jordbunds- og miljøvenligt præcisionsjordbrug ville være utænkeligt uden brugen af informations- og kommunikationsteknologier. En forudsætning herfor er, at anvendelsen af digitale løsninger fremmes blandt landbrugerne, så de tilbydes muligheder og fleksibilitet i forhold til de gældende jordbunds- og klimaforhold.

| 5.27. | Potentialet i præcisionsdyrkning kan realiseres gennem samkøring af jordbunds-, gødnings-, pesticid-, vejr- og udbyttedata, hvilket bl.a. kræver bedre adgang til data i nationale databaser, større mobilitet og større brugervenlighed. Der er brug for løsninger, som giver landbrugerne adgang til big data, der er lagret i de nationale databaser, under deres daglige arbejde, ved hjælp af softwareløsninger fra offentlige eller private leverandører, også i samarbejde med rådgivningstjenester. Softwareleverandører skal f.eks. med samtykke fra de berørte, få lettere adgang til de mest nøjagtige data om landbrugsjord og jordprøver. Landbrugerne bør beholde ejerskabet af de data, de producerer. |
| --- | --- |

5.27.

Potentialet i præcisionsdyrkning kan realiseres gennem samkøring af jordbunds-, gødnings-, pesticid-, vejr- og udbyttedata, hvilket bl.a. kræver bedre adgang til data i nationale databaser, større mobilitet og større brugervenlighed. Der er brug for løsninger, som giver landbrugerne adgang til big data, der er lagret i de nationale databaser, under deres daglige arbejde, ved hjælp af softwareløsninger fra offentlige eller private leverandører, også i samarbejde med rådgivningstjenester. Softwareleverandører skal f.eks. med samtykke fra de berørte, få lettere adgang til de mest nøjagtige data om landbrugsjord og jordprøver. Landbrugerne bør beholde ejerskabet af de data, de producerer.

Udvikling af videnbasen og anvendelse af forskning og innovation

| 5.28. | Videnskaben spiller en vigtig rolle i skabelsen af ny viden, formidling af innovationer, udvikling af teknologier og etablering af betingelser for bæredygtig udnyttelse af land og jord. EØSU er enig i henstillingen i Wienerklæringen om jordbundsforhold (23) om, at vekselvirkningen mellem menneskelige aktiviteter og jordbunden som ressource og effekten heraf på andre miljøkomponenter bør være et hovedfokus for jordbundsvidenskaben. Samarbejde mellem jordbundsvidenskab og beslægtede videnskaber er også vigtig. |
| --- | --- |

5.28.

Videnskaben spiller en vigtig rolle i skabelsen af ny viden, formidling af innovationer, udvikling af teknologier og etablering af betingelser for bæredygtig udnyttelse af land og jord. EØSU er enig i henstillingen i Wienerklæringen om jordbundsforhold (23) om, at vekselvirkningen mellem menneskelige aktiviteter og jordbunden som ressource og effekten heraf på andre miljøkomponenter bør være et hovedfokus for jordbundsvidenskaben. Samarbejde mellem jordbundsvidenskab og beslægtede videnskaber er også vigtig.

| 5.29. | Der er skabt relativt gode finansieringsmuligheder for forskning i jordbunden og fødevareproduktion inden for rammerne af EU's horisont 2020-program, som bør opretholdes ved udarbejdelsen af det 9. rammeprogram for forskning og innovation. |
| --- | --- |

5.29.

Der er skabt relativt gode finansieringsmuligheder for forskning i jordbunden og fødevareproduktion inden for rammerne af EU's horisont 2020-program, som bør opretholdes ved udarbejdelsen af det 9. rammeprogram for forskning og innovation.

| 5.30. | Der skal lægges særlig vægt på overførsel af F&U-resultater til virksomheder, hvilket vil sikre, at arealer og jord anvendes til bæredygtig fødevareproduktion. EØSU opfordrer forskere, landbrugere, rådgivere og andre interessenter til at udvikle et samarbejde på dette område ved at udnytte mulighederne i det europæiske innovationspartnerskab (EIP-AGRI). |
| --- | --- |

5.30.

Der skal lægges særlig vægt på overførsel af F&U-resultater til virksomheder, hvilket vil sikre, at arealer og jord anvendes til bæredygtig fødevareproduktion. EØSU opfordrer forskere, landbrugere, rådgivere og andre interessenter til at udvikle et samarbejde på dette område ved at udnytte mulighederne i det europæiske innovationspartnerskab (EIP-AGRI).

| 5.31. | Landbruget benytter i stadig større udstrækning forskellige biostimulanser til at forbedre jordbundsstrukturen, planternes ernæringseffektivitet og vandforsyningen for at forbedre udbyttet og kvaliteten af afgrøder. I betragtning af at hver jordbund er unik, og at sammensætningen hele tiden ændrer sig, er der ikke forsket nok i, hvordan brugen af biostimulanser indvirker på jordbundens biologiske balance, og der skal gennemføres flere uafhængige undersøgelser på dette område. |
| --- | --- |

5.31.

Landbruget benytter i stadig større udstrækning forskellige biostimulanser til at forbedre jordbundsstrukturen, planternes ernæringseffektivitet og vandforsyningen for at forbedre udbyttet og kvaliteten af afgrøder. I betragtning af at hver jordbund er unik, og at sammensætningen hele tiden ændrer sig, er der ikke forsket nok i, hvordan brugen af biostimulanser indvirker på jordbundens biologiske balance, og der skal gennemføres flere uafhængige undersøgelser på dette område.

Bevidstgørelse

| 5.32. | For at gøre landbrugere, politiske beslutningstagere og andre interessenter mere bevidste om landbrugsjordens betydning for bæredygtig fødevareproduktion og levering af økosystemtjenester er der behov for en bred debat med deltagelse af en lang række interessenter om jordbundens tilstand og mulighederne for at beskytte den. Større bevidsthed vil bidrage til at sikre, at der investeres mere i bæredygtig anvendelse af jord og i forskning. |
| --- | --- |

5.32.

For at gøre landbrugere, politiske beslutningstagere og andre interessenter mere bevidste om landbrugsjordens betydning for bæredygtig fødevareproduktion og levering af økosystemtjenester er der behov for en bred debat med deltagelse af en lang række interessenter om jordbundens tilstand og mulighederne for at beskytte den. Større bevidsthed vil bidrage til at sikre, at der investeres mere i bæredygtig anvendelse af jord og i forskning.

| 5.33. | Bevidstheden om jordbundens rolle skal fremmes på alle niveauer af uddannelsessystemet, hvilket bør lettes gennem muligheden for at indsamle praktisk erfaring. I forbindelse med emner relateret til arealanvendelse og jordbundsbeskyttelse bør der anvendes moderne undervisningsmetoder. |
| --- | --- |

5.33.

Bevidstheden om jordbundens rolle skal fremmes på alle niveauer af uddannelsessystemet, hvilket bør lettes gennem muligheden for at indsamle praktisk erfaring. I forbindelse med emner relateret til arealanvendelse og jordbundsbeskyttelse bør der anvendes moderne undervisningsmetoder.

| 5.34. | Foranstaltninger for at øge landbrugernes bevidsthed om forskellige jordsammensætninger, god landbrugspraksis, vigtigheden af vekseldrift, gødning osv. er særligt vigtige. Det er helt afgørende at inddrage og gøre brug af rådgivningstjenester. |
| --- | --- |

5.34.

Foranstaltninger for at øge landbrugernes bevidsthed om forskellige jordsammensætninger, god landbrugspraksis, vigtigheden af vekseldrift, gødning osv. er særligt vigtige. Det er helt afgørende at inddrage og gøre brug af rådgivningstjenester.

Bruxelles den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Land kan defineres som den del af jordens overflade, der ikke er dækket af vand.

1

(2)  Jord kan defineres som det øverste lag af jordskorpen, der består af mineralske partikler, organisk stof, vand, luft og levende organismer. Den er grænseflade mellem jorden, luften og vandet og hjemsted for størstedelen af biosfæren (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:52006DC0231).

2

(3)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/.

3

(4)  Disse initiativer omfatter f.eks. det internationale årti for jordbunden, »Global Soil Partnership« under FN's fødevare- og landbrugsorganisation (FAO), det franske initiativ »4 ‰: Jordbunden for fødevaresikkerhed og klimabeskyttelse«, det europæiske borgerinitiativ »People4Soil« osv.

4

(5)  J. Rockström, et al., 2009, »Planetary Boundaries: Exploring the Safe Operating Space for Humanity, Ecology and Society (Planetens grænser: Et sikkert spillerum for mennesker, miljø og samfund)«, Vol. 14, https://www.consecol.org/vol14/iss2/art32/main.html.

5

(6)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 64.

6

(7)  https://www.eea.europa.eu/soer.

7

(8)  »Updated Inventory and Assessment of Soil Protection Policy Instruments in EU Member States« (Ny statusopgørelse over og vurdering af jordbeskyttelsesinstrumenterne i EU's medlemsstater), http://ecologic.eu/14567.

8

(9)  https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/greening_en.

9

(10)  EØSU's udtalelse om gødningsprodukter, EUT C 389 af 21.10.2016, s. 80.

10

(11)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-2/assessment-1.

11

(12)  Rhizobia, bakterier, der er aktive i rodknolden på mange arter af bælgfrugter (kløver, stenkløver, lupiner, ærter, bønner osv.), er de vigtigste organismer, der er involveret i kvælstofbinding, hvilket er af stor betydning for at bevare jordbundens frugtbarhed.

12

(13)  https://da.wikipedia.org/wiki/Minimumsloven.

13

(14)  EØSU's udtalelse om Mere bæredygtige fødevaresystemer, EUT C 303 af 19.8.2016, s. 64.

14

(15)  http://www.millenniumassessment.org/en/index.html.

15

(16)  http://www.iuss.org/index.php?article_id=588.

16

(17)  https://www.eea.europa.eu/soer-2015/synthesis/report/3-naturalcapital.

17

(18)  http://ec.europa.eu/environment/soil/pdf/guidelines/EN%20-%20Sealing%20Guidelines.pdf

18

(19)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 10.

19

(20)  To gange så meget kulstof er indeholdt i jordbunden som i atmosfæren og tre gange så meget som i flora i vækstsæsonen.

20

(21)  http://www.fao.org/soils-2015/news/news-detail/en/c/293552/.

21

(22)  http://www.fao.org/documents/card/en/c/5544358d-f11f-4e9f-90ef-a37c3bf52db7/.

22

(23)  http://www.iuss.org/index.php?article_id=588.

23

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/81

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om tilsyn med gennemførelsen af EU-lovgivningen

(undersøgelse ved Den Europæiske Revisionsret)

(initiativudtalelse)

(2018/C 081/11)

| Ordførere: | Bernd DITTMANN, Denis MEYNENT, Ronny LANNOO |
| --- | --- |

Ordførere:

Bernd DITTMANN, Denis MEYNENT, Ronny LANNOO

| Præsidiets henvisning | 30.5.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 29, stk. 2, i EØSU's forretningsorden |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 176/0/1 |

Præsidiets henvisning

30.5.2017

Retsgrundlag

Artikel 29, stk. 2, i EØSU's forretningsorden

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

176/0/1

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Med henblik på at fastlægge en passende lovgivning, der gør det muligt at indfri målsætningerne i EUF-traktatens artikel 3, minder EØSU om vigtigheden af korrekt og rettidig gennemførelse af principperne om nærhed og proportionalitet, forsigtighed, forudsigelighed, »think small first«, konkurrenceevnens eksterne dimension og indre-marked-testen. |
| --- | --- |

1.1.

Med henblik på at fastlægge en passende lovgivning, der gør det muligt at indfri målsætningerne i EUF-traktatens artikel 3, minder EØSU om vigtigheden af korrekt og rettidig gennemførelse af principperne om nærhed og proportionalitet, forsigtighed, forudsigelighed, »think small first«, konkurrenceevnens eksterne dimension og indre-marked-testen.

| 1.2. | Målet med den europæiske lovgivning bør til stadighed være at skabe retlige rammer, som giver virksomheder og borgere mulighed for at nyde godt af det indre markeds fordele og undgå unødige administrative byrder. Derfor vurderer EØSU, at det er vigtigt, at der føres tilsyn med gennemførelsen i praksis. EØSU anbefaler i øvrigt en lovgivning, som kan tilpasses. Udvalget bemærker, at det ikke blot er lovgivningsindholdet, men også selve lovgivningsprocessen, som skal kunne tilpasses for at opfylde virksomhedernes og borgernes behov. |
| --- | --- |

1.2.

Målet med den europæiske lovgivning bør til stadighed være at skabe retlige rammer, som giver virksomheder og borgere mulighed for at nyde godt af det indre markeds fordele og undgå unødige administrative byrder. Derfor vurderer EØSU, at det er vigtigt, at der føres tilsyn med gennemførelsen i praksis. EØSU anbefaler i øvrigt en lovgivning, som kan tilpasses. Udvalget bemærker, at det ikke blot er lovgivningsindholdet, men også selve lovgivningsprocessen, som skal kunne tilpasses for at opfylde virksomhedernes og borgernes behov.

| 1.3. | Derfor vurderer EØSU, at der bør tages højde for EU-rettens anvendelighed allerede ved indgangen til den aktuelle lovgivningsperiode, når konsekvensanalyserne udarbejdes, og at det europæiske økosystem på området bør videreudvikles. |
| --- | --- |

1.3.

Derfor vurderer EØSU, at der bør tages højde for EU-rettens anvendelighed allerede ved indgangen til den aktuelle lovgivningsperiode, når konsekvensanalyserne udarbejdes, og at det europæiske økosystem på området bør videreudvikles.

| 1.4. | EØSU understreger dog, at en forbedring af lovgivningen ikke kan træde i stedet for de politiske beslutninger, samt at den under ingen omstændigheder må føre til en deregulering eller bevirke en forringelse af den sociale sikring, miljøbeskyttelsen eller de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU understreger dog, at en forbedring af lovgivningen ikke kan træde i stedet for de politiske beslutninger, samt at den under ingen omstændigheder må føre til en deregulering eller bevirke en forringelse af den sociale sikring, miljøbeskyttelsen eller de grundlæggende rettigheder.

| 1.5. | Størsteparten af problemerne med anvendelsen og gennemførelsen af EU-retten skyldes manglende gennemførelse af direktiverne i national ret. Derfor anbefaler EØSU generelt i sine udtalelser anvendelse af forordninger frem for direktiver. |
| --- | --- |

1.5.

Størsteparten af problemerne med anvendelsen og gennemførelsen af EU-retten skyldes manglende gennemførelse af direktiverne i national ret. Derfor anbefaler EØSU generelt i sine udtalelser anvendelse af forordninger frem for direktiver.

| 1.6. | EØSU vurderer, at en forbedring af den måde, hvorpå Kommissionen foretager høringer af interessenter, er afgørende for at kunne udfærdige lovgivning, som er let for medlemsstaterne og interessenterne at gennemføre. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU vurderer, at en forbedring af den måde, hvorpå Kommissionen foretager høringer af interessenter, er afgørende for at kunne udfærdige lovgivning, som er let for medlemsstaterne og interessenterne at gennemføre.

| 1.7. | I den sammenhæng mener EØSU at kunne spille en nyttig rolle som mellemled mellem lovgiverne og brugerne af EU-retten. EØSU tilpasser selv løbende sine arbejdsmetoder. Udvalget har således for nylig besluttet at indgå aktivt i evalueringen af lovgivningsprocessen ved at foretage egne efterfølgende evalueringer af EU-retten. |
| --- | --- |

1.7.

I den sammenhæng mener EØSU at kunne spille en nyttig rolle som mellemled mellem lovgiverne og brugerne af EU-retten. EØSU tilpasser selv løbende sine arbejdsmetoder. Udvalget har således for nylig besluttet at indgå aktivt i evalueringen af lovgivningsprocessen ved at foretage egne efterfølgende evalueringer af EU-retten.

2.   Indledning

| 2.1. | Den 21. december 2016 informerede medlem af Den Europæiske Revisionsret, Pietro Russo, i et brev EØSU's næstformand Michael Smyth om, at der ville blive etableret kontakt på administrativt niveau vedrørende en horisontal analyse iværksat af Den Europæiske Revisionsret. Emnet for denne analyse var tilsynet med gennemførelsen af EU-lovgivningen udført af Kommissionen i henhold til dennes forpligtelser. Den undersøgelse, som Den Europæiske Revisionsret beder om, er baseret på EU-traktatens artikel 17, stk. 1, ifølge hvilken »Kommissionen fremmer Unionens almene interesser og tager passende initiativer med henblik herpå. Den drager omsorg for gennemførelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, der vedtages af institutionerne på grundlag heraf. Den fører tilsyn med gennemførelsen af EU-retten under Den Europæiske Unions Domstols kontrol. [...]«. |
| --- | --- |

2.1.

Den 21. december 2016 informerede medlem af Den Europæiske Revisionsret, Pietro Russo, i et brev EØSU's næstformand Michael Smyth om, at der ville blive etableret kontakt på administrativt niveau vedrørende en horisontal analyse iværksat af Den Europæiske Revisionsret. Emnet for denne analyse var tilsynet med gennemførelsen af EU-lovgivningen udført af Kommissionen i henhold til dennes forpligtelser. Den undersøgelse, som Den Europæiske Revisionsret beder om, er baseret på EU-traktatens artikel 17, stk. 1, ifølge hvilken »Kommissionen fremmer Unionens almene interesser og tager passende initiativer med henblik herpå. Den drager omsorg for gennemførelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, der vedtages af institutionerne på grundlag heraf. Den fører tilsyn med gennemførelsen af EU-retten under Den Europæiske Unions Domstols kontrol. [...]«.

| 2.2. | Den 3. maj 2017 forelagde medlem af domstolen, Leo Brincat, et dokument for EØSU's generalsekretær med tre rækker spørgsmål. |
| --- | --- |

2.2.

Den 3. maj 2017 forelagde medlem af domstolen, Leo Brincat, et dokument for EØSU's generalsekretær med tre rækker spørgsmål.

| 2.3. | Generalsekretæren informerede præsidiet om dokumenternes politiske betydning, og præsidiet besluttede som følge heraf at nedsætte en ad-hoc-gruppe med tre medlemmer, der fik til opgave at udarbejde et svar i form af en initiativudtalelse på baggrund af forretningsordenens artikel 29, stk. 2. Den Europæiske Revisionsret vil modtage EØSU’s bidrag med henblik på at indarbejde det i Revisionsrettens rapport, der skal foreligge i maj 2018. |
| --- | --- |

2.3.

Generalsekretæren informerede præsidiet om dokumenternes politiske betydning, og præsidiet besluttede som følge heraf at nedsætte en ad-hoc-gruppe med tre medlemmer, der fik til opgave at udarbejde et svar i form af en initiativudtalelse på baggrund af forretningsordenens artikel 29, stk. 2. Den Europæiske Revisionsret vil modtage EØSU’s bidrag med henblik på at indarbejde det i Revisionsrettens rapport, der skal foreligge i maj 2018.

| 2.4. | Den Europæiske Revisionsret ønsker nærmere bestemt at høre EØSU om, hvorvidt de tiltag, som Kommissionen har foretaget med henblik på håndhævelse af EU-retten, imødekommer EU-borgernes bekymringer. Den Europæiske Revisionsret ønsker oplysninger om konkrete aspekter i forbindelse med tilsynet med gennemførelsen af lovgivningen, som især har fanget EØSU's opmærksomhed. |
| --- | --- |

2.4.

Den Europæiske Revisionsret ønsker nærmere bestemt at høre EØSU om, hvorvidt de tiltag, som Kommissionen har foretaget med henblik på håndhævelse af EU-retten, imødekommer EU-borgernes bekymringer. Den Europæiske Revisionsret ønsker oplysninger om konkrete aspekter i forbindelse med tilsynet med gennemførelsen af lovgivningen, som især har fanget EØSU's opmærksomhed.

3.   Den Europæiske Revisionsrets spørgsmål

| 3.1. | Den Europæiske Revisionsret formulerer tre sæt spørgsmål med henblik på at afdække EØSU’s holdninger med hensyn til:






  a) | nøgleinitiativer iværksat af Kommissionen med henblik på en bedre anvendelse af EU-lovgivningen (»Bedre lovgivning« og »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse«), navnlig med hensyn til initiativernes relevans, reaktioner fra civilsamfundet samt eventuelle første positive effekter af initiativerne) |
| --- | --- | --- |

3.1.

Den Europæiske Revisionsret formulerer tre sæt spørgsmål med henblik på at afdække EØSU’s holdninger med hensyn til:

a)

nøgleinitiativer iværksat af Kommissionen med henblik på en bedre anvendelse af EU-lovgivningen (»Bedre lovgivning« og »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse«), navnlig med hensyn til initiativernes relevans, reaktioner fra civilsamfundet samt eventuelle første positive effekter af initiativerne)

| b) | nøgletemaer i forbindelse med bedre anvendelse af EU-lovgivningen, navnlig vedrørende anvendelighed, gennemsigtighed og oplysning af offentligheden om EU-lovgivningen |
| --- | --- |

b)

nøgletemaer i forbindelse med bedre anvendelse af EU-lovgivningen, navnlig vedrørende anvendelighed, gennemsigtighed og oplysning af offentligheden om EU-lovgivningen

| c) | nøgleansvarsområder for Kommissionen vedrørende bedre anvendelse af EU-lovgivningen, navnlig EØSU's anvendelse af oplysninger og rapporter udarbejdet af Kommissionen (1), samt tiltag og forslag fra EØSU vedrørende hvordan man kan forbedre udarbejdelsen af rapporter om gennemførelsen af lovgivningen. |
| --- | --- |

c)

nøgleansvarsområder for Kommissionen vedrørende bedre anvendelse af EU-lovgivningen, navnlig EØSU's anvendelse af oplysninger og rapporter udarbejdet af Kommissionen (1), samt tiltag og forslag fra EØSU vedrørende hvordan man kan forbedre udarbejdelsen af rapporter om gennemførelsen af lovgivningen.

| 3.2. | Svarene i denne udtalelse, der ikke må betragtes som udtømmende, baseres på forslag fremsat i en række udtalelser fra EØSU (2). |
| --- | --- |

3.2.

Svarene i denne udtalelse, der ikke må betragtes som udtømmende, baseres på forslag fremsat i en række udtalelser fra EØSU (2).

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1. | Unionens målsætninger fremgår af EU-traktatens artikel 3. Der står nærmere betegnet, at »den arbejder for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten.[...] Den fremmer økonomisk, social og territorial samhørighed og solidaritet mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

4.1.

Unionens målsætninger fremgår af EU-traktatens artikel 3. Der står nærmere betegnet, at »den arbejder for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten.[...] Den fremmer økonomisk, social og territorial samhørighed og solidaritet mellem medlemsstaterne«.

| 4.2. | På den baggrund minder EØSU om vigtigheden af de allerede fastlagte principper om at udarbejde en passende lovgivning med henblik på at opfylde ovenstående målsætninger. Det drejer sig blandt andet om korrekt og rettidig gennemførelse af principperne om nærhed og proportionalitet, forsigtighed, forudsigelighed, »think small first«, konkurrenceevnens eksterne dimension og indre-marked-testen (3). |
| --- | --- |

4.2.

På den baggrund minder EØSU om vigtigheden af de allerede fastlagte principper om at udarbejde en passende lovgivning med henblik på at opfylde ovenstående målsætninger. Det drejer sig blandt andet om korrekt og rettidig gennemførelse af principperne om nærhed og proportionalitet, forsigtighed, forudsigelighed, »think small first«, konkurrenceevnens eksterne dimension og indre-marked-testen (3).

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1. | Om nøgleinitiativer iværksat af Kommissionen med henblik på en bedre anvendelse af EU-retten (»Bedre lovgivning« (4) og »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse« (5)). |
| --- | --- |

5.1.

Om nøgleinitiativer iværksat af Kommissionen med henblik på en bedre anvendelse af EU-retten (»Bedre lovgivning« (4) og »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse« (5)).

| 5.1.1. | Spørgsmålet om »Bedre lovgivning« har længe været et vigtigt anliggende for EØSU, og udvalget har udarbejdet en lang række udtalelser og informationsrapporter om emnet (6) og gennemført et stort antal debatter, seminarer, undersøgelser og høringer (7). |
| --- | --- |

5.1.1.

Spørgsmålet om »Bedre lovgivning« har længe været et vigtigt anliggende for EØSU, og udvalget har udarbejdet en lang række udtalelser og informationsrapporter om emnet (6) og gennemført et stort antal debatter, seminarer, undersøgelser og høringer (7).

| 5.1.2. | Vedrørende anvendelsen af principperne i programmet »Bedre lovgivning« mener EØSU, at lovgivningen ikke i sig selv er en hindring, men at den tværtimod er afgørende for at nå de mål, der er fastsat i traktaten. EØSU glæder sig derfor over, at Kommissionens næstformand Frans Timmermans gentagne gange har mindet om, at REFIT-programmet ikke må føre til en deregulering eller resultere i en indskrænkning af den sociale og miljømæssige beskyttelse eller af beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder (8). |
| --- | --- |

5.1.2.

Vedrørende anvendelsen af principperne i programmet »Bedre lovgivning« mener EØSU, at lovgivningen ikke i sig selv er en hindring, men at den tværtimod er afgørende for at nå de mål, der er fastsat i traktaten. EØSU glæder sig derfor over, at Kommissionens næstformand Frans Timmermans gentagne gange har mindet om, at REFIT-programmet ikke må føre til en deregulering eller resultere i en indskrænkning af den sociale og miljømæssige beskyttelse eller af beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder (8).

| 5.1.3. | EØSU vurderer, at bedre, mere intelligent regulering er en fælles opgave for alle EU-institutioner og medlemsstaterne, der skal løses til gavn for borgere, virksomheder, forbrugere og arbejdstagere. EØSU understreger dog, at bedre lovgivning ikke kan træde i stedet for de politiske beslutninger. |
| --- | --- |

5.1.3.

EØSU vurderer, at bedre, mere intelligent regulering er en fælles opgave for alle EU-institutioner og medlemsstaterne, der skal løses til gavn for borgere, virksomheder, forbrugere og arbejdstagere. EØSU understreger dog, at bedre lovgivning ikke kan træde i stedet for de politiske beslutninger.

| 5.1.4. | I sin udtalelse om meddelelsen »Bedre regulering (9)«:






  — | glæder EØSU sig over, at foranstaltningerne til bedre regulering vedrører hele en retsakts livscyklus, og at der således både er taget højde for forudgående og efterfølgende foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

I sin udtalelse om meddelelsen »Bedre regulering (9)«:

—

glæder EØSU sig over, at foranstaltningerne til bedre regulering vedrører hele en retsakts livscyklus, og at der således både er taget højde for forudgående og efterfølgende foranstaltninger

| — | opfordrer EØSU til, at EU's rådgivende institutioner inddrages i den interinstitutionelle aftale om bedre regulering (IIA) |
| --- | --- |

—

opfordrer EØSU til, at EU's rådgivende institutioner inddrages i den interinstitutionelle aftale om bedre regulering (IIA)

| — | understøtter EØSU en omfattende inddragelse af de interesserede parter gennem høringer i hele et politisk initiativs livscyklus |
| --- | --- |

—

understøtter EØSU en omfattende inddragelse af de interesserede parter gennem høringer i hele et politisk initiativs livscyklus

| — | fremhæver EØSU behovet for en hensigtsmæssig udvælgelse af interessenter og opfordrer til at sikre uafhængighed, upartiskhed og gennemsigtighed i valget af eksperter til de forskellige organer |
| --- | --- |

—

fremhæver EØSU behovet for en hensigtsmæssig udvælgelse af interessenter og opfordrer til at sikre uafhængighed, upartiskhed og gennemsigtighed i valget af eksperter til de forskellige organer

| — | efterlyser EØSU en større gennemsigtighed i de uformelle trepartsmøder og opfordrer til, at der gøres begrænset brug af dette instrument |
| --- | --- |

—

efterlyser EØSU en større gennemsigtighed i de uformelle trepartsmøder og opfordrer til, at der gøres begrænset brug af dette instrument

| — | opfordrer EØSU til, at Kommissionen øger sit fokus på manglerne ved medlemsstaternes implementering og gennemførelse af EU-lovgivning, og anbefaler derfor brugen af forordninger i stedet for direktiver. |
| --- | --- |

—

opfordrer EØSU til, at Kommissionen øger sit fokus på manglerne ved medlemsstaternes implementering og gennemførelse af EU-lovgivning, og anbefaler derfor brugen af forordninger i stedet for direktiver.

| 5.1.5. | Samtidig har EØSU accepteret Kommissionens invitation til at deltage i REFIT-platformen og udarbejdet forslag til forbedring af platformens funktionsmåde (10), og dermed stadfæster EØSU sin positive indstilling over for retlige rammer i EU, der giver virksomhederne og borgerne mulighed for at nyde gavn af fordelene ved det indre marked og undgå unødige administrative byrder. |
| --- | --- |

5.1.5.

Samtidig har EØSU accepteret Kommissionens invitation til at deltage i REFIT-platformen og udarbejdet forslag til forbedring af platformens funktionsmåde (10), og dermed stadfæster EØSU sin positive indstilling over for retlige rammer i EU, der giver virksomhederne og borgerne mulighed for at nyde gavn af fordelene ved det indre marked og undgå unødige administrative byrder.

| 5.1.6. | Inden for rammerne af sin deltagelse i REFIT-platformens refleksionsgruppe for interessenter har EØSU bidraget aktivt til udarbejdelsen af flere af platformens udtalelser, som er indgået i Kommissionens årlige arbejdsprogram, og det arbejde fortsætter. EØSU's prioriteter er blevet fastlagt på grundlag af indmeldinger fra sektionerne og omfatter blandt andet et forslag til forenkling vedrørende problemerne med overlapning og krav, der går igen i flere forskellige EU-retsakter, samt nødvendigheden af at fastlægge klare og udtømmende EU-normer for byggevarer (byggevareforordningen). EØSU har i øvrigt medvirket ved udarbejdelsen af en udtømmende liste over forslag til forbedring af Europa-Kommissionens interessenthøringer, som skal bidrage til den igangværende revidering af retningslinjer og værktøjer for at opnå en bedre regulering. |
| --- | --- |

5.1.6.

Inden for rammerne af sin deltagelse i REFIT-platformens refleksionsgruppe for interessenter har EØSU bidraget aktivt til udarbejdelsen af flere af platformens udtalelser, som er indgået i Kommissionens årlige arbejdsprogram, og det arbejde fortsætter. EØSU's prioriteter er blevet fastlagt på grundlag af indmeldinger fra sektionerne og omfatter blandt andet et forslag til forenkling vedrørende problemerne med overlapning og krav, der går igen i flere forskellige EU-retsakter, samt nødvendigheden af at fastlægge klare og udtømmende EU-normer for byggevarer (byggevareforordningen). EØSU har i øvrigt medvirket ved udarbejdelsen af en udtømmende liste over forslag til forbedring af Europa-Kommissionens interessenthøringer, som skal bidrage til den igangværende revidering af retningslinjer og værktøjer for at opnå en bedre regulering.

| 5.2. | Om nøgletemaer vedrørende bedre anvendelse af EU-retten (lovgivningens anvendelighed og gennemsigtighed samt oplysning af offentligheden). |
| --- | --- |

5.2.

Om nøgletemaer vedrørende bedre anvendelse af EU-retten (lovgivningens anvendelighed og gennemsigtighed samt oplysning af offentligheden).

5.2.1.   Anvendelighed

| 5.2.1.1. | EØSU tilpasser løbende sine arbejdsmetoder for dermed at bidrage til at vurdere kvaliteten af anvendelsen af EU-retten. Udvalget har således for mindre end to år siden besluttet at indgå aktivt i evalueringen af lovgivningsprocessen ved at foretage egne efterfølgende evalueringer af EU-retten. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

EØSU tilpasser løbende sine arbejdsmetoder for dermed at bidrage til at vurdere kvaliteten af anvendelsen af EU-retten. Udvalget har således for mindre end to år siden besluttet at indgå aktivt i evalueringen af lovgivningsprocessen ved at foretage egne efterfølgende evalueringer af EU-retten.

| 5.2.1.2. | EØSU (11) mener, at der bør tages højde for EU-rettens anvendelighed helt fra starten af den aktuelle lovgivningsperiode på det tidspunkt, hvor konsekvensanalyserne udarbejdes. På trods af de fremskridt, der allerede er gjort, er der stadig brug for at udvikle det europæiske økosystem for konsekvensanalyser. EØSU foreslår flere veje til forbedring af kvaliteten af konsekvensanalyserne, blandt andet kravspecifikationer for undersøgelser i forbindelse med konsekvensanalyser, der er gennemsigtige, tilgængelige og pluralistiske, en udvidelse af det europæiske register over konsekvensanalyser, behovet for en kvalitativ tilgang og en metodemæssige tilgang i undersøgelsesmatrixen, der er konvergent mellem de forskellige EU-institutioner. EØSU vil også fremover analysere en række konsekvensanalyser (vedrørende temaområder hvor udvalget har stærke holdninger), gennemgå de metodemæssige aspekter og udarbejde en udtalelse om eventuel inddragelse af økonomiske, sociale, miljømæssige eller territoriale aspekter så tidligt som muligt i lovgivningsprocessen. Dette arbejde vil også kunne gøre det lettere for EØSU at udarbejde rådgivende udtalelser om forslag til retsakter, der er udarbejdet på baggrund af disse konsekvensanalyser. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

EØSU (11) mener, at der bør tages højde for EU-rettens anvendelighed helt fra starten af den aktuelle lovgivningsperiode på det tidspunkt, hvor konsekvensanalyserne udarbejdes. På trods af de fremskridt, der allerede er gjort, er der stadig brug for at udvikle det europæiske økosystem for konsekvensanalyser. EØSU foreslår flere veje til forbedring af kvaliteten af konsekvensanalyserne, blandt andet kravspecifikationer for undersøgelser i forbindelse med konsekvensanalyser, der er gennemsigtige, tilgængelige og pluralistiske, en udvidelse af det europæiske register over konsekvensanalyser, behovet for en kvalitativ tilgang og en metodemæssige tilgang i undersøgelsesmatrixen, der er konvergent mellem de forskellige EU-institutioner. EØSU vil også fremover analysere en række konsekvensanalyser (vedrørende temaområder hvor udvalget har stærke holdninger), gennemgå de metodemæssige aspekter og udarbejde en udtalelse om eventuel inddragelse af økonomiske, sociale, miljømæssige eller territoriale aspekter så tidligt som muligt i lovgivningsprocessen. Dette arbejde vil også kunne gøre det lettere for EØSU at udarbejde rådgivende udtalelser om forslag til retsakter, der er udarbejdet på baggrund af disse konsekvensanalyser.

| 5.2.1.3. | Set med EØSU's øjne (12) bør målet med den europæiske lovgivning til stadighed være at skabe retlige rammer, som giver virksomheder og borgere mulighed for at nyde godt af det indre markeds fordele og undgå unødige administrative byrder. Derfor mener EØSU, at det er vigtigt, der føres tilsyn med anvendelsen i praksis. EØSU anbefaler i øvrigt en lovgivning, som kan tilpasses. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Set med EØSU's øjne (12) bør målet med den europæiske lovgivning til stadighed være at skabe retlige rammer, som giver virksomheder og borgere mulighed for at nyde godt af det indre markeds fordele og undgå unødige administrative byrder. Derfor mener EØSU, at det er vigtigt, der føres tilsyn med anvendelsen i praksis. EØSU anbefaler i øvrigt en lovgivning, som kan tilpasses.

| 5.2.1.4. | EU’s lovgivning bør være yderst målrettet, altid i overensstemmelse med målene i traktaten og fleksibel i forbindelse med sin gennemførelse i national ret (13). I den sammenhæng efterlyser EØSU en afklaring af principperne om nærhed og proportionalitet. |
| --- | --- |

5.2.1.4.

EU’s lovgivning bør være yderst målrettet, altid i overensstemmelse med målene i traktaten og fleksibel i forbindelse med sin gennemførelse i national ret (13). I den sammenhæng efterlyser EØSU en afklaring af principperne om nærhed og proportionalitet.

| 5.2.1.5. | EØSU bemærker i øvrigt, at det ikke blot er lovgivningsindholdet, men også selve lovgivningsprocessen, som skal kunne tilpasses for at opfylde virksomhedernes og borgernes behov (14). I denne forbindelse opfordrer EØSU til (15):






  a) | en strengere anvendelse af principperne om »bedre lovgivning« |
| --- | --- | --- |

5.2.1.5.

EØSU bemærker i øvrigt, at det ikke blot er lovgivningsindholdet, men også selve lovgivningsprocessen, som skal kunne tilpasses for at opfylde virksomhedernes og borgernes behov (14). I denne forbindelse opfordrer EØSU til (15):

a)

en strengere anvendelse af principperne om »bedre lovgivning«

| b) | større gennemsigtighed på alle niveauer for udarbejdelse af lovgivning |
| --- | --- |

b)

større gennemsigtighed på alle niveauer for udarbejdelse af lovgivning

| c) | udvikling af et mere systematisk overvågningssystem for gennemførelse af direktiverne på nationalt plan |
| --- | --- |

c)

udvikling af et mere systematisk overvågningssystem for gennemførelse af direktiverne på nationalt plan

| d) | hensyntagen til den styrkede rolle og de øgede kompetencer, som de nationale parlamenter tildeles ifølge traktaterne |
| --- | --- |

d)

hensyntagen til den styrkede rolle og de øgede kompetencer, som de nationale parlamenter tildeles ifølge traktaterne

| e) | hyppigere brug af fortolkende meddelelser fra Kommissionens side |
| --- | --- |

e)

hyppigere brug af fortolkende meddelelser fra Kommissionens side

| f) | en skærpet indsats for at forenkle lovgivning og bekendtgørelser. |
| --- | --- |

f)

en skærpet indsats for at forenkle lovgivning og bekendtgørelser.

| 5.2.1.6. | Størsteparten af problemerne med forkert anvendelse og gennemførelse af EU-retten skyldes manglende gennemførelse af direktiverne i national ret. Derfor anbefaler EØSU generelt i sine udtalelser anvendelse af forordninger frem for direktiver (16). |
| --- | --- |

5.2.1.6.

Størsteparten af problemerne med forkert anvendelse og gennemførelse af EU-retten skyldes manglende gennemførelse af direktiverne i national ret. Derfor anbefaler EØSU generelt i sine udtalelser anvendelse af forordninger frem for direktiver (16).

| 5.2.1.7. | Inden for rammerne af REFIT-programmet har Kommissionen ligeledes bebudet, at der vil blive foretaget høringer ved evalueringer, kvalitetskontrol og udarbejdelsen af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter. I den sammenhæng bør Kommissionen også i højere grad tage højde for udtalelser fra Udvalget for Forskriftskontrol under Kommissionen, der ligeledes har kompetence til at foretage efterfølgende evalueringer. |
| --- | --- |

5.2.1.7.

Inden for rammerne af REFIT-programmet har Kommissionen ligeledes bebudet, at der vil blive foretaget høringer ved evalueringer, kvalitetskontrol og udarbejdelsen af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter. I den sammenhæng bør Kommissionen også i højere grad tage højde for udtalelser fra Udvalget for Forskriftskontrol under Kommissionen, der ligeledes har kompetence til at foretage efterfølgende evalueringer.

| 5.2.1.8. | Efter EØSU's opfattelse er en forbedring af den måde, hvorpå Kommissionen foretager høringer af interessenter, afgørende for at kunne udarbejde lovgivning, som er let for medlemsstaterne og interessenterne at gennemføre. I den sammenhæng har udvalget allerede udarbejdet forslag til strukturelle forbedringer af høringsprocessen og bedre opfølgning (17). |
| --- | --- |

5.2.1.8.

Efter EØSU's opfattelse er en forbedring af den måde, hvorpå Kommissionen foretager høringer af interessenter, afgørende for at kunne udarbejde lovgivning, som er let for medlemsstaterne og interessenterne at gennemføre. I den sammenhæng har udvalget allerede udarbejdet forslag til strukturelle forbedringer af høringsprocessen og bedre opfølgning (17).

| 5.2.1.9. | EØSU har tidligere beklaget, at foranstaltningerne under programmet »Bedre lovgivning« ikke i tilstrækkeligt omfang tager højde for EØSU’s rolle, funktion og repræsentativitet, sådan som de defineres i traktaterne, og at muligheden for at trække på medlemmernes ekspertise og kompetencer derfor ikke udnyttes, og udvalget dermed heller ikke tillægges den vægt, som det ellers er tiltænkt. EØSU’s deltagelse i REFIT-platformen (ex post-fasen) afspejler desværre ikke i tilstrækkelig grad udvalgets opgaver og ansvar inden for styrkelse af institutionernes demokratiske legitimitet og effektivitet (18). |
| --- | --- |

5.2.1.9.

EØSU har tidligere beklaget, at foranstaltningerne under programmet »Bedre lovgivning« ikke i tilstrækkeligt omfang tager højde for EØSU’s rolle, funktion og repræsentativitet, sådan som de defineres i traktaterne, og at muligheden for at trække på medlemmernes ekspertise og kompetencer derfor ikke udnyttes, og udvalget dermed heller ikke tillægges den vægt, som det ellers er tiltænkt. EØSU’s deltagelse i REFIT-platformen (ex post-fasen) afspejler desværre ikke i tilstrækkelig grad udvalgets opgaver og ansvar inden for styrkelse af institutionernes demokratiske legitimitet og effektivitet (18).

| 5.2.1.10. | EØSU mener desuden, at gennemførelsen af EU-retten ofte bærer præg af de nationale myndigheders manglende politiske vilje til at overholde og gennemføre retsbestemmelser, der betragtes som »fremmede« i forhold til landets eget juridiske korpus og nationale traditioner, og den vedholdende tendens til at ville tilføje nye unødvendige regler til EU's retsbestemmelser eller at vælge dele til og fra (19). |
| --- | --- |

5.2.1.10.

EØSU mener desuden, at gennemførelsen af EU-retten ofte bærer præg af de nationale myndigheders manglende politiske vilje til at overholde og gennemføre retsbestemmelser, der betragtes som »fremmede« i forhold til landets eget juridiske korpus og nationale traditioner, og den vedholdende tendens til at ville tilføje nye unødvendige regler til EU's retsbestemmelser eller at vælge dele til og fra (19).

| 5.2.1.11. | Endelig vurderer EØSU, at EU Pilot-ordningen (en uformel dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne vedrørende manglende overholdelse af EU-retten før igangsættelse af en formel overtrædelsesprocedure) er endnu et skridt i den rigtige retning, men ordningen bør evalueres. Desuden må ordningen ikke træde i stedet for de formelle overtrædelsesprocedurer. |
| --- | --- |

5.2.1.11.

Endelig vurderer EØSU, at EU Pilot-ordningen (en uformel dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne vedrørende manglende overholdelse af EU-retten før igangsættelse af en formel overtrædelsesprocedure) er endnu et skridt i den rigtige retning, men ordningen bør evalueres. Desuden må ordningen ikke træde i stedet for de formelle overtrædelsesprocedurer.

5.2.2.   Gennemsigtighed

| 5.2.2.1. | EØSU (20) er af den overbevisning, at enhver lovgivning bør være resultatet af offentlige politiske drøftelser. EØSU vurderer, at den europæiske lovgivningsprocedure bør revideres inden for rammerne af Lissabontraktaten og om nødvendigt en ny traktat, for at EU-politikkerne kan give bedre resultater. EØSU ønsker at fremhæve lovgivningens kvalitet, legitimitet, gennemsigtighed og inkluderende natur. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

EØSU (20) er af den overbevisning, at enhver lovgivning bør være resultatet af offentlige politiske drøftelser. EØSU vurderer, at den europæiske lovgivningsprocedure bør revideres inden for rammerne af Lissabontraktaten og om nødvendigt en ny traktat, for at EU-politikkerne kan give bedre resultater. EØSU ønsker at fremhæve lovgivningens kvalitet, legitimitet, gennemsigtighed og inkluderende natur.

| 5.2.2.2. | Møderne i de forskellige rådssammensætninger, hvor beslutninger træffes ved kvalificeret flertal, burde være offentlige for at opnå større gennemsigtighed og mere demokrati. EØSU mener, at den fremskyndede lovgivningsprocedure inden for rammerne af trepartsmøderne kun bør anvendes i hastetilfælde, hvilket i øvrigt er i overensstemmelse med traktaten (21). |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Møderne i de forskellige rådssammensætninger, hvor beslutninger træffes ved kvalificeret flertal, burde være offentlige for at opnå større gennemsigtighed og mere demokrati. EØSU mener, at den fremskyndede lovgivningsprocedure inden for rammerne af trepartsmøderne kun bør anvendes i hastetilfælde, hvilket i øvrigt er i overensstemmelse med traktaten (21).

| 5.2.2.3. | I modsætning til Europa-Parlamentets udvalg er trepartsmøderne hverken gennemsigtige eller tilgængelige. Begrænsningen af lovgivningsproceduren til én enkelt behandling betyder, at civilsamfundets deltagelse indskrænkes (22). |
| --- | --- |

5.2.2.3.

I modsætning til Europa-Parlamentets udvalg er trepartsmøderne hverken gennemsigtige eller tilgængelige. Begrænsningen af lovgivningsproceduren til én enkelt behandling betyder, at civilsamfundets deltagelse indskrænkes (22).

| 5.2.2.4. | Europa-Parlamentet, men også organer såsom Det Europæiske Regionsudvalg (RU) og EØSU bør integreres bedre i det europæiske semesters cyklus (23). |
| --- | --- |

5.2.2.4.

Europa-Parlamentet, men også organer såsom Det Europæiske Regionsudvalg (RU) og EØSU bør integreres bedre i det europæiske semesters cyklus (23).

| 5.2.2.5. | Når det gælder delegerede retsakter bør Kommissionen lægge mere gennemsigtighed for dagen i sin beslutningstagning (se artikel 290 i TEUF), hvilket udvalget har understreget flere gange (24). |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Når det gælder delegerede retsakter bør Kommissionen lægge mere gennemsigtighed for dagen i sin beslutningstagning (se artikel 290 i TEUF), hvilket udvalget har understreget flere gange (24).

| 5.2.2.6. | De mange navne på dagsordener og programmer (»Bedre lovgivning«, »Intelligent regulering«, »Tænk småt først« osv.) har desuden skabt en vis forvirring. Det skal afklares, hvilke af disse programmer og projekter der står over hvilke andre, samt deres interaktion, så offentligheden bedre forstår, hvem de henvender sig til (25). |
| --- | --- |

5.2.2.6.

De mange navne på dagsordener og programmer (»Bedre lovgivning«, »Intelligent regulering«, »Tænk småt først« osv.) har desuden skabt en vis forvirring. Det skal afklares, hvilke af disse programmer og projekter der står over hvilke andre, samt deres interaktion, så offentligheden bedre forstår, hvem de henvender sig til (25).

| 5.2.2.7. | Af hensyn til både gennemsigtighed og legitimitet anmoder EØSU desuden om (26), at Kommissionens høringer finder sted, uden at dette berører den strukturerede dialog med civilsamfundet (EU-traktatens artikel 11, stk. 2) eller høringer, der foregår inden for specifikke rammer, såsom høring af arbejdsmarkedets parter som led i den sociale dialog (EUF-traktatens artikel 154), eller høring af rådgivende organer såsom EØSU (EUF-traktatens artikel 304). |
| --- | --- |

5.2.2.7.

Af hensyn til både gennemsigtighed og legitimitet anmoder EØSU desuden om (26), at Kommissionens høringer finder sted, uden at dette berører den strukturerede dialog med civilsamfundet (EU-traktatens artikel 11, stk. 2) eller høringer, der foregår inden for specifikke rammer, såsom høring af arbejdsmarkedets parter som led i den sociale dialog (EUF-traktatens artikel 154), eller høring af rådgivende organer såsom EØSU (EUF-traktatens artikel 304).

5.2.3.   Oplysning af offentligheden

| 5.2.3.1. | Der er behov for at fremme og forbedre kommunikationen til offentligheden. Kommunikation skaber interesse, som afføder forståelse. En ny og fælles opfattelse af EU bør indledes med en strategi for kommunikation og forenkling, som Kommissionen og medlemsstaterne er enige om. I den sammenhæng er det relevant at fremhæve de ideer, som EØSU har fremført i sin udtalelse om »Akten for det indre marked«, nemlig at de politiske partier, medierne, uddannelsesinstitutionerne og alle relevante aktører har et historisk ansvar for så vidt angår EU’s evne til med succes at løse udfordringerne i forbindelse med globaliseringen på grundlag af de værdier, der hidtil har kendetegnet vores sociale markedsøkonomier (27). |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Der er behov for at fremme og forbedre kommunikationen til offentligheden. Kommunikation skaber interesse, som afføder forståelse. En ny og fælles opfattelse af EU bør indledes med en strategi for kommunikation og forenkling, som Kommissionen og medlemsstaterne er enige om. I den sammenhæng er det relevant at fremhæve de ideer, som EØSU har fremført i sin udtalelse om »Akten for det indre marked«, nemlig at de politiske partier, medierne, uddannelsesinstitutionerne og alle relevante aktører har et historisk ansvar for så vidt angår EU’s evne til med succes at løse udfordringerne i forbindelse med globaliseringen på grundlag af de værdier, der hidtil har kendetegnet vores sociale markedsøkonomier (27).

| 5.2.3.2. | Der er stadig et for ringe kendskab til de støttenet, som Kommissionen har etableret, og det gælder navnlig SOLVIT, der har til formål at hjælpe borgere og virksomheder i EU, når myndigheder i en anden medlemsstat overtræder deres rettigheder. EØSU glæder sig over Kommissionens initiativ med henblik på at promovere nettet. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Der er stadig et for ringe kendskab til de støttenet, som Kommissionen har etableret, og det gælder navnlig SOLVIT, der har til formål at hjælpe borgere og virksomheder i EU, når myndigheder i en anden medlemsstat overtræder deres rettigheder. EØSU glæder sig over Kommissionens initiativ med henblik på at promovere nettet.

| 5.2.3.3. | En mulig løsning (28) er, at Kommissionen i højere grad informerer offentligheden om overtrædelser, for det er regeringerne i medlemslandene der gennemfører EU-retten forkert, for sent eller slet ikke. Det er også dem, der har vedtaget den pågældende lovgivning i Rådet. Medlemsstaterne bærer ansvaret for den generelt mangelfulde gennemførelse af EU-lovgivningen, som år efter år konstateres i rapporterne om EU-rettens anvendelse. Kommissionen bør endvidere sikre en systematisk kontrol af, hvilke foranstaltninger der kræves for helt grundlæggende at kunne ændre på den nuværende situation, og tage hensyn til EØSU's tidligere forslag (29). |
| --- | --- |

5.2.3.3.

En mulig løsning (28) er, at Kommissionen i højere grad informerer offentligheden om overtrædelser, for det er regeringerne i medlemslandene der gennemfører EU-retten forkert, for sent eller slet ikke. Det er også dem, der har vedtaget den pågældende lovgivning i Rådet. Medlemsstaterne bærer ansvaret for den generelt mangelfulde gennemførelse af EU-lovgivningen, som år efter år konstateres i rapporterne om EU-rettens anvendelse. Kommissionen bør endvidere sikre en systematisk kontrol af, hvilke foranstaltninger der kræves for helt grundlæggende at kunne ændre på den nuværende situation, og tage hensyn til EØSU's tidligere forslag (29).

| 5.3. | Om Kommissionens ansvar vedrørende en bedre anvendelse af EU-retten (tilsyn med anvendelsen af EU-retten (30) samt medlemsstaternes overholdelse heraf) |
| --- | --- |

5.3.

Om Kommissionens ansvar vedrørende en bedre anvendelse af EU-retten (tilsyn med anvendelsen af EU-retten (30) samt medlemsstaternes overholdelse heraf)

| 5.3.1. | Tilsynet med anvendelsen af EU-retten er selvsagt et emne, som EØSU lægger vægt på og har udarbejdet flere udtalelser om (31). Emnet behandles også i udtalelser om andre temaområder (»Intelligent regulering«, »Bedre lovgivning«, »REFIT« osv.) samt ved høringer og seminarer om emnet (navnlig i forbindelse med observatoriet for det indre marked). |
| --- | --- |

5.3.1.

Tilsynet med anvendelsen af EU-retten er selvsagt et emne, som EØSU lægger vægt på og har udarbejdet flere udtalelser om (31). Emnet behandles også i udtalelser om andre temaområder (»Intelligent regulering«, »Bedre lovgivning«, »REFIT« osv.) samt ved høringer og seminarer om emnet (navnlig i forbindelse med observatoriet for det indre marked).

| 5.3.2. | I den sammenhæng har EØSU ofte opfordret Kommissionen til at fremlægge sin årsberetning for udvalget til kommentering for dermed at inddrage synspunkter fra det organiserede civilsamfund vedrørende gennemførelsen af EU-retten og derigennem understøtte anvendelsen af EU-retten i EU (32). |
| --- | --- |

5.3.2.

I den sammenhæng har EØSU ofte opfordret Kommissionen til at fremlægge sin årsberetning for udvalget til kommentering for dermed at inddrage synspunkter fra det organiserede civilsamfund vedrørende gennemførelsen af EU-retten og derigennem understøtte anvendelsen af EU-retten i EU (32).

| 5.3.3. | EØSU mener at kunne spille en nyttig rolle som mellemled mellem lovgiverne og brugerne af EU-retten. EØSU kan for eksempel yde et særligt bidrag til Europa-Parlamentets initiativbetænkning om årsrapporten angående EU-medlemsstaternes gennemførelse af den europæiske lovgivning ved at sætte fokus på medlemsstaternes tilføjelser under gennemførelsen på nationalt plan (33). |
| --- | --- |

5.3.3.

EØSU mener at kunne spille en nyttig rolle som mellemled mellem lovgiverne og brugerne af EU-retten. EØSU kan for eksempel yde et særligt bidrag til Europa-Parlamentets initiativbetænkning om årsrapporten angående EU-medlemsstaternes gennemførelse af den europæiske lovgivning ved at sætte fokus på medlemsstaternes tilføjelser under gennemførelsen på nationalt plan (33).

| 5.3.4. | Endvidere har EØSU (34) foreslået foranstaltninger til forbedring af gennemførelsen af direktiver i medlemsstaterne, herunder især:






  — | foregribe valget af retligt gennemførelsesinstrument |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

Endvidere har EØSU (34) foreslået foranstaltninger til forbedring af gennemførelsen af direktiver i medlemsstaterne, herunder især:

—

foregribe valget af retligt gennemførelsesinstrument

| — | fremskynde gennemførelsesprocessen straks efter publicering i EU-Tidende ved at overdrage den interne koordinering til et internt kontaktpunkt, der skal råde over en database etableret til formålet |
| --- | --- |

—

fremskynde gennemførelsesprocessen straks efter publicering i EU-Tidende ved at overdrage den interne koordinering til et internt kontaktpunkt, der skal råde over en database etableret til formålet

| — | fremme gennemførelse ved direkte kopi, når det drejer sig om præcise og ufravigelige bestemmelser eller definitioner |
| --- | --- |

—

fremme gennemførelse ved direkte kopi, når det drejer sig om præcise og ufravigelige bestemmelser eller definitioner

| — | acceptere gennemførelse ved specifik henvisning til bindende/ufravigelige bestemmelser i direktivet som lister, tabeller med produkter, stoffer, genstande, som direktivet gælder for, samt standardformularer og indholdscertifikater, der findes i bilaget |
| --- | --- |

—

acceptere gennemførelse ved specifik henvisning til bindende/ufravigelige bestemmelser i direktivet som lister, tabeller med produkter, stoffer, genstande, som direktivet gælder for, samt standardformularer og indholdscertifikater, der findes i bilaget

| — | tilpasse de nationale gennemførelsesmetoder efter direktivets anvendelsesområde ved at benytte hurtige procedurer, uden dog at se bort fra de obligatoriske interne høringer knyttet til vedtagelsen af lovtekster. |
| --- | --- |

—

tilpasse de nationale gennemførelsesmetoder efter direktivets anvendelsesområde ved at benytte hurtige procedurer, uden dog at se bort fra de obligatoriske interne høringer knyttet til vedtagelsen af lovtekster.

| 5.3.5. | Ligeledes vurderer EØSU, at hensigtsmæssige procedurer og overvågning af EU-anliggender i medlemsstaterne vil være til stor gavn for Kommissionen og forbedre kvaliteten af dens arbejde (35). |
| --- | --- |

5.3.5.

Ligeledes vurderer EØSU, at hensigtsmæssige procedurer og overvågning af EU-anliggender i medlemsstaterne vil være til stor gavn for Kommissionen og forbedre kvaliteten af dens arbejde (35).

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Se beretning fra Kommissionen om tilsyn med anvendelsen af EU-retten, Årsberetning for 2015 (COM(2016) 463 final).

1

(2)  EUT C 132 af 3.5.2011, s 47, EUT C 18 af 19.1.2011, s. 100, EUT C 277 af 17.11.2009, s. 6, EUT C 248 af 25.8.2011, s. 87, EUT C 24 af 31.1.2006, s. 52, EUT C 325 af 30.12.2006, s. 3, EUT C 43 af 15.2.2012, s. 14, EUT C 230 af 14.7.2015, s. 66, EUT C 383 af 17.11.2015, s. 57, EUT C 13 af 15.1.2016, s. 192, EUT C 303 af 19.8.2016, s. 45, EUT C 487 af 28.12.2016, s. 51.

2

(3)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 51 (punkt 2.14).

3

(4)  COM(2016) 615 final.

4

(5)  EUT C 18 af 19.1.2017, s. 10.

5

(6)  Jf. bl.a. udtalelserne »Bedre regulering« (ordfører: Bernd Dittmann, EUT C 13 af 15.1.2016, s. 192), »Evaluering af Kommissionens høring af interessenter« (ordfører: Ronny Lannoo, EUT C 383 af 17.11.2015, s. 57), »REFIT-programmet« (ordfører: Denis Meynent, EUT C 303 af 19.8.2016, s. 45), »Bedre lovgivning: retsakter og delegerede retsakter« (informationsrapport, Endnu ikke offentliggjort i EUT, ordfører: Jorge Pegado Liz).

6

(7)  Vi kan for eksempel henvise til europæisk forbrugerdag 2016 med temaet »Forbedret regulering for forbrugerne?«, debat med næstformand Frans Timmermans under plenarforsamlingen den 18. marts 2017, undersøgelsen »Gennemførelse af målet om bedre regulering — effekten af Stoiber-betænkningen om bedre lovgivning« og Civilsamfundsdagen 2015 med temaet »Civil dialogue: a tool for better legislation in the general interest (Civil dialog: et værktøj til bedre lovgivning i offentlighedens interesse)«.

7

(8)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 45 (punkt 2.2).

8

(9)  EUT C 13 af 15.1.2016, s. 192.

9

(10)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 45 (punkt 2.12.1).

10

(11)  EUT C 434 af 15.12.2017, s. 11 (punkt 4.6.1).

11

(12)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 51 (punkt 1.7).

12

(13)  Idem (punkt 1.11).

13

(14)  Idem (punkt 2.7).

14

(15)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 87 (punkt 3.6).

15

(16)  EUT C 204 af 9.8.2008, s. 9 (punkt 2.1).

16

(17)  EUT C 383 af 17.11.2015, s. 57.

17

(18)  EUT C 13 af 15.1.2016, s. 192 (punkt 2.6).

18

(19)  EUT C 18 af 19.1.2011, s. 100 (punkt 3.5).

19

(20)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 51 (punkt 1.9 og 2.6).

20

(21)  Ibidem (punkt 3.11).

21

(22)  Ibidem (punkt 3.15).

22

(23)  Ibidem (punkt 3.16).

23

(24)  Ibidem (punkt 3.17).

24

(25)  EUT C 230 af 14.7.2015, s. 66 (punkt 5.2).

25

(26)  EUT C 383 af 17.11.2015, s. 57 (punkt 2.1.2).

26

(27)  EUT C 132 af 3.5.2011, s. 47 (punkt 1.7).

27

(28)  EUT C 13 af 15.1.2016, s. 192 (punkt 4.4.9).

28

(29)  EUT C 230 af 14.7.2015, s. 66.

29

(30)  COM(2016) 463 final.

30

(31)  EUT C 204 af 9.8.2008, s. 9 og EUT C 347 af 18.12.2010, s. 62.

31

(32)  EUT C 347 af 18.12.2010, s. 62 (punkt 1.10).

32

(33)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 45 (punkt 3.2.4).

33

(34)  EUT C 204 af 9.8.2008, s. 9 (punkt 5).

34

(35)  EUT C 325 af 30.12.2006, s. 3 (punkt 6.1.13).

35

---

III Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

EØSU's 529. plenarforsamling den 18. og 19. oktober 2017

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/88

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om overholdelsespakken

a) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Handlingsplan for at styrke Solvit: give borgerne og virksomhederne adgang til det indre markeds fordele

(COM(2017) 255 final — SDW(2017) 210 final)

b) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en fælles digital portal, der skal stille oplysninger, procedurer og bistands- og problemløsningstjenester til rådighed, og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012

(COM(2017) 256 final — 2017/0086 (COD))

c) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for, hvordan Kommissionen kan anmode virksomheder og sammenslutninger af virksomheder om oplysninger i forbindelse med det indre marked og relaterede områder

(COM(2017) 257 final — 2017/0087 (COD))

(2018/C 081/12)

| Ordfører: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Ordfører:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

| Anmodning om udtalelse | a) | Kommissionen, 5.7.2017 |
| --- | --- | --- |

Anmodning om udtalelse

a)

Kommissionen, 5.7.2017

| b) | Europa-Parlamentet, 12.6.2017
  Rådet, 14.6.2017 |
| --- | --- |

b)

Europa-Parlamentet, 12.6.2017

Rådet, 14.6.2017

| c) | Europa-Parlamentet, 31.5.2017
  Rådet, 10.10.2017 |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentet, 31.5.2017

Rådet, 10.10.2017

Retsgrundlag

| a) | EUF-traktatens artikel 304 |
| --- | --- |

a)

EUF-traktatens artikel 304

| b) | EUF-traktatens artikel 21, stk. 2, artikel 48 og artikel 114, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

EUF-traktatens artikel 21, stk. 2, artikel 48 og artikel 114, stk. 1

| c) | EUF-traktatens artikel 43, stk. 2, artikel 91, artikel 100, artikel 114, artikel 192, artikel 194, stk. 2, og artikel 337 |
| --- | --- |

c)

EUF-traktatens artikel 43, stk. 2, artikel 91, artikel 100, artikel 114, artikel 192, artikel 194, stk. 2, og artikel 337

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

4.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

184/0/5

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens planer om at udvikle en kultur for overholdelse af reglerne og intelligent gennemførelse af det indre marked, da det giver mange muligheder for dem, der ønsker at bo og arbejde i en anden medlemsstat, og for virksomheder, som ønsker at udvide deres markeder. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens planer om at udvikle en kultur for overholdelse af reglerne og intelligent gennemførelse af det indre marked, da det giver mange muligheder for dem, der ønsker at bo og arbejde i en anden medlemsstat, og for virksomheder, som ønsker at udvide deres markeder.

| 1.2. | EØSU støtter Kommissionens handlingsplan for at gøre Solvit-nettene bedre og mere effektive. Endvidere opfordres Kommissionen til i tæt samarbejde med alle civilsamfundets organisationer at udbrede kendskabet til Solvits eksistens, så de kan få mere gavn af de tjenester, dette instrument byder på, og som virksomhederne burde gøre mere brug af inden for rammerne af det indre markeds økonomiske frihedsrettigheder. Derfor bør dette instrument styrkes. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU støtter Kommissionens handlingsplan for at gøre Solvit-nettene bedre og mere effektive. Endvidere opfordres Kommissionen til i tæt samarbejde med alle civilsamfundets organisationer at udbrede kendskabet til Solvits eksistens, så de kan få mere gavn af de tjenester, dette instrument byder på, og som virksomhederne burde gøre mere brug af inden for rammerne af det indre markeds økonomiske frihedsrettigheder. Derfor bør dette instrument styrkes.

| 1.3. | EØSU bakker op om initiativet i forslaget til forordning om en »fælles digital portal«, som giver borgerne og virksomhederne let adgang til al den information, de behøver. Udvalget anser det for positivt, at denne portal giver adgang til oplysninger, procedurer og effektive bistands- og problemløsningstjenester efter engangsprincippet og princippet om henvendelse til hele forvaltningen. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU bakker op om initiativet i forslaget til forordning om en »fælles digital portal«, som giver borgerne og virksomhederne let adgang til al den information, de behøver. Udvalget anser det for positivt, at denne portal giver adgang til oplysninger, procedurer og effektive bistands- og problemløsningstjenester efter engangsprincippet og princippet om henvendelse til hele forvaltningen.

| 1.4. | Hvad angår forslaget til forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for anmodning om oplysninger er der divergerende holdninger i de forskellige civilsamfundsorganisationer, idet nogle går ind for forslaget, mens andre — såsom dem, der repræsenterer virksomhederne — giver udtryk for alvorlige bekymringer. Hvis forslaget til forordning bliver vedtaget i den forelagte form, vil EØSU anmode om, at Kommissionen vil anvende dette instrument så mådeholdent som muligt, når det viser sig nødvendigt i sager med en markant grænseoverskridende dimension, og med respekt for de berørtes grundlæggende rettigheder, især når det gælder beskyttelse af fortrolige oplysninger. Med hensyn til den information, der er til rådighed for Kommissionen til imødegåelse af markedshindringer, findes der allerede omfattende informationskanaler, som kunne udnyttes bedre og mere systematisk til at identificere hindringer på det indre marked, inkl. manglende overholdelse af EU lovgivningen. Under alle omstændigheder håber EØSU, at der senest om fem år gennemføres en evaluering af forordningens funktionsmåde. |
| --- | --- |

1.4.

Hvad angår forslaget til forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for anmodning om oplysninger er der divergerende holdninger i de forskellige civilsamfundsorganisationer, idet nogle går ind for forslaget, mens andre — såsom dem, der repræsenterer virksomhederne — giver udtryk for alvorlige bekymringer. Hvis forslaget til forordning bliver vedtaget i den forelagte form, vil EØSU anmode om, at Kommissionen vil anvende dette instrument så mådeholdent som muligt, når det viser sig nødvendigt i sager med en markant grænseoverskridende dimension, og med respekt for de berørtes grundlæggende rettigheder, især når det gælder beskyttelse af fortrolige oplysninger. Med hensyn til den information, der er til rådighed for Kommissionen til imødegåelse af markedshindringer, findes der allerede omfattende informationskanaler, som kunne udnyttes bedre og mere systematisk til at identificere hindringer på det indre marked, inkl. manglende overholdelse af EU lovgivningen. Under alle omstændigheder håber EØSU, at der senest om fem år gennemføres en evaluering af forordningens funktionsmåde.

| 1.5. | EØSU opfordrer EU's medlemsstater til at gøre flere fremskridt på e-forvaltningsområdet, især hvad angår anerkendelse af e-identitet og udenlandske ID-papirer, idet evalueringen af de tjenester, der ydes, ikke er faldet særligt positivt ud. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU opfordrer EU's medlemsstater til at gøre flere fremskridt på e-forvaltningsområdet, især hvad angår anerkendelse af e-identitet og udenlandske ID-papirer, idet evalueringen af de tjenester, der ydes, ikke er faldet særligt positivt ud.

| 1.6. | Som en hjælp til evaluering af, hvordan det står til på EU's indre marked, anmoder EØSU Kommissionen om at lade civilsamfundet medvirke i denne proces og således drage nytte af dets arbejde og af resultaterne af dets indsats. Under alle omstændigheder har de organisationer, der er repræsenteret i EØSU, erfaring, ressourcer og kapacitet til at samarbejde vedrørende Solvit med det mål at intensivere indsatsen for at udbrede kendskabet til dette instrument og overvåge dets kvalitet i forslaget om den fælles digitale portal. Alt dette bør ske sideløbende med EØSU's bidrag til gennemførelsen af de evalueringer, der anses for passende. |
| --- | --- |

1.6.

Som en hjælp til evaluering af, hvordan det står til på EU's indre marked, anmoder EØSU Kommissionen om at lade civilsamfundet medvirke i denne proces og således drage nytte af dets arbejde og af resultaterne af dets indsats. Under alle omstændigheder har de organisationer, der er repræsenteret i EØSU, erfaring, ressourcer og kapacitet til at samarbejde vedrørende Solvit med det mål at intensivere indsatsen for at udbrede kendskabet til dette instrument og overvåge dets kvalitet i forslaget om den fælles digitale portal. Alt dette bør ske sideløbende med EØSU's bidrag til gennemførelsen af de evalueringer, der anses for passende.

2.   Kommissionens forslag

| 2.1. | I den fælles erklæring om EU's lovgivningsmæssige prioriteter for 2017, afgivet den 13. december 2016, gentog Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen deres tilsagn om at fremme den korrekte gennemførelse af den eksisterende lovgivning. Samme dag præsenterede Kommissionens sin meddelelse »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse«, som gør rede for, hvordan Kommissionen vil gøre en endnu større indsats for at sikre, at EU's lovgivning bliver anvendt til gavn for alle. Navnlig opstillede Kommissionen i strategien for det indre marked 10 prioriteter for Kommissionen med det mål at skabe en kultur for overholdelse af reglerne for det indre marked med særlig vægt på styrkelsen af Solvit. |
| --- | --- |

2.1.

I den fælles erklæring om EU's lovgivningsmæssige prioriteter for 2017, afgivet den 13. december 2016, gentog Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen deres tilsagn om at fremme den korrekte gennemførelse af den eksisterende lovgivning. Samme dag præsenterede Kommissionens sin meddelelse »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse«, som gør rede for, hvordan Kommissionen vil gøre en endnu større indsats for at sikre, at EU's lovgivning bliver anvendt til gavn for alle. Navnlig opstillede Kommissionen i strategien for det indre marked 10 prioriteter for Kommissionen med det mål at skabe en kultur for overholdelse af reglerne for det indre marked med særlig vægt på styrkelsen af Solvit.

| 2.2. | I dag udgøres Solvit (1) af et net af centre oprettet af medlemsstaterne (+ EØS) i deres egne nationale forvaltninger. Formålet er at stille et hurtigt og uformelt middel til rådighed til løsning af problemer, som personer og virksomheder støder på, når de gør brug af deres rettigheder i det indre marked. |
| --- | --- |

2.2.

I dag udgøres Solvit (1) af et net af centre oprettet af medlemsstaterne (+ EØS) i deres egne nationale forvaltninger. Formålet er at stille et hurtigt og uformelt middel til rådighed til løsning af problemer, som personer og virksomheder støder på, når de gør brug af deres rettigheder i det indre marked.

| 2.2.1. | Solvit-sager defineres som alle grænseoverskridende problemer, der skyldes en offentlig myndigheds mulige overtrædelse af EU-retten om det indre marked, hvor og i det omfang sådanne problemer ikke er genstand for retssager på nationalt plan eller EU-plan. |
| --- | --- |

2.2.1.

Solvit-sager defineres som alle grænseoverskridende problemer, der skyldes en offentlig myndigheds mulige overtrædelse af EU-retten om det indre marked, hvor og i det omfang sådanne problemer ikke er genstand for retssager på nationalt plan eller EU-plan.

| 2.2.2. | Solvit er en del af den nationale forvaltning, og dets aktiviteter er af rent uformel karakter. Solvit kan ikke gribe ind i sager, der drejer sig om:






  — | problemer mellem virksomheder, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Solvit er en del af den nationale forvaltning, og dets aktiviteter er af rent uformel karakter. Solvit kan ikke gribe ind i sager, der drejer sig om:

—

problemer mellem virksomheder,

| — | forbrugerrettigheder, |
| --- | --- |

—

forbrugerrettigheder,

| — | skadeserstatning eller |
| --- | --- |

—

skadeserstatning eller

| — | retssager. |
| --- | --- |

—

retssager.

| 2.3. | Kommissionens såkaldte »overholdelsespakke« består af følgende dokumenter: |
| --- | --- |

2.3.

Kommissionens såkaldte »overholdelsespakke« består af følgende dokumenter:

| 2.4. | Handlingsplan for at styrke Solvit (2). |
| --- | --- |

2.4.

Handlingsplan for at styrke Solvit (2).

| 2.4.1. | Kommissionen er fast besluttet på sammen med medlemsstaterne at træffe yderligere foranstaltninger for at styrke Solvits strategiske rolle, så det indre marked i praksis kan fungere bedre for borgere og virksomheder. |
| --- | --- |

2.4.1.

Kommissionen er fast besluttet på sammen med medlemsstaterne at træffe yderligere foranstaltninger for at styrke Solvits strategiske rolle, så det indre marked i praksis kan fungere bedre for borgere og virksomheder.

| 2.4.2. | Handlingsplanen supplerer målene i den europæiske søjle for sociale rettigheder og andre dertil knyttede initiativer, hvilket er udtryk for, at Kommissionen lægger vægt på at fremme social retfærdighed og lige muligheder i EU. |
| --- | --- |

2.4.2.

Handlingsplanen supplerer målene i den europæiske søjle for sociale rettigheder og andre dertil knyttede initiativer, hvilket er udtryk for, at Kommissionen lægger vægt på at fremme social retfærdighed og lige muligheder i EU.

| 2.4.3. | Meddelelsen har som målsætning at fremme Solvit på tre måder:






  i) | forbedre kvaliteten af Solvit; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Meddelelsen har som målsætning at fremme Solvit på tre måder:

i)

forbedre kvaliteten af Solvit;

| ii) | intensivere oplysningsindsatsen; og |
| --- | --- |

ii)

intensivere oplysningsindsatsen; og

| iii) | fremme Solvits rolle i håndhævelsen af EU-retten. |
| --- | --- |

iii)

fremme Solvits rolle i håndhævelsen af EU-retten.

| 2.4.4. | Generelt vil mere strategiske oplysningsaktiviteter om Solvit og udviklingen af et mere struktureret samarbejde med formidlerorganisationer og relevante net øge Solvits betydning, når det gælder om at give nyttig feedback og dokumentation om, hvordan det indre marked fungerer i praksis: Man vil få en større kritisk masse af sager, og dermed vil flere virksomheder deltage. |
| --- | --- |

2.4.4.

Generelt vil mere strategiske oplysningsaktiviteter om Solvit og udviklingen af et mere struktureret samarbejde med formidlerorganisationer og relevante net øge Solvits betydning, når det gælder om at give nyttig feedback og dokumentation om, hvordan det indre marked fungerer i praksis: Man vil få en større kritisk masse af sager, og dermed vil flere virksomheder deltage.

| 2.4.5. | I overensstemmelse med handlingsplanen for e-forvaltning vil Kommissionen undersøge mulighederne for at anvende »engangsprincippet«. På den måde vil borgere og virksomheder, der for første gang ønsker at klage til Kommissionen som følge af en uafklaret Solvit-sag, være fritaget for at skulle genindsende oplysninger, som Solvit allerede ligger inde med. |
| --- | --- |

2.4.5.

I overensstemmelse med handlingsplanen for e-forvaltning vil Kommissionen undersøge mulighederne for at anvende »engangsprincippet«. På den måde vil borgere og virksomheder, der for første gang ønsker at klage til Kommissionen som følge af en uafklaret Solvit-sag, være fritaget for at skulle genindsende oplysninger, som Solvit allerede ligger inde med.

| 2.5. | Forslaget til forordning om oprettelse af en fælles digital portal (3). |
| --- | --- |

2.5.

Forslaget til forordning om oprettelse af en fælles digital portal (3).

| 2.5.1. | Forslaget til forordning fastsætter regler for oprettelsen og virkemåden af en fælles digital portal, der giver borgere og virksomheder let adgang til omfattende oplysninger af god kvalitet, effektive bistands- og problemløsningstjenester samt effektive procedurer relateret til national lovgivning og EU-lovgivning, der gælder for de borgere og virksomheder, der udøver eller forsøger at udøve de af deres rettigheder, som har relation til EU-retten for det indre marked. |
| --- | --- |

2.5.1.

Forslaget til forordning fastsætter regler for oprettelsen og virkemåden af en fælles digital portal, der giver borgere og virksomheder let adgang til omfattende oplysninger af god kvalitet, effektive bistands- og problemløsningstjenester samt effektive procedurer relateret til national lovgivning og EU-lovgivning, der gælder for de borgere og virksomheder, der udøver eller forsøger at udøve de af deres rettigheder, som har relation til EU-retten for det indre marked.

| 2.5.2. | Forslaget skal også gøre det lettere for andre medlemsstaters brugere at anvende procedurerne, og det bakker op om anvendelsen af »engangsprincippet« og fastsætter regler for indberetning af hindringer på det indre marked på grundlag af indsamling af brugerfeedback, indberetninger om det indre markeds funktion og statistikker fra de tjenester, der er omfattet af portalen. |
| --- | --- |

2.5.2.

Forslaget skal også gøre det lettere for andre medlemsstaters brugere at anvende procedurerne, og det bakker op om anvendelsen af »engangsprincippet« og fastsætter regler for indberetning af hindringer på det indre marked på grundlag af indsamling af brugerfeedback, indberetninger om det indre markeds funktion og statistikker fra de tjenester, der er omfattet af portalen.

| 2.5.3. | Bilagene til forslaget indeholder en liste over tretten grundlæggende procedurer for borgere og virksomheder, der flytter til en anden medlemsstat, samt en liste over bistands- og problemløsningstjenester, der er fastlagt ved bindende EU-retsakter, og som er tilgængelige via portalen. |
| --- | --- |

2.5.3.

Bilagene til forslaget indeholder en liste over tretten grundlæggende procedurer for borgere og virksomheder, der flytter til en anden medlemsstat, samt en liste over bistands- og problemløsningstjenester, der er fastlagt ved bindende EU-retsakter, og som er tilgængelige via portalen.

| 2.5.4. | Informationsområder relateret til borgerne er følgende: rejser inden for Unionen; arbejde og pension i Unionen; køretøjer i Unionen; ophold i en anden medlemsstat; uddannelse eller praktikophold i en anden medlemsstat; sundhedspleje; familieretlige rettigheder, forpligtelser og regler på tværs af grænserne og forbrugere i grænseoverskridende situationer. |
| --- | --- |

2.5.4.

Informationsområder relateret til borgerne er følgende: rejser inden for Unionen; arbejde og pension i Unionen; køretøjer i Unionen; ophold i en anden medlemsstat; uddannelse eller praktikophold i en anden medlemsstat; sundhedspleje; familieretlige rettigheder, forpligtelser og regler på tværs af grænserne og forbrugere i grænseoverskridende situationer.

| 2.5.5. | Informationsområder relateret til virksomhederne er følgende: opstart, drift og lukning af en virksomhed; personale; skatter og afgifter; varer; tjenesteydelser; finansiering af en virksomhed; offentlige kontrakter og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

2.5.5.

Informationsområder relateret til virksomhederne er følgende: opstart, drift og lukning af en virksomhed; personale; skatter og afgifter; varer; tjenesteydelser; finansiering af en virksomhed; offentlige kontrakter og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.

| 2.6. | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for, hvordan Kommissionen kan anmode virksomheder og sammenslutninger af virksomheder om oplysninger i forbindelse med det indre marked og relaterede områder (4). |
| --- | --- |

2.6.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for, hvordan Kommissionen kan anmode virksomheder og sammenslutninger af virksomheder om oplysninger i forbindelse med det indre marked og relaterede områder (4).

| 2.6.1. | Forslaget til forordning tager sigte på at hjælpe Kommissionen med at overvåge og håndhæve reglerne for det indre marked ved at give den mulighed for rettidigt at få omfattende og pålidelige kvantitative og kvalitative oplysninger fra udvalgte markedsaktører gennem meget målrettede anmodninger om oplysninger. |
| --- | --- |

2.6.1.

Forslaget til forordning tager sigte på at hjælpe Kommissionen med at overvåge og håndhæve reglerne for det indre marked ved at give den mulighed for rettidigt at få omfattende og pålidelige kvantitative og kvalitative oplysninger fra udvalgte markedsaktører gennem meget målrettede anmodninger om oplysninger.

| 2.6.2. | Forslaget, som undtager mikrovirksomheder fra forordningens anvendelsesområde, medfører ingen ekstra administrative byrder, idet der kun vil være tale om indhentning af den nødvendige information i ekstraordinære tilfælde, hvor der kan være tale om hindringer for et velfungerende indre marked. Det undersøgelsesværktøj, der indføres ved dette initiativ, må kun anvendes som en sidste udvej, hvis de andre midler til at indhente disse oplysninger er slået fejl. |
| --- | --- |

2.6.2.

Forslaget, som undtager mikrovirksomheder fra forordningens anvendelsesområde, medfører ingen ekstra administrative byrder, idet der kun vil være tale om indhentning af den nødvendige information i ekstraordinære tilfælde, hvor der kan være tale om hindringer for et velfungerende indre marked. Det undersøgelsesværktøj, der indføres ved dette initiativ, må kun anvendes som en sidste udvej, hvis de andre midler til at indhente disse oplysninger er slået fejl.

| 2.6.3. | Forslaget fastlægger den procedure, der skal følges for anmodning om oplysninger. Endvidere bestemmes det, at indhentningen af oplysninger skal begrundes i en afgørelse, at fortrolige oplysninger og tavshedspligten skal beskyttes og at der kan pålægges bøder, hvis en anmodning om oplysninger forsætligt eller ved grov uagtsomhed ikke besvares, eller hvis der afgives urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger. Endelig fastsættes bestemmelser for Domstolens prøvelsesret. |
| --- | --- |

2.6.3.

Forslaget fastlægger den procedure, der skal følges for anmodning om oplysninger. Endvidere bestemmes det, at indhentningen af oplysninger skal begrundes i en afgørelse, at fortrolige oplysninger og tavshedspligten skal beskyttes og at der kan pålægges bøder, hvis en anmodning om oplysninger forsætligt eller ved grov uagtsomhed ikke besvares, eller hvis der afgives urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger. Endelig fastsættes bestemmelser for Domstolens prøvelsesret.

| 2.6.4. | Ifølge forslaget skulle adgangen til pålidelige oplysninger om forhold på det indre marked, der ikke fungerer, kunne sætte Kommissionen og de nationale myndigheder i stand til at sikre en bedre overholdelse af reglerne for det indre marked og en bedre udformning af EU's politikker. Ifølge Kommissionen vil dette styrke forbrugernes tillid til det indre marked og bidrage til at bidrage til at udnytte dets potentiale fuldt ud. |
| --- | --- |

2.6.4.

Ifølge forslaget skulle adgangen til pålidelige oplysninger om forhold på det indre marked, der ikke fungerer, kunne sætte Kommissionen og de nationale myndigheder i stand til at sikre en bedre overholdelse af reglerne for det indre marked og en bedre udformning af EU's politikker. Ifølge Kommissionen vil dette styrke forbrugernes tillid til det indre marked og bidrage til at bidrage til at udnytte dets potentiale fuldt ud.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | For at styrke legitimiteten af Kommissionens overholdelsespakke, opfylde forventningerne i de institutioner og organer, der efterfølgende skal være med til at gennemføre den, og opnå en effektiv anvendelse i alle berørte medlemsstater, er det efter udvalgets mening nødvendigt at tilføje en række yderligere elementer. |
| --- | --- |

3.1.

For at styrke legitimiteten af Kommissionens overholdelsespakke, opfylde forventningerne i de institutioner og organer, der efterfølgende skal være med til at gennemføre den, og opnå en effektiv anvendelse i alle berørte medlemsstater, er det efter udvalgets mening nødvendigt at tilføje en række yderligere elementer.

| 3.2. | Det primære mål med overholdelsespakken, nemlig at styrke Solvit, er blevet fremført både af medlemsstaterne i form af udtrykkelige anmodninger til Kommissionen via Rådet for Konkurrenceevne og af Europa-Parlamentet, hvilket tilfører dette lovforslag en solid demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

3.2.

Det primære mål med overholdelsespakken, nemlig at styrke Solvit, er blevet fremført både af medlemsstaterne i form af udtrykkelige anmodninger til Kommissionen via Rådet for Konkurrenceevne og af Europa-Parlamentet, hvilket tilfører dette lovforslag en solid demokratisk legitimitet.

| 3.2.1. | Det ville have været hensigtsmæssigt at udvide og præcisere reglerne og funktionerne for de organer og institutioner, der bliver ansvarlige for den fremtidige anvendelse af det foreliggende regelsæt, nærmere bestemt forordningen om fastsættelse af betingelserne og proceduren for, hvordan Kommissionen kan anmode virksomheder og sammenslutninger af virksomheder om oplysninger i forbindelse med det indre marked og relaterede områder. |
| --- | --- |

3.2.1.

Det ville have været hensigtsmæssigt at udvide og præcisere reglerne og funktionerne for de organer og institutioner, der bliver ansvarlige for den fremtidige anvendelse af det foreliggende regelsæt, nærmere bestemt forordningen om fastsættelse af betingelserne og proceduren for, hvordan Kommissionen kan anmode virksomheder og sammenslutninger af virksomheder om oplysninger i forbindelse med det indre marked og relaterede områder.

| 3.2.2. | I denne forbindelse ser EØSU et behov for at anlægge en ny vinkel i Kommissionens forslag, da det dels ikke indeholder nogen henvisning til udvalgets rolle i anvendelsen af forordningen, dels synes at have som sit primære mål at styrke Kommissionens egen rolle i den administrative fase før indledningen af overtrædelsesprocedurer. |
| --- | --- |

3.2.2.

I denne forbindelse ser EØSU et behov for at anlægge en ny vinkel i Kommissionens forslag, da det dels ikke indeholder nogen henvisning til udvalgets rolle i anvendelsen af forordningen, dels synes at have som sit primære mål at styrke Kommissionens egen rolle i den administrative fase før indledningen af overtrædelsesprocedurer.

| 3.2.2.1. | For det første svækker nærværende forslag legitimiteten af Unionens funktionelle subsidiaritet ved, at udvalget udelukkes fra at udføre det arbejde, som det har fået specifikke beføjelser til i traktaterne, og som det med succes har viet en betydelig del af sit virke til. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

For det første svækker nærværende forslag legitimiteten af Unionens funktionelle subsidiaritet ved, at udvalget udelukkes fra at udføre det arbejde, som det har fået specifikke beføjelser til i traktaterne, og som det med succes har viet en betydelig del af sit virke til.

| 3.2.2.2. | EØSU har erfaring, ressourcer og kapacitet til at bidrage til at skabe større bevidsthed om, hvordan Solvit fungerer. Ligeledes udelukkes udvalget fra enhver form for samarbejde, når det gælder overvågning og evaluering af de foreslåede forordningers anvendelse. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

EØSU har erfaring, ressourcer og kapacitet til at bidrage til at skabe større bevidsthed om, hvordan Solvit fungerer. Ligeledes udelukkes udvalget fra enhver form for samarbejde, når det gælder overvågning og evaluering af de foreslåede forordningers anvendelse.

| 3.2.2.3. | Denne tilgang i forslaget om en fælles digital portal bør ændres, da det med sin nuværende ordlyd ikke er foreneligt med den institutionelle dimension af EU-traktatens artikel 11, stk. 2. Desuden begrænser det udvalgets rolle som talerør for det organiserede civilsamfunds interesser og undergraver de funktionelle aspekter af selve princippet om deltagelsesdemokrati, hvilket gør forordningens fremtidige anvendelse mindre effektiv. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Denne tilgang i forslaget om en fælles digital portal bør ændres, da det med sin nuværende ordlyd ikke er foreneligt med den institutionelle dimension af EU-traktatens artikel 11, stk. 2. Desuden begrænser det udvalgets rolle som talerør for det organiserede civilsamfunds interesser og undergraver de funktionelle aspekter af selve princippet om deltagelsesdemokrati, hvilket gør forordningens fremtidige anvendelse mindre effektiv.

| 3.2.2.4. | Den fælles digitale portal skal bidrage til en hurtigere indførelse af en effektiv og interoperabel e-forvaltning, som er tilgængelig for alle. EØSU støtter gennemførelsen af engangsprincippet og understreger endnu en gang (5), at der bør fastsættes et princip om henvendelse til hele forvaltningen, som bygger på et samarbejde mellem de forskellige offentlige organer, der rækker ud over grænserne for deres kompetenceområder, med henblik på at give spørgeren et integreret svar fra én enkelt instans. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Den fælles digitale portal skal bidrage til en hurtigere indførelse af en effektiv og interoperabel e-forvaltning, som er tilgængelig for alle. EØSU støtter gennemførelsen af engangsprincippet og understreger endnu en gang (5), at der bør fastsættes et princip om henvendelse til hele forvaltningen, som bygger på et samarbejde mellem de forskellige offentlige organer, der rækker ud over grænserne for deres kompetenceområder, med henblik på at give spørgeren et integreret svar fra én enkelt instans.

| 3.2.3. | For det andet indeholder afsnit III i handlingsplanen for at styrke Solvit vigtige foranstaltninger med henblik på at opgradere Solvits rolle som et system til håndhævelse af EU-retten efter gentagne opfordringer fra Rådet for Konkurrenceevne og Europa Parlamentet. |
| --- | --- |

3.2.3.

For det andet indeholder afsnit III i handlingsplanen for at styrke Solvit vigtige foranstaltninger med henblik på at opgradere Solvits rolle som et system til håndhævelse af EU-retten efter gentagne opfordringer fra Rådet for Konkurrenceevne og Europa Parlamentet.

| 3.3. | Det er også nødvendigt at fremsætte en række bemærkninger med det mål at opnå en så effektiv anvendelse af forslaget til meddelelse som muligt. |
| --- | --- |

3.3.

Det er også nødvendigt at fremsætte en række bemærkninger med det mål at opnå en så effektiv anvendelse af forslaget til meddelelse som muligt.

| 3.3.1. | For det første er det, for så vidt angår intentionen om at styrke Solvit, nødvendigt at tage to spørgsmål op, som ikke berøres i Kommissionens handlingsplan. |
| --- | --- |

3.3.1.

For det første er det, for så vidt angår intentionen om at styrke Solvit, nødvendigt at tage to spørgsmål op, som ikke berøres i Kommissionens handlingsplan.

| 3.3.2. | Det ene spørgsmål vedrører begrebet »marked«, der omtales i afsnit II i den nævnte plan, og som vil undergå en betydelig indsnævring, når Storbritannien træder ud af EU, hvilket forventes at ske medio 2019. Hvis man på det tidspunkt ikke er nået frem til en aftale, som regulerer det bilaterale forhold mellem Storbritannien og EU, og denne stat ikke er en del af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, vil dens administration automatisk blive frigjort fra enhver forpligtelse relateret til gennemførelsen af planen, hvilket vil være til skade for landets borgere og borgerne i andre medlemsstater, hvor netværket af Solvit-centre opererer. |
| --- | --- |

3.3.2.

Det ene spørgsmål vedrører begrebet »marked«, der omtales i afsnit II i den nævnte plan, og som vil undergå en betydelig indsnævring, når Storbritannien træder ud af EU, hvilket forventes at ske medio 2019. Hvis man på det tidspunkt ikke er nået frem til en aftale, som regulerer det bilaterale forhold mellem Storbritannien og EU, og denne stat ikke er en del af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, vil dens administration automatisk blive frigjort fra enhver forpligtelse relateret til gennemførelsen af planen, hvilket vil være til skade for landets borgere og borgerne i andre medlemsstater, hvor netværket af Solvit-centre opererer.

| 3.3.3. | Det andet spørgsmål vedrører muligheden for oprettelse af centre og anvendelsen af Solvit i lande, som EU har særligt tætte internationale aftaler med såsom dem, der anføres i EUF-traktatens artikel 218, stk. 6, litra a), i-iii, idet EU-retten og nærmere bestemt dens grundlæggende økonomiske friheder har et ekstraterritorialt anvendelsesområde, der begunstiger og forpligter borgere i tredjelande og myndighederne i disse lande. Dette ville være til klar fordel for borgere og virksomheder og for statsborgere fra disse tredjestater og ville resultere i en bedre anvendelse af reglerne for det indre marked. |
| --- | --- |

3.3.3.

Det andet spørgsmål vedrører muligheden for oprettelse af centre og anvendelsen af Solvit i lande, som EU har særligt tætte internationale aftaler med såsom dem, der anføres i EUF-traktatens artikel 218, stk. 6, litra a), i-iii, idet EU-retten og nærmere bestemt dens grundlæggende økonomiske friheder har et ekstraterritorialt anvendelsesområde, der begunstiger og forpligter borgere i tredjelande og myndighederne i disse lande. Dette ville være til klar fordel for borgere og virksomheder og for statsborgere fra disse tredjestater og ville resultere i en bedre anvendelse af reglerne for det indre marked.

| 3.4. | For det andet er det nødvendigt at skabe incitamenter for de offentlige myndigheder i de medlemsstater, der som følge af den digitale kløft eller af andre årsager har brug for flere ressourcer end andre til at gennemføre forordningen om oprettelse af en fælles digital portal. |
| --- | --- |

3.4.

For det andet er det nødvendigt at skabe incitamenter for de offentlige myndigheder i de medlemsstater, der som følge af den digitale kløft eller af andre årsager har brug for flere ressourcer end andre til at gennemføre forordningen om oprettelse af en fælles digital portal.

| 3.4.1. | Kommissionen kunne overveje at foreslå en indsats med henblik på styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Et sådant tiltag forekommer også at være berettiget for at tilskynde de berørte virksomheder til at benytte sig af Solvit i lyset af dataene i afsnit III i Kommissionens handlingsplan, der viser uforholdsmæssigt store forskelle i antallet af sager pr. Solvit-hjemmecenter. Disse forskelle kan ikke kun forklares med de deltagende medlemsstaters forskellige demografiske og økonomiske vægt. |
| --- | --- |

3.4.1.

Kommissionen kunne overveje at foreslå en indsats med henblik på styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Et sådant tiltag forekommer også at være berettiget for at tilskynde de berørte virksomheder til at benytte sig af Solvit i lyset af dataene i afsnit III i Kommissionens handlingsplan, der viser uforholdsmæssigt store forskelle i antallet af sager pr. Solvit-hjemmecenter. Disse forskelle kan ikke kun forklares med de deltagende medlemsstaters forskellige demografiske og økonomiske vægt.

| 3.5. | Endelig er det nødvendigt, at alle medlemsstater, hvor Solvit-netværket operer, påtager sig en bindende forpligtelse til så hurtigt som muligt via offentlige og gennemsigtige udvælgelser, evt. med overnational overvågning, at ansætte egnet og stabilt personale til at behandle de sager, der indgives til netværkets centre. |
| --- | --- |

3.5.

Endelig er det nødvendigt, at alle medlemsstater, hvor Solvit-netværket operer, påtager sig en bindende forpligtelse til så hurtigt som muligt via offentlige og gennemsigtige udvælgelser, evt. med overnational overvågning, at ansætte egnet og stabilt personale til at behandle de sager, der indgives til netværkets centre.

4.   Særlige bemærkninger

4.1.   Solvit

| 4.1.1. | EØSU støtter de konkrete forbedringer, der skal få Solvit til at fungere bedre. Dette instrument kan blive et nyttigt værktøj, idet det stiller en platform til rådighed for borgere og virksomheder, som kan løse en bred vifte af spørgsmål vedrørende det indre marked. Kommissionen bør arbejde på, at Solvit generelt kan blive endnu mere synligt. |
| --- | --- |

4.1.1.

EØSU støtter de konkrete forbedringer, der skal få Solvit til at fungere bedre. Dette instrument kan blive et nyttigt værktøj, idet det stiller en platform til rådighed for borgere og virksomheder, som kan løse en bred vifte af spørgsmål vedrørende det indre marked. Kommissionen bør arbejde på, at Solvit generelt kan blive endnu mere synligt.

| 4.1.2. | En bedre retshåndhævelse er til gavn for såvel borgere som virksomheder. Tallene viser, at andelen af sager, som borgere har forelagt Solvit, især vedrørende social sikring, er steget i løbet af årene i forhold til andelen af sager fra virksomheder. Desuden var andelen af løste sager fra virksomheder (80 %) lavere end gennemsnittet for nettet (89 %). Kommissionen bør træffe passende foranstaltninger for, at alle brugere kan benytte sig af nettets muligheder. Det er vigtigt, at instrumentet styrkes, og EØSU håber, at de forventninger, som køreplanen til styrkelse af Solvit lægger op til, bliver opfyldt. Det drejer sig nærmere bestemt om indførelsen af en appelprocedure for virksomheder inden for gensidig anerkendelse af varer og om en mere direkte og effektiv juridisk bistand til nettet ved hjælp af en forbedret metode til formidling af uformel juridisk rådgivning, interaktive uddannelsesværktøjer og håndtering af tilfælde af divergerende synspunkter. |
| --- | --- |

4.1.2.

En bedre retshåndhævelse er til gavn for såvel borgere som virksomheder. Tallene viser, at andelen af sager, som borgere har forelagt Solvit, især vedrørende social sikring, er steget i løbet af årene i forhold til andelen af sager fra virksomheder. Desuden var andelen af løste sager fra virksomheder (80 %) lavere end gennemsnittet for nettet (89 %). Kommissionen bør træffe passende foranstaltninger for, at alle brugere kan benytte sig af nettets muligheder. Det er vigtigt, at instrumentet styrkes, og EØSU håber, at de forventninger, som køreplanen til styrkelse af Solvit lægger op til, bliver opfyldt. Det drejer sig nærmere bestemt om indførelsen af en appelprocedure for virksomheder inden for gensidig anerkendelse af varer og om en mere direkte og effektiv juridisk bistand til nettet ved hjælp af en forbedret metode til formidling af uformel juridisk rådgivning, interaktive uddannelsesværktøjer og håndtering af tilfælde af divergerende synspunkter.

4.2.   Forslaget til forordning om oprettelse af en fælles digital portal

| 4.2.1. | EØSU støtter initiativet til oprettelse af en fælles digital portal, som fremlægges i forslaget til forordning. Portalen skal give borgere og virksomheder al den information og assistance, de behøver for at kunne operere på hele det indre marked. Med en god udformning kan dette instrument være til hjælp både for borgere, der bor og arbejder i en anden medlemsstat, og for virksomheder, der ønsker at benytte en hvilken som helst af de økonomiske friheder i en anden medlemsstat, navnlig SMV'er og nye virksomheder. |
| --- | --- |

4.2.1.

EØSU støtter initiativet til oprettelse af en fælles digital portal, som fremlægges i forslaget til forordning. Portalen skal give borgere og virksomheder al den information og assistance, de behøver for at kunne operere på hele det indre marked. Med en god udformning kan dette instrument være til hjælp både for borgere, der bor og arbejder i en anden medlemsstat, og for virksomheder, der ønsker at benytte en hvilken som helst af de økonomiske friheder i en anden medlemsstat, navnlig SMV'er og nye virksomheder.

| 4.2.2. | Ofte er borgerne og virksomhederne ikke helt klar over deres rettigheder og muligheder i det indre marked. Den fælles portal skal forbedre og forbinde de eksisterende værktøjer og hjælpe virksomhederne med at gennemføre de administrative procedurer og formaliteter, der hyppigst anvendes online. Portalen bør resultere i, at det indre marked bliver mere gennemsigtigt og samtidigt mere sikkert og forudsigeligt. |
| --- | --- |

4.2.2.

Ofte er borgerne og virksomhederne ikke helt klar over deres rettigheder og muligheder i det indre marked. Den fælles portal skal forbedre og forbinde de eksisterende værktøjer og hjælpe virksomhederne med at gennemføre de administrative procedurer og formaliteter, der hyppigst anvendes online. Portalen bør resultere i, at det indre marked bliver mere gennemsigtigt og samtidigt mere sikkert og forudsigeligt.

| 4.2.3. | Det er afgørende, at den fælles digitale portal kan levere al den information og assistance, som virksomhederne har brug for, så de mere ubesværet kan gøre forretninger på tværs af grænserne. Dette omfatter opdateret information af høj kvalitet om markedet, problemløsninger og mekanismer til bilæggelse af tvister samt elektroniske procedurer for virksomheder, der ønsker at udvikle grænseoverskridende aktiviteter. |
| --- | --- |

4.2.3.

Det er afgørende, at den fælles digitale portal kan levere al den information og assistance, som virksomhederne har brug for, så de mere ubesværet kan gøre forretninger på tværs af grænserne. Dette omfatter opdateret information af høj kvalitet om markedet, problemløsninger og mekanismer til bilæggelse af tvister samt elektroniske procedurer for virksomheder, der ønsker at udvikle grænseoverskridende aktiviteter.

4.3.   Forslaget til forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for, hvordan Kommissionen kan anmode virksomheder og sammenslutninger af virksomheder om oplysninger i forbindelse med det indre marked og relaterede områder

| 4.3.1. | Der er divergerende holdninger i de forskellige civilsamfundsorganisationer, der er repræsenteret i EØSU — især for arbejdsgiverorganisationernes vedkommende — til forslaget til forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for anmodning om oplysninger i forbindelse med det indre marked. |
| --- | --- |

4.3.1.

Der er divergerende holdninger i de forskellige civilsamfundsorganisationer, der er repræsenteret i EØSU — især for arbejdsgiverorganisationernes vedkommende — til forslaget til forordning om fastsættelse af betingelserne og proceduren for anmodning om oplysninger i forbindelse med det indre marked.

| 4.3.2. | De organisationer, der repræsenterer erhvervslivet, stiller sig kritisk til forslaget, som de mener hovedsageligt har virksomhederne i sigtekornet, mens det er medlemsstaterne, der er ansvarlige for de vedvarende hindringer for det indre marked:






  a) | Bedre håndhævelse af de aftalte regler er afgørende for, at det indre marked kan fungere mere effektivt. Dette begynder med vejledning og hjælp til medlemsstaterne med at omsætte og gennemføre reglerne. Kommissionen bør spille en større rolle i fuldbyrdelsesprocessen for at sikre, at alle erhvervsdrivende overholder reglerne, og ikke tøve med at lancere pilotprojekter eller overtrædelsesprocedurer for manglende overholdelse. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

De organisationer, der repræsenterer erhvervslivet, stiller sig kritisk til forslaget, som de mener hovedsageligt har virksomhederne i sigtekornet, mens det er medlemsstaterne, der er ansvarlige for de vedvarende hindringer for det indre marked:

a)

Bedre håndhævelse af de aftalte regler er afgørende for, at det indre marked kan fungere mere effektivt. Dette begynder med vejledning og hjælp til medlemsstaterne med at omsætte og gennemføre reglerne. Kommissionen bør spille en større rolle i fuldbyrdelsesprocessen for at sikre, at alle erhvervsdrivende overholder reglerne, og ikke tøve med at lancere pilotprojekter eller overtrædelsesprocedurer for manglende overholdelse.

| b) | Med hensyn til den information, der er til rådighed for Kommissionen til imødegåelse af markedshindringer, findes der allerede omfattende informationskanaler såsom Enterprise Europe-netværket, platformen for onlinetvistbilæggelse (ODR), TRIS (Technical Regulation Information System), Informationssystemet om det indre marked (IMI) og REFIT-platformen. Disse kanaler kunne udnyttes bedre og mere systematisk til at identificere hindringer på det indre marked, inkl. manglende overholdelse af EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

b)

Med hensyn til den information, der er til rådighed for Kommissionen til imødegåelse af markedshindringer, findes der allerede omfattende informationskanaler såsom Enterprise Europe-netværket, platformen for onlinetvistbilæggelse (ODR), TRIS (Technical Regulation Information System), Informationssystemet om det indre marked (IMI) og REFIT-platformen. Disse kanaler kunne udnyttes bedre og mere systematisk til at identificere hindringer på det indre marked, inkl. manglende overholdelse af EU-lovgivningen.

| c) | Virksomhederne nærer bekymringer og frygt for øgede administrative byrder som følge af nye forpligtelser til at fremlægge fortrolige forretningsoplysninger og følsomme data (prispolitik, forretningsstrategi) med risiko for bøder og straffe. |
| --- | --- |

c)

Virksomhederne nærer bekymringer og frygt for øgede administrative byrder som følge af nye forpligtelser til at fremlægge fortrolige forretningsoplysninger og følsomme data (prispolitik, forretningsstrategi) med risiko for bøder og straffe.

| 4.3.3. | De organisationer der repræsenterer civilsamfundet, ser positivt på forslaget til forordning, idet de anser det for vigtigt:






  a) | at have rettidig adgang til pålidelige data, hvilket ud over at øge gennemsigtigheden forbedrer det indre markeds funktion, idet man herigennem kan råde over relevante, nyttige og sammenhængende oplysninger, som er særligt vigtige for vedtagelsen af bestemte foranstaltninger fra Kommissionens side; |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

De organisationer der repræsenterer civilsamfundet, ser positivt på forslaget til forordning, idet de anser det for vigtigt:

a)

at have rettidig adgang til pålidelige data, hvilket ud over at øge gennemsigtigheden forbedrer det indre markeds funktion, idet man herigennem kan råde over relevante, nyttige og sammenhængende oplysninger, som er særligt vigtige for vedtagelsen af bestemte foranstaltninger fra Kommissionens side;

| b) | at få omfattende og pålidelige kvantitative og kvalitative oplysninger fra udvalgte markedsaktører gennem meget målrettede anmodninger om oplysninger; og |
| --- | --- |

b)

at få omfattende og pålidelige kvantitative og kvalitative oplysninger fra udvalgte markedsaktører gennem meget målrettede anmodninger om oplysninger; og

| c) | at hjælpe Kommissionen med at sikre, at borgeres og virksomheders rettigheder i det indre marked overholdes, og med at styrke samarbejdet med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

c)

at hjælpe Kommissionen med at sikre, at borgeres og virksomheders rettigheder i det indre marked overholdes, og med at styrke samarbejdet med medlemsstaterne.

| 4.3.4. | Følgelig vil EØSU i tilfælde af, at forslaget til forordning bliver vedtaget i den forelagte form, gerne anmode om, at Kommissionen vil anvende dette instrument så mådeholdent som muligt, når det viser sig nødvendigt i sager med en markant grænseoverskridende dimension, og med respekt for de berørtes grundlæggende rettigheder, især for så vidt angår beskyttelse af fortrolige oplysninger. |
| --- | --- |

4.3.4.

Følgelig vil EØSU i tilfælde af, at forslaget til forordning bliver vedtaget i den forelagte form, gerne anmode om, at Kommissionen vil anvende dette instrument så mådeholdent som muligt, når det viser sig nødvendigt i sager med en markant grænseoverskridende dimension, og med respekt for de berørtes grundlæggende rettigheder, især for så vidt angår beskyttelse af fortrolige oplysninger.

| 4.3.4.1. | Desuden bør ideen om at foretage en evaluering, der nævnes i begrundelsen til forslaget, udmøntes i den lovgivningsmæssige tekst, for at det kan blive en ufravigelig regel. En sådan evaluering af bestemmelserne bør gennemføres senest fem år efter vedtagelsen af forordningen for at undersøge, hvordan tilsynet fungerer. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

Desuden bør ideen om at foretage en evaluering, der nævnes i begrundelsen til forslaget, udmøntes i den lovgivningsmæssige tekst, for at det kan blive en ufravigelig regel. En sådan evaluering af bestemmelserne bør gennemføres senest fem år efter vedtagelsen af forordningen for at undersøge, hvordan tilsynet fungerer.

5.   EØSU's rolle i processen

| 5.1. | Fuldførelsen af EU's indre marked og korrekt anvendelse af de respektive regler er en af EØSU's vigtigste prioriteter. |
| --- | --- |

5.1.

Fuldførelsen af EU's indre marked og korrekt anvendelse af de respektive regler er en af EØSU's vigtigste prioriteter.

| 5.2. | Ofte er borgerne og virksomhederne ikke helt klar over de rettigheder og muligheder, det indre marked byder på. Den fælles digitale portal skal forbedre og forbinde de eksisterende værktøjer og hjælpe virksomhederne med at gennemføre de administrative procedurer og formaliteter, der hyppigst anvendes online. Denne portal bør resultere i, at det indre marked bliver mere gennemsigtigt og samtidig mere sikkert og forudsigeligt. |
| --- | --- |

5.2.

Ofte er borgerne og virksomhederne ikke helt klar over de rettigheder og muligheder, det indre marked byder på. Den fælles digitale portal skal forbedre og forbinde de eksisterende værktøjer og hjælpe virksomhederne med at gennemføre de administrative procedurer og formaliteter, der hyppigst anvendes online. Denne portal bør resultere i, at det indre marked bliver mere gennemsigtigt og samtidig mere sikkert og forudsigeligt.

| 5.3. | EØSU er rede til at bidrage til dette initiativ som repræsentant for civilsamfundets organisationer. Derfor tilbyder udvalget at hjælpe med til at overvåge og evaluere anvendelsen af forordningen om den fælles digitale portal. |
| --- | --- |

5.3.

EØSU er rede til at bidrage til dette initiativ som repræsentant for civilsamfundets organisationer. Derfor tilbyder udvalget at hjælpe med til at overvåge og evaluere anvendelsen af forordningen om den fælles digitale portal.

| 5.4. | EØSU anmoder Kommissionen om at arbejde tæt sammen med udvalget og udnytte den viden og de erfaringer, som dets medlemmer fra de 28 medlemsstater, har opbygget. |
| --- | --- |

5.4.

EØSU anmoder Kommissionen om at arbejde tæt sammen med udvalget og udnytte den viden og de erfaringer, som dets medlemmer fra de 28 medlemsstater, har opbygget.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Kommissionens henstilling af 17.9.2013 (EUT L 249 af 19.9.2013, s. 10).

1

(2)  COM(2017) 255 final.

2

(3)  COM(2017) 256 final.

3

(4)  COM(2017) 257 final.

4

(5)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 99.

5

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/95

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overvågning og indberetning af tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug

(COM(2017) 279 final — 2017/0111 (COD))

(2018/C 081/13)

| Ordfører: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Medordfører: | Mihai MANOLIU |

Ordfører:

Dirk BERGRATH

Medordfører:

Mihai MANOLIU

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 15.6.2017
  Rådet, 22.6.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 4.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 188/0/3 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 15.6.2017

Rådet, 22.6.2017

Retsgrundlag

Artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

4.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

188/0/3

1.   Konklusion og anbefalinger

| 1.1. | EØSU mener, at jobskabelse og investeringer, der er rettet mod genindustrialisering af Europa, økonomisk vækst, overgang til ren energi, nye forretningsmodeller, avancerede teknologier, miljøbeskyttelse og folkesundhed bør være de vigtigste mål i EU's politikker. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU mener, at jobskabelse og investeringer, der er rettet mod genindustrialisering af Europa, økonomisk vækst, overgang til ren energi, nye forretningsmodeller, avancerede teknologier, miljøbeskyttelse og folkesundhed bør være de vigtigste mål i EU's politikker.

| 1.2. | EØSU mener, at transportvirksomhederne har manglet muligheder for at nedbringe brændstofudgifterne, der tegner sig for en fjerdedel af deres driftsomkostninger. Brændstofeffektivitet er et grundlæggende kriterium i indkøbsbeslutninger, og reduktion af brændstofforbruget vil medvirke til at nedbringe udgifterne til import af brændstof. EU har brug for certificering, vurdering af brændstofforbrug og emissions- og forbrugsnormer for at fremme innovation. Politikker og planer for elbiler har skabt hård konkurrence mellem bilfabrikanterne. Transportsektoren skal sammen med bygge-, landbrug- og affaldssektoren bidrage til at reducere emissioner. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU mener, at transportvirksomhederne har manglet muligheder for at nedbringe brændstofudgifterne, der tegner sig for en fjerdedel af deres driftsomkostninger. Brændstofeffektivitet er et grundlæggende kriterium i indkøbsbeslutninger, og reduktion af brændstofforbruget vil medvirke til at nedbringe udgifterne til import af brændstof. EU har brug for certificering, vurdering af brændstofforbrug og emissions- og forbrugsnormer for at fremme innovation. Politikker og planer for elbiler har skabt hård konkurrence mellem bilfabrikanterne. Transportsektoren skal sammen med bygge-, landbrug- og affaldssektoren bidrage til at reducere emissioner.

| 1.3. | Det er berettiget at træffe foranstaltninger på EU-plan, fordi klimaændringernes indvirkning er grænseoverskridende, og fordi det er nødvendigt at sikre det indre marked for brændstof, køretøjer og transporttjenester. Fragmenteringen af transportmarkedet og tabet af markedsgennemsigtighed, lovgivningsmæssige forskelligheder og divergerende politikker for overvågning samt fraværet af en fælles database med overvågningsdata har alle væsentlige sociale og økonomiske konsekvenser. |
| --- | --- |

1.3.

Det er berettiget at træffe foranstaltninger på EU-plan, fordi klimaændringernes indvirkning er grænseoverskridende, og fordi det er nødvendigt at sikre det indre marked for brændstof, køretøjer og transporttjenester. Fragmenteringen af transportmarkedet og tabet af markedsgennemsigtighed, lovgivningsmæssige forskelligheder og divergerende politikker for overvågning samt fraværet af en fælles database med overvågningsdata har alle væsentlige sociale og økonomiske konsekvenser.

| 1.4. | EØSU bifalder, at forslaget til forordning gør det nemmere at overvåge og formidle CO2-aflæsninger af tunge køretøjer, der er blevet registreret for nylig i EU, og at det giver kunderne, hvoraf de fleste er SMV'er, klare oplysninger om forbrug. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU bifalder, at forslaget til forordning gør det nemmere at overvåge og formidle CO2-aflæsninger af tunge køretøjer, der er blevet registreret for nylig i EU, og at det giver kunderne, hvoraf de fleste er SMV'er, klare oplysninger om forbrug.

| 1.5. | EØSU bifalder valget i forslaget til forordning af den tredje mulighed for kombineret indberetning, da denne aktive sikring af digitale informationsstrømme betyder, at data indsamles på både nationalt plan og EU-plan og medfører lave administrationsomkostninger. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU bifalder valget i forslaget til forordning af den tredje mulighed for kombineret indberetning, da denne aktive sikring af digitale informationsstrømme betyder, at data indsamles på både nationalt plan og EU-plan og medfører lave administrationsomkostninger.

| 1.6. | EØSU understreger, at vigtige markeder, såsom USA, Canada, Japan og Kina, i de senere år har indført certificering og tiltag vedrørende brændstofeffektivitet i form af standarder for brændstofforbrug og/eller emissioner med henblik på at fremme innovation og hurtigt forbedre køretøjernes effektivitet. Når det gælder deres konkurrenceevne, er de europæiske producenter af tunge køretøjer således afhængige af at kunne overholde disse standarder. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU understreger, at vigtige markeder, såsom USA, Canada, Japan og Kina, i de senere år har indført certificering og tiltag vedrørende brændstofeffektivitet i form af standarder for brændstofforbrug og/eller emissioner med henblik på at fremme innovation og hurtigt forbedre køretøjernes effektivitet. Når det gælder deres konkurrenceevne, er de europæiske producenter af tunge køretøjer således afhængige af at kunne overholde disse standarder.

| 1.7. | Selvom det er rigtigt, at markedet dybest set lægger pres på producenterne for fortsat at reducere brændstofforbruget for lastbiler i EU, har SMV-dominerede transportvirksomheder ofte problemer med at finansiere den højere købspris på tunge køretøjer, der er mere brændstofeffektive. |
| --- | --- |

1.7.

Selvom det er rigtigt, at markedet dybest set lægger pres på producenterne for fortsat at reducere brændstofforbruget for lastbiler i EU, har SMV-dominerede transportvirksomheder ofte problemer med at finansiere den højere købspris på tunge køretøjer, der er mere brændstofeffektive.

| 1.8. | EØSU anbefaler, at Kommissionen i sin fastsættelse af potentielle CO2-grænser for tunge køretøjer skal tilstræbe at skabe balance mellem de mål, der kan opnås på kort til mellemlang sigt, og det langsigtede mål om vejtransport uden emissioner. Det betyder, at innovation i eksisterende teknologi skal stimuleres uden at begrænse investeringerne i emissionsfri køretøjer. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU anbefaler, at Kommissionen i sin fastsættelse af potentielle CO2-grænser for tunge køretøjer skal tilstræbe at skabe balance mellem de mål, der kan opnås på kort til mellemlang sigt, og det langsigtede mål om vejtransport uden emissioner. Det betyder, at innovation i eksisterende teknologi skal stimuleres uden at begrænse investeringerne i emissionsfri køretøjer.

| 1.9. | I den forbindelse mener EØSU, at de anbefalinger, udvalget har fremsat i sin udtalelse om den endelige rapport fra CARS 21-højniveaugruppen, også kan gælde for tunge køretøjer, navnlig når det gælder fristen for gennemførelse. |
| --- | --- |

1.9.

I den forbindelse mener EØSU, at de anbefalinger, udvalget har fremsat i sin udtalelse om den endelige rapport fra CARS 21-højniveaugruppen, også kan gælde for tunge køretøjer, navnlig når det gælder fristen for gennemførelse.

| 1.10. | EØSU understreger betydningen af offentlige investeringer og regulering med henblik på at reducere udledningen fra vejtransport, herunder de udledninger, der produceres ved tung godstransport. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU understreger betydningen af offentlige investeringer og regulering med henblik på at reducere udledningen fra vejtransport, herunder de udledninger, der produceres ved tung godstransport.

| 1.11. | EØSU understreger, at enhver lovgivningsmæssig indsats skal gå hånd i hånd med flere politiske foranstaltninger for at reducere efterspørgslen efter vejtransport, herunder tung godstransport, ved at skifte til andre transportformer (jernbanetransport og transport ad indre vandveje osv.), der producerer færre drivhusgasemissioner. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU understreger, at enhver lovgivningsmæssig indsats skal gå hånd i hånd med flere politiske foranstaltninger for at reducere efterspørgslen efter vejtransport, herunder tung godstransport, ved at skifte til andre transportformer (jernbanetransport og transport ad indre vandveje osv.), der producerer færre drivhusgasemissioner.

2.   Indledning

| 2.1. | Formålet med forslaget til forordning er at fastsætte kravene til overvågning og indberetning af CO2-emissioner fra og brændstofforbrug for nye tunge køretøjer, der indregistreres i EU. Det finder kun anvendelse på tunge køretunger, der er udviklet og konstrueret til transport af passagerer eller gods og påhængskøretøjer (1). |
| --- | --- |

2.1.

Formålet med forslaget til forordning er at fastsætte kravene til overvågning og indberetning af CO2-emissioner fra og brændstofforbrug for nye tunge køretøjer, der indregistreres i EU. Det finder kun anvendelse på tunge køretunger, der er udviklet og konstrueret til transport af passagerer eller gods og påhængskøretøjer (1).

| 2.2. | Transport og mobilitet har afgørende betydning for Europas økonomi og konkurrenceevne. Denne betydning afspejles også i de mange andre politiske rammer, der i høj grad påvirker denne sektor. At efterleve prioriteterne for energiunionen, det digitale indre marked og job-, vækst- og investeringsdagsordenen vil i hvert enkelt tilfælde gavne mobiliteten og transportsektoren. |
| --- | --- |

2.2.

Transport og mobilitet har afgørende betydning for Europas økonomi og konkurrenceevne. Denne betydning afspejles også i de mange andre politiske rammer, der i høj grad påvirker denne sektor. At efterleve prioriteterne for energiunionen, det digitale indre marked og job-, vækst- og investeringsdagsordenen vil i hvert enkelt tilfælde gavne mobiliteten og transportsektoren.

| 2.3. | I oktober 2014 fastsatte EU's stats- og regeringschefer (2) et bindende mål om at reducere emissioner produceret i hele EU's økonomi med mindst 40 % inden 2030 i forhold til 1990-niveauet. Dette mål er baseret på globale fremskrivninger, der overholder tidsplanen på mellemlang sigt for Parisaftalen om klimaændringer (COP 21) (3). Kommissionen har meddelt, at den vil indføre brændstofeffektivitetsstandarder for nye tunge køretøjer. |
| --- | --- |

2.3.

I oktober 2014 fastsatte EU's stats- og regeringschefer (2) et bindende mål om at reducere emissioner produceret i hele EU's økonomi med mindst 40 % inden 2030 i forhold til 1990-niveauet. Dette mål er baseret på globale fremskrivninger, der overholder tidsplanen på mellemlang sigt for Parisaftalen om klimaændringer (COP 21) (3). Kommissionen har meddelt, at den vil indføre brændstofeffektivitetsstandarder for nye tunge køretøjer.

| 2.4. | Ifølge industriens oplysninger genererede eksport af lastbiler i 2015 et overskud på handelsbalancen på 5,1 mia. EUR. Sektoren er en del af en bilindustri, der står for 12,1 millioner direkte og indirekte arbejdspladser i Europa, hvilket svarer til 5,6 % af den samlede beskæftigelse i EU. |
| --- | --- |

2.4.

Ifølge industriens oplysninger genererede eksport af lastbiler i 2015 et overskud på handelsbalancen på 5,1 mia. EUR. Sektoren er en del af en bilindustri, der står for 12,1 millioner direkte og indirekte arbejdspladser i Europa, hvilket svarer til 5,6 % af den samlede beskæftigelse i EU.

| 2.5. | I rammestrategien for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik (februar 2015) (4) blev overgangen til en energieffektiv, dekarboniseret transportsektor udpeget som et centralt indsatsområde. Som følge af Parisaftalen om klimaændringer er foranstaltningerne i strategien for lavemissionsmobilitet (juli 2016) (5) nu ved at blive gennemført. Investeringer i infrastruktur som en del af Europas investeringsplan bør stimulere etableringen af fremtidig ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet i Europa. |
| --- | --- |

2.5.

I rammestrategien for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik (februar 2015) (4) blev overgangen til en energieffektiv, dekarboniseret transportsektor udpeget som et centralt indsatsområde. Som følge af Parisaftalen om klimaændringer er foranstaltningerne i strategien for lavemissionsmobilitet (juli 2016) (5) nu ved at blive gennemført. Investeringer i infrastruktur som en del af Europas investeringsplan bør stimulere etableringen af fremtidig ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet i Europa.

| 2.6. | Mellem 1990 og 2014 steg CO2-emissionerne i EU fra erhvervskøretøjer markant hurtigere end dem fra biler. CO2-emissionerne fra erhvervskøretøjer steg med ca. 25 %, mens emissioner fra biler kun steg med omkring 12 %. Lastbiler og busser tegner sig nu for omkring en fjerdedel af de CO2-emissioner i EU, der er relateret til vejtransport. Deres andel af emissioner fortsætter med at stige, mens stadig strengere CO2-grænser reducerer emissioner fra biler og varevogne. |
| --- | --- |

2.6.

Mellem 1990 og 2014 steg CO2-emissionerne i EU fra erhvervskøretøjer markant hurtigere end dem fra biler. CO2-emissionerne fra erhvervskøretøjer steg med ca. 25 %, mens emissioner fra biler kun steg med omkring 12 %. Lastbiler og busser tegner sig nu for omkring en fjerdedel af de CO2-emissioner i EU, der er relateret til vejtransport. Deres andel af emissioner fortsætter med at stige, mens stadig strengere CO2-grænser reducerer emissioner fra biler og varevogne.

| 2.7. | På nuværende tidspunkt bruger en typisk europæisk 4×2 traktor på 40 ton i en »langdistance testcyklus« omkring 33,1 liter brændstof pr. 100 km på vej og motorvej. En typisk europæisk 4×2 distributionsvogn på 12 ton i en »testcyklus for levering i byområder« bruger omkring 21,4 liter brændstof pr. 100 km (6). |
| --- | --- |

2.7.

På nuværende tidspunkt bruger en typisk europæisk 4×2 traktor på 40 ton i en »langdistance testcyklus« omkring 33,1 liter brændstof pr. 100 km på vej og motorvej. En typisk europæisk 4×2 distributionsvogn på 12 ton i en »testcyklus for levering i byområder« bruger omkring 21,4 liter brændstof pr. 100 km (6).

| 2.8. | Tunge køretøjer fremstilles normalt i flere etaper, og generelt er der tale om skræddersyede produkter. Chassiset fremstilles af en producent, og i næste etape leveres karrosseriet så fra en anden producent. Det betyder, at flere forskellige producenter har indflydelse på det færdige køretøjs brændstofforbrug og dermed på CO2-emissionerne. |
| --- | --- |

2.8.

Tunge køretøjer fremstilles normalt i flere etaper, og generelt er der tale om skræddersyede produkter. Chassiset fremstilles af en producent, og i næste etape leveres karrosseriet så fra en anden producent. Det betyder, at flere forskellige producenter har indflydelse på det færdige køretøjs brændstofforbrug og dermed på CO2-emissionerne.

| 2.9. | Det er oftest godstransportvirksomheder, der køber tunge køretøjer. Deres udgifter til brændstof kan udgøre mere end en fjerdedel af deres driftsomkostninger, og de angiver brændstofeffektivitet som deres vigtigste kriterium i forbindelse med køb af køretøjer. Tunge køretøjers brændstofeffektivitet er blevet bedre de seneste årtier, men mange af de over en halv million transportvirksomheder, som i vid udstrækning er små og mellemstore virksomheder, har endnu ikke adgang til standardiseret information, som gør det muligt at vurdere de forskellige teknologier inden for brændstofeffektivitet, sammenligne lastbiler med henblik på at træffe deres købsbeslutning på det mest informerede grundlag og nedbringe deres brændstofudgifter. Dette forværres af, at der ikke findes en standardmetode til måling af brændstofforbrug. |
| --- | --- |

2.9.

Det er oftest godstransportvirksomheder, der køber tunge køretøjer. Deres udgifter til brændstof kan udgøre mere end en fjerdedel af deres driftsomkostninger, og de angiver brændstofeffektivitet som deres vigtigste kriterium i forbindelse med køb af køretøjer. Tunge køretøjers brændstofeffektivitet er blevet bedre de seneste årtier, men mange af de over en halv million transportvirksomheder, som i vid udstrækning er små og mellemstore virksomheder, har endnu ikke adgang til standardiseret information, som gør det muligt at vurdere de forskellige teknologier inden for brændstofeffektivitet, sammenligne lastbiler med henblik på at træffe deres købsbeslutning på det mest informerede grundlag og nedbringe deres brændstofudgifter. Dette forværres af, at der ikke findes en standardmetode til måling af brændstofforbrug.

| 2.10. | Den manglende markedsgennemsigtighed betyder, at EU-fabrikanterne af tunge køretøjer i mindre grad presses til at bestræbe sig på at forbedre køretøjseffektiviteten og investere i innovation på et konkurrencepræget globalt marked. Der er risiko for, at EU's fremstillingssektor kan miste sin nuværende førerposition inden for køretøjers brændstofeffektivitet. |
| --- | --- |

2.10.

Den manglende markedsgennemsigtighed betyder, at EU-fabrikanterne af tunge køretøjer i mindre grad presses til at bestræbe sig på at forbedre køretøjseffektiviteten og investere i innovation på et konkurrencepræget globalt marked. Der er risiko for, at EU's fremstillingssektor kan miste sin nuværende førerposition inden for køretøjers brændstofeffektivitet.

| 2.11. | Gennemsigtighed i køretøjernes brændstof- og CO2-udledninger ville også stimulere konkurrencen på EU-markedet, hvor Kommissionen i 2016 identificerede et kartel blandt fabrikanter af lastvogne, der havde været aktivt mellem 1997 og 2011. |
| --- | --- |

2.11.

Gennemsigtighed i køretøjernes brændstof- og CO2-udledninger ville også stimulere konkurrencen på EU-markedet, hvor Kommissionen i 2016 identificerede et kartel blandt fabrikanter af lastvogne, der havde været aktivt mellem 1997 og 2011.

3.   Forslaget til forordning

| 3.1. | Forslaget til forordning er en del af pakken om Et Mobilt Europa, der har til formål at forbedre trafiksikkerheden, fremme mere retfærdige vejafgifter, reducere CO2-emissioner, luftforurening, trafikbelastning og overdrevent bureaukrati for virksomheder, bekæmpe ulovlig beskæftigelse og sikre anstændige forhold samt hvileperioder for arbejdstagere. |
| --- | --- |

3.1.

Forslaget til forordning er en del af pakken om Et Mobilt Europa, der har til formål at forbedre trafiksikkerheden, fremme mere retfærdige vejafgifter, reducere CO2-emissioner, luftforurening, trafikbelastning og overdrevent bureaukrati for virksomheder, bekæmpe ulovlig beskæftigelse og sikre anstændige forhold samt hvileperioder for arbejdstagere.

| 3.2. | På lang sigt vil disse foranstaltninger have en positiv effekt, der rækker langt ud over transportsektoren. De vil fremme beskæftigelse, vækst og investeringer, styrke social retfærdighed, give forbrugernes flere valg og udstikke en klar kurs for, hvordan Europa kan reducere emissioner. |
| --- | --- |

3.2.

På lang sigt vil disse foranstaltninger have en positiv effekt, der rækker langt ud over transportsektoren. De vil fremme beskæftigelse, vækst og investeringer, styrke social retfærdighed, give forbrugernes flere valg og udstikke en klar kurs for, hvordan Europa kan reducere emissioner.

| 3.3. | I løbet af de næste 12 måneder vil denne pakke blive suppleret med yderligere forslag, som vil omfatte emissionsstandarder efter 2020 for biler og varevogne samt for første gang for tunge køretøjer. Disse forslag vil styrke innovationen, forbedre konkurrenceevnen, reducere CO2-emissionerne, forbedre luftkvaliteten, folkesundheden og trafiksikkerheden. |
| --- | --- |

3.3.

I løbet af de næste 12 måneder vil denne pakke blive suppleret med yderligere forslag, som vil omfatte emissionsstandarder efter 2020 for biler og varevogne samt for første gang for tunge køretøjer. Disse forslag vil styrke innovationen, forbedre konkurrenceevnen, reducere CO2-emissionerne, forbedre luftkvaliteten, folkesundheden og trafiksikkerheden.

| 3.4. | Forskellene i vidensniveau vil blive reduceret gennem simuleringssoftware — et effektivt værktøj til beregning af brændstofforbrug og omkostninger. Den nye certificeringsforordning (typegodkendelse) angående bestemmelse af CO2-emissioner vil blive baseret på individuelle præstationsdata og en certificeret proces for indsamling og forvaltning af inputdata. |
| --- | --- |

3.4.

Forskellene i vidensniveau vil blive reduceret gennem simuleringssoftware — et effektivt værktøj til beregning af brændstofforbrug og omkostninger. Den nye certificeringsforordning (typegodkendelse) angående bestemmelse af CO2-emissioner vil blive baseret på individuelle præstationsdata og en certificeret proces for indsamling og forvaltning af inputdata.

| 3.5. | Forslaget til forordning gennemfører meddelelsen fra 2014 om en strategi for reduktion af tunge køretøjers brændstofforbrug og CO2-emissioner. Denne strategi for tunge køretøjer omfattede en gennemførelsesforanstaltning i form af bestemmelser om proceduren for certificering af CO2-emissioner fra nye tunge køretøjer, som markedsføres i EU, beregnet ved hjælp af VECTO-simulationsværktøjet, og et forslag til retsakt om overvågning og indberetning af de pågældende emissioner. |
| --- | --- |

3.5.

Forslaget til forordning gennemfører meddelelsen fra 2014 om en strategi for reduktion af tunge køretøjers brændstofforbrug og CO2-emissioner. Denne strategi for tunge køretøjer omfattede en gennemførelsesforanstaltning i form af bestemmelser om proceduren for certificering af CO2-emissioner fra nye tunge køretøjer, som markedsføres i EU, beregnet ved hjælp af VECTO-simulationsværktøjet, og et forslag til retsakt om overvågning og indberetning af de pågældende emissioner.

| 3.6. | I betragtning af at VECTO kun er et simuleringsværktøj, bør den anden pakke omfatte afprøvning af brændstofforbrug på stedet, som Kommissionen har til hensigt at indføre for biler og lette erhvervskøretøjer. Der skal udvikles en metode til differentiering af nye tunge køretøjers brugerbetaling for benyttelse af infrastrukturer i overensstemmelse med CO2-emissioner (revision af Eurovignet-direktivet og direktivet om energieffektivitet). |
| --- | --- |

3.6.

I betragtning af at VECTO kun er et simuleringsværktøj, bør den anden pakke omfatte afprøvning af brændstofforbrug på stedet, som Kommissionen har til hensigt at indføre for biler og lette erhvervskøretøjer. Der skal udvikles en metode til differentiering af nye tunge køretøjers brugerbetaling for benyttelse af infrastrukturer i overensstemmelse med CO2-emissioner (revision af Eurovignet-direktivet og direktivet om energieffektivitet).

| 3.7. | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at nå til enighed om at sikre, at tredjeparter (forskningsinstitutter, transportvirksomheder, NGO'er) får adgang til de officielle VECTO-data om brændstofforbrug, således at tallene kan krydstjekkes ved uafhængig afprøvning. Der skal udføres kvalitetskontrol og verifikation af de indleverede data for at afhjælpe eventuelle mangler eller uregelmæssigheder. Disse kontroller bør gennemføres under overholdelse af de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at nå til enighed om at sikre, at tredjeparter (forskningsinstitutter, transportvirksomheder, NGO'er) får adgang til de officielle VECTO-data om brændstofforbrug, således at tallene kan krydstjekkes ved uafhængig afprøvning. Der skal udføres kvalitetskontrol og verifikation af de indleverede data for at afhjælpe eventuelle mangler eller uregelmæssigheder. Disse kontroller bør gennemføres under overholdelse af de grundlæggende rettigheder.

| 3.8. | Forslaget gennemfører desuden meddelelsen fra 2016 om en europæisk strategi for lavemissionsmobilitet, hvor målene bl.a. omfatter, at drivhusgasemissionerne fra vejtransport inden 2050 skal reduceres med mindst 60 % i forhold til 1990-niveauet, og at emissioner af luftforurenende stoffer skal reduceres drastisk. I henhold til strategien vil Kommissionen desuden fremskynde det analytiske arbejde med at finde løsninger for CO2-emissionsstandarder med henblik på at udarbejde et forslag til retsakt i den nuværende Kommissions mandatperiode. |
| --- | --- |

3.8.

Forslaget gennemfører desuden meddelelsen fra 2016 om en europæisk strategi for lavemissionsmobilitet, hvor målene bl.a. omfatter, at drivhusgasemissionerne fra vejtransport inden 2050 skal reduceres med mindst 60 % i forhold til 1990-niveauet, og at emissioner af luftforurenende stoffer skal reduceres drastisk. I henhold til strategien vil Kommissionen desuden fremskynde det analytiske arbejde med at finde løsninger for CO2-emissionsstandarder med henblik på at udarbejde et forslag til retsakt i den nuværende Kommissions mandatperiode.

| 3.9. | Fra og med 2020 skal medlemsstaternes kompetente myndigheder med henblik på overvågning indsende data om nye køretøjer, der er registreret i EU for første gang i det foregående år, og producenter af tunge køretøjer skal indsende data om køretøjer med produktionsdato i det foregående kalenderår. Denne årlige indberetning skal finde sted senest den 28. februar hvert år. Den type data, der skal indsendes, er anført i del A og B i bilag I til forslaget til forordning. |
| --- | --- |

3.9.

Fra og med 2020 skal medlemsstaternes kompetente myndigheder med henblik på overvågning indsende data om nye køretøjer, der er registreret i EU for første gang i det foregående år, og producenter af tunge køretøjer skal indsende data om køretøjer med produktionsdato i det foregående kalenderår. Denne årlige indberetning skal finde sted senest den 28. februar hvert år. Den type data, der skal indsendes, er anført i del A og B i bilag I til forslaget til forordning.

| 3.10. | Det Europæiske Miljøagentur (EEA) skal på Kommissionens vegne forvalte en central database over de indberettede data, der vil være offentligt tilgængelige (undtagen visse følsomme data). |
| --- | --- |

3.10.

Det Europæiske Miljøagentur (EEA) skal på Kommissionens vegne forvalte en central database over de indberettede data, der vil være offentligt tilgængelige (undtagen visse følsomme data).

| 3.11. | De kompetente myndigheder og producenterne er ansvarlige for de indberettede datas kvalitet og nøjagtighed. Kommissionen kan dog foretage sin egen kontrol af kvaliteten af de indberettede data og i givet fald træffe de nødvendige foranstaltninger for at rette data, der er offentliggjort i det centrale register. Der er ikke indført direkte indberetningsforpligtelser for hverken SMV'er eller mikrovirksomheder. |
| --- | --- |

3.11.

De kompetente myndigheder og producenterne er ansvarlige for de indberettede datas kvalitet og nøjagtighed. Kommissionen kan dog foretage sin egen kontrol af kvaliteten af de indberettede data og i givet fald træffe de nødvendige foranstaltninger for at rette data, der er offentliggjort i det centrale register. Der er ikke indført direkte indberetningsforpligtelser for hverken SMV'er eller mikrovirksomheder.

| 3.12. | Kommissionen udarbejder en årsrapport med sin analyse af de data, som medlemsstaterne og producenterne har fremsendt for det foregående kalenderår. Analysen skal som minimum omfatte tal for gennemsnitligt brændstofforbrug og CO2-emissioner fra Unionens samlede flåde af tunge køretøjer samt tal fra hver producent. I analysen skal der også tages højde for eventuelle tilgængelige data om anvendelsen af nye og avancerede teknologier for nedbringelse af CO2-emissioner. |
| --- | --- |

3.12.

Kommissionen udarbejder en årsrapport med sin analyse af de data, som medlemsstaterne og producenterne har fremsendt for det foregående kalenderår. Analysen skal som minimum omfatte tal for gennemsnitligt brændstofforbrug og CO2-emissioner fra Unionens samlede flåde af tunge køretøjer samt tal fra hver producent. I analysen skal der også tages højde for eventuelle tilgængelige data om anvendelsen af nye og avancerede teknologier for nedbringelse af CO2-emissioner.

| 3.13. | Kommissionen har beføjelse til ved delegerede retsakter at ændre datakravene i bilagene til forslaget til forordning og til at foretage ændringer i overvågnings- og rapporteringsprocessen. |
| --- | --- |

3.13.

Kommissionen har beføjelse til ved delegerede retsakter at ændre datakravene i bilagene til forslaget til forordning og til at foretage ændringer i overvågnings- og rapporteringsprocessen.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1. | Som i tidligere udtalelser om Kommissionens forslag til retsakter om nedbringelse af CO2-emissioner bekræfter EØSU, at det støtter alle EU-tiltag, der sigter mod at nå konkrete mål for nedbringelse af drivhusgasemissioner, fordi dette er et centralt element i kampen mod klimaændringer. Med henblik herpå skal alle rimelige foranstaltninger til også at reducere emissioner fra erhvervskøretøjer, da disse køretøjer udgør over 10 % af flåden af køretøjer, inddrages. |
| --- | --- |

4.1.

Som i tidligere udtalelser om Kommissionens forslag til retsakter om nedbringelse af CO2-emissioner bekræfter EØSU, at det støtter alle EU-tiltag, der sigter mod at nå konkrete mål for nedbringelse af drivhusgasemissioner, fordi dette er et centralt element i kampen mod klimaændringer. Med henblik herpå skal alle rimelige foranstaltninger til også at reducere emissioner fra erhvervskøretøjer, da disse køretøjer udgør over 10 % af flåden af køretøjer, inddrages.

| 4.2. | Det valgte instrument, en EU-forordning, synes desuden at være det mest velegnede til at sikre omgående overholdelse af de bestemmelser, der træffes, da man dermed undgår konkurrenceforvridninger med eventuelle negative følgevirkninger for det indre marked. |
| --- | --- |

4.2.

Det valgte instrument, en EU-forordning, synes desuden at være det mest velegnede til at sikre omgående overholdelse af de bestemmelser, der træffes, da man dermed undgår konkurrenceforvridninger med eventuelle negative følgevirkninger for det indre marked.

| 4.3. | Data om CO2-emissioner og brændstofforbrug produceres ved hjælp af en simuleringssoftware kaldet VECTO (Vehicle Energy Consumption Calculation Tool). |
| --- | --- |

4.3.

Data om CO2-emissioner og brændstofforbrug produceres ved hjælp af en simuleringssoftware kaldet VECTO (Vehicle Energy Consumption Calculation Tool).

| 4.3.1. | Beslutningen om at udvikle dette værktøj blev truffet efter at have overvejet andre muligheder for afprøvningsprocedurer, herunder prøveplaner for motorer, afprøvning ved hjælp of chassisdynamometer og afprøvning i den faktiske trafik med bærbart emissionsmålingsudstyr (PEMS). Hovedårsagerne til at vælge simulation i stedet for nogen af de andre afprøvningsprocedurer var:






  1) | sammenlignelighed: testresultater for forskellige typer tunge køretøjer er direkte sammenlignelige |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Beslutningen om at udvikle dette værktøj blev truffet efter at have overvejet andre muligheder for afprøvningsprocedurer, herunder prøveplaner for motorer, afprøvning ved hjælp of chassisdynamometer og afprøvning i den faktiske trafik med bærbart emissionsmålingsudstyr (PEMS). Hovedårsagerne til at vælge simulation i stedet for nogen af de andre afprøvningsprocedurer var:

1)

sammenlignelighed: testresultater for forskellige typer tunge køretøjer er direkte sammenlignelige

| 2) | omkostningseffektivitet: omkostningerne ved testanlæg er højere end ved simulering |
| --- | --- |

2)

omkostningseffektivitet: omkostningerne ved testanlæg er højere end ved simulering

| 3) | evnen til at håndtere høj variabilitet: produktionsserier af tunge køretøjer er meget små, da disse køretøjer i høj grad er tilpasset slutbrugeres behov |
| --- | --- |

3)

evnen til at håndtere høj variabilitet: produktionsserier af tunge køretøjer er meget små, da disse køretøjer i høj grad er tilpasset slutbrugeres behov

| 4) | reproducerbarhed: simulering giver de bedste resultater, for så vidt angår reproducerbarhed af afprøvninger |
| --- | --- |

4)

reproducerbarhed: simulering giver de bedste resultater, for så vidt angår reproducerbarhed af afprøvninger

| 5) | nøjagtighed: små besparelser fra optimering af enkeltkomponenter kan registreres |
| --- | --- |

5)

nøjagtighed: små besparelser fra optimering af enkeltkomponenter kan registreres

| 6) | fuldstændighed: simulation kan bruges til at optimere den samlede køretøjskonfiguration for at opnå lavere brændstofforbrug, da den omfatter alle komponenter (kabine, dæk, motor, transmission osv.). Denne tilgang blev bekræftet i 2014-strategien for tunge køretøjer. |
| --- | --- |

6)

fuldstændighed: simulation kan bruges til at optimere den samlede køretøjskonfiguration for at opnå lavere brændstofforbrug, da den omfatter alle komponenter (kabine, dæk, motor, transmission osv.). Denne tilgang blev bekræftet i 2014-strategien for tunge køretøjer.

| 4.3.2. | Forpligtelsen til at behandle og stille VECTO-data til rådighed for alle nye tunge køretøjer gør det muligt for køberne at sammenligne de forskellige køretøjsmodeller, brændstofforbrugsteknologier og forskellige køretøjskonstruktioner — f.eks. kran, kølerum — og sammenligne forskellige kombinationer af de enkelte komponenter. I modsætning til biler anvendes forskellige modeller af tunge køretøjer på meget forskellige måder i henhold til deres konstruktion, hvilket medfører store forskelle i brændstofforbrug og CO2-emissioner. Muligheden for at sammenligne øger desuden konkurrencen både bilproducenterne og karosserifabrikanter imellem. |
| --- | --- |

4.3.2.

Forpligtelsen til at behandle og stille VECTO-data til rådighed for alle nye tunge køretøjer gør det muligt for køberne at sammenligne de forskellige køretøjsmodeller, brændstofforbrugsteknologier og forskellige køretøjskonstruktioner — f.eks. kran, kølerum — og sammenligne forskellige kombinationer af de enkelte komponenter. I modsætning til biler anvendes forskellige modeller af tunge køretøjer på meget forskellige måder i henhold til deres konstruktion, hvilket medfører store forskelle i brændstofforbrug og CO2-emissioner. Muligheden for at sammenligne øger desuden konkurrencen både bilproducenterne og karosserifabrikanter imellem.

| 4.3.3. | EØSU bifalder, at forslaget til forordning gør det nemmere at overvåge og formidle CO2-aflæsninger af tunge køretøjer, der er blevet registreret for nylig i EU, og at det giver kunderne, hvoraf de fleste er SMV'er, klare oplysninger om forbrug. |
| --- | --- |

4.3.3.

EØSU bifalder, at forslaget til forordning gør det nemmere at overvåge og formidle CO2-aflæsninger af tunge køretøjer, der er blevet registreret for nylig i EU, og at det giver kunderne, hvoraf de fleste er SMV'er, klare oplysninger om forbrug.

| 4.3.4. | EØSU er opmærksom på, at måling af emissioner ved faktisk kørsel (RDE) ved hjælp af et bærbart emissionsmålesystem (PEMS) er at foretrække frem for måling af emissioner ved brug af et chassisdynamometer eller — som foreslået her — ved hjælp af simuleringssoftware. Efter en introduktionsperiode, og efter at have gjort status over erfaringerne med VECTO-systemet, bør Kommissionen analysere, om det er muligt at lave RDE-prøvninger for tunge køretøjer og i bekræftende fald hvordan. |
| --- | --- |

4.3.4.

EØSU er opmærksom på, at måling af emissioner ved faktisk kørsel (RDE) ved hjælp af et bærbart emissionsmålesystem (PEMS) er at foretrække frem for måling af emissioner ved brug af et chassisdynamometer eller — som foreslået her — ved hjælp af simuleringssoftware. Efter en introduktionsperiode, og efter at have gjort status over erfaringerne med VECTO-systemet, bør Kommissionen analysere, om det er muligt at lave RDE-prøvninger for tunge køretøjer og i bekræftende fald hvordan.

| 4.4. | I konsekvensanalysen afprøvede Kommissionen tre muligheder for dataindsamling og indberetning til miljøagenturet: 1) indberetning fra de nationale myndigheder, 2) indberetning fra producenter af tunge køretøjer, og 3) kombineret indberetning fra nationale myndigheder og producenter. |
| --- | --- |

4.4.

I konsekvensanalysen afprøvede Kommissionen tre muligheder for dataindsamling og indberetning til miljøagenturet: 1) indberetning fra de nationale myndigheder, 2) indberetning fra producenter af tunge køretøjer, og 3) kombineret indberetning fra nationale myndigheder og producenter.

| 4.4.1. | EØSU bifalder valget i forslaget til forordning af den tredje mulighed for kombineret indberetning, da denne aktive sikring af digitale informationsstrømme betyder, at data indsamles på både nationalt plan og EU-plan og medfører lave administrationsomkostninger. |
| --- | --- |

4.4.1.

EØSU bifalder valget i forslaget til forordning af den tredje mulighed for kombineret indberetning, da denne aktive sikring af digitale informationsstrømme betyder, at data indsamles på både nationalt plan og EU-plan og medfører lave administrationsomkostninger.

| 4.4.2. | EØSU glæder sig over, at data, som de kompetente nationale myndigheder og producenterne af tunge køretøjer indsender til Kommissionen, skal være offentligt tilgængelige. Af hensyn til beskyttelse af data og konkurrence glæder EØSU sig også over forslaget om, at hverken køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) eller fremstillingsdata vedrørende visse medfølgende dele (transmission, aksler og dæk) skal offentliggøres. |
| --- | --- |

4.4.2.

EØSU glæder sig over, at data, som de kompetente nationale myndigheder og producenterne af tunge køretøjer indsender til Kommissionen, skal være offentligt tilgængelige. Af hensyn til beskyttelse af data og konkurrence glæder EØSU sig også over forslaget om, at hverken køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) eller fremstillingsdata vedrørende visse medfølgende dele (transmission, aksler og dæk) skal offentliggøres.

| 4.5. | Efter EØSU's mening ville det være værd at overveje CO2-baserede vejafgifter for tunge køretøjer. For at iværksætte dette skal data fra det centrale register (køretøjsidentifikationsnummeret og aflæsninger af CO2-emissioner) forbindes med oplysninger fra køretøjsregistre (nummerplade) og derefter deles med dem, der administrerer vejafgifter. |
| --- | --- |

4.5.

Efter EØSU's mening ville det være værd at overveje CO2-baserede vejafgifter for tunge køretøjer. For at iværksætte dette skal data fra det centrale register (køretøjsidentifikationsnummeret og aflæsninger af CO2-emissioner) forbindes med oplysninger fra køretøjsregistre (nummerplade) og derefter deles med dem, der administrerer vejafgifter.

| 4.5.1. | EØSU har gentagne gange (7) bakket op om Kommissionens hensigt om at indføre et ensartet system på europæisk plan for vejafgifter baseret på princippet om, at forureneren betaler. Et offentligt administreret ensartet vejafgiftsystem vil også være nyttigt ud fra databeskyttelsesperspektivet. |
| --- | --- |

4.5.1.

EØSU har gentagne gange (7) bakket op om Kommissionens hensigt om at indføre et ensartet system på europæisk plan for vejafgifter baseret på princippet om, at forureneren betaler. Et offentligt administreret ensartet vejafgiftsystem vil også være nyttigt ud fra databeskyttelsesperspektivet.

| 4.6. | Kommissionen ser sit forslag til forordning som et nødvendigt skridt i retning af at gennemføre og håndhæve fremtidige CO2-emissionsstandarder, hvilket allerede findes for tunge køretøjer. Det er især nødvendigt at indføre et overvågnings- og indberetningssystem for overensstemmelsesvurdering af sådanne fremtidige standarder, som det er tilfældet for biler og varevogne. |
| --- | --- |

4.6.

Kommissionen ser sit forslag til forordning som et nødvendigt skridt i retning af at gennemføre og håndhæve fremtidige CO2-emissionsstandarder, hvilket allerede findes for tunge køretøjer. Det er især nødvendigt at indføre et overvågnings- og indberetningssystem for overensstemmelsesvurdering af sådanne fremtidige standarder, som det er tilfældet for biler og varevogne.

| 4.6.1. | Der har været bindende CO2-grænser for personbiler i EU siden 2009 og for varevogne siden 2011. Tunge køretøjer har dog hidtil ikke været underlagt sammenlignelige CO2-grænser. Kommissionen forventes imidlertid i 2018 at fremlægge et forslag til retsakt om indførelse af obligatoriske CO2-grænser for disse køretøjer. |
| --- | --- |

4.6.1.

Der har været bindende CO2-grænser for personbiler i EU siden 2009 og for varevogne siden 2011. Tunge køretøjer har dog hidtil ikke været underlagt sammenlignelige CO2-grænser. Kommissionen forventes imidlertid i 2018 at fremlægge et forslag til retsakt om indførelse af obligatoriske CO2-grænser for disse køretøjer.

| 4.6.2. | Vigtige markeder, såsom USA, Canada, Japan og Kina, har i de senere år indført tiltag inden for certificering og brændstofeffektivitet i form af standarder for brændstofforbrug og/eller emissioner med henblik på at fremme innovation og hurtigt forbedre køretøjernes effektivitet. Når det gælder deres konkurrenceevne, er de europæiske producenter af tunge køretøjer således afhængige af at kunne overholde disse standarder. |
| --- | --- |

4.6.2.

Vigtige markeder, såsom USA, Canada, Japan og Kina, har i de senere år indført tiltag inden for certificering og brændstofeffektivitet i form af standarder for brændstofforbrug og/eller emissioner med henblik på at fremme innovation og hurtigt forbedre køretøjernes effektivitet. Når det gælder deres konkurrenceevne, er de europæiske producenter af tunge køretøjer således afhængige af at kunne overholde disse standarder.

| 4.7. | Markedet lægger pres på producenterne for fortsat at reducere lastbilernes brændstofforbrug i EU, idet brændstofomkostningerne udgør langt den største enkeltudgift (ca. 30 %) i den samlede omkostningsstruktur for langdistancegodstransport. Transportvirksomhederne har derfor som købere af tunge køretøjer en interesse i lastbiler, der bruger så lidt brændstof som muligt. |
| --- | --- |

4.7.

Markedet lægger pres på producenterne for fortsat at reducere lastbilernes brændstofforbrug i EU, idet brændstofomkostningerne udgør langt den største enkeltudgift (ca. 30 %) i den samlede omkostningsstruktur for langdistancegodstransport. Transportvirksomhederne har derfor som købere af tunge køretøjer en interesse i lastbiler, der bruger så lidt brændstof som muligt.

| 4.7.1. | På den anden side har erfaringerne vist, at ikkebindende mål og markedskræfter alene ikke er tilstrækkelige til i væsentlig grad at reducere brændstofforbruget for nye køretøjer og dermed CO2-emissionerne. |
| --- | --- |

4.7.1.

På den anden side har erfaringerne vist, at ikkebindende mål og markedskræfter alene ikke er tilstrækkelige til i væsentlig grad at reducere brændstofforbruget for nye køretøjer og dermed CO2-emissionerne.

| 4.7.2. | Transportsektoren er domineret af SMV'er. Et af de største problemer for SMV'er er at få adgang til finansiering. Transportvirksomheder har derfor ofte svært ved at finansiere den højere købspris på tunge køretøjer, der er mere brændstofeffektive. |
| --- | --- |

4.7.2.

Transportsektoren er domineret af SMV'er. Et af de største problemer for SMV'er er at få adgang til finansiering. Transportvirksomheder har derfor ofte svært ved at finansiere den højere købspris på tunge køretøjer, der er mere brændstofeffektive.

| 4.7.3. | EØSU anbefaler, at Kommissionen i sin fastsættelse af potentielle CO2-grænser for tunge køretøjer skal tilstræbe at skabe balance mellem de mål, der kan opnås på kort til mellemlang sigt, og det langsigtede mål om vejtransport uden emissioner. Det betyder, at innovation i eksisterende teknologi skal stimuleres uden at begrænse investeringerne i emissionsfri køretøjer. |
| --- | --- |

4.7.3.

EØSU anbefaler, at Kommissionen i sin fastsættelse af potentielle CO2-grænser for tunge køretøjer skal tilstræbe at skabe balance mellem de mål, der kan opnås på kort til mellemlang sigt, og det langsigtede mål om vejtransport uden emissioner. Det betyder, at innovation i eksisterende teknologi skal stimuleres uden at begrænse investeringerne i emissionsfri køretøjer.

| 4.7.4. | I den forbindelse mener EØSU, at de anbefalinger, udvalget har fremsat i sin udtalelse om den endelige rapport fra CARS 21-højniveaugruppen (8), også kan gælde for tunge køretøjer. Anbefalingerne omfattede at give industrien tid til at indføre den teknologi, der er nødvendig for at kunne leve op til de strengere krav, uden at disse medfører væsentligt dyrere produkter og i sidste ende en opbremsning af fornyelsen af bilparkerne. |
| --- | --- |

4.7.4.

I den forbindelse mener EØSU, at de anbefalinger, udvalget har fremsat i sin udtalelse om den endelige rapport fra CARS 21-højniveaugruppen (8), også kan gælde for tunge køretøjer. Anbefalingerne omfattede at give industrien tid til at indføre den teknologi, der er nødvendig for at kunne leve op til de strengere krav, uden at disse medfører væsentligt dyrere produkter og i sidste ende en opbremsning af fornyelsen af bilparkerne.

| 4.7.5. | I denne sammenhæng kan USA's lovgivning om nye tunge køretøjer, traktorvogne, påhængsvogne og motorer betragtes som et positivt eksempel på foregribende gennemførelse. I USA vil der for modelårene 2018-2027 blive gennemført en anden etape af regler, der bygger på den indledende etape 1-standarder, som dækker modelårene 2014-2018. |
| --- | --- |

4.7.5.

I denne sammenhæng kan USA's lovgivning om nye tunge køretøjer, traktorvogne, påhængsvogne og motorer betragtes som et positivt eksempel på foregribende gennemførelse. I USA vil der for modelårene 2018-2027 blive gennemført en anden etape af regler, der bygger på den indledende etape 1-standarder, som dækker modelårene 2014-2018.

| 4.8. | EØSU understreger betydningen af offentlige investeringer og regulering med henblik på at reducere udledningen fra vejtransport, herunder de udledninger, der produceres ved tung godstransport. |
| --- | --- |

4.8.

EØSU understreger betydningen af offentlige investeringer og regulering med henblik på at reducere udledningen fra vejtransport, herunder de udledninger, der produceres ved tung godstransport.

| 4.8.1. | En fremtidig mulighed kunne være »e-motorvejssystemet«, hvor hybridlastbiler drives på luftledninger ad større godskorridorer på samme måde som sporvogne, tog og trolleybusser i dag. Når strømforsyningen er tilsluttet, ville lastbiler kunne køre udelukkende på elektricitet. Når køretøjet kører væk fra det strømdrevne spor, drives det af en diesel- eller elmotor via et indbygget batteri. |
| --- | --- |

4.8.1.

En fremtidig mulighed kunne være »e-motorvejssystemet«, hvor hybridlastbiler drives på luftledninger ad større godskorridorer på samme måde som sporvogne, tog og trolleybusser i dag. Når strømforsyningen er tilsluttet, ville lastbiler kunne køre udelukkende på elektricitet. Når køretøjet kører væk fra det strømdrevne spor, drives det af en diesel- eller elmotor via et indbygget batteri.

| 4.8.2. | Konvojkørsel for lastbiler kan potentielt reducere CO2-emissioner med omkring 10 %. Lastbiler kører tæt på hinanden med en bestemt afstand ved hjælp af avanceret tilslutningsteknologi og kørselsstøttesystemer. Køretøjet forrest i konvojen fungerer som leder. Hvis det bremser, bremser alle de andre lastbiler i konvojen også. Reaktionstiden er praktisk talt en-til-en for alle lastbiler. Lastbilkonvojer resulterer i lavere brændstofforbrug og øget sikkerhed, men der kan være behov for lovgivningsmæssige ændringer. |
| --- | --- |

4.8.2.

Konvojkørsel for lastbiler kan potentielt reducere CO2-emissioner med omkring 10 %. Lastbiler kører tæt på hinanden med en bestemt afstand ved hjælp af avanceret tilslutningsteknologi og kørselsstøttesystemer. Køretøjet forrest i konvojen fungerer som leder. Hvis det bremser, bremser alle de andre lastbiler i konvojen også. Reaktionstiden er praktisk talt en-til-en for alle lastbiler. Lastbilkonvojer resulterer i lavere brændstofforbrug og øget sikkerhed, men der kan være behov for lovgivningsmæssige ændringer.

| 4.8.3. | Ved direktiv (EU) 2015/719 (9) blev der endelig ændret i reglerne om tunge køretøjer, hvilket giver mulighed for mere aerodynamiske køretøjskonstruktioner med forbedret energieffektivitet og emissionsadfærd, som skal tages i brug på europæiske veje. Ændringerne omfatter dispensationer vedrørende den maksimale samlede længde af tunge køretøjer, hvilket gør det muligt at eftermontere aerodynamiske bagklapper på eksisterende lastbiler, mens nye lastbiler udstyres med disse ekstra aerodynamiske elementer samt rundere og længere kabinekonstruktion fra start. Producenter af påhængsvogne rapporterer dog om problemer med registreringsmyndighederne ved anvendelsen af disse nye regler. |
| --- | --- |

4.8.3.

Ved direktiv (EU) 2015/719 (9) blev der endelig ændret i reglerne om tunge køretøjer, hvilket giver mulighed for mere aerodynamiske køretøjskonstruktioner med forbedret energieffektivitet og emissionsadfærd, som skal tages i brug på europæiske veje. Ændringerne omfatter dispensationer vedrørende den maksimale samlede længde af tunge køretøjer, hvilket gør det muligt at eftermontere aerodynamiske bagklapper på eksisterende lastbiler, mens nye lastbiler udstyres med disse ekstra aerodynamiske elementer samt rundere og længere kabinekonstruktion fra start. Producenter af påhængsvogne rapporterer dog om problemer med registreringsmyndighederne ved anvendelsen af disse nye regler.

| 4.9. | EØSU understreger, at enhver lovgivningsmæssig indsats skal gå hånd i hånd med flere politiske foranstaltninger for at reducere efterspørgslen efter vejtransport, herunder tung godstransport, ved at skifte til andre transportformer (jernbanetransport og transport ad indre vandveje osv.), der producerer færre drivhusgasemissioner. |
| --- | --- |

4.9.

EØSU understreger, at enhver lovgivningsmæssig indsats skal gå hånd i hånd med flere politiske foranstaltninger for at reducere efterspørgslen efter vejtransport, herunder tung godstransport, ved at skifte til andre transportformer (jernbanetransport og transport ad indre vandveje osv.), der producerer færre drivhusgasemissioner.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Køretøjsklasser som defineret i direktiv 2007/46/EF som senest ændret ved forordning (EF) nr. 385/2009: M1, M2, N1 og N2 med en referencemasse på over 2 610 kg, og som ikke er omfattet af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007, og alle køretøjer i klasse M3 og N3 samt køretøjer i klasse O3 og O4.

1

(2)  Det Europæiske Råds konklusioner af 24. oktober 2014, EUCO 169/14, s. 2.

2

(3)  FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

3

(4)  COM(2015) 80 final.

4

(5)  COM(2016) 501 final.

5

(6)  Delgado, O., Rodríguez, F., Muncrief, R., Fuel efficiency technology in European heavy-duty vehicles: Baseline and potential for the 2020-2030 timeframe, International Council on Clean Transportation, ICCT White Paper, Berlin, juli 2017.

6

., Fuel efficiency technology in European heavy-duty vehicles: Baseline and potential for the 2020-2030 timeframe

(7)  EESC-2017-02887 (se side 181 i denne EUT), EESC-2017-02888 (se side 188 i denne EUT), EESC-2017-03231 (se side 195 i denne EUT).

7

(8)  EUT C 10 af 15.1.2008, s. 15.

8

(9)  EUT L 115 af 6.5.2015, s. 1.

9

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/102

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked — Et forbundet digitalt indre marked for alle

(COM(2017) 228 final)

(2018/C 081/14)

| Ordfører: | Antonio LONGO |
| --- | --- |

Ordfører:

Antonio LONGO

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 5.7.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, produktion og forbrug |
| Vedtagelse i sektionen | 4.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 111/0/0 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 5.7.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, produktion og forbrug

Vedtagelse i sektionen

4.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

111/0/0

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter forslaget om revision af strategien for det digitale indre marked, og anerkender samtidig den indsats, Kommissionen har gjort i form af lovgivningsmæssige initiativer for at nå målene om teknologisk, økonomisk og social vækst. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter forslaget om revision af strategien for det digitale indre marked, og anerkender samtidig den indsats, Kommissionen har gjort i form af lovgivningsmæssige initiativer for at nå målene om teknologisk, økonomisk og social vækst.

| 1.2. | EØSU er dog bekymret over forsinkelserne i vedtagelsen og gennemførelsen af de 35 forslag til foranstaltninger og lovgivningsinitiativer, der risikerer at øge EU's teknologiske og konkurrencemæssige efterslæb i forhold til de globale konkurrenter. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU er dog bekymret over forsinkelserne i vedtagelsen og gennemførelsen af de 35 forslag til foranstaltninger og lovgivningsinitiativer, der risikerer at øge EU's teknologiske og konkurrencemæssige efterslæb i forhold til de globale konkurrenter.

| 1.3. | EØSU støtter Kommissionens forslag om at supplere strategien for det digitale indre marked med tre nye lovgivningsinitiativer om onlineplatforme, den europæiske dataøkonomi og IT-sikkerhed. Udvalget anbefaler en holistisk tilgang, der tager hensyn til behovet for at styrke konkurrenceevnen og beskytte de digitale rettigheder såvel i det indre marked som over for tredjelande. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU støtter Kommissionens forslag om at supplere strategien for det digitale indre marked med tre nye lovgivningsinitiativer om onlineplatforme, den europæiske dataøkonomi og IT-sikkerhed. Udvalget anbefaler en holistisk tilgang, der tager hensyn til behovet for at styrke konkurrenceevnen og beskytte de digitale rettigheder såvel i det indre marked som over for tredjelande.

| 1.4. | Udvalget understreger behovet for at styrke den sociale dimension
   (1) i strategien for det digitale indre marked. Kun ved hjælp af en styring på europæisk plan, som inddrager de nationale regeringer, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet som helhed, vil man kunne tackle de udfordringer og risici, der er forbundet med den digitale revolution, og således beskytte udsatte grupper og give borgerne og virksomhederne større muligheder. |
| --- | --- |

1.4.

Udvalget understreger behovet for at styrke den sociale dimension
   (1) i strategien for det digitale indre marked. Kun ved hjælp af en styring på europæisk plan, som inddrager de nationale regeringer, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet som helhed, vil man kunne tackle de udfordringer og risici, der er forbundet med den digitale revolution, og således beskytte udsatte grupper og give borgerne og virksomhederne større muligheder.

| 1.5. | EØSU håber, at EU under hensyntagen til de nationale beføjelser på området vil fremme et omfattende program for digital uddannelse og erhvervsuddannelse for at give alle borgere de nødvendige læringsredskaber i hænde, så de kan tackle overgangen bedst muligt. Planen bør omfatte uddannelse af alle typer og niveauer — begyndende med uddannelse af lærerpersonale og revision af læseplaner og undervisningsformer — og knyttes tæt sammen med et efteruddannelsessystem, der har til formål at opdatere arbejdstagernes kvalifikationer eller omskole dem. Der bør endvidere rettes særlig opmærksomhed mod ledere ved at tilbyde kurser på højt plan i samarbejde med universiteter. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU håber, at EU under hensyntagen til de nationale beføjelser på området vil fremme et omfattende program for digital uddannelse og erhvervsuddannelse for at give alle borgere de nødvendige læringsredskaber i hænde, så de kan tackle overgangen bedst muligt. Planen bør omfatte uddannelse af alle typer og niveauer — begyndende med uddannelse af lærerpersonale og revision af læseplaner og undervisningsformer — og knyttes tæt sammen med et efteruddannelsessystem, der har til formål at opdatere arbejdstagernes kvalifikationer eller omskole dem. Der bør endvidere rettes særlig opmærksomhed mod ledere ved at tilbyde kurser på højt plan i samarbejde med universiteter.

| 1.6. | Den digitale revolution vil ændre arbejdet i alle dets aspekter: arbejdets organisering, fysisk placering, arbejdsopgaver, arbejdstid, arbejdsvilkår og ansættelseskontrakter. EØSU mener, at den sociale dialog vil kunne spille en nøglerolle i denne forbindelse, og opfordrer Kommissionen til sammen med arbejdsmarkedets parter at sætte gang i en debat om perspektiverne på mellemlangt og langt sigt og kortlægge kraftfulde foranstaltninger for at sikre anstændige lønninger, kvalitetsjob, balance mellem arbejdsliv og fritid samt universel adgang til social sikring. |
| --- | --- |

1.6.

Den digitale revolution vil ændre arbejdet i alle dets aspekter: arbejdets organisering, fysisk placering, arbejdsopgaver, arbejdstid, arbejdsvilkår og ansættelseskontrakter. EØSU mener, at den sociale dialog vil kunne spille en nøglerolle i denne forbindelse, og opfordrer Kommissionen til sammen med arbejdsmarkedets parter at sætte gang i en debat om perspektiverne på mellemlangt og langt sigt og kortlægge kraftfulde foranstaltninger for at sikre anstændige lønninger, kvalitetsjob, balance mellem arbejdsliv og fritid samt universel adgang til social sikring.

| 1.7. | EØSU glæder sig over de seneste gode resultater, der er opnået i den digitale sektor, men opfordrer EU-institutionerne og de nationale myndigheder til at overvåge, at lovgivningen bliver gennemført korrekt og i sin helhed (eksempel: afskaffelse af detailroamingtillæg) og til at fortsætte med at bekæmpe fragmentering og forvridninger. I denne forbindelse opfordrer EØSU Kommissionen til snarest at foreslå en forordning, som giver mulighed for mobilt digitalt indhold. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU glæder sig over de seneste gode resultater, der er opnået i den digitale sektor, men opfordrer EU-institutionerne og de nationale myndigheder til at overvåge, at lovgivningen bliver gennemført korrekt og i sin helhed (eksempel: afskaffelse af detailroamingtillæg) og til at fortsætte med at bekæmpe fragmentering og forvridninger. I denne forbindelse opfordrer EØSU Kommissionen til snarest at foreslå en forordning, som giver mulighed for mobilt digitalt indhold.

| 1.8. | Udvalget understreger betydningen af hurtigst muligt at få overvundet den digitale kløft på infrastruktur- og kulturområdet og mellem regionerne, som i dag er en hæmsko for EU's økonomiske og sociale udvikling og en kilde til ulighed i levevilkår og muligheder for borgere og virksomheder. De midler, der hidtil er afsat, er betydelige, men ikke tilstrækkelige til at dække alle EU's udviklingsbehov. |
| --- | --- |

1.8.

Udvalget understreger betydningen af hurtigst muligt at få overvundet den digitale kløft på infrastruktur- og kulturområdet og mellem regionerne, som i dag er en hæmsko for EU's økonomiske og sociale udvikling og en kilde til ulighed i levevilkår og muligheder for borgere og virksomheder. De midler, der hidtil er afsat, er betydelige, men ikke tilstrækkelige til at dække alle EU's udviklingsbehov.

| 1.9. | EØSU understreger, at internetadgang er en grundlæggende rettighed for enhver borger og tillige et uundværligt redskab for social inklusion og økonomisk vækst. Derfor kan medtagelsen af internetadgang blandt forsyningspligtydelserne ikke længere udskydes. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU understreger, at internetadgang er en grundlæggende rettighed for enhver borger og tillige et uundværligt redskab for social inklusion og økonomisk vækst. Derfor kan medtagelsen af internetadgang blandt forsyningspligtydelserne ikke længere udskydes.

| 1.10. | EØSU opfordrer Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af strategierne for e-forvaltning og e-sundhed, dels fordi de er en nødvendig forudsætning for digital udvikling i Europa, dels fordi disse strategier vil have en positiv indvirkning på tjenesternes kvalitet og borgernes hverdag. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU opfordrer Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af strategierne for e-forvaltning og e-sundhed, dels fordi de er en nødvendig forudsætning for digital udvikling i Europa, dels fordi disse strategier vil have en positiv indvirkning på tjenesternes kvalitet og borgernes hverdag.

| 1.11. | Udvalget mener, at små og mellemstore SMV'er bør støttes bedre, fordi digitalisering allerede i dag er en nødvendig forudsætning for at holde stand på markedet. Endvidere må støtten til virksomhederne omfatte en ad hoc-strategi for nystartede virksomheder baseret på tre hovedmålsætninger: forenkling af lovgivningen, opbygning af netværk og lettere adgang til finansiering. |
| --- | --- |

1.11.

Udvalget mener, at små og mellemstore SMV'er bør støttes bedre, fordi digitalisering allerede i dag er en nødvendig forudsætning for at holde stand på markedet. Endvidere må støtten til virksomhederne omfatte en ad hoc-strategi for nystartede virksomheder baseret på tre hovedmålsætninger: forenkling af lovgivningen, opbygning af netværk og lettere adgang til finansiering.

| 1.12. | Udvalget opfordrer Kommissionen til at opstramme beskyttelsen af digitale forbrugeres rettigheder i hele EU, uden at harmoniseringen af de forskellige lovgivninger kommer til at svække beskyttelsen dér, hvor den allerede er konsolideret og tilfredsstillende. |
| --- | --- |

1.12.

Udvalget opfordrer Kommissionen til at opstramme beskyttelsen af digitale forbrugeres rettigheder i hele EU, uden at harmoniseringen af de forskellige lovgivninger kommer til at svække beskyttelsen dér, hvor den allerede er konsolideret og tilfredsstillende.

| 1.13. | EØSU anser IT-sikkerhed for at være en tværgående prioritet for europæisk suverænitet og konkurrenceevne på alle områder, hvor der anvendes digital teknik. Udvalget anbefaler, at der i Kommissionens forslag medtages en væsentlig forbedring af standarderne for forebyggelse, afskrækkelse, respons, krisestyring og modstandsdygtighed under overholdelse af EU's grundlæggende rettigheder, således at dette kan danne grundlag for et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne og med tredjelande. |
| --- | --- |

1.13.

EØSU anser IT-sikkerhed for at være en tværgående prioritet for europæisk suverænitet og konkurrenceevne på alle områder, hvor der anvendes digital teknik. Udvalget anbefaler, at der i Kommissionens forslag medtages en væsentlig forbedring af standarderne for forebyggelse, afskrækkelse, respons, krisestyring og modstandsdygtighed under overholdelse af EU's grundlæggende rettigheder, således at dette kan danne grundlag for et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne og med tredjelande.

2.   Status over det digitale indre marked

| 2.1. | Siden maj 2015 har Kommissionen fremsat 35 forslag som led i strategien for det digitale indre marked (2), hvoraf mange endnu ikke er blevet gennemført, men stadig er genstand for forhandlinger mellem Kommissionen, Parlamentet og Rådet eller endnu ikke effektivt gennemført i de enkelte medlemsstater. Meddelelsen om midtvejsevalueringen af gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked gør status over de iværksatte initiativer og de opnåede resultater. |
| --- | --- |

2.1.

Siden maj 2015 har Kommissionen fremsat 35 forslag som led i strategien for det digitale indre marked (2), hvoraf mange endnu ikke er blevet gennemført, men stadig er genstand for forhandlinger mellem Kommissionen, Parlamentet og Rådet eller endnu ikke effektivt gennemført i de enkelte medlemsstater. Meddelelsen om midtvejsevalueringen af gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked gør status over de iværksatte initiativer og de opnåede resultater.

| 2.2. | Blandt de mest følsomme initiativer, der er gennemført eller står for at blive gennemført, kan nævnes:






  — | afskaffelsen af detailroamingtillæg
   (3) fra 15. juni 2017; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Blandt de mest følsomme initiativer, der er gennemført eller står for at blive gennemført, kan nævnes:

—

afskaffelsen af detailroamingtillæg
   (3) fra 15. juni 2017;

| — | grænseoverskridende portabilitet af onlineindholdstjenester
   (4) fra begyndelsen af 2018; |
| --- | --- |

—

grænseoverskridende portabilitet af onlineindholdstjenester
   (4) fra begyndelsen af 2018;

| — | fjernelse af ubegrundet geoblokering
   (5), som skader forbrugerne. |
| --- | --- |

—

fjernelse af ubegrundet geoblokering
   (5), som skader forbrugerne.

| 2.3. | Kommissionen anser det for afgørende at gennemføre konnektivitetspakken (6), som skal fremme etableringen af digitale infrastrukturer af høj kvalitet i hele EU, så fordelene ved den digitale revolution kan komme alle virksomheder og borgere til gode. |
| --- | --- |

2.3.

Kommissionen anser det for afgørende at gennemføre konnektivitetspakken (6), som skal fremme etableringen af digitale infrastrukturer af høj kvalitet i hele EU, så fordelene ved den digitale revolution kan komme alle virksomheder og borgere til gode.

| 2.4. | For at tilskynde til grænseoverskridende e-handel er det vigtigt at vedtage Kommissionens forslag om harmonisering af reglerne for digitale aftaler
   (7), styrke reglerne om samarbejde mellem nationale forbrugerbeskyttelsesmyndigheder (8), gøre pakkeleveringstjenester på tværs af grænserne økonomisk overkommelige (9), forenkle momserklæringsprocedurerne (10), bekæmpe urimelig handelspraksis og beskytte intellektuel ejendomsret, herunder ophavsretten (11). |
| --- | --- |

2.4.

For at tilskynde til grænseoverskridende e-handel er det vigtigt at vedtage Kommissionens forslag om harmonisering af reglerne for digitale aftaler
   (7), styrke reglerne om samarbejde mellem nationale forbrugerbeskyttelsesmyndigheder (8), gøre pakkeleveringstjenester på tværs af grænserne økonomisk overkommelige (9), forenkle momserklæringsprocedurerne (10), bekæmpe urimelig handelspraksis og beskytte intellektuel ejendomsret, herunder ophavsretten (11).

| 2.5. | For at opnå højere standarder for databeskyttelse
   (12) og fortroligheden af elektronisk kommunikation
   (13) har Kommissionens vedtaget to ad hoc-forordninger, der træder i kraft i 2018. |
| --- | --- |

2.5.

For at opnå højere standarder for databeskyttelse
   (12) og fortroligheden af elektronisk kommunikation
   (13) har Kommissionens vedtaget to ad hoc-forordninger, der træder i kraft i 2018.

| 2.6. | De retlige rammer for den audiovisuelle sektor (14) vil blive tilpasset behovene i den digitale tidsalder gennem en revision af ophavsretsreglerne
   (15) for at give lettere grænseoverskridende adgang til onlineindhold og flere muligheder for anvendelse af ophavsretligt beskyttet materiale i forbindelse med uddannelse, forskning og kultur. |
| --- | --- |

2.6.

De retlige rammer for den audiovisuelle sektor (14) vil blive tilpasset behovene i den digitale tidsalder gennem en revision af ophavsretsreglerne
   (15) for at give lettere grænseoverskridende adgang til onlineindhold og flere muligheder for anvendelse af ophavsretligt beskyttet materiale i forbindelse med uddannelse, forskning og kultur.

3.   Resumé af Kommissionens nye forslag

| 3.1. | I kraft af den naturlige udvikling af den digitale verden, som kræver løbende tilpasninger af infrastruktur og lovgivning, er det afgørende at sikre alle brugere et sikkert, åbent og retfærdigt digitalt miljø. Disse forudsætninger skal være på plads for at rette op på den manglende tillid, som den dag i dag hæmmer udvidelsen af det digitale indre marked (16). |
| --- | --- |

3.1.

I kraft af den naturlige udvikling af den digitale verden, som kræver løbende tilpasninger af infrastruktur og lovgivning, er det afgørende at sikre alle brugere et sikkert, åbent og retfærdigt digitalt miljø. Disse forudsætninger skal være på plads for at rette op på den manglende tillid, som den dag i dag hæmmer udvidelsen af det digitale indre marked (16).

| 3.2. | Kommissionen har indkredset tre sektorer, hvor der er brug for en kraftigere indsats fra EU's side og for hvilke den inden længe vil fremlægge lovgivningsinitiativer: 1) onlineplatforme, 2) den europæiske dataøkonomi, 3) IT-sikkerhed. |
| --- | --- |

3.2.

Kommissionen har indkredset tre sektorer, hvor der er brug for en kraftigere indsats fra EU's side og for hvilke den inden længe vil fremlægge lovgivningsinitiativer: 1) onlineplatforme, 2) den europæiske dataøkonomi, 3) IT-sikkerhed.

| 3.3. | Onlineplatformene
   (17) er ved at omskabe det digitale indre marked i en sådan grad, at de har udviklet sig til »internetvogtere«, idet de formidler adgangen til information, indhold og onlinehandel. Derfor vil Kommissionen udarbejde et initiativ for at inddrage dem i forvaltningen af nettet ved at give dem medansvar. Navnlig vil der blive taget fat på problemet med urimelige kontraktbestemmelser og handelspraksisser i relationerne mellem platforme og virksomheder. Endvidere er det målet, at ulovligt indhold skal kunne fjernes hurtigere og mere effektivt gennem indførelse af formelle mekanismer til »mærkning og fjernelse« af ulovligt indhold. |
| --- | --- |

3.3.

Onlineplatformene
   (17) er ved at omskabe det digitale indre marked i en sådan grad, at de har udviklet sig til »internetvogtere«, idet de formidler adgangen til information, indhold og onlinehandel. Derfor vil Kommissionen udarbejde et initiativ for at inddrage dem i forvaltningen af nettet ved at give dem medansvar. Navnlig vil der blive taget fat på problemet med urimelige kontraktbestemmelser og handelspraksisser i relationerne mellem platforme og virksomheder. Endvidere er det målet, at ulovligt indhold skal kunne fjernes hurtigere og mere effektivt gennem indførelse af formelle mekanismer til »mærkning og fjernelse« af ulovligt indhold.

| 3.4. | Dataøkonomien vil uvægerligt komme til at spille en stadig større rolle for virksomheder, borgere og offentlige tjenester. Kommissionen vil i 2017 offentliggøre to lovgivningsinitiativer om fri udveksling af andre oplysninger end personoplysninger hen over landegrænser og om tilgængelighed af og videreanvendelse af den offentlige sektors data og data, der indsamles ved hjælp af offentlige midler. Endelig vil der for at forberede det digitale marked på udviklingen af tingenes internet blive defineret principper for, hvem der er ansvarlig i tilfælde af skader forårsaget af dataintensive produkter. |
| --- | --- |

3.4.

Dataøkonomien vil uvægerligt komme til at spille en stadig større rolle for virksomheder, borgere og offentlige tjenester. Kommissionen vil i 2017 offentliggøre to lovgivningsinitiativer om fri udveksling af andre oplysninger end personoplysninger hen over landegrænser og om tilgængelighed af og videreanvendelse af den offentlige sektors data og data, der indsamles ved hjælp af offentlige midler. Endelig vil der for at forberede det digitale marked på udviklingen af tingenes internet blive defineret principper for, hvem der er ansvarlig i tilfælde af skader forårsaget af dataintensive produkter.

| 3.5. | I 2017 vil Kommissionen gennemgå EU's strategi for cybersikkerhed
   (18) og det mandat, som Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) har fået tildelt, for at tilpasse det til de nye udfordringer og risici. Desuden vil der blive foreslået yderligere foranstaltninger vedrørende IT-sikkerhedsstandarder, -certificering og -mærkning for at beskytte de netforbundne objekter bedre mod IT-angreb. Denne proces vil omfatte en styrkelse af offentlig-private partnerskaber. |
| --- | --- |

3.5.

I 2017 vil Kommissionen gennemgå EU's strategi for cybersikkerhed
   (18) og det mandat, som Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) har fået tildelt, for at tilpasse det til de nye udfordringer og risici. Desuden vil der blive foreslået yderligere foranstaltninger vedrørende IT-sikkerhedsstandarder, -certificering og -mærkning for at beskytte de netforbundne objekter bedre mod IT-angreb. Denne proces vil omfatte en styrkelse af offentlig-private partnerskaber.

| 3.6. | For at forbedre de digitale færdigheder og beskæftigelsesegnetheden opfordrer Kommissionen til en hurtig gennemførelse af dagsordenen for færdigheder i Europa
   (19) og af koalitionen for digitale kvalifikationer og job
   (20). Endvidere vil Kommissionen iværksætte projektet om digitale færdigheder i 2018 med det mål at give færdiguddannede mulighed for grænseoverskridende praktikophold i den digitale sektor. |
| --- | --- |

3.6.

For at forbedre de digitale færdigheder og beskæftigelsesegnetheden opfordrer Kommissionen til en hurtig gennemførelse af dagsordenen for færdigheder i Europa
   (19) og af koalitionen for digitale kvalifikationer og job
   (20). Endvidere vil Kommissionen iværksætte projektet om digitale færdigheder i 2018 med det mål at give færdiguddannede mulighed for grænseoverskridende praktikophold i den digitale sektor.

| 3.7. | Strategien for digitalisering af EU's industri
   (21) vil fremme samarbejde og udveksling af erfaring. Dette initiativ vil supplere de midler, der er afsat under Horisont 2020-programmet (5,5 mia. EUR), og private og nationale investeringer via det offentlig-private partnerskab. Vigtige sektorer såsom energi- og transportsektoren og den finansielle sektor vil gennemgå store omstillinger for at overholde bæredygtigheds- og effektivitetskriterier. |
| --- | --- |

3.7.

Strategien for digitalisering af EU's industri
   (21) vil fremme samarbejde og udveksling af erfaring. Dette initiativ vil supplere de midler, der er afsat under Horisont 2020-programmet (5,5 mia. EUR), og private og nationale investeringer via det offentlig-private partnerskab. Vigtige sektorer såsom energi- og transportsektoren og den finansielle sektor vil gennemgå store omstillinger for at overholde bæredygtigheds- og effektivitetskriterier.

| 3.8. | EU-handlingsplanen for e-forvaltning 2016-2020
   (22) vil lette den digitale omstilling af de offentlige administrationer på nationalt og europæisk plan. Kommissionen forudser, at sundhedssektoren vil opleve de største forandringer i kraft af retten til at blive behandlet i et hvilket som helst EU-land (elektroniske patientjournaler og e-recepter) og lægernes stigende brug af teknologi (til analyser, operationer, terapier osv.). |
| --- | --- |

3.8.

EU-handlingsplanen for e-forvaltning 2016-2020
   (22) vil lette den digitale omstilling af de offentlige administrationer på nationalt og europæisk plan. Kommissionen forudser, at sundhedssektoren vil opleve de største forandringer i kraft af retten til at blive behandlet i et hvilket som helst EU-land (elektroniske patientjournaler og e-recepter) og lægernes stigende brug af teknologi (til analyser, operationer, terapier osv.).

| 3.9. | For at styrke sin position på globalt plan har EU afsat flere midler til forskning og innovation (F&I) og iværksat to vigtige teknologiske initiativer: cloudcomputing for at dele og genbruge den opnåede viden, og kvantedatabehandling for at løse databehandlingsproblemer, der kræver mere, end hvad nutidens supercomputere kan yde. |
| --- | --- |

3.9.

For at styrke sin position på globalt plan har EU afsat flere midler til forskning og innovation (F&I) og iværksat to vigtige teknologiske initiativer: cloudcomputing for at dele og genbruge den opnåede viden, og kvantedatabehandling for at løse databehandlingsproblemer, der kræver mere, end hvad nutidens supercomputere kan yde.

| 3.10. | Kommissionen mener, at strategien for det digitale indre marked vil få stadig større betydning i forbindelserne mellem EU og tredjelande. Denne strategi vil omfatte beskyttelse af nye digitale rettigheder, bekæmpelse af digital protektionisme og fremme af initiativer til modvirkning af den digitale kløft på verdensplan. |
| --- | --- |

3.10.

Kommissionen mener, at strategien for det digitale indre marked vil få stadig større betydning i forbindelserne mellem EU og tredjelande. Denne strategi vil omfatte beskyttelse af nye digitale rettigheder, bekæmpelse af digital protektionisme og fremme af initiativer til modvirkning af den digitale kløft på verdensplan.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1. | EØSU anerkender den indsats, Kommissionen har gjort i form af lovgivningsmæssige initiativer for at nå de mål om teknologisk, økonomisk og social vækst, der er opstillet i strategien for det digitale indre marked. Navnlig mener udvalget, at midtvejsevalueringen er af afgørende betydning for gennemførelsen af denne strategi, som skal imødegå fragmentering og forvridning af det digitale indre marked. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU anerkender den indsats, Kommissionen har gjort i form af lovgivningsmæssige initiativer for at nå de mål om teknologisk, økonomisk og social vækst, der er opstillet i strategien for det digitale indre marked. Navnlig mener udvalget, at midtvejsevalueringen er af afgørende betydning for gennemførelsen af denne strategi, som skal imødegå fragmentering og forvridning af det digitale indre marked.

| 4.2. | EØSU tager positivt imod de seneste opnåede resultater såsom: afskaffelse af detailroamingtillæg (23), sikring af grænseoverskridende portabilitet af onlineindholdstjenester (24) og håndtering af ubegrundet geoblokering (25). Disse initiativer vil bidrage til at give EU et mere positivt image, skønt der endnu står mange problemer tilbage, som skal løses for at sikre forbrugernes rettigheder og fair konkurrence mellem virksomhederne. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU tager positivt imod de seneste opnåede resultater såsom: afskaffelse af detailroamingtillæg (23), sikring af grænseoverskridende portabilitet af onlineindholdstjenester (24) og håndtering af ubegrundet geoblokering (25). Disse initiativer vil bidrage til at give EU et mere positivt image, skønt der endnu står mange problemer tilbage, som skal løses for at sikre forbrugernes rettigheder og fair konkurrence mellem virksomhederne.

| 4.2.1. | Udvalget påpeger dog, at afskaffelsen af roamingtaksterne i mange medlemsstater har været partiel og uensartet til indlysende skade for forbrugerne og EU's image. I flere lande har forbrugerorganisationerne anmeldt forsøg på at omgå afskaffelsen af roaming, især gennem begrænsning af dataadgangen til nettet. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til nøje at følge denne proces med henblik på at styrke den og sætte tempoet i gennemførelsen op. |
| --- | --- |

4.2.1.

Udvalget påpeger dog, at afskaffelsen af roamingtaksterne i mange medlemsstater har været partiel og uensartet til indlysende skade for forbrugerne og EU's image. I flere lande har forbrugerorganisationerne anmeldt forsøg på at omgå afskaffelsen af roaming, især gennem begrænsning af dataadgangen til nettet. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til nøje at følge denne proces med henblik på at styrke den og sætte tempoet i gennemførelsen op.

| 4.2.2. | Hvad angår muligheden for grænseoverskridende overførsel af onlineindholdstjenester håber EØSU, at den foreløbige aftale mellem Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget af Europa-Parlamentet den 18. maj 2017, snart vil blive udmøntet i praksis. Aftalen omhandler indførelse af en forordning for at fastlægge en fælles tilgang til mobile onlineindholdstjenester, således at abonnenter får mulighed for at få adgang til og benytte de tjenester, som de abonnerer på, når de midlertidigt opholder sig i en anden medlemsstat end bopælsstaten. |
| --- | --- |

4.2.2.

Hvad angår muligheden for grænseoverskridende overførsel af onlineindholdstjenester håber EØSU, at den foreløbige aftale mellem Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget af Europa-Parlamentet den 18. maj 2017, snart vil blive udmøntet i praksis. Aftalen omhandler indførelse af en forordning for at fastlægge en fælles tilgang til mobile onlineindholdstjenester, således at abonnenter får mulighed for at få adgang til og benytte de tjenester, som de abonnerer på, når de midlertidigt opholder sig i en anden medlemsstat end bopælsstaten.

| 4.3. | EØSU er bekymret over, at kun nogle enkelte af de lovgivningsforslag, Kommissionen har fremlagt som led i strategien for det digitale indre marked, rent faktisk er blevet gennemført. Dette lægger en alvorlig begrænsning på evalueringen af strategien som helhed og på de realistiske udsigter for EU's vækst og konkurrenceevne. Udvalget opfordrer alle institutionerne i den fælles beslutningsproces til at afkorte forhandlingsforløbet og håber, at medlemsstaterne vil gennemføre bestemmelserne rettidigt og konsekvent. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU er bekymret over, at kun nogle enkelte af de lovgivningsforslag, Kommissionen har fremlagt som led i strategien for det digitale indre marked, rent faktisk er blevet gennemført. Dette lægger en alvorlig begrænsning på evalueringen af strategien som helhed og på de realistiske udsigter for EU's vækst og konkurrenceevne. Udvalget opfordrer alle institutionerne i den fælles beslutningsproces til at afkorte forhandlingsforløbet og håber, at medlemsstaterne vil gennemføre bestemmelserne rettidigt og konsekvent.

| 4.4. | EØSU mener, at den digitale revolution radikalt vil ændre borgernes liv såvel som måden at drive virksomhed, producere og handle på med langsigtede virkninger især for arbejdsmarkedet og beskæftigelsen, som det er vanskeligt at spå om i dag. De digitale teknologier vil ændre arbejdets organisering, arbejdsopgaver, fysisk placering, arbejdstid, arbejdsvilkår og ansættelseskontrakter. Udvalget understreger derfor behovet for at styrke den sociale dimension
   (26) i strategien for det digitale indre marked. Kun på denne måde kan der tages højde for alle de udfordringer og risici, der er forbundet med den digitale revolution, således at alle får mulighed for at høste dens fordele og muligheder. |
| --- | --- |

4.4.

EØSU mener, at den digitale revolution radikalt vil ændre borgernes liv såvel som måden at drive virksomhed, producere og handle på med langsigtede virkninger især for arbejdsmarkedet og beskæftigelsen, som det er vanskeligt at spå om i dag. De digitale teknologier vil ændre arbejdets organisering, arbejdsopgaver, fysisk placering, arbejdstid, arbejdsvilkår og ansættelseskontrakter. Udvalget understreger derfor behovet for at styrke den sociale dimension
   (26) i strategien for det digitale indre marked. Kun på denne måde kan der tages højde for alle de udfordringer og risici, der er forbundet med den digitale revolution, således at alle får mulighed for at høste dens fordele og muligheder.

| 4.5. | EØSU anser det for afgørende hurtigst muligt at iværksætte et omfattende program for digital uddannelse og erhvervsuddannelse for at sikre, at alle borgere har de nødvendige læringsredskaber til at tackle overgangen bedst muligt. EØSU er sig de særlige nationale beføjelser på området bevidst, men ser dog gerne, at et sådant program vil tage udgangspunkt i skolerne ved at styrke lærerpersonalets viden, tilpasse læseplanerne og undervisningsformerne til den digitale teknologi (inkl. e-learning) og give alle elever en uddannelse af høj kvalitet. Efter- og videreuddannelsen vil være den naturlige forlængelse af et sådant program med det mål at justere eller opdatere alle arbejdstageres kvalifikationer (27). |
| --- | --- |

4.5.

EØSU anser det for afgørende hurtigst muligt at iværksætte et omfattende program for digital uddannelse og erhvervsuddannelse for at sikre, at alle borgere har de nødvendige læringsredskaber til at tackle overgangen bedst muligt. EØSU er sig de særlige nationale beføjelser på området bevidst, men ser dog gerne, at et sådant program vil tage udgangspunkt i skolerne ved at styrke lærerpersonalets viden, tilpasse læseplanerne og undervisningsformerne til den digitale teknologi (inkl. e-learning) og give alle elever en uddannelse af høj kvalitet. Efter- og videreuddannelsen vil være den naturlige forlængelse af et sådant program med det mål at justere eller opdatere alle arbejdstageres kvalifikationer (27).

| 4.6. | Udvalget mener, at erhvervslivet hurtigt bør tilpasse deres digitale kompetencer med særligt fokus på spørgsmålene vedrørende IT-sikkerhed. EU bør efter udvalgets mening hjælpe virksomhederne med at tilrettelægge uddannelse af høj kvalitet for lederne med støtte fra den akademiske verden for at øge deres viden og bevidsthed om farerne ved tyveri af data og IT-kriminalitet. EØSU anser det også for vigtigt at støtte uddannelsen af IT-teknikere, der har ansvar for sikkerheden, ved at stille passende faciliteter til simulering af IT-angreb til rådighed for at teste deres evne til at reagere. |
| --- | --- |

4.6.

Udvalget mener, at erhvervslivet hurtigt bør tilpasse deres digitale kompetencer med særligt fokus på spørgsmålene vedrørende IT-sikkerhed. EU bør efter udvalgets mening hjælpe virksomhederne med at tilrettelægge uddannelse af høj kvalitet for lederne med støtte fra den akademiske verden for at øge deres viden og bevidsthed om farerne ved tyveri af data og IT-kriminalitet. EØSU anser det også for vigtigt at støtte uddannelsen af IT-teknikere, der har ansvar for sikkerheden, ved at stille passende faciliteter til simulering af IT-angreb til rådighed for at teste deres evne til at reagere.

| 4.7. | EØSU bemærker, at der på trods af de anbefalinger, udvalget fremsatte i 2015 (28), endnu ikke er taget ordentligt fat på at løse nogle af de udfordringer, som er afgørende for gennemførelsen af det digitale indre marked. Udbredelse af digitale færdigheder, forbedring af den digitale kunnen, digitalisering af virksomheder og e-forvaltning er stadig afgørende forudsætninger for en bred, konsensusbaseret og afbalanceret udvikling. |
| --- | --- |

4.7.

EØSU bemærker, at der på trods af de anbefalinger, udvalget fremsatte i 2015 (28), endnu ikke er taget ordentligt fat på at løse nogle af de udfordringer, som er afgørende for gennemførelsen af det digitale indre marked. Udbredelse af digitale færdigheder, forbedring af den digitale kunnen, digitalisering af virksomheder og e-forvaltning er stadig afgørende forudsætninger for en bred, konsensusbaseret og afbalanceret udvikling.

| 4.8. | EU har investeret og vil fortsætte med at investere mange milliarder euro i forskning og innovation såvel som i den digitale sektor. Alligevel er vi set i forhold til de behov, som Kommissionen har anslået (ca. 155 mia. EUR), langt fra at nå op på de investeringsniveuaer, som er tilstrækkelige til at sikre en robust og afbalanceret udvikling i den digitale sektor, der kan holde trit med de vigtigste globale konkurrenter. Kommissionen har da også ofte erklæret, at den vil sætte sin lid til offentlig-private partnerskaber for at dække investeringsunderskuddet. |
| --- | --- |

4.8.

EU har investeret og vil fortsætte med at investere mange milliarder euro i forskning og innovation såvel som i den digitale sektor. Alligevel er vi set i forhold til de behov, som Kommissionen har anslået (ca. 155 mia. EUR), langt fra at nå op på de investeringsniveuaer, som er tilstrækkelige til at sikre en robust og afbalanceret udvikling i den digitale sektor, der kan holde trit med de vigtigste globale konkurrenter. Kommissionen har da også ofte erklæret, at den vil sætte sin lid til offentlig-private partnerskaber for at dække investeringsunderskuddet.

| 4.8.1. | EØSU er af den opfattelse, at de offentlig-private partnerskaber utvivlsomt er en vigtig løftestang for udvikling og innovation, men de kan ikke betragtes som et universalmiddel mod alle onder. EØSU opfordrer derfor EU-institutionerne til at være mere aktive gennem tiltag og finansiering på områder af ringe kommerciel interesse, og ved at tage initiativer, der kan skabe infrastruktur med høj merværdi, men som først vil give afkast på langt sigt (CEF-programmet). |
| --- | --- |

4.8.1.

EØSU er af den opfattelse, at de offentlig-private partnerskaber utvivlsomt er en vigtig løftestang for udvikling og innovation, men de kan ikke betragtes som et universalmiddel mod alle onder. EØSU opfordrer derfor EU-institutionerne til at være mere aktive gennem tiltag og finansiering på områder af ringe kommerciel interesse, og ved at tage initiativer, der kan skabe infrastruktur med høj merværdi, men som først vil give afkast på langt sigt (CEF-programmet).

| 4.9. | Beskatning af multinationale selskaber i den digitale sektor har længe været genstand for en intens debat og stærke institutionelle initiativer. Navnlig forekommer de nationale skattesystemer ikke altid at pålægge en rimelig skat på det overskud, disse virksomheder genererer i EU. Udvalget opfordrer Kommissionen til at finde frem til løsninger, som inden for rammerne af nærhedsprincippet kan sikre balance mellem behovet for en rimelig beskatning af overskuddet og behovet for at undgå at bremse innovation og udvikling. |
| --- | --- |

4.9.

Beskatning af multinationale selskaber i den digitale sektor har længe været genstand for en intens debat og stærke institutionelle initiativer. Navnlig forekommer de nationale skattesystemer ikke altid at pålægge en rimelig skat på det overskud, disse virksomheder genererer i EU. Udvalget opfordrer Kommissionen til at finde frem til løsninger, som inden for rammerne af nærhedsprincippet kan sikre balance mellem behovet for en rimelig beskatning af overskuddet og behovet for at undgå at bremse innovation og udvikling.

| 4.10. | EØSU peger endnu en gang på vigtigheden af at mindske den digitale kløft, som risikerer at blive en af de væsentligste årsager til økonomisk, beskæftigelsesmæssig og social udstødelse. I denne sammenhæng er det nødvendigt hurtigst muligt at iværksætte de strategier, som EU har udarbejdet for uddannelse på det digitale område (Dagsordenen for færdigheder i Europa og Koalitionen for digitale kvalifikationer og job). Derfor opfordrer EØSU Kommissionen til at se til, at medlemsstaterne fører ovennævnte proces hurtigt og korrekt ud i livet. |
| --- | --- |

4.10.

EØSU peger endnu en gang på vigtigheden af at mindske den digitale kløft, som risikerer at blive en af de væsentligste årsager til økonomisk, beskæftigelsesmæssig og social udstødelse. I denne sammenhæng er det nødvendigt hurtigst muligt at iværksætte de strategier, som EU har udarbejdet for uddannelse på det digitale område (Dagsordenen for færdigheder i Europa og Koalitionen for digitale kvalifikationer og job). Derfor opfordrer EØSU Kommissionen til at se til, at medlemsstaterne fører ovennævnte proces hurtigt og korrekt ud i livet.

| 4.11. | Udvalget fremhæver princippet om, at internetadgang er en grundlæggende rettighed for enhver borger og tillige et uundværligt redskab til social inklusion og økonomisk vækst. Derfor kan medtagelsen af højhastighedsinternetadgang blandt forsyningspligtydelserne ikke længere udskydes (29). EØSU mener i øvrigt, at den digitale revolution kun kan styres gennem aktiv inddragelse af borgerne, som bør kende de muligheder og risici, internettet er forbundet med. |
| --- | --- |

4.11.

Udvalget fremhæver princippet om, at internetadgang er en grundlæggende rettighed for enhver borger og tillige et uundværligt redskab til social inklusion og økonomisk vækst. Derfor kan medtagelsen af højhastighedsinternetadgang blandt forsyningspligtydelserne ikke længere udskydes (29). EØSU mener i øvrigt, at den digitale revolution kun kan styres gennem aktiv inddragelse af borgerne, som bør kende de muligheder og risici, internettet er forbundet med.

| 4.12. | Det er derfor vigtigt, at EU understøtter og aktivt deltager i det årlige Internet Governance Forum, som næste gang afholdes i Genève i december 2017 under titlen Shape Your Digital Future!, hvor man vil drøfte, hvordan internettets muligheder kan maksimeres og de nye risici og udfordringer imødegås. |
| --- | --- |

4.12.

Det er derfor vigtigt, at EU understøtter og aktivt deltager i det årlige Internet Governance Forum, som næste gang afholdes i Genève i december 2017 under titlen Shape Your Digital Future!, hvor man vil drøfte, hvordan internettets muligheder kan maksimeres og de nye risici og udfordringer imødegås.

| 4.13. | EØSU støtter konnektivitetspakken
   (30) og glæder sig navnlig over de initiativer, der skal mindske den digitale kløft (Wifi4EU) og sikre kvaliteten af digital kommunikation (5G). Navnlig anser udvalget Wifi4EU for at være afgørende for, at det digitale indre marked kan blive »reelt« forbundet for alle. Derfor håber udvalget, at ovennævnte pilotprojekt, hvortil der til dato er afsat 125 mio. EUR, kan blive et fast indslag i EU's politik med dertil hørende tilpasning af dets budget, så alle borgere, herunder dem, som bor i områder af ringe kommerciel interesse (øer, bjergområder og meget fjerntliggende regioner mv.), kan sikres en internetadgang af kvalitet. |
| --- | --- |

4.13.

EØSU støtter konnektivitetspakken
   (30) og glæder sig navnlig over de initiativer, der skal mindske den digitale kløft (Wifi4EU) og sikre kvaliteten af digital kommunikation (5G). Navnlig anser udvalget Wifi4EU for at være afgørende for, at det digitale indre marked kan blive »reelt« forbundet for alle. Derfor håber udvalget, at ovennævnte pilotprojekt, hvortil der til dato er afsat 125 mio. EUR, kan blive et fast indslag i EU's politik med dertil hørende tilpasning af dets budget, så alle borgere, herunder dem, som bor i områder af ringe kommerciel interesse (øer, bjergområder og meget fjerntliggende regioner mv.), kan sikres en internetadgang af kvalitet.

| 4.14. | EØSU er enigt i forslaget om at inddrage onlineplatformene i et omfattende projekt med det mål at gøre dem til ansvarlige aktører i et retfærdigt og gennemsigtigt internet. En sådan proces forudsætter dog, at der gøres en indsats for at mindske fragmenteringen af lovgivningen under hensyntagen til indvirkningen på virksomhederne (illoyal konkurrence), arbejdstagerne (ansættelseskontrakter) og forbrugerne (31) (grænseoverskridende tvister), og at der gives garanti for opretholdelse af fastlagte standarder. |
| --- | --- |

4.14.

EØSU er enigt i forslaget om at inddrage onlineplatformene i et omfattende projekt med det mål at gøre dem til ansvarlige aktører i et retfærdigt og gennemsigtigt internet. En sådan proces forudsætter dog, at der gøres en indsats for at mindske fragmenteringen af lovgivningen under hensyntagen til indvirkningen på virksomhederne (illoyal konkurrence), arbejdstagerne (ansættelseskontrakter) og forbrugerne (31) (grænseoverskridende tvister), og at der gives garanti for opretholdelse af fastlagte standarder.

| 4.15. | EØSU mener, at den europæiske dataøkonomi er en af de sektorer, hvor EU halter længst bagud i forhold til verdens førende lande inden for digital innovation. Udvalget er enigt i forslaget om skabe retlige rammer, forudsat at disse tilpasses korrekt til områderne cloudcomputing
   (32), kunstig intelligens og tingenes internet, at de tager hensyn til aftalefriheden og fjerner hindringerne for innovation samt ledsages af en passende EU-finansiering. |
| --- | --- |

4.15.

EØSU mener, at den europæiske dataøkonomi er en af de sektorer, hvor EU halter længst bagud i forhold til verdens førende lande inden for digital innovation. Udvalget er enigt i forslaget om skabe retlige rammer, forudsat at disse tilpasses korrekt til områderne cloudcomputing
   (32), kunstig intelligens og tingenes internet, at de tager hensyn til aftalefriheden og fjerner hindringerne for innovation samt ledsages af en passende EU-finansiering.

| 4.16. | EØSU anser IT-sikkerhed for at være en tværgående prioritet på alle områder, hvor der anvendes digital teknik, og at sikkerhed er absolut nødvendig for at sikre den europæiske suverænitet, som kræver digital autonomi i forbindelse med indsamling og forvaltning af data og når det gælder selve de maskiner, der kontrollerer og overvåger denne proces. I betragtning af de vidtstrakte områder, der berøres, mener EØSU, at bevillingerne til IT-sikkerhed bør forhøjes betydeligt og ikke kun gå til forskning, men også til følsomme produktionssektorer (transport, industriproduktion med høj merværdi osv.), og til støtte for medlemsstaternes bestræbelser på at styrke det digitale beredskab. |
| --- | --- |

4.16.

EØSU anser IT-sikkerhed for at være en tværgående prioritet på alle områder, hvor der anvendes digital teknik, og at sikkerhed er absolut nødvendig for at sikre den europæiske suverænitet, som kræver digital autonomi i forbindelse med indsamling og forvaltning af data og når det gælder selve de maskiner, der kontrollerer og overvåger denne proces. I betragtning af de vidtstrakte områder, der berøres, mener EØSU, at bevillingerne til IT-sikkerhed bør forhøjes betydeligt og ikke kun gå til forskning, men også til følsomme produktionssektorer (transport, industriproduktion med høj merværdi osv.), og til støtte for medlemsstaternes bestræbelser på at styrke det digitale beredskab.

| 4.17. | IT-terrorisme og IT-kriminalitet udgør i dag en overhængende trussel mod alle økonomier og regeringer. Udvalget anbefaler, at der i Kommissionens forslag til revision af strategien for cybersikkerhed medtages en væsentlig forbedring af standarderne for forebyggelse, afskrækkelse, respons, krisestyring og modstandsdygtighed under overholdelse af EU's grundlæggende rettigheder, således at dette kan danne grundlag for et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne og med tredjelande. |
| --- | --- |

4.17.

IT-terrorisme og IT-kriminalitet udgør i dag en overhængende trussel mod alle økonomier og regeringer. Udvalget anbefaler, at der i Kommissionens forslag til revision af strategien for cybersikkerhed medtages en væsentlig forbedring af standarderne for forebyggelse, afskrækkelse, respons, krisestyring og modstandsdygtighed under overholdelse af EU's grundlæggende rettigheder, således at dette kan danne grundlag for et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne og med tredjelande.

| 4.17.1. | EØSU er enigt i Kommissionens tilgang og mener, at alle de digitale produkter og dertil knyttede systemer bør være sikre, så snart de føres ind på markedet, og ser frem til en hurtig vedtagelse af de bebudede foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.17.1.

EØSU er enigt i Kommissionens tilgang og mener, at alle de digitale produkter og dertil knyttede systemer bør være sikre, så snart de føres ind på markedet, og ser frem til en hurtig vedtagelse af de bebudede foranstaltninger.

| 4.17.2. | Udvalget støtter Kommissionens forslag om at udvide ENISA's mandat (33) og tilpasse det til de nye globale trusler. Nærmere bestemt mener EØSU, at evalueringen af de europæiske strategier for IT-sikkerhed bør gå hånd i hånd med en større åbenhed, dialog og gennemsigtighed fra ENISA's side i forhold til borgerne og civilsamfundet, så der skabes opmærksomhed om ENISA's initiativer. |
| --- | --- |

4.17.2.

Udvalget støtter Kommissionens forslag om at udvide ENISA's mandat (33) og tilpasse det til de nye globale trusler. Nærmere bestemt mener EØSU, at evalueringen af de europæiske strategier for IT-sikkerhed bør gå hånd i hånd med en større åbenhed, dialog og gennemsigtighed fra ENISA's side i forhold til borgerne og civilsamfundet, så der skabes opmærksomhed om ENISA's initiativer.

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1. | Selv om 90 % af virksomhederne kræver digitale færdigheder, var det i 2016 kun 44 % af de europæiske borgere og 37 % af arbejdstagerne, som besad disse færdigheder i et i det mindste tilstrækkeligt omfang. Desuden efteruddanner næsten halvdelen af de europæiske virksomheder ikke deres ansatte til skade for såvel arbejdstagerne som virksomheden selv (34). EØSU peger derfor endnu en gang på det presserende behov for at afsætte øremærkede midler til en omfattende strategi for uddannelse i digitale færdigheder (35) med særligt fokus på kløften mellem »digitalt indfødte« og ældre (36) og mere generelt for at støtte og ledsage alle, som er »it-fremmede«, uanset alder og situation. |
| --- | --- |

5.1.

Selv om 90 % af virksomhederne kræver digitale færdigheder, var det i 2016 kun 44 % af de europæiske borgere og 37 % af arbejdstagerne, som besad disse færdigheder i et i det mindste tilstrækkeligt omfang. Desuden efteruddanner næsten halvdelen af de europæiske virksomheder ikke deres ansatte til skade for såvel arbejdstagerne som virksomheden selv (34). EØSU peger derfor endnu en gang på det presserende behov for at afsætte øremærkede midler til en omfattende strategi for uddannelse i digitale færdigheder (35) med særligt fokus på kløften mellem »digitalt indfødte« og ældre (36) og mere generelt for at støtte og ledsage alle, som er »it-fremmede«, uanset alder og situation.

| 5.2. | Når det gælder indvirkningen på beskæftigelsen, er der en reel mulighed for, at robotiseringen vil føre til en samlet nedgang i antallet af arbejdspladser ved gradvist at absorbere alle monotone og mindre kreative job (37). Derfor opfordrer EØSU Kommissionen til via den europæiske sociale dialog at sætte gang i en proces med henblik på at sikre anstændige lønninger, kvalitetsjob, balance mellem arbejdsliv og fritid samt universel adgang til social sikring (38). |
| --- | --- |

5.2.

Når det gælder indvirkningen på beskæftigelsen, er der en reel mulighed for, at robotiseringen vil føre til en samlet nedgang i antallet af arbejdspladser ved gradvist at absorbere alle monotone og mindre kreative job (37). Derfor opfordrer EØSU Kommissionen til via den europæiske sociale dialog at sætte gang i en proces med henblik på at sikre anstændige lønninger, kvalitetsjob, balance mellem arbejdsliv og fritid samt universel adgang til social sikring (38).

| 5.2.1. | For at overvinde digitaliseringens udfordringer er det vigtigt at sætte ind på uddannelsesområdet og udforme specifikke forløb på europæisk niveau med henblik på genansættelse af arbejdstagere, hvis opgaver bliver overtaget af maskiner eller gjort overflødige af robotiseringen. Der bør også indføres passende sociale sikkerhedsnet, så disse arbejdstagere kan opretholde et værdigt liv under omskolingen. Det er også vigtigt at indbygge sådanne foranstaltninger i en bred, fleksibel og robust strategi, som hurtigt og effektivt kan reagere på de ændringer, der udløses af den digitale revolution, med det mål at styre den og ikke passivt lide under dens følger. |
| --- | --- |

5.2.1.

For at overvinde digitaliseringens udfordringer er det vigtigt at sætte ind på uddannelsesområdet og udforme specifikke forløb på europæisk niveau med henblik på genansættelse af arbejdstagere, hvis opgaver bliver overtaget af maskiner eller gjort overflødige af robotiseringen. Der bør også indføres passende sociale sikkerhedsnet, så disse arbejdstagere kan opretholde et værdigt liv under omskolingen. Det er også vigtigt at indbygge sådanne foranstaltninger i en bred, fleksibel og robust strategi, som hurtigt og effektivt kan reagere på de ændringer, der udløses af den digitale revolution, med det mål at styre den og ikke passivt lide under dens følger.

| 5.3. | EØSU støtter også kraftigt handlingsplanen for e-forvaltning med henblik på at levere personaliserede og brugervenlige digitale tjenester på tværs af grænser. Udvalget mener dog, at disse mål — som situationen ser ud i dag — ikke vil blive nået i betragtning af forsinkelserne i gennemførelsen af strategien på nationalt plan og manglen på en vidt udbredt og forbundet digital infrastruktur på europæisk plan. Udvalget bemærker, at der stadig er problemer med »kun én gang«-princippet og forsinkelser med oprettelsen af en fælles digital portal. EØSU understreger endvidere behovet for at sikre ajourføring i overensstemmelse med den nyeste teknologi og nødvendigheden af større åbenhed over for brugerne om muligheden for at ændre eller slette deres personoplysninger (ret til at blive glemt) (39). |
| --- | --- |

5.3.

EØSU støtter også kraftigt handlingsplanen for e-forvaltning med henblik på at levere personaliserede og brugervenlige digitale tjenester på tværs af grænser. Udvalget mener dog, at disse mål — som situationen ser ud i dag — ikke vil blive nået i betragtning af forsinkelserne i gennemførelsen af strategien på nationalt plan og manglen på en vidt udbredt og forbundet digital infrastruktur på europæisk plan. Udvalget bemærker, at der stadig er problemer med »kun én gang«-princippet og forsinkelser med oprettelsen af en fælles digital portal. EØSU understreger endvidere behovet for at sikre ajourføring i overensstemmelse med den nyeste teknologi og nødvendigheden af større åbenhed over for brugerne om muligheden for at ændre eller slette deres personoplysninger (ret til at blive glemt) (39).

| 5.4. | Udvalget konstaterer, at problemerne i sektoren for digital sundhed (e-health) ligner de problemer, der findes på e-forvaltningsområdet. EØSU foreslår derfor at give incitamenter til indførelsen af avanceret digital infrastruktur, styrke samarbejdet med F&I-sektorerne og inddrage brugerne og sundhedspersonalet mere aktivt (40). |
| --- | --- |

5.4.

Udvalget konstaterer, at problemerne i sektoren for digital sundhed (e-health) ligner de problemer, der findes på e-forvaltningsområdet. EØSU foreslår derfor at give incitamenter til indførelsen af avanceret digital infrastruktur, styrke samarbejdet med F&I-sektorerne og inddrage brugerne og sundhedspersonalet mere aktivt (40).

| 5.5. | EØSU støtter meddelelsen om digitaliseringen af EU's industri, idet intet medlemsland er i stand til på egen hånd af udnytte alle de muligheder, den digitale teknologi byder på. EU vil derimod kunne måle sig med de globale konkurrenter, hvis der udarbejdes en fælles strategi for at styrke det europæiske industrigrundlag (industri 4.0) som en særskilt konkurrencefaktor, der kan tiltrække investeringer, skabe nye arbejdspladser og holde fokus på målet om, at industriproduktionen skal tegne sig for 20 % af det europæiske BNP senest i 2020 (41). |
| --- | --- |

5.5.

EØSU støtter meddelelsen om digitaliseringen af EU's industri, idet intet medlemsland er i stand til på egen hånd af udnytte alle de muligheder, den digitale teknologi byder på. EU vil derimod kunne måle sig med de globale konkurrenter, hvis der udarbejdes en fælles strategi for at styrke det europæiske industrigrundlag (industri 4.0) som en særskilt konkurrencefaktor, der kan tiltrække investeringer, skabe nye arbejdspladser og holde fokus på målet om, at industriproduktionen skal tegne sig for 20 % af det europæiske BNP senest i 2020 (41).

| 5.6. | Udvalget opfordrer Kommissionen til at fremme digital innovation i alle virksomheder og særligt i SMV'er, der vil kunne høste store fordele af digitaliseringen (forenkling og mindre administration), men som uden passende opbakning og støtte risikerer at blive presset ud af markedet. For alle virksomheder er digitalisering allerede i dag en nødvendig, men ikke tilstrækkelig forudsætning for at holde stand på markedet, og SMV'erne med deres færre instrumenter og ressourcer vil nok have større vanskeligheder ved at tilpasse sig ændringerne. |
| --- | --- |

5.6.

Udvalget opfordrer Kommissionen til at fremme digital innovation i alle virksomheder og særligt i SMV'er, der vil kunne høste store fordele af digitaliseringen (forenkling og mindre administration), men som uden passende opbakning og støtte risikerer at blive presset ud af markedet. For alle virksomheder er digitalisering allerede i dag en nødvendig, men ikke tilstrækkelig forudsætning for at holde stand på markedet, og SMV'erne med deres færre instrumenter og ressourcer vil nok have større vanskeligheder ved at tilpasse sig ændringerne.

| 5.7. | EØSU anser det for nødvendigt at støtte nystartede virksomheder, som er de vigtigste aktører i digital innovation, økonomisk vækst og beskæftigelse, og fremme deres udvikling og konsolidering (ekspansion). Navnlig anbefales en tværgående tilgang til de forskellige virksomhedstyper baseret på tre hovedmålsætninger: forenkling af lovgivningen, opbygning af netværk og lettere adgang til finansiering (42). |
| --- | --- |

5.7.

EØSU anser det for nødvendigt at støtte nystartede virksomheder, som er de vigtigste aktører i digital innovation, økonomisk vækst og beskæftigelse, og fremme deres udvikling og konsolidering (ekspansion). Navnlig anbefales en tværgående tilgang til de forskellige virksomhedstyper baseret på tre hovedmålsætninger: forenkling af lovgivningen, opbygning af netværk og lettere adgang til finansiering (42).

| 5.8. | EØSU anser grænseoverskridende e-handel for at være en af nøglesektorerne for udvikling af det digitale indre marked. Udvalget gentager sin opfordring til at gøre en mere beslutsom indsats for at sikre, at priserne for levering af pakker er overkommelige for alle (43). Endvidere anbefales det at harmonisere reguleringen af aftaler om onlinesalg bedre på baggrund af den valgte retsakt (to direktiver), der risikerer at skabe forvirring uden at forenkle de lovgivningsmæssige rammer (44). |
| --- | --- |

5.8.

EØSU anser grænseoverskridende e-handel for at være en af nøglesektorerne for udvikling af det digitale indre marked. Udvalget gentager sin opfordring til at gøre en mere beslutsom indsats for at sikre, at priserne for levering af pakker er overkommelige for alle (43). Endvidere anbefales det at harmonisere reguleringen af aftaler om onlinesalg bedre på baggrund af den valgte retsakt (to direktiver), der risikerer at skabe forvirring uden at forenkle de lovgivningsmæssige rammer (44).

| 5.9. | EØSU glæder sig over den information, som Kommissionen har fremlagt om de opnåede resultater på forbrugerbeskyttelsesområdet via platformen for onlinetvistbilæggelse
   (45), men mener, at der stadig er meget tilbage at gøre for at udbrede kendskabet til platformen og styrke forbrugernes tillid til onlinehandel. Nærmere bestemt ser udvalget gerne, at de udenretslige instrumenter til bilæggelse af navnlig grænseoverskridende tvister bliver styrket. Endvidere efterlyses tiltag vedrørende databeskyttelse (46), audiovisuelle medietjenester (47), bekæmpelse af svig og beskyttelse af ophavsret (48) med særlig hensyntagen til beskyttelsen af brugerne, især de mest sårbare, mod mobning på nettet, fake news og alle former for tilskyndelse til vold. |
| --- | --- |

5.9.

EØSU glæder sig over den information, som Kommissionen har fremlagt om de opnåede resultater på forbrugerbeskyttelsesområdet via platformen for onlinetvistbilæggelse
   (45), men mener, at der stadig er meget tilbage at gøre for at udbrede kendskabet til platformen og styrke forbrugernes tillid til onlinehandel. Nærmere bestemt ser udvalget gerne, at de udenretslige instrumenter til bilæggelse af navnlig grænseoverskridende tvister bliver styrket. Endvidere efterlyses tiltag vedrørende databeskyttelse (46), audiovisuelle medietjenester (47), bekæmpelse af svig og beskyttelse af ophavsret (48) med særlig hensyntagen til beskyttelsen af brugerne, især de mest sårbare, mod mobning på nettet, fake news og alle former for tilskyndelse til vold.

| 5.10. | EØSU støtter i øvrigt den proces, Kommissionen har indledt med henblik på at harmonisere forbrugerbeskyttelsen på europæisk plan, forudsat at eksisterende højere beskyttelsesstandarder opretholdes uændrede eller styrkes for at opnå en samlet forbedring af beskyttelsen af digitale forbrugere i EU. |
| --- | --- |

5.10.

EØSU støtter i øvrigt den proces, Kommissionen har indledt med henblik på at harmonisere forbrugerbeskyttelsen på europæisk plan, forudsat at eksisterende højere beskyttelsesstandarder opretholdes uændrede eller styrkes for at opnå en samlet forbedring af beskyttelsen af digitale forbrugere i EU.

| 5.11. | EØSU opfordrer Kommissionen til at gøre strategien for det digitale indre marked mere tværsektoriel ved at inddrage andre sektorer/vigtige strategier for Europas udvikling såsom energi, cirkulær økonomi (49) og transport (50) inden for den bredere ramme af mål for bæredygtig udvikling, som FN har opstillet. Dette vil kunne bidrage afgørende til opnåelsen af målene om bæredygtighed, forenkling og effektivitet. |
| --- | --- |

5.11.

EØSU opfordrer Kommissionen til at gøre strategien for det digitale indre marked mere tværsektoriel ved at inddrage andre sektorer/vigtige strategier for Europas udvikling såsom energi, cirkulær økonomi (49) og transport (50) inden for den bredere ramme af mål for bæredygtig udvikling, som FN har opstillet. Dette vil kunne bidrage afgørende til opnåelsen af målene om bæredygtighed, forenkling og effektivitet.

| 5.12. | EØSU anser det for nødvendigt, at EU øger investeringerne i F&I for at kunne konkurrere med de førende lande inden for digital innovation. Initiativerne til styrkelse af infrastrukturgrundlaget er vigtige, men ikke afgørende. Europa bør især hurtigst muligt gennemføre strategien for cloudcomputing
   (51) på linje med strategien Open Innovation, Open Science, Open to the World. Udvalget ser også positivt på videreførelsen af indsatsen på områderne kvantedatabehandling og kunstig intelligens (52). |
| --- | --- |

5.12.

EØSU anser det for nødvendigt, at EU øger investeringerne i F&I for at kunne konkurrere med de førende lande inden for digital innovation. Initiativerne til styrkelse af infrastrukturgrundlaget er vigtige, men ikke afgørende. Europa bør især hurtigst muligt gennemføre strategien for cloudcomputing
   (51) på linje med strategien Open Innovation, Open Science, Open to the World. Udvalget ser også positivt på videreførelsen af indsatsen på områderne kvantedatabehandling og kunstig intelligens (52).

| 5.13. | EØSU er enigt i Kommissionens tilgang til styrkelsen af de eksterne aspekter af strategien for det digitale indre marked, men mener dog, at der hidtil er gjort meget lidt på dette område. Nærmere bestemt efterlyser udvalget en indsats på to niveauer:






  — | Fastlæggelse af nye forbindelser med de digitale konkurrenter. EU bør beskytte de digitale rettigheder, modvirke digital protektionisme og arbejde for en global alliance for IT-sikkerhed. Denne proces vil spille en central rolle i fastlæggelsen af en ny global styring. |
| --- | --- | --- |

5.13.

EØSU er enigt i Kommissionens tilgang til styrkelsen af de eksterne aspekter af strategien for det digitale indre marked, men mener dog, at der hidtil er gjort meget lidt på dette område. Nærmere bestemt efterlyser udvalget en indsats på to niveauer:

—

Fastlæggelse af nye forbindelser med de digitale konkurrenter. EU bør beskytte de digitale rettigheder, modvirke digital protektionisme og arbejde for en global alliance for IT-sikkerhed. Denne proces vil spille en central rolle i fastlæggelsen af en ny global styring.

| — | Fremme af digital udvikling. Den digitale teknologi kan blive en vigtig løftestang for vækst, som vil kunne modvirke årsagerne til krig, fattigdom og migration. For at opfylde hovedparten af FN's mål for bæredygtig udvikling er det også nødvendigt at gøre bred og omfattende brug af digital teknologi på en måde, som aktivt inddrager alle lande og borgere, og vel at mærke ikke kun de rigeste og mest udviklede. Udjævningen af den digitale kløft bør derfor være en prioritet for EU på globalt plan og ikke kun i forbindelse med grænseoverskridende samarbejde. |
| --- | --- |

—

Fremme af digital udvikling. Den digitale teknologi kan blive en vigtig løftestang for vækst, som vil kunne modvirke årsagerne til krig, fattigdom og migration. For at opfylde hovedparten af FN's mål for bæredygtig udvikling er det også nødvendigt at gøre bred og omfattende brug af digital teknologi på en måde, som aktivt inddrager alle lande og borgere, og vel at mærke ikke kun de rigeste og mest udviklede. Udjævningen af den digitale kløft bør derfor være en prioritet for EU på globalt plan og ikke kun i forbindelse med grænseoverskridende samarbejde.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 10, punkt 3.8 og 3.9.

1

(2)  COM(2015) 192 final.

2

(3)  COM(2016) 399 final.

3

(4)  COM(2015) 627 final.

4

(5)  COM(2016) 289 final.

5

(6)  COM(2016) 587, 588, 589, 590, 591 final.

6

(7)  COM(2015) 634 og 635 final.

7

(8)  COM(2016) 283 final.

8

(9)  COM(2016) 285 final.

9

(10)  COM(2016) 757 final.

10

(11)  COM(2016) 593 final.

11

(12)  Forordning (EU) 2016/679.

12

(13)  COM(2017) 10 final.

13

(14)  COM(2016) 287 final.

14

(15)  COM(2016) 593 og 594 final.

15

(16)  Særnummer Eurobarometer 460.

16

(17)  COM(2016) 288 final.

17

(18)  JOIN(2013) 1.

18

(19)  COM(2016) 381 final.

19

(20)  2016/C484/01.

20

(21)  COM(2016) 180 final.

21

(22)  COM(2016) 179 final.

22

(23)  EUT C 24 af 28.1.2012, s. 131; EUT C 34 af 2.2.2017, s. 162.

23

(24)  EUT C 264 af 20.7.2016, s. 86.

24

(25)  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 93.

25

(26)  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 10, punkt 3.8 og 3.9.

26

(27)  EUT C 434 af 15.12.2017, s. 30.

27

(28)  EUT C 71 af 24.2.2016, s. 65, Strategi for et digitalt indre marked, punkt 1.1, 1.2, 1.3 og 1.8.

28

(29)  EUT C 161 af 6.6.2013, s. 8.

29

(30)  EØSU har udarbejdet en udtalelse om hvert forslag, men med en ensartet linje for at sikre sammenhæng i holdning og indhold: EUT C 125 af 21.4.2017, s. 51; EUT C 125 af 21.4.2017, s. 56; EUT C 125 af 21.4.2017, s. 65; EUT C 125 af 21.4.2017, s. 69; EUT C 125 af 21.4.2017, s. 74.

30

(31)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 119.

31

(32)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 86.

32

(33)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 124.

33

(34)  Kommissionen, resultattavle vedrørende digital omstilling, januar 2017.

34

(35)  EUT C 173 af 31.5.2017, s. 1, EUT C 173 af 31.5.2017, s. 45.

35

(36)  EUT C 389 af 21.10.2016, s. 28.

36

(37)  »The Risk of Automation for Jobs in OECD Countries: A Comparative Analysis«, OECD, 2016. Der er en heftig debat i gang om den digitale revolutions følger for beskæftigelsen. OECD anslår, at antallet af arbejdspladser vil falde med 9 % (de job, der anses for mest monotone), men andre undersøgelser udført af Verdensbanken og andre institutioner forudser en stigning i antallet af arbejdspladser, eller at de job, der går tabt, vil blive erstattet af nye. Under alle omstændigheder er alle undersøgelser enige om, at arbejdsmarkedet vil blive gennemgribende ændret, og at der snarest må træffes modforanstaltninger for at øge modstandskraften.

37

(38)  EUT C 13 af 15.1.2016, s. 161.

38

(39)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 99.

39

(40)  EUT C 13 af 15.1.2016, s. 14.

40

(41)  EUT C 389 af 21.10.2016, s. 50.

41

(42)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 20.

42

(43)  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 106.

43

(44)  EUT C 264 af 20.7.2016, s. 57.

44

(45)  Over 24 000 sager blev løst i løbet af det første år ifølge kommissær Věra Jourová. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-727_da.htm.

45

(46)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 107.

46

(47)  EUT C 34 af 2.2.2016, s. 157.

47

(48)  EUT C 125 af 21.4.2017, s.27.

48

(49)  EUT C 264 af 20.7.2016, s. 98.

49

(50)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 85; EUT C 345 af 13.10.2017, s. 52.

50

(51)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 86.

51

(52)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 1.

52

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/111 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/111

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Beretning om konkurrencepolitikken 2016

(COM(2017) 285 final)

(2018/C 081/15)

| Ordfører: | Paulo BARROS VALE |
| --- | --- |

Ordfører:

Paulo BARROS VALE

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 5.7.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 4.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 177/1/3 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 5.7.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

4.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

177/1/3

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU glæder sig over og støtter overordnet set indholdet i beretningen om konkurrencepolitikken 2016 (1). Udvalget har dog visse betænkeligheder med hensyn til den nuværende kontekst og i forhold til, hvordan det mener, at EU's konkurrencepolitik udformes. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU glæder sig over og støtter overordnet set indholdet i beretningen om konkurrencepolitikken 2016 (1). Udvalget har dog visse betænkeligheder med hensyn til den nuværende kontekst og i forhold til, hvordan det mener, at EU's konkurrencepolitik udformes.

| 1.2. | EØSU glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at sikre, at reglerne overholdes, hvilket bidrager til fair og fri konkurrence og udviklingen af internationalt samarbejde. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at sikre, at reglerne overholdes, hvilket bidrager til fair og fri konkurrence og udviklingen af internationalt samarbejde.

| 1.3. | EØSU mener, at konkurrencepolitikken bør præciseres, og at den i mange tilfælde ikke er i tråd med de andre EU-politikker, der har indflydelse på den. Virksomheder og forbrugere oplever en række problemer, der rækker ud over de områder, som Kommissionen tager sig af inden for rammerne af konkurrencepolitikken, og som også berører det indre marked. Problemer, der følger af beskatning, er et eksempel herpå. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU mener, at konkurrencepolitikken bør præciseres, og at den i mange tilfælde ikke er i tråd med de andre EU-politikker, der har indflydelse på den. Virksomheder og forbrugere oplever en række problemer, der rækker ud over de områder, som Kommissionen tager sig af inden for rammerne af konkurrencepolitikken, og som også berører det indre marked. Problemer, der følger af beskatning, er et eksempel herpå.

| 1.4. | Kommissionen har begrænsede beføjelser, men den har fortsat initiativretten og kan træffe mere ambitiøse foranstaltninger, både når det gælder samspillet mellem konkurrencepolitikken og de andre EU-politikker og de nationale konkurrencemyndigheders aktiviteter. De nationale og de europæiske konkurrencepolitikker skal være fuldstændigt i tråd med hinanden, hvis Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder skal kunne arbejde effektivt sammen. |
| --- | --- |

1.4.

Kommissionen har begrænsede beføjelser, men den har fortsat initiativretten og kan træffe mere ambitiøse foranstaltninger, både når det gælder samspillet mellem konkurrencepolitikken og de andre EU-politikker og de nationale konkurrencemyndigheders aktiviteter. De nationale og de europæiske konkurrencepolitikker skal være fuldstændigt i tråd med hinanden, hvis Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder skal kunne arbejde effektivt sammen.

| 1.5. | Visse grupper, navnlig SMV'er og forbrugere, oplever dagligt de negative følger af konkurrence. De store detailkoncerners aggressive forretningsmetoder ødelægger mindre virksomheder og begrænser forbrugernes valg. Uklar prisfastsættelse f.eks. inden for energi og brændstof påvirker virksomheder og forbrugere, og vi ser fortsat eksempler på dumping, især inden for detail- og transportsektoren. Dette er alt sammen forhold, som de nationale konkurrencemyndigheder og Kommissionen konstant bør overvåge og søge at forebygge. |
| --- | --- |

1.5.

Visse grupper, navnlig SMV'er og forbrugere, oplever dagligt de negative følger af konkurrence. De store detailkoncerners aggressive forretningsmetoder ødelægger mindre virksomheder og begrænser forbrugernes valg. Uklar prisfastsættelse f.eks. inden for energi og brændstof påvirker virksomheder og forbrugere, og vi ser fortsat eksempler på dumping, især inden for detail- og transportsektoren. Dette er alt sammen forhold, som de nationale konkurrencemyndigheder og Kommissionen konstant bør overvåge og søge at forebygge.

| 1.6. | Selv om det er velkendt, at de store koncerners magt kan skabe konkurrenceforvridninger, har Kommissionen støttet fusioner og sammenlægninger, der skaber sektormastodonter. EØSU opfordrer Kommissionen til at træffe reelle afhjælpende foranstaltninger som led i disse processer og nøje overvåge de store koncerners aktiviteter med henblik på at sikre, at reglerne overholdes, og forbrugernes og SMV'ernes interesser respekteres. |
| --- | --- |

1.6.

Selv om det er velkendt, at de store koncerners magt kan skabe konkurrenceforvridninger, har Kommissionen støttet fusioner og sammenlægninger, der skaber sektormastodonter. EØSU opfordrer Kommissionen til at træffe reelle afhjælpende foranstaltninger som led i disse processer og nøje overvåge de store koncerners aktiviteter med henblik på at sikre, at reglerne overholdes, og forbrugernes og SMV'ernes interesser respekteres.

| 1.7. | Traktaten giver ikke mulighed for skatteharmonisering. De forskellige former for direkte og indirekte beskatning har nogle gange konsekvenser for virksomheder og forbrugere og forværrer allerede eksisterende skævvridninger. EØSU gentager, at konkurrencepolitikken bør afbøde de konkurrenceforvridninger, der opstår som følge af beskatning, så længe beskatning forbliver et nationalt kompetenceområde. |
| --- | --- |

1.7.

Traktaten giver ikke mulighed for skatteharmonisering. De forskellige former for direkte og indirekte beskatning har nogle gange konsekvenser for virksomheder og forbrugere og forværrer allerede eksisterende skævvridninger. EØSU gentager, at konkurrencepolitikken bør afbøde de konkurrenceforvridninger, der opstår som følge af beskatning, så længe beskatning forbliver et nationalt kompetenceområde.

| 1.8. | Der er indgået adskillige aftaler som led i udviklingen af det internationale samarbejde. EØSU anbefaler, at der indgås reelle partnerskaber, og at de omfattende igangværende drøftelser om indholdet i handelsaftalerne også afspejles i disse aftaler. |
| --- | --- |

1.8.

Der er indgået adskillige aftaler som led i udviklingen af det internationale samarbejde. EØSU anbefaler, at der indgås reelle partnerskaber, og at de omfattende igangværende drøftelser om indholdet i handelsaftalerne også afspejles i disse aftaler.

2.   Indholdet i beretningen om konkurrencepolitikken 2016

| 2.1. | Beretningen beskriver overordnet set de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet på konkurrenceområdet i form af et sammendrag af et mere omfattende arbejdsdokument om de foranstaltninger, der er truffet i 2016 (2). |
| --- | --- |

2.1.

Beretningen beskriver overordnet set de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet på konkurrenceområdet i form af et sammendrag af et mere omfattende arbejdsdokument om de foranstaltninger, der er truffet i 2016 (2).

| 2.2. | Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, henviste til konkurrencepolitikkens betydning i sin tale om Unionens tilstand 2016: »Lige konkurrencevilkår betyder også, at de europæiske forbrugere er beskyttet mod karteller og magtfulde virksomheders misbrug. Kommissionen vogter over denne retfærdighed. Det er den sociale side af konkurrencelovgivningen, og det er det, som Europa står for.« |
| --- | --- |

2.2.

Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, henviste til konkurrencepolitikkens betydning i sin tale om Unionens tilstand 2016: »Lige konkurrencevilkår betyder også, at de europæiske forbrugere er beskyttet mod karteller og magtfulde virksomheders misbrug. Kommissionen vogter over denne retfærdighed. Det er den sociale side af konkurrencelovgivningen, og det er det, som Europa står for.«

| 2.3. | Beretningen består af seks afsnit: Indledning, Sikring af lige vilkår for alle: Statsstøttekontrollens bidrag til at løse udfordringen, Styrkelse af konkurrencen og innovationen i det digitale indre marked, Realisering af et indre marked, der giver EU's borgere og virksomheder større indflydelse, Frigørelse af potentialet i den europæiske energiunion og den cirkulære økonomi og Udformning af en europæisk og global konkurrencekultur. |
| --- | --- |

2.3.

Beretningen består af seks afsnit: Indledning, Sikring af lige vilkår for alle: Statsstøttekontrollens bidrag til at løse udfordringen, Styrkelse af konkurrencen og innovationen i det digitale indre marked, Realisering af et indre marked, der giver EU's borgere og virksomheder større indflydelse, Frigørelse af potentialet i den europæiske energiunion og den cirkulære økonomi og Udformning af en europæisk og global konkurrencekultur.

| 2.4. | EØSU støtter generelt indholdet i beretningen. Udvalget retter imidlertid en kritik mod formuleringen »Statsstøttereglerne bidrager også til at bevare lige vilkår mellem de banker, der modtager statsstøtte, og dem, der ikke gør« i afsnittet Opretholdelse af en frugtbar interinstitutionel dialog. De banker, der har modtaget statsstøtte, er blevet pålagt en række krav, men man kan ikke kan hævde, at der er lige vilkår mellem de banker, der modtager statsstøtte og de øvrige. Konkurrenceforvridningen er reel, og de afhjælpende foranstaltninger begrænser den blot. |
| --- | --- |

2.4.

EØSU støtter generelt indholdet i beretningen. Udvalget retter imidlertid en kritik mod formuleringen »Statsstøttereglerne bidrager også til at bevare lige vilkår mellem de banker, der modtager statsstøtte, og dem, der ikke gør« i afsnittet Opretholdelse af en frugtbar interinstitutionel dialog. De banker, der har modtaget statsstøtte, er blevet pålagt en række krav, men man kan ikke kan hævde, at der er lige vilkår mellem de banker, der modtager statsstøtte og de øvrige. Konkurrenceforvridningen er reel, og de afhjælpende foranstaltninger begrænser den blot.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU glæder sig over beretningen om konkurrencepolitikken 2016, som fokuserer på emner af stor betydning for både virksomheder og borgere. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU glæder sig over beretningen om konkurrencepolitikken 2016, som fokuserer på emner af stor betydning for både virksomheder og borgere.

| 3.2. | Størstedelen af de europæiske virksomheder er SMV'er. De er rygraden i den europæisk økonomi, men de er grundet deres størrelse også meget sårbare over for illoyal konkurrence. |
| --- | --- |

3.2.

Størstedelen af de europæiske virksomheder er SMV'er. De er rygraden i den europæisk økonomi, men de er grundet deres størrelse også meget sårbare over for illoyal konkurrence.

| 3.3. | I detailhandlen rammes SMV'erne særligt hårdt, når de store detailkoncerner misbruger deres dominerende stilling og store forhandlingsstyrke og i strid med alle konkurrenceregler anvender illoyale handelsmetoder. Det fører til, at småproducenter og småforretninger fortsat ødelægges, og at forbrugernes valg og interesser påvirkes. EØSU anbefaler, at Kommissionen i sine fremtidige beretninger om konkurrencepolitikken inddrager en analyse af den måde, fødevaredistributionskæden fungerer på. |
| --- | --- |

3.3.

I detailhandlen rammes SMV'erne særligt hårdt, når de store detailkoncerner misbruger deres dominerende stilling og store forhandlingsstyrke og i strid med alle konkurrenceregler anvender illoyale handelsmetoder. Det fører til, at småproducenter og småforretninger fortsat ødelægges, og at forbrugernes valg og interesser påvirkes. EØSU anbefaler, at Kommissionen i sine fremtidige beretninger om konkurrencepolitikken inddrager en analyse af den måde, fødevaredistributionskæden fungerer på.

| 3.4. | I kampen for at komme visse gruppers misbrug af deres dominerende stilling og andre konkurrencebegrænsende metoder til livs spiller de nationale konkurrencemyndigheder en afgørende rolle. Kommissionen har analyseret de nationale konkurrencemyndigheders beføjelser, midler og uafhængighed, og der vil blive truffet foranstaltninger som følge af konstateringen af, at de kunne blive mere effektive. EØSU gentager, at de nationale konkurrencemyndigheder kan og bør anlægge en mere præventiv tilgang, frem for blot at reagere på anmeldelser fra operatører eller forbrugere, særligt når det gælder visse gruppers misbrug af deres stilling, hvilket konstant finder sted på forhandlingsmøder. Ved at overvåge forhandlingerne kunne man undgå, at visse grupper misbruger deres dominerende stilling, og dermed beskytte de små operatører og forbrugerne. |
| --- | --- |

3.4.

I kampen for at komme visse gruppers misbrug af deres dominerende stilling og andre konkurrencebegrænsende metoder til livs spiller de nationale konkurrencemyndigheder en afgørende rolle. Kommissionen har analyseret de nationale konkurrencemyndigheders beføjelser, midler og uafhængighed, og der vil blive truffet foranstaltninger som følge af konstateringen af, at de kunne blive mere effektive. EØSU gentager, at de nationale konkurrencemyndigheder kan og bør anlægge en mere præventiv tilgang, frem for blot at reagere på anmeldelser fra operatører eller forbrugere, særligt når det gælder visse gruppers misbrug af deres stilling, hvilket konstant finder sted på forhandlingsmøder. Ved at overvåge forhandlingerne kunne man undgå, at visse grupper misbruger deres dominerende stilling, og dermed beskytte de små operatører og forbrugerne.

| 3.5. | Det er særligt vigtigt på dette område at sikre, at ofre for konkurrencebegrænsende praksis har reel mulighed for at gøre deres erstatningskrav gældende, da direktiv 2014/104/EU af 26. november 2014 og henstillingen om fælles principper for kollektive søgsmålsmekanismer i tilfælde af tvister om overtrædelse af konkurrenceretten ikke kan levere de nødvendige kollektive retsmidler til beskyttelse af ofrene for sådanne overtrædelser. |
| --- | --- |

3.5.

Det er særligt vigtigt på dette område at sikre, at ofre for konkurrencebegrænsende praksis har reel mulighed for at gøre deres erstatningskrav gældende, da direktiv 2014/104/EU af 26. november 2014 og henstillingen om fælles principper for kollektive søgsmålsmekanismer i tilfælde af tvister om overtrædelse af konkurrenceretten ikke kan levere de nødvendige kollektive retsmidler til beskyttelse af ofrene for sådanne overtrædelser.

| 3.6. | Der er blevet gennemført flere fusioner og sammenlægninger i forskellige sektorer, som har medført »mastodonter«, hvilket kan påvirke markedets funktion og undergrave konkurrencereglerne. Kommissionen er blevet opfordret til at tage stillig til disse procedurer. I praksis er kun få blevet standset, og de foranstaltninger, der er blevet truffet for at opveje de pågældende godkendelser, har ikke levet op til forventningerne. På den ene side forfølger Kommissionen med rette kartellerne, men på den anden side godkender den fusioner og opkøb uden at træffe afhjælpende foranstaltninger. EØSU er bekymret over den mulige risiko for, at der inden for visse sektorer skabes meget store grupper, hvilket kan føre til alvorlig konkurrenceforvridning, tab af mange SMV'er og påvirke forbrugernes valg. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at være opmærksom herpå. |
| --- | --- |

3.6.

Der er blevet gennemført flere fusioner og sammenlægninger i forskellige sektorer, som har medført »mastodonter«, hvilket kan påvirke markedets funktion og undergrave konkurrencereglerne. Kommissionen er blevet opfordret til at tage stillig til disse procedurer. I praksis er kun få blevet standset, og de foranstaltninger, der er blevet truffet for at opveje de pågældende godkendelser, har ikke levet op til forventningerne. På den ene side forfølger Kommissionen med rette kartellerne, men på den anden side godkender den fusioner og opkøb uden at træffe afhjælpende foranstaltninger. EØSU er bekymret over den mulige risiko for, at der inden for visse sektorer skabes meget store grupper, hvilket kan føre til alvorlig konkurrenceforvridning, tab af mange SMV'er og påvirke forbrugernes valg. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at være opmærksom herpå.

| 3.7. | Konkurrenceforvridning som følge af EU's eksterne forbindelser påvirker både importen og eksporten. Følgelig ender produkter fra lande, der anvender social dumping og skadelig miljøpraksis og yder statsstøtte i strid med EU's konkurrenceregler, på det europæiske marked. Samtidig oplever de europæiske virksomheder, der overholder de fastsatte standarder, at det er svært at komme ind på andre markeder, fordi de ikke kan matche konkurrenternes priser i de lande, der har en mere fordelagtig lovgivning eller ineffektiv kontrol med overholdelsen af reglerne. |
| --- | --- |

3.7.

Konkurrenceforvridning som følge af EU's eksterne forbindelser påvirker både importen og eksporten. Følgelig ender produkter fra lande, der anvender social dumping og skadelig miljøpraksis og yder statsstøtte i strid med EU's konkurrenceregler, på det europæiske marked. Samtidig oplever de europæiske virksomheder, der overholder de fastsatte standarder, at det er svært at komme ind på andre markeder, fordi de ikke kan matche konkurrenternes priser i de lande, der har en mere fordelagtig lovgivning eller ineffektiv kontrol med overholdelsen af reglerne.

| 3.8. | Konkurrenceforvridninger kan dog også ske som følge af EU's egne konkurrenceregler. Som eksempel herpå kan nævnes REACH-forordningen (Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals), som fra den 31. maj 2018 kommer til at finde anvendelse på virksomheder, som fremstiller eller markedsfører kemiske stoffer som sådan, i blanding eller i artikler i mængder på over 1 ton pr. år. I henhold til denne forordning skal virksomhederne indgive en registreringsansøgning for kemiske stoffer som sådan, i blanding eller i artikler i mængder på over 1 ton pr. år til ECHA (Det Europæiske Kemikalieagentur) ledsaget af det relevante gebyr. Registranten er den, der er i retmæssig besiddelse af rapporten, og som giver tilladelse til, at oplysningerne i rapporten kan omdannes til en vare, der handles på markedet af de ledende registranter, der som regel er store virksomheder med stor økonomisk magt. Det betyder i praksis, at når en virksomhed forsøger at registrere et stof ved ECHA, bliver den oplyst om, at den skal kontakte den ledende registrant, som så oplyser gebyret for at få adgang til de oplysninger, der opført i registret, hvilket kan være helt op til ti eller hundrede tusinde euro pr. stof. Det er fastsat, at oplysninger, der er registreret i henhold til denne forordning, kan anvendes af andre producenter eller importører til at registrere deres produkter i mindst tolv år. Eftersom datoen for fuld anvendelse af REACH-forordningen på alle stoffer, der er produceret eller markedsført i mængder på over 1 ton pr. år, nærmer sig, betyder det, at de ledende registranter i praksis afkræver mikrovirksomheder og SMV'er store summer eller endda procentsatser af salget i modydelse for de såkaldte »adgangstilladelser« til de oplysninger, de har indgivet til ECHA. Med henblik på at opfylde det oprindelige formål med oplysningerne, nemlig at beskytte menneskers helbred og miljøet, bør alle europæiske borgere og virksomheder have gratis og offentlig adgang til disse oplysninger. I dette tilfælde medfører forordningen, der egentlig havde til formål at yde bedre beskyttelse af menneskers helbred og miljøet mod de risici, der følger af brugen af kemikalier, hindringer for nye virksomheders adgang til markedet og den frie bevægelighed for kemikalier, hvilket igen resulterer i konkurrencebegrænsninger og i, at de større virksomheder misbruger deres dominerende stilling. EØSU gør opmærksom på, at det er nødvendigt at evaluere og revidere REACH-forordningen for at fjerne de medfølgende konkurrencehindringer. |
| --- | --- |

3.8.

Konkurrenceforvridninger kan dog også ske som følge af EU's egne konkurrenceregler. Som eksempel herpå kan nævnes REACH-forordningen (Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals), som fra den 31. maj 2018 kommer til at finde anvendelse på virksomheder, som fremstiller eller markedsfører kemiske stoffer som sådan, i blanding eller i artikler i mængder på over 1 ton pr. år. I henhold til denne forordning skal virksomhederne indgive en registreringsansøgning for kemiske stoffer som sådan, i blanding eller i artikler i mængder på over 1 ton pr. år til ECHA (Det Europæiske Kemikalieagentur) ledsaget af det relevante gebyr. Registranten er den, der er i retmæssig besiddelse af rapporten, og som giver tilladelse til, at oplysningerne i rapporten kan omdannes til en vare, der handles på markedet af de ledende registranter, der som regel er store virksomheder med stor økonomisk magt. Det betyder i praksis, at når en virksomhed forsøger at registrere et stof ved ECHA, bliver den oplyst om, at den skal kontakte den ledende registrant, som så oplyser gebyret for at få adgang til de oplysninger, der opført i registret, hvilket kan være helt op til ti eller hundrede tusinde euro pr. stof. Det er fastsat, at oplysninger, der er registreret i henhold til denne forordning, kan anvendes af andre producenter eller importører til at registrere deres produkter i mindst tolv år. Eftersom datoen for fuld anvendelse af REACH-forordningen på alle stoffer, der er produceret eller markedsført i mængder på over 1 ton pr. år, nærmer sig, betyder det, at de ledende registranter i praksis afkræver mikrovirksomheder og SMV'er store summer eller endda procentsatser af salget i modydelse for de såkaldte »adgangstilladelser« til de oplysninger, de har indgivet til ECHA. Med henblik på at opfylde det oprindelige formål med oplysningerne, nemlig at beskytte menneskers helbred og miljøet, bør alle europæiske borgere og virksomheder have gratis og offentlig adgang til disse oplysninger. I dette tilfælde medfører forordningen, der egentlig havde til formål at yde bedre beskyttelse af menneskers helbred og miljøet mod de risici, der følger af brugen af kemikalier, hindringer for nye virksomheders adgang til markedet og den frie bevægelighed for kemikalier, hvilket igen resulterer i konkurrencebegrænsninger og i, at de større virksomheder misbruger deres dominerende stilling. EØSU gør opmærksom på, at det er nødvendigt at evaluere og revidere REACH-forordningen for at fjerne de medfølgende konkurrencehindringer.

| 3.9. | Spørgsmålet om bankfusioner og statsstøtte til bankvæsenet er fortsat på dagsordenen. Som følge af den nylige finanskrise og virkningerne heraf på realøkonomien og markedets tillid overvåges sektorens metoder konstant på grund af den legitime frygt for nye alvorlige problemer. Midlertidig statsstøtte reddede finanssektoren fra at kollapse. Bankerne led betydelige tab under finanskrisen, og deres avancer er nu lavere som følge af det nuværende spreadniveau. Med omstruktureringen af sektoren er visse institutioner forsvundet, men der er også blevet gennemført nogle fusioner, der vækker bekymring, ikke blot i forhold til finanssektorens stabilitet i tilfælde af nye krisesituationer, men især hvad angår mulige konkurrenceforvridninger som følge af størrelsen på disse nye grupper. EØSU opfordrer Kommissionen til at være opmærksom og agtpågivende over for disse gruppers eventuelle misbrug af deres dominerende stilling, som kan skade forbrugerne interesser og virksomhedernes — især SMV'ernes — finansiering. |
| --- | --- |

3.9.

Spørgsmålet om bankfusioner og statsstøtte til bankvæsenet er fortsat på dagsordenen. Som følge af den nylige finanskrise og virkningerne heraf på realøkonomien og markedets tillid overvåges sektorens metoder konstant på grund af den legitime frygt for nye alvorlige problemer. Midlertidig statsstøtte reddede finanssektoren fra at kollapse. Bankerne led betydelige tab under finanskrisen, og deres avancer er nu lavere som følge af det nuværende spreadniveau. Med omstruktureringen af sektoren er visse institutioner forsvundet, men der er også blevet gennemført nogle fusioner, der vækker bekymring, ikke blot i forhold til finanssektorens stabilitet i tilfælde af nye krisesituationer, men især hvad angår mulige konkurrenceforvridninger som følge af størrelsen på disse nye grupper. EØSU opfordrer Kommissionen til at være opmærksom og agtpågivende over for disse gruppers eventuelle misbrug af deres dominerende stilling, som kan skade forbrugerne interesser og virksomhedernes — især SMV'ernes — finansiering.

4.   Særlige bemærkninger

4.1.   Statsstøtte

| 4.1.1. | I udviklingen af ugunstigt stillede regioner er statsstøtte et vigtigt instrument, der gør det muligt at skabe konvergens og fremme beskæftigelsen og økonomien i de pågældende regioner. De knappe ressourcer bør anvendes fornuftigt og i overensstemmelse med god konkurrencepraksis. |
| --- | --- |

4.1.1.

I udviklingen af ugunstigt stillede regioner er statsstøtte et vigtigt instrument, der gør det muligt at skabe konvergens og fremme beskæftigelsen og økonomien i de pågældende regioner. De knappe ressourcer bør anvendes fornuftigt og i overensstemmelse med god konkurrencepraksis.

| 4.1.2. | EØSU gentager sin overbevisning om, at den igangværende modernisering af statsstøttereglerne bør ske i overensstemmelse med målene for Europa 2020-strategien, samhørighedspolitikken og konkurrencepolitikken, samtidig med at statsstøtten bevares i sektorer, hvor den tjener til at udvikle Europa og offentlige tjenesteydelser, der imødekommer sociale behov. |
| --- | --- |

4.1.2.

EØSU gentager sin overbevisning om, at den igangværende modernisering af statsstøttereglerne bør ske i overensstemmelse med målene for Europa 2020-strategien, samhørighedspolitikken og konkurrencepolitikken, samtidig med at statsstøtten bevares i sektorer, hvor den tjener til at udvikle Europa og offentlige tjenesteydelser, der imødekommer sociale behov.

| 4.1.3. | EØSU har tidligere bakket op om at modernisere statsstøttereglerne. EØSU glæder sig over kravet om, at de støttetildelende myndigheder nu skal fremlægge oplysninger om støtte på over 500 000 EUR (3). |
| --- | --- |

4.1.3.

EØSU har tidligere bakket op om at modernisere statsstøttereglerne. EØSU glæder sig over kravet om, at de støttetildelende myndigheder nu skal fremlægge oplysninger om støtte på over 500 000 EUR (3).

| 4.1.4. | Disse oplysninger imødekommer således EU-borgerenes efterlysning af flere oplysninger om tildeling af statsstøtte (4). Nu skal vi så have udbredt kendskabet til, at denne mulighed for at konsultere sådanne oplysninger og andre oplysninger om reglerne for og tilbagesøgning af statsstøtte eksisterer med henblik på at fremme gennemsigtigheden i forbindelse med anvendelsen af offentlige midler. |
| --- | --- |

4.1.4.

Disse oplysninger imødekommer således EU-borgerenes efterlysning af flere oplysninger om tildeling af statsstøtte (4). Nu skal vi så have udbredt kendskabet til, at denne mulighed for at konsultere sådanne oplysninger og andre oplysninger om reglerne for og tilbagesøgning af statsstøtte eksisterer med henblik på at fremme gennemsigtigheden i forbindelse med anvendelsen af offentlige midler.

| 4.1.5. | EØSU støtter Kommissionens indsats med at bekæmpe statsstøtte ydet i form af forhåndstilsagn og ulovlige skattefordele samt vedtagelsen af pakken til bekæmpelse af skatteundgåelse, der har til formål at sikre, at virksomheder betaler skat det sted, de har deres indtjening, og forhindre aggressiv skatteplanlægning (5). |
| --- | --- |

4.1.5.

EØSU støtter Kommissionens indsats med at bekæmpe statsstøtte ydet i form af forhåndstilsagn og ulovlige skattefordele samt vedtagelsen af pakken til bekæmpelse af skatteundgåelse, der har til formål at sikre, at virksomheder betaler skat det sted, de har deres indtjening, og forhindre aggressiv skatteplanlægning (5).

4.2.   Et digitalt indre marked

| 4.2.1. | Som følge af udbredelsen af bredbåndsnet spiller det digitale indre marked for tjenesteydelser en meget stor rolle for de europæiske borgere og virksomheder. E-handel bliver stadig mere udbredt, og konkurrencepolitikken arbejder for at sikre, at markedet fungerer, idet den beskytter forbrugerne og garanterer, at de store virksomheder ikke overtræder reglerne. |
| --- | --- |

4.2.1.

Som følge af udbredelsen af bredbåndsnet spiller det digitale indre marked for tjenesteydelser en meget stor rolle for de europæiske borgere og virksomheder. E-handel bliver stadig mere udbredt, og konkurrencepolitikken arbejder for at sikre, at markedet fungerer, idet den beskytter forbrugerne og garanterer, at de store virksomheder ikke overtræder reglerne.

| 4.2.2. | EØSU opfordrer Kommissionen til at fortsætte arbejdet med geoblokering inden for e-handel, da dette kan stå i vejen for et reelt digitalt indre marked. På et globalt marked må der ikke ske nogen former for forskelsbehandling af kunder på baggrund af deres placering. |
| --- | --- |

4.2.2.

EØSU opfordrer Kommissionen til at fortsætte arbejdet med geoblokering inden for e-handel, da dette kan stå i vejen for et reelt digitalt indre marked. På et globalt marked må der ikke ske nogen former for forskelsbehandling af kunder på baggrund af deres placering.

| 4.2.3. | Det digitale marked domineres af en række teknologimastodonter. Det er en udfordring at sikre forbrugerne adgang til de bedste produkter og priser og sikre nye produkter og nye konkurrerende virksomheder adgang til markedet. |
| --- | --- |

4.2.3.

Det digitale marked domineres af en række teknologimastodonter. Det er en udfordring at sikre forbrugerne adgang til de bedste produkter og priser og sikre nye produkter og nye konkurrerende virksomheder adgang til markedet.

| 4.2.4. | Visse platforme for onlinebooking skaber i øjeblikket stor bekymring blandt hotelejere på grund af deres misbrug af deres dominerende stilling, når det gælder rejsereservationer. Disse platforme tager betydeligt højere provisioner end rejsebureauer og forsøger endog at forpligte hotelejere til at forlange de samme priser for samme værelseskategori gennem alle salgskanaler. EØSU opfordrer Kommissionen til at undersøge paritetsklausulerne og de forlangte provisioner, som går ud over den frie konkurrence inden for sektoren. |
| --- | --- |

4.2.4.

Visse platforme for onlinebooking skaber i øjeblikket stor bekymring blandt hotelejere på grund af deres misbrug af deres dominerende stilling, når det gælder rejsereservationer. Disse platforme tager betydeligt højere provisioner end rejsebureauer og forsøger endog at forpligte hotelejere til at forlange de samme priser for samme værelseskategori gennem alle salgskanaler. EØSU opfordrer Kommissionen til at undersøge paritetsklausulerne og de forlangte provisioner, som går ud over den frie konkurrence inden for sektoren.

| 4.2.5. | Kommissionen undersøger fortsat de af Googles (søgemaskinens funktion, de begrænsninger som visse tredjepartsider pålægges i deres visning af reklamer i forbindelse med søgning efter konkurrenter til Google, de restriktive vilkår, der pålægges producenter af Android-enheder og mobilnetoperatører) og Amazons (aftaler med forlag) metoder, som kan tænkes at overtræde konkurrencereglerne. Google blev for nylig pålagt en rekordstor bøde på 2,4 mia. EUR for at have misbrugt sin dominerende stilling på markedet for søgemaskiner ved at give en ulovlig fordel til et andet Googleprodukt, nemlig Googles egen prissammenligningstjeneste. |
| --- | --- |

4.2.5.

Kommissionen undersøger fortsat de af Googles (søgemaskinens funktion, de begrænsninger som visse tredjepartsider pålægges i deres visning af reklamer i forbindelse med søgning efter konkurrenter til Google, de restriktive vilkår, der pålægges producenter af Android-enheder og mobilnetoperatører) og Amazons (aftaler med forlag) metoder, som kan tænkes at overtræde konkurrencereglerne. Google blev for nylig pålagt en rekordstor bøde på 2,4 mia. EUR for at have misbrugt sin dominerende stilling på markedet for søgemaskiner ved at give en ulovlig fordel til et andet Googleprodukt, nemlig Googles egen prissammenligningstjeneste.

| 4.2.6. | Google har en dominerende stilling på markedet for søgemaskiner, og Kommissionen bør sikre, at søgeresultater ikke begrænses på en måde, der påvirker forbrugernes valg af oplysninger. Kommissionen bør derudover fokusere på Booking, som ved at misbruge sin dominerende stilling påvirker søgeresultaterne efter europæiske rejsetilbud, hvilket især har negative konsekvenser for de mindre markeder og virksomheder. |
| --- | --- |

4.2.6.

Google har en dominerende stilling på markedet for søgemaskiner, og Kommissionen bør sikre, at søgeresultater ikke begrænses på en måde, der påvirker forbrugernes valg af oplysninger. Kommissionen bør derudover fokusere på Booking, som ved at misbruge sin dominerende stilling påvirker søgeresultaterne efter europæiske rejsetilbud, hvilket især har negative konsekvenser for de mindre markeder og virksomheder.

| 4.2.7. | Telekommunikationssektoren er særlig vigtig for forbrugerne og virksomhederne. EØSU henleder Kommissionens opmærksomhed på det forhold, at der endnu ikke er et åbent og konkurrencedygtigt marked på dette område. Teleoperatørerne fortsætter derfor deres konkurrencebegrænsende praksis med at sætte prisen i vejret midt i en given kontrakt uden at oplyse forbrugeren herom, hvilket i henhold til loven ellers ville give forbrugeren mulighed for at opsige kontrakten. Sådanne prisstigninger var der især mange af, da roamingtjenesterne ophørte, hvilket i praksis har ført til højere priser og dermed negative følger for dem, der ikke rejser. |
| --- | --- |

4.2.7.

Telekommunikationssektoren er særlig vigtig for forbrugerne og virksomhederne. EØSU henleder Kommissionens opmærksomhed på det forhold, at der endnu ikke er et åbent og konkurrencedygtigt marked på dette område. Teleoperatørerne fortsætter derfor deres konkurrencebegrænsende praksis med at sætte prisen i vejret midt i en given kontrakt uden at oplyse forbrugeren herom, hvilket i henhold til loven ellers ville give forbrugeren mulighed for at opsige kontrakten. Sådanne prisstigninger var der især mange af, da roamingtjenesterne ophørte, hvilket i praksis har ført til højere priser og dermed negative følger for dem, der ikke rejser.

4.3.   Energimarkedet og den cirkulære økonomi

| 4.3.1. | På trods af det arbejde, der er udført i de seneste år, er det indre energimarked endnu ikke en realitet. Høje energipriser især i visse lande fylder meget i husstands- og virksomhedsbudgetterne, i og med at liberaliseringen af markederne ikke har medført en reel takstnedsættelse. Disse priser gør, at Europa står ringere, når det gælder energiomkostninger, end de internationale konkurrenter. |
| --- | --- |

4.3.1.

På trods af det arbejde, der er udført i de seneste år, er det indre energimarked endnu ikke en realitet. Høje energipriser især i visse lande fylder meget i husstands- og virksomhedsbudgetterne, i og med at liberaliseringen af markederne ikke har medført en reel takstnedsættelse. Disse priser gør, at Europa står ringere, når det gælder energiomkostninger, end de internationale konkurrenter.

| 4.3.2. | Øget energieffektivitet og vedvarende energi bør fortsat spille en central rolle i et mere konkurrencedygtigt og bæredygtigt Europa. Dette til trods for de miljømæssige problemer, der følger af behandlingen af affald, der stammer fra anvendelsen af denne teknologi (f.eks. batterier og solcellebatterier). De vedvarende energikilder er på trods af de teknologiske fremskridt endnu ikke tilstrækkeligt udviklede til, at de kan konkurrere med fossile brændstoffer og atomkraft, hvorfor de fortsat bør støttes, så de kan konkurrere på mere fair vilkår. |
| --- | --- |

4.3.2.

Øget energieffektivitet og vedvarende energi bør fortsat spille en central rolle i et mere konkurrencedygtigt og bæredygtigt Europa. Dette til trods for de miljømæssige problemer, der følger af behandlingen af affald, der stammer fra anvendelsen af denne teknologi (f.eks. batterier og solcellebatterier). De vedvarende energikilder er på trods af de teknologiske fremskridt endnu ikke tilstrækkeligt udviklede til, at de kan konkurrere med fossile brændstoffer og atomkraft, hvorfor de fortsat bør støttes, så de kan konkurrere på mere fair vilkår.

| 4.3.3. | Vedvarende energi er ikke blot en kilde til ren energi. Det skal også ses som en mulighed for at udvikle lokalsamfundene ved at give dem chancen for at være både energiforbrugere og -producenter og således indgå i en decentral model for energiproduktion til gavn for netop lokalsamfundene. |
| --- | --- |

4.3.3.

Vedvarende energi er ikke blot en kilde til ren energi. Det skal også ses som en mulighed for at udvikle lokalsamfundene ved at give dem chancen for at være både energiforbrugere og -producenter og således indgå i en decentral model for energiproduktion til gavn for netop lokalsamfundene.

| 4.3.4. | Teknologien har udviklet sig, og produktion af solcelleenergi er blevet mere tilgængelig for virksomheder og husholdninger, der ønsker at installere solcelleanlæg og dermed blive selvforsynende med energi. Når der tildeles licenser til installation af solcelleanlæg, er der imidlertid fastsat en begrænsning på en vis effekt, hvilket kan gøre investeringen mindre attraktiv for både små og store operatører, der ellers kunne forvente en væsentligt lavere eller næsten ikkeeksisterende elregning i de måneder, hvor der er flest solskinstimer. |
| --- | --- |

4.3.4.

Teknologien har udviklet sig, og produktion af solcelleenergi er blevet mere tilgængelig for virksomheder og husholdninger, der ønsker at installere solcelleanlæg og dermed blive selvforsynende med energi. Når der tildeles licenser til installation af solcelleanlæg, er der imidlertid fastsat en begrænsning på en vis effekt, hvilket kan gøre investeringen mindre attraktiv for både små og store operatører, der ellers kunne forvente en væsentligt lavere eller næsten ikkeeksisterende elregning i de måneder, hvor der er flest solskinstimer.

| 4.3.5. | På den anden side skal Europa fortsat bevare sin energiuafhængighed ved at forbedre infrastrukturen og således reducere sin sårbarhed og øge sin konkurrenceevne. |
| --- | --- |

4.3.5.

På den anden side skal Europa fortsat bevare sin energiuafhængighed ved at forbedre infrastrukturen og således reducere sin sårbarhed og øge sin konkurrenceevne.

| 4.3.6. | EØSU gentager, at der bør lægges særlig vægt på EU's store udfordringer med at:






  — | nedbringe energiomkostningerne for husholdninger og virksomheder, hvilket vil medføre klare sociale og økonomiske fordele og give de europæiske virksomheder nogle konkurrencemæssige fordele på det internationale marked |
| --- | --- | --- |

4.3.6.

EØSU gentager, at der bør lægges særlig vægt på EU's store udfordringer med at:

—

nedbringe energiomkostningerne for husholdninger og virksomheder, hvilket vil medføre klare sociale og økonomiske fordele og give de europæiske virksomheder nogle konkurrencemæssige fordele på det internationale marked

| — | fremme opbygningen af en egentlig europæisk energipolitik |
| --- | --- |

—

fremme opbygningen af en egentlig europæisk energipolitik

| — | forbedre integrationen af energimarkederne ved at fremme europæiske forbindelser |
| --- | --- |

—

forbedre integrationen af energimarkederne ved at fremme europæiske forbindelser

| — | indtage en ledende rolle i gennemførelsen af Parisaftalen med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne inden for rammerne af bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

—

indtage en ledende rolle i gennemførelsen af Parisaftalen med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne inden for rammerne af bæredygtig udvikling.

4.4.   Internationalt samarbejde

| 4.4.1. | På det globale marked lider Europa stadig under den illoyale konkurrence fra lande, hvor der anvendes skadelige sociale og miljømæssige metoder. Uanset det sociale aspekt, som også er vigtigt, kræver de konkurrenceforvridninger, der følger af Unionens eksterne forbindelser, at det internationale diplomati gør en stor indsats for at beskytte virksomhederne og forbrugerne mod konkurrenceforvridning inden for både import og eksport. |
| --- | --- |

4.4.1.

På det globale marked lider Europa stadig under den illoyale konkurrence fra lande, hvor der anvendes skadelige sociale og miljømæssige metoder. Uanset det sociale aspekt, som også er vigtigt, kræver de konkurrenceforvridninger, der følger af Unionens eksterne forbindelser, at det internationale diplomati gør en stor indsats for at beskytte virksomhederne og forbrugerne mod konkurrenceforvridning inden for både import og eksport.

| 4.4.2. | EØSU glæder sig over Kommissionens tilsagn om at arbejde aktivt sammen med internationale organer på konkurrenceområdet, såsom OECD's konkurrencekomité, Verdensbanken, De Forenede Nationers Konference for Handel og Udvikling og Det Internationale Konkurrencenetværk. |
| --- | --- |

4.4.2.

EØSU glæder sig over Kommissionens tilsagn om at arbejde aktivt sammen med internationale organer på konkurrenceområdet, såsom OECD's konkurrencekomité, Verdensbanken, De Forenede Nationers Konference for Handel og Udvikling og Det Internationale Konkurrencenetværk.

| 4.4.3. | EØSU glæder sig ydermere over Kommissionens engagement i forhandlingerne om frihandelsaftalerne med Armenien, Mexico, Indonesien, Filippinerne og Japan og det tekniske samarbejde med de nye vækstøkonomier. Udvalget gør dog opmærksom på vigtigheden af, at aftalerne ikke blot sikrer en balance på konkurrenceområdet for at beskytte virksomhederne og forbrugerne, men at de også bidrager til den økonomiske og sociale samhørighed i Europa. |
| --- | --- |

4.4.3.

EØSU glæder sig ydermere over Kommissionens engagement i forhandlingerne om frihandelsaftalerne med Armenien, Mexico, Indonesien, Filippinerne og Japan og det tekniske samarbejde med de nye vækstøkonomier. Udvalget gør dog opmærksom på vigtigheden af, at aftalerne ikke blot sikrer en balance på konkurrenceområdet for at beskytte virksomhederne og forbrugerne, men at de også bidrager til den økonomiske og sociale samhørighed i Europa.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2017) 285 final.

1

(2)  SWD(2017) 175 final.

2

(3)  https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public/search/home?lang=en

3

(4)  »Perception and Awareness about transparency of State Aid«. Eurobarometerundersøgelse, juni 2016.

4

(5)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/business/company-tax/anti-tax-avoidance-package_en

5

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/117

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen

(COM(2017) 292 final)

(2018/C 081/16)

| Ordfører: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Ordfører:

Daniel MAREELS

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 5.7.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 5.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 136/0/3 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 5.7.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

5.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

136/0/3

Præambel

Denne udtalelse er en del af en større pakke på fire udtalelser fra EØSU om fremtiden for den europæiske økonomi (uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union, den økonomiske politik i euroområdet, kapitalmarkedsunionen og fremtiden for EU's finanser)
   (1)
  . Pakken kommer i forbindelse med den hvidbog om Europas fremtid, som blev lanceret af Kommissionen for nylig og tager højde for talen om Unionens tilstand i 2017 ved Kommissionens formand Jean-Claude Juncker. I overensstemmelse med EØSU's resolution om Europas fremtid
   (2)
  og tidligere udtalelser om fuldførelse af ØMU'en
   (3)
  understreger denne pakke af udtalelser behovet for en fælles forståelse af EU's styring, som går langt ud over tekniske tilgange og foranstaltninger, og først og fremmest er et spørgsmål om politisk vilje og et fælles perspektiv.

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Nu hvor kapitalmarkedsunionen overordnet set har afgørende betydning for både den videre og dybere europæiske integration og fremgang og for den enkelte medlemsstat, og der skal tages højde for de skiftende internationale rammevilkår, går EØSU stærkt ind for denne union og er ambitiøs, når det gælder realiseringen heraf. For EØSU er det vigtigt, at der gøres en ihærdig indsats for, at kapitalmarkedsunionen bliver en succes. Det er vigtigt at gøre hurtige fremskridt og opnå resultater for at give nye impulser til EU's økonomi på kort sigt og skabe ny dynamik. |
| --- | --- |

1.1.

Nu hvor kapitalmarkedsunionen overordnet set har afgørende betydning for både den videre og dybere europæiske integration og fremgang og for den enkelte medlemsstat, og der skal tages højde for de skiftende internationale rammevilkår, går EØSU stærkt ind for denne union og er ambitiøs, når det gælder realiseringen heraf. For EØSU er det vigtigt, at der gøres en ihærdig indsats for, at kapitalmarkedsunionen bliver en succes. Det er vigtigt at gøre hurtige fremskridt og opnå resultater for at give nye impulser til EU's økonomi på kort sigt og skabe ny dynamik.

| 1.2. | Udvalget har altid været en stærk tilhænger af og klart støttet den yderligere uddybning og fuldførelse af ØMU'en. I dag gentager udvalget sin støtte og giver sin fulde opbakning til kapitalmarkedsunionen. Sammen med bankunionen skal kapitalmarkedsunionen sikre en finansiel union, og realiseringen heraf skal være med til at garantere, at ØMU'en fuldføres, idet kapitalmarkedsunionen udgør en af de grundlæggende søjler for denne. De første resultater med opbygningen af kapitalmarkedsunionen er en kendsgerning, og også i bankunionen er der allerede taget flere skridt i forbindelse med udbygningen af den første og anden søjle og forslagene til den tredje søjle. Det er nu vigtigt at fortsætte arbejdet på de to områder og reelt opfylde de endelige mål, så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

1.2.

Udvalget har altid været en stærk tilhænger af og klart støttet den yderligere uddybning og fuldførelse af ØMU'en. I dag gentager udvalget sin støtte og giver sin fulde opbakning til kapitalmarkedsunionen. Sammen med bankunionen skal kapitalmarkedsunionen sikre en finansiel union, og realiseringen heraf skal være med til at garantere, at ØMU'en fuldføres, idet kapitalmarkedsunionen udgør en af de grundlæggende søjler for denne. De første resultater med opbygningen af kapitalmarkedsunionen er en kendsgerning, og også i bankunionen er der allerede taget flere skridt i forbindelse med udbygningen af den første og anden søjle og forslagene til den tredje søjle. Det er nu vigtigt at fortsætte arbejdet på de to områder og reelt opfylde de endelige mål, så hurtigt som muligt.

| 1.3. | Derudover kan kapitalmarkedsunionen yde et væsentligt bidrag til konsolidering af det økonomiske opsving og bidrage til at sikre vækst, investeringer og beskæftigelse. Dette er til gavn for både de enkelte medlemsstater og EU som helhed. I strukturel henseende skal kapitalmarkedsunionens udbygning og diversificering af finansieringskilderne sikre en større integration, hvilket skal bidrage til at sikre den eftertragtede større stabilitet, sikkerhed og modstandsdygtighed i økonomien og det finansielle system. Fortsat fragmentering er ikke en mulighed, idet alt for mange muligheder på den måde går tabt. |
| --- | --- |

1.3.

Derudover kan kapitalmarkedsunionen yde et væsentligt bidrag til konsolidering af det økonomiske opsving og bidrage til at sikre vækst, investeringer og beskæftigelse. Dette er til gavn for både de enkelte medlemsstater og EU som helhed. I strukturel henseende skal kapitalmarkedsunionens udbygning og diversificering af finansieringskilderne sikre en større integration, hvilket skal bidrage til at sikre den eftertragtede større stabilitet, sikkerhed og modstandsdygtighed i økonomien og det finansielle system. Fortsat fragmentering er ikke en mulighed, idet alt for mange muligheder på den måde går tabt.

| 1.4. | Nu, hvor der på globalt plan sker forskydninger i magtfordelingen, og brexit rykker nærmere på hjemmefronten, er det vigtigt, at EU viser sig handlekraftig og styrker sin økonomiske position. Europa kan på dette punkt lade sig inspirere af den amerikanske økonomis modstandsdygtighed og dynamik efter krisen. |
| --- | --- |

1.4.

Nu, hvor der på globalt plan sker forskydninger i magtfordelingen, og brexit rykker nærmere på hjemmefronten, er det vigtigt, at EU viser sig handlekraftig og styrker sin økonomiske position. Europa kan på dette punkt lade sig inspirere af den amerikanske økonomis modstandsdygtighed og dynamik efter krisen.

| 1.5. | For EØSU står det klart, at kapitalmarkedsunionen ikke er en uforpligtende øvelse til fordel for enkelte lande, men at den skal blive en realitet i alle EU's medlemsstater. Dette er et uomgængeligt krav. Der skal være politisk vilje på europæisk plan og i medlemsstaterne til at levere en ihærdig indsats og skabe de nødvendige forudsætninger. Resultat skal være en kapitalmarkedsunion, der står for integration på tværs af Unionen, men som samtidig er opmærksom på eksisterende behov og forventninger i bestemte regioner og områder. Det er nødvendigt med en sammenhængende og konsekvent politik på alle områder, og initiativer, der ikke stemmer overens med de fastsatte mål, skal imødegås. |
| --- | --- |

1.5.

For EØSU står det klart, at kapitalmarkedsunionen ikke er en uforpligtende øvelse til fordel for enkelte lande, men at den skal blive en realitet i alle EU's medlemsstater. Dette er et uomgængeligt krav. Der skal være politisk vilje på europæisk plan og i medlemsstaterne til at levere en ihærdig indsats og skabe de nødvendige forudsætninger. Resultat skal være en kapitalmarkedsunion, der står for integration på tværs af Unionen, men som samtidig er opmærksom på eksisterende behov og forventninger i bestemte regioner og områder. Det er nødvendigt med en sammenhængende og konsekvent politik på alle områder, og initiativer, der ikke stemmer overens med de fastsatte mål, skal imødegås.

| 1.6. | For EØSU er det meget vigtigt at maksimere chancerne for en vellykket kapitalmarkedsunion. Det foreslås derfor udtrykkeligt, at der indføres de nødvendige instrumenter for at fremme en effektiv gennemførelse af kapitalmarkedsunionen og måle de fremskridt, der er gjort i de enkelte medlemsstater. Helt konkret går EØSU stærkt ind for at etablere en ordning med regelmæssig evaluering af fremskridtene med og gennemførelsen af kapitalmarkedsunionen i medlemsstaterne, baseret på både kvantitative og kvalitative kriterier, og hvor resultaterne offentliggøres. Dette omfatter passende foranstaltninger i tilfælde af manglende overholdelse. |
| --- | --- |

1.6.

For EØSU er det meget vigtigt at maksimere chancerne for en vellykket kapitalmarkedsunion. Det foreslås derfor udtrykkeligt, at der indføres de nødvendige instrumenter for at fremme en effektiv gennemførelse af kapitalmarkedsunionen og måle de fremskridt, der er gjort i de enkelte medlemsstater. Helt konkret går EØSU stærkt ind for at etablere en ordning med regelmæssig evaluering af fremskridtene med og gennemførelsen af kapitalmarkedsunionen i medlemsstaterne, baseret på både kvantitative og kvalitative kriterier, og hvor resultaterne offentliggøres. Dette omfatter passende foranstaltninger i tilfælde af manglende overholdelse.

| 1.7. | Kapitalunionens ultimative succes vil afhænge af, i hvilket omfang de foreslåede byggesten omsættes effektivt i praksis, og det indre marked reelt gennemføres og anvendes optimalt af alle interessenter, herunder først og fremmest finansielle tjenesteydere, virksomheder, investorer og sparere. EØSU er derfor tilfreds med den aktuelle midtvejsevaluering og anbefaler, at sådanne øvelser gennemføres med regelmæssige mellemrum fremover. Ovennævnte interessenter bør inddrages på aktiv og direkte vis. |
| --- | --- |

1.7.

Kapitalunionens ultimative succes vil afhænge af, i hvilket omfang de foreslåede byggesten omsættes effektivt i praksis, og det indre marked reelt gennemføres og anvendes optimalt af alle interessenter, herunder først og fremmest finansielle tjenesteydere, virksomheder, investorer og sparere. EØSU er derfor tilfreds med den aktuelle midtvejsevaluering og anbefaler, at sådanne øvelser gennemføres med regelmæssige mellemrum fremover. Ovennævnte interessenter bør inddrages på aktiv og direkte vis.

| 1.8. | De yderligere foranstaltninger til opbygning af kapitalmarkedsunionen kræver, at der træffes valg. Udvalget mener, at gennemførelse af kapitalmarkedsunionen kræver prioritering af de foranstaltninger, der yder det største bidrag til konvergens, og som giver medlemsstaterne det mindste råderum til at gå ud over, hvad der er strengt nødvendigt. Der bør tages udgangspunkt i REFIT-tilgangen for at sikre enkelhed og undgå unødige administrative byrder, hvilket også vil reducere omkostningerne. |
| --- | --- |

1.8.

De yderligere foranstaltninger til opbygning af kapitalmarkedsunionen kræver, at der træffes valg. Udvalget mener, at gennemførelse af kapitalmarkedsunionen kræver prioritering af de foranstaltninger, der yder det største bidrag til konvergens, og som giver medlemsstaterne det mindste råderum til at gå ud over, hvad der er strengt nødvendigt. Der bør tages udgangspunkt i REFIT-tilgangen for at sikre enkelhed og undgå unødige administrative byrder, hvilket også vil reducere omkostningerne.

| 1.9. | Kommissionens dokument indeholder (yderligere) 38 byggesten til kapitalmarkedsunionen, der skal være på plads i 2019. Det store antal foranstaltninger, der skal gennemføres inden for en kort tidshorisont, kan give anledning til at sætte spørgsmålstegn ved strategien, men udvalget mener, at det er vigtigt uigenkaldeligt at skabe fundamentet for kapitalmarkedsunionen så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

1.9.

Kommissionens dokument indeholder (yderligere) 38 byggesten til kapitalmarkedsunionen, der skal være på plads i 2019. Det store antal foranstaltninger, der skal gennemføres inden for en kort tidshorisont, kan give anledning til at sætte spørgsmålstegn ved strategien, men udvalget mener, at det er vigtigt uigenkaldeligt at skabe fundamentet for kapitalmarkedsunionen så hurtigt som muligt.

| 1.10. | I den forbindelse opfordrer EØSU navnlig til, at der fastholdes det nødvendige fokus på finansieringen af SMV'er. For disse virksomheder har bankfinansiering fortsat stor betydning. Ud over de allerede gennemførte foranstaltninger til fordel for disse virksomheder i den oprindelige handlingsplan (bl.a. STS-securitisering, prospektdirektivet) skal der gøres en indsats for at realisere alle initiativer i denne meddelelse, der kan forbedre vilkårene for denne virksomhedstype. Derudover skal der udvikles og tilskyndes til brug af andre metoder til støtte for SMV'er, herunder alternative finansieringskilder og andre politikinstrumenter. |
| --- | --- |

1.10.

I den forbindelse opfordrer EØSU navnlig til, at der fastholdes det nødvendige fokus på finansieringen af SMV'er. For disse virksomheder har bankfinansiering fortsat stor betydning. Ud over de allerede gennemførte foranstaltninger til fordel for disse virksomheder i den oprindelige handlingsplan (bl.a. STS-securitisering, prospektdirektivet) skal der gøres en indsats for at realisere alle initiativer i denne meddelelse, der kan forbedre vilkårene for denne virksomhedstype. Derudover skal der udvikles og tilskyndes til brug af andre metoder til støtte for SMV'er, herunder alternative finansieringskilder og andre politikinstrumenter.

| 1.11. | Endvidere bifalder EØSU, at der fokuseres på at styrke bæredygtige investeringer, og udvalget mener, at EU bør spille en ledende rolle på dette område. Udvalget støtter tanken om, at der bør tages højde for bæredygtighedsaspekter i de kommende lovrevisioner af finansiel lovgivning (prioriteret foranstaltning 6). |
| --- | --- |

1.11.

Endvidere bifalder EØSU, at der fokuseres på at styrke bæredygtige investeringer, og udvalget mener, at EU bør spille en ledende rolle på dette område. Udvalget støtter tanken om, at der bør tages højde for bæredygtighedsaspekter i de kommende lovrevisioner af finansiel lovgivning (prioriteret foranstaltning 6).

| 1.12. | Endelig er EØSU meget tilfreds med, at tilsyn vil være i centrum for bestræbelserne på at opbygge kapitalmarkedsunionen. Tilsyn på europæisk plan har en afgørende rolle at spille både for sikkerheden og stabiliteten og for realiseringen af den ønskede markedsintegration og fjernelse af barrierer, hindringer og uligheder i kapitalmarkedsunionen. |
| --- | --- |

1.12.

Endelig er EØSU meget tilfreds med, at tilsyn vil være i centrum for bestræbelserne på at opbygge kapitalmarkedsunionen. Tilsyn på europæisk plan har en afgørende rolle at spille både for sikkerheden og stabiliteten og for realiseringen af den ønskede markedsintegration og fjernelse af barrierer, hindringer og uligheder i kapitalmarkedsunionen.

2.   Baggrund

| 2.1. | Ved sin tiltrædelse fremhævede Juncker-Kommissionen stimulering af vækst, investeringer og beskæftigelse som en af sine vigtigste prioriteter. Med henblik på gennemførelsen heraf begyndte Kommissionen straks arbejdet med at udforme en »investeringsplan for Europa«, der omfatter flere aspekter. |
| --- | --- |

2.1.

Ved sin tiltrædelse fremhævede Juncker-Kommissionen stimulering af vækst, investeringer og beskæftigelse som en af sine vigtigste prioriteter. Med henblik på gennemførelsen heraf begyndte Kommissionen straks arbejdet med at udforme en »investeringsplan for Europa«, der omfatter flere aspekter.

| 2.2. | Planen omfatter bl.a. realiseringen af en kapitalmarkedsunion. Startskuddet blev givet i slutningen af september 2015 med offentliggørelsen af Kommissionens »Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion« (4). Handlingsplanen indeholder grundelementerne for etableringen af en velfungerende og integreret kapitalmarkedsunion omfattende alle medlemsstater senest i 2019. |
| --- | --- |

2.2.

Planen omfatter bl.a. realiseringen af en kapitalmarkedsunion. Startskuddet blev givet i slutningen af september 2015 med offentliggørelsen af Kommissionens »Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion« (4). Handlingsplanen indeholder grundelementerne for etableringen af en velfungerende og integreret kapitalmarkedsunion omfattende alle medlemsstater senest i 2019.

| 2.3. | Mindre end et år senere opfordrede Det Europæiske Råd til »hurtige og målrettede fremskridt« med planen »med henblik på at sikre lettere adgang til finansiering for virksomheder og støtte investeringer i realøkonomien ved at gå videre med dagsordenen for kapitalmarkedsunionen« (5). Kort efter vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori den igen opfordrer til en fremskyndelse af reformerne (6). |
| --- | --- |

2.3.

Mindre end et år senere opfordrede Det Europæiske Råd til »hurtige og målrettede fremskridt« med planen »med henblik på at sikre lettere adgang til finansiering for virksomheder og støtte investeringer i realøkonomien ved at gå videre med dagsordenen for kapitalmarkedsunionen« (5). Kort efter vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori den igen opfordrer til en fremskyndelse af reformerne (6).

| 2.4. | Desuden er der på det seneste opstået en række nye udfordringer for den finansielle integration, såsom det største finansielle centrums udtræden af EU (brexit). |
| --- | --- |

2.4.

Desuden er der på det seneste opstået en række nye udfordringer for den finansielle integration, såsom det største finansielle centrums udtræden af EU (brexit).

| 2.5. | Dette har bl.a. resulteret i Kommissionens nylige (7) offentliggørelse af »Meddelelse om midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen« (8). Denne midtvejsevaluering indeholder udover (a) en statusopgørelse over gennemførelsen af den oprindelige handlingsplan og (b) en række nye lovgivningsinitiativer, der vedrører resterende foranstaltninger, navnlig (c) en række nye prioriterede foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.5.

Dette har bl.a. resulteret i Kommissionens nylige (7) offentliggørelse af »Meddelelse om midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen« (8). Denne midtvejsevaluering indeholder udover (a) en statusopgørelse over gennemførelsen af den oprindelige handlingsplan og (b) en række nye lovgivningsinitiativer, der vedrører resterende foranstaltninger, navnlig (c) en række nye prioriterede foranstaltninger.

| 2.5.1. | Midtvejsevalueringen er et svar på de nye udfordringer, der er dukket op, og den tager også hensyn til resultaterne af den offentlige høring, der blev gennemført i foråret 2017. |
| --- | --- |

2.5.1.

Midtvejsevalueringen er et svar på de nye udfordringer, der er dukket op, og den tager også hensyn til resultaterne af den offentlige høring, der blev gennemført i foråret 2017.

| 2.5.2. | Hvad angår foranstaltningerne i den oprindelige handlingsplan (33) (9) er der på Kommissionsniveau gennemført over halvdelen (20) i overensstemmelse med den oprindelige tidsplan. De fremlagte forslag vedrører bl.a. udvikling af venturekapitalmarkederne, nemmere og billigere adgang til offentlige markeder for virksomheder ved at revidere reglerne om prospekter, fjernelse af den skattemæssige præferencebehandling af gæld i forhold til egenkapital, fremme af et sikkert og likvidt marked for securitisering og sikring af muligheden for, at ærlige iværksættere kan omstrukturere eller en få ny chance i tilfælde af konkurs. |
| --- | --- |

2.5.2.

Hvad angår foranstaltningerne i den oprindelige handlingsplan (33) (9) er der på Kommissionsniveau gennemført over halvdelen (20) i overensstemmelse med den oprindelige tidsplan. De fremlagte forslag vedrører bl.a. udvikling af venturekapitalmarkederne, nemmere og billigere adgang til offentlige markeder for virksomheder ved at revidere reglerne om prospekter, fjernelse af den skattemæssige præferencebehandling af gæld i forhold til egenkapital, fremme af et sikkert og likvidt marked for securitisering og sikring af muligheden for, at ærlige iværksættere kan omstrukturere eller en få ny chance i tilfælde af konkurs.

| 2.5.3. | Med hensyn til det udestående program (10) vil Kommissionen bl.a. lancere 3 forslag til retsakter, der anses for at være grundelementer i etableringen af kapitalmarkedsunionen. Det drejer sig om et forslag til retsakt om et paneuropæisk personligt pensionsprodukt (PEPP) (offentliggjort den 29. juni 2017), et forslag til retsakt med angivelse af lovvalgsregler for virkningerne for tredjepart af transaktioner i værdipapirer og fordringer (4. kvartal 2017) og et forslag til retsakt om EU-rammer for covered bonds (1. kvartal 2018). |
| --- | --- |

2.5.3.

Med hensyn til det udestående program (10) vil Kommissionen bl.a. lancere 3 forslag til retsakter, der anses for at være grundelementer i etableringen af kapitalmarkedsunionen. Det drejer sig om et forslag til retsakt om et paneuropæisk personligt pensionsprodukt (PEPP) (offentliggjort den 29. juni 2017), et forslag til retsakt med angivelse af lovvalgsregler for virkningerne for tredjepart af transaktioner i værdipapirer og fordringer (4. kvartal 2017) og et forslag til retsakt om EU-rammer for covered bonds (1. kvartal 2018).

| 2.5.4. | Som svar på de nye udfordringer iværksættes der 9 nye prioriterede foranstaltninger (11) til styrkelse af kapitalmarkedsunionen:






  — | Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) tildeles flere beføjelser for at fremme effektiviteten af et ensartet tilsyn i og uden for EU. |
| --- | --- | --- |

2.5.4.

Som svar på de nye udfordringer iværksættes der 9 nye prioriterede foranstaltninger (11) til styrkelse af kapitalmarkedsunionen:

—

Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) tildeles flere beføjelser for at fremme effektiviteten af et ensartet tilsyn i og uden for EU.

| — | En mere passende lovgivningsmæssig ramme for SMV'ers børsnotering på offentlige markeder. |
| --- | --- |

—

En mere passende lovgivningsmæssig ramme for SMV'ers børsnotering på offentlige markeder.

| — | Revision af den tilsynsmæssige behandling af investeringsselskaber. |
| --- | --- |

—

Revision af den tilsynsmæssige behandling af investeringsselskaber.

| — | Vurdering af mulighederne for en EU-rammeprocedure for licenser til og godkendelse af fintech-aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Vurdering af mulighederne for en EU-rammeprocedure for licenser til og godkendelse af fintech-aktiviteter.

| — | Foranstaltninger til støtte for sekundære markeder for misligholdte lån og overvejelser vedrørende mulige lovgivningsinitiativer, der skal styrke sikrede kreditorers mulighed for at inddrive værdier fra sikrede lån til virksomheder og iværksættere. |
| --- | --- |

—

Foranstaltninger til støtte for sekundære markeder for misligholdte lån og overvejelser vedrørende mulige lovgivningsinitiativer, der skal styrke sikrede kreditorers mulighed for at inddrive værdier fra sikrede lån til virksomheder og iværksættere.

| — | Opfølgning på henstillingerne fra den højtstående ekspertgruppe om bæredygtig finansiering. |
| --- | --- |

—

Opfølgning på henstillingerne fra den højtstående ekspertgruppe om bæredygtig finansiering.

| — | Lettelse af den grænseoverskridende fordeling af og tilsyn med investeringsinstitutter og alternative investeringsfonde (AIF'er). |
| --- | --- |

—

Lettelse af den grænseoverskridende fordeling af og tilsyn med investeringsinstitutter og alternative investeringsfonde (AIF'er).

| — | Retningslinjer for EU's eksisterende regler for behandlingen af grænseoverskridende investeringer og en passende ramme for udenretlig bilæggelse af investeringstvister. |
| --- | --- |

—

Retningslinjer for EU's eksisterende regler for behandlingen af grænseoverskridende investeringer og en passende ramme for udenretlig bilæggelse af investeringstvister.

| — | En omfattende EU-strategi for foranstaltninger til støtte for lokal og regional udvikling af kapitalmarkeder. |
| --- | --- |

—

En omfattende EU-strategi for foranstaltninger til støtte for lokal og regional udvikling af kapitalmarkeder.

| 2.6. | Hensigten er stadig at levere et afgørende og varigt bidrag til etablering af fundamentet for kapitalmarkedsunionen senest i 2019. Dette vil afspejle sig i Kommissionens arbejdsprogram for 2018. |
| --- | --- |

2.6.

Hensigten er stadig at levere et afgørende og varigt bidrag til etablering af fundamentet for kapitalmarkedsunionen senest i 2019. Dette vil afspejle sig i Kommissionens arbejdsprogram for 2018.

3.   Bemærkninger og kommentarer

| 3.1. | Indledningsvist bekræfter udvalget (12) sin principielle støtte til og sine tidligere udtalelser til fordel for kapitalmarkedsunionen, som er absolut nødvendig for den yderligere finansielle og økonomiske integration i EU. Den aktuelle dynamik skal udnyttes, især nu, hvor der på globalt plan sker forskydninger i magtfordelingen mellem øst og vest. EU er nødt til at vise handlekraft. |
| --- | --- |

3.1.

Indledningsvist bekræfter udvalget (12) sin principielle støtte til og sine tidligere udtalelser til fordel for kapitalmarkedsunionen, som er absolut nødvendig for den yderligere finansielle og økonomiske integration i EU. Den aktuelle dynamik skal udnyttes, især nu, hvor der på globalt plan sker forskydninger i magtfordelingen mellem øst og vest. EU er nødt til at vise handlekraft.

| 3.2. | Kapitalmarkedsunionen udgør et centralt element i et mere omfattende program, som skal bidrage til at skabe vækst, investeringer og beskæftigelse. En vedvarende og sund økonomisk genopretning bør fortsat stå højt på dagsordenen og være genstand for en ihærdig indsats. Udfordringen består i at konsolidere den økonomiske genopretning og få flere i beskæftigelse på vedvarende vis. |
| --- | --- |

3.2.

Kapitalmarkedsunionen udgør et centralt element i et mere omfattende program, som skal bidrage til at skabe vækst, investeringer og beskæftigelse. En vedvarende og sund økonomisk genopretning bør fortsat stå højt på dagsordenen og være genstand for en ihærdig indsats. Udfordringen består i at konsolidere den økonomiske genopretning og få flere i beskæftigelse på vedvarende vis.

| 3.3. | Derudover skal kapitalmarkedsunionen skabe mulighed for en omfattende mobilisering af kapital i Europa, der kan kanaliseres ud til virksomheder, infrastruktur og bæredygtige langsigtede projekter under mere ensartede rammevilkår. Den udbygning og diversificering af finansieringskilderne, der er målet, og hvor både bank- og markedsbaseret finansiering fuldt ud kan spille deres rolle, skal gøre økonomien mere dynamisk og effektiv. Den amerikanske model, som efter krisen har vist at være mere modstandsdygtig, kan tjene til inspiration på dette område i tillæg til andre nye foranstaltninger, hvor andre långivere end banker spiller en større rolle. |
| --- | --- |

3.3.

Derudover skal kapitalmarkedsunionen skabe mulighed for en omfattende mobilisering af kapital i Europa, der kan kanaliseres ud til virksomheder, infrastruktur og bæredygtige langsigtede projekter under mere ensartede rammevilkår. Den udbygning og diversificering af finansieringskilderne, der er målet, og hvor både bank- og markedsbaseret finansiering fuldt ud kan spille deres rolle, skal gøre økonomien mere dynamisk og effektiv. Den amerikanske model, som efter krisen har vist at være mere modstandsdygtig, kan tjene til inspiration på dette område i tillæg til andre nye foranstaltninger, hvor andre långivere end banker spiller en større rolle.

| 3.4. | Samtidig er det vigtigt at opfylde målet om økonomisk og social konvergens og dermed styrke den finansielle og økonomiske stabilitet i EU. En kvalitativ tilgang, som er karakteriseret ved en sund og bæredygtig vækst og velstand, skal prioriteres. Også virksomheder, investorer og sparere skal have fordel af kapitalmarkedsunionen, men samtidig kan det ikke være meningen, at de i den forbindelse skal pådrage sig uforholdsmæssigt store risici. |
| --- | --- |

3.4.

Samtidig er det vigtigt at opfylde målet om økonomisk og social konvergens og dermed styrke den finansielle og økonomiske stabilitet i EU. En kvalitativ tilgang, som er karakteriseret ved en sund og bæredygtig vækst og velstand, skal prioriteres. Også virksomheder, investorer og sparere skal have fordel af kapitalmarkedsunionen, men samtidig kan det ikke være meningen, at de i den forbindelse skal pådrage sig uforholdsmæssigt store risici.

| 3.5. | Kapitalmarkedsunionen spiller desuden en afgørende rolle for den yderligere uddybning og fuldførelse af ØMU'en, der ikke kan realiseres uden førstnævnte (13). Udvalget bekræfter hermed sin oprindelige holdning til dette spørgsmål (14). Sammen med en fuldt udbygget bankunion skal kapitalmarkedsunionen føre til en reel finansiel union, en af de fire grundpiller (15) i ØMU'en (16). Der er allerede truffet en række foranstaltninger på disse områder, og det er vigtigt at fastholde dette engagement. |
| --- | --- |

3.5.

Kapitalmarkedsunionen spiller desuden en afgørende rolle for den yderligere uddybning og fuldførelse af ØMU'en, der ikke kan realiseres uden førstnævnte (13). Udvalget bekræfter hermed sin oprindelige holdning til dette spørgsmål (14). Sammen med en fuldt udbygget bankunion skal kapitalmarkedsunionen føre til en reel finansiel union, en af de fire grundpiller (15) i ØMU'en (16). Der er allerede truffet en række foranstaltninger på disse områder, og det er vigtigt at fastholde dette engagement.

| 3.6. | I øvrigt er kapitalmarkedsunionen i alle medlemsstaters interesse. Som det for nylig blev fastslået har denne yderligere en vigtig fordel (...) især dens bidrag til konvergent vækst mellem medlemsstaterne som følge af den forbedrede cirkulation og fordeling af opsparing i hele Unionen. Svagere økonomier skal på den måde sættes i stand til hurtigere at udligne deres efterslæb set i forhold til stærkere økonomier (17). Derudover slås det fast, at brexit gør det endnu vigtigere, at kapitalmarkedsunionen reelt gennemføres, og at den europæiske vækst kan udnytte fordelene ved et integreret finansielt system (18). |
| --- | --- |

3.6.

I øvrigt er kapitalmarkedsunionen i alle medlemsstaters interesse. Som det for nylig blev fastslået har denne yderligere en vigtig fordel (...) især dens bidrag til konvergent vækst mellem medlemsstaterne som følge af den forbedrede cirkulation og fordeling af opsparing i hele Unionen. Svagere økonomier skal på den måde sættes i stand til hurtigere at udligne deres efterslæb set i forhold til stærkere økonomier (17). Derudover slås det fast, at brexit gør det endnu vigtigere, at kapitalmarkedsunionen reelt gennemføres, og at den europæiske vækst kan udnytte fordelene ved et integreret finansielt system (18).

| 3.7. | Alt i alt mener udvalget, at det er meget vigtigt, at der sker hurtige fremskridt. Udvalget tilslutter sig de erklæringer, der blev fremsat af Det Europæiske Råd i juni 2016 (19), og andre erklæringer (20) i tråd hermed. |
| --- | --- |

3.7.

Alt i alt mener udvalget, at det er meget vigtigt, at der sker hurtige fremskridt. Udvalget tilslutter sig de erklæringer, der blev fremsat af Det Europæiske Råd i juni 2016 (19), og andre erklæringer (20) i tråd hermed.

| 3.8. | Med denne hurtige (21) midtvejsevaluering af handlingsplanen holdes fingeren på pulsen, og Kommissionen er klar til at gribe ind. Udvalget glæder sig over, at det nu er muligt at reagere stærkere og mere målrettet på de forskellige kommende udfordringer, der dukker op under politiske og økonomiske rammevilkår, der konstant ændrer sig. I øvrigt vil det være hensigtsmæssigt at gennemføre disse midtvejsevalueringer med regelmæssige mellemrum fremover. I den forbindelse mener udvalget, at de forskellige interessenter bør inddrages på aktiv og direkte vis. Dette er så meget desto vigtigere, eftersom kapitalunionens ultimative succes vil afhænge af, i hvilket omfang de foreslåede byggesten omsættes til »ægte« realiteter, og det indre marked reelt gennemføres og anvendes effektivt af det størst mulige antal finansielle tjenesteydere, virksomheder, investorer og sparere. |
| --- | --- |

3.8.

Med denne hurtige (21) midtvejsevaluering af handlingsplanen holdes fingeren på pulsen, og Kommissionen er klar til at gribe ind. Udvalget glæder sig over, at det nu er muligt at reagere stærkere og mere målrettet på de forskellige kommende udfordringer, der dukker op under politiske og økonomiske rammevilkår, der konstant ændrer sig. I øvrigt vil det være hensigtsmæssigt at gennemføre disse midtvejsevalueringer med regelmæssige mellemrum fremover. I den forbindelse mener udvalget, at de forskellige interessenter bør inddrages på aktiv og direkte vis. Dette er så meget desto vigtigere, eftersom kapitalunionens ultimative succes vil afhænge af, i hvilket omfang de foreslåede byggesten omsættes til »ægte« realiteter, og det indre marked reelt gennemføres og anvendes effektivt af det størst mulige antal finansielle tjenesteydere, virksomheder, investorer og sparere.

| 3.9. | Gennemførelse af kapitalmarkedsunionen kræver prioritering af de foranstaltninger, der yder det største bidrag til konvergens (22), og som giver medlemsstaterne det mindste råderum til at gå ud over, hvad der er strengt nødvendigt. Forskelle i forbindelse med EU-lovgivningens gennemførelse i national lovgivning samt forskelle i den konkrete anvendelse bør undgås. Desuden skal der så vidt muligt tages udgangspunkt i REFIT-tilgangen. |
| --- | --- |

3.9.

Gennemførelse af kapitalmarkedsunionen kræver prioritering af de foranstaltninger, der yder det største bidrag til konvergens (22), og som giver medlemsstaterne det mindste råderum til at gå ud over, hvad der er strengt nødvendigt. Forskelle i forbindelse med EU-lovgivningens gennemførelse i national lovgivning samt forskelle i den konkrete anvendelse bør undgås. Desuden skal der så vidt muligt tages udgangspunkt i REFIT-tilgangen.

| 3.10. | Udvalget mener ikke, at kapitalmarkedsunionen må være en uforpligtende øvelse, der kun gavner nogle lande. Tværtimod skal den blive en realitet i alle EU's medlemsstater. Dette er et uomgængeligt krav. Det er derfor af den allerstørste betydning, at den (politiske) vilje på europæisk plan og i de enkelte medlemsstater er til stede, således at der kan skabes de nødvendige forudsætninger og incitamenter for en succesrig gennemførelse af projektet. |
| --- | --- |

3.10.

Udvalget mener ikke, at kapitalmarkedsunionen må være en uforpligtende øvelse, der kun gavner nogle lande. Tværtimod skal den blive en realitet i alle EU's medlemsstater. Dette er et uomgængeligt krav. Det er derfor af den allerstørste betydning, at den (politiske) vilje på europæisk plan og i de enkelte medlemsstater er til stede, således at der kan skabes de nødvendige forudsætninger og incitamenter for en succesrig gennemførelse af projektet.

| 3.11. | Der kan ikke sættes spørgsmålstegn ved den absolutte nødvendighed af at gennemføre kapitalmarkedsunionen i alle medlemsstater (jf. punkt 3.10 ovenfor). Det er derfor nødvendigt at indføre instrumenter, der giver mulighed for en effektiv forfølgelse af målene, og som skaber reelle fremskridt i alle medlemsstater. I lyset heraf går EØSU stærkt ind for at etablere en ordning med regelmæssig evaluering af fremskridtene med og gennemførelsen af kapitalmarkedsunionen i medlemsstaterne, baseret på både kvantitative og kvalitative kriterier. Resultaterne skal offentliggøres. I tilfælde af mangler bør der gennemføres passende foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.11.

Der kan ikke sættes spørgsmålstegn ved den absolutte nødvendighed af at gennemføre kapitalmarkedsunionen i alle medlemsstater (jf. punkt 3.10 ovenfor). Det er derfor nødvendigt at indføre instrumenter, der giver mulighed for en effektiv forfølgelse af målene, og som skaber reelle fremskridt i alle medlemsstater. I lyset heraf går EØSU stærkt ind for at etablere en ordning med regelmæssig evaluering af fremskridtene med og gennemførelsen af kapitalmarkedsunionen i medlemsstaterne, baseret på både kvantitative og kvalitative kriterier. Resultaterne skal offentliggøres. I tilfælde af mangler bør der gennemføres passende foranstaltninger.

| 3.12. | Resultatet skal være en kapitalmarkedsunion, der står for integration på tværs af Unionen, men som samtidig tager højde for de eksisterende behov og forventninger i de enkelte medlemsstater, uden at dette dog må føre til yderligere opsplitning eller fragmentering. Det står i den forbindelse klart, at det er meget vigtigt at udvikle regionale kapitalmarkeder for visse regioner, og de virksomheder, der befinder sig der (prioriteret foranstaltning 9). Dette kan også bidrage til at stimulere den grænseoverskridende handel og levering af tjenesteydelser, der på nuværende tidspunkt ofte er dyrere og vanskeligere end den lokale handel. |
| --- | --- |

3.12.

Resultatet skal være en kapitalmarkedsunion, der står for integration på tværs af Unionen, men som samtidig tager højde for de eksisterende behov og forventninger i de enkelte medlemsstater, uden at dette dog må føre til yderligere opsplitning eller fragmentering. Det står i den forbindelse klart, at det er meget vigtigt at udvikle regionale kapitalmarkeder for visse regioner, og de virksomheder, der befinder sig der (prioriteret foranstaltning 9). Dette kan også bidrage til at stimulere den grænseoverskridende handel og levering af tjenesteydelser, der på nuværende tidspunkt ofte er dyrere og vanskeligere end den lokale handel.

| 3.13. | Derudover kræver en fortsat vellykket gennemførelse af kapitalmarkedsunionen en sammenhængende og konsekvent politik på alle niveauer. Det er vigtigt at undgå initiativer, som ikke er i tråd med kapitalmarkedsunionen, og/eller som kan skabe fragmentering, hindringer eller andre barrierer. |
| --- | --- |

3.13.

Derudover kræver en fortsat vellykket gennemførelse af kapitalmarkedsunionen en sammenhængende og konsekvent politik på alle niveauer. Det er vigtigt at undgå initiativer, som ikke er i tråd med kapitalmarkedsunionen, og/eller som kan skabe fragmentering, hindringer eller andre barrierer.

| 3.14. | I øjeblikket indeholder den fuldstændige oversigt i Kommissionens dokument over byggestenene til kapitalmarkedsunionen, der skal være på plads i 2019 (23), ikke mindre end 38 foranstaltninger og aktioner. Med henblik på at optimere chancerne for succes lyder spørgsmålet, om der skal ske for meget på for kort tid, og om det ikke ville være mere hensigtsmæssigt at fokusere på et begrænset antal prioriteter (24). Uanset svaret er det under alle omstændigheder vigtigt at arbejde så resultatorienteret som muligt inden for den foreslåede tidsplan og uigenkaldeligt skabe fundamentet for kapitalmarkedsunionen. |
| --- | --- |

3.14.

I øjeblikket indeholder den fuldstændige oversigt i Kommissionens dokument over byggestenene til kapitalmarkedsunionen, der skal være på plads i 2019 (23), ikke mindre end 38 foranstaltninger og aktioner. Med henblik på at optimere chancerne for succes lyder spørgsmålet, om der skal ske for meget på for kort tid, og om det ikke ville være mere hensigtsmæssigt at fokusere på et begrænset antal prioriteter (24). Uanset svaret er det under alle omstændigheder vigtigt at arbejde så resultatorienteret som muligt inden for den foreslåede tidsplan og uigenkaldeligt skabe fundamentet for kapitalmarkedsunionen.

| 3.15. | Som EØSU allerede påpegede i sin første udtalelse om handlingsplanen lægger det i høj grad vægt på finansieringen af SMV'er, som er drivkraften i den europæiske økonomi, og som har stor betydning for beskæftigelsen. Efter midtvejsevalueringen har EØSU imidlertid stadig betænkeligheder (25) med hensyn til kapitalunionens relevans og effektivitet, når der er tale om SMV’er. |
| --- | --- |

3.15.

Som EØSU allerede påpegede i sin første udtalelse om handlingsplanen lægger det i høj grad vægt på finansieringen af SMV'er, som er drivkraften i den europæiske økonomi, og som har stor betydning for beskæftigelsen. Efter midtvejsevalueringen har EØSU imidlertid stadig betænkeligheder (25) med hensyn til kapitalunionens relevans og effektivitet, når der er tale om SMV’er.

| 3.16. | Navnlig for de — små — SMV'er skal der gøres en stor indsats for at gøre bankfinansiering, både lokalt og på tværs af grænserne, lettilgængelig og attraktiv og/eller fastholde den som sådan (26). Også mulighederne for alternativ finansiering til SMV'er skal fremmes og forbedres. Forslagene vedrørende securitisering (STS-securitisering), som EØSU tidligere har udtalt sig positivt om (27), er uden tvivl et skridt i den rigtige retning, men der er behov for yderligere tiltag. Også udviklingen af et sekundært marked for misligholdte lån (prioriteret foranstaltning 4) og en ordning for covered bonds kan spille en vigtig rolle, og det samme gælder fremme af politiske instrumenter møntet på SMV'er. |
| --- | --- |

3.16.

Navnlig for de — små — SMV'er skal der gøres en stor indsats for at gøre bankfinansiering, både lokalt og på tværs af grænserne, lettilgængelig og attraktiv og/eller fastholde den som sådan (26). Også mulighederne for alternativ finansiering til SMV'er skal fremmes og forbedres. Forslagene vedrørende securitisering (STS-securitisering), som EØSU tidligere har udtalt sig positivt om (27), er uden tvivl et skridt i den rigtige retning, men der er behov for yderligere tiltag. Også udviklingen af et sekundært marked for misligholdte lån (prioriteret foranstaltning 4) og en ordning for covered bonds kan spille en vigtig rolle, og det samme gælder fremme af politiske instrumenter møntet på SMV'er.

4.   Særlige bemærkninger og kommentarer

| 4.1. | Uden at der er tale om en udtømmende liste følger her en række bemærkninger og kommentarer til nogle af de prioriterede foranstaltninger (28) i Kommissionens dokument, som har fanget udvalgets opmærksomhed. |
| --- | --- |

4.1.

Uden at der er tale om en udtømmende liste følger her en række bemærkninger og kommentarer til nogle af de prioriterede foranstaltninger (28) i Kommissionens dokument, som har fanget udvalgets opmærksomhed.

| 4.2. | EØSU er meget tilfreds med, at tilsyn vil være i centrum for bestræbelserne på at opbygge en kapitalmarkedsunion (prioriteret foranstaltning 1), og håber, at der vil blive holdt fokus på dette område. Tilsyn på europæisk plan har en afgørende rolle at spille både for sikkerheden og stabiliteten i det finansielle og økonomiske system og for realiseringen af den ønskede markedsintegration og fjernelse af uligheder og andre hindringer på det indre marked, uanset deres karakter. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU er meget tilfreds med, at tilsyn vil være i centrum for bestræbelserne på at opbygge en kapitalmarkedsunion (prioriteret foranstaltning 1), og håber, at der vil blive holdt fokus på dette område. Tilsyn på europæisk plan har en afgørende rolle at spille både for sikkerheden og stabiliteten i det finansielle og økonomiske system og for realiseringen af den ønskede markedsintegration og fjernelse af uligheder og andre hindringer på det indre marked, uanset deres karakter.

| 4.3. | Indsatsen for at skabe større proportionalitet i reglerne med henblik på at støtte børsintroduktioner og investeringsselskaber (prioriteret foranstaltning 2) er prisværdig og fortjener opmærksomhed, men samtidig er der behov for fortsat fokus på beskyttelsen af småsparere og småinvestorer og deres interesser. |
| --- | --- |

4.3.

Indsatsen for at skabe større proportionalitet i reglerne med henblik på at støtte børsintroduktioner og investeringsselskaber (prioriteret foranstaltning 2) er prisværdig og fortjener opmærksomhed, men samtidig er der behov for fortsat fokus på beskyttelsen af småsparere og småinvestorer og deres interesser.

| 4.4. | Med rette fokuseres der på at styrke EU's ledende rolle på området bæredygtige investeringer (prioriteret foranstaltning 6). Det er vigtigt, at Europa går forresten med et godt eksempel, når det drejer sig om at skabe »god« og bæredygtig vækst. Der bør lægges vægt på en kvalitativ tilgang. Det er også vigtigt, at sparere og investorer får de relevante oplysninger, f.eks. i en tilstrækkelig lang periode. For så vidt angår virkningerne af en investering opbevares der ingen oplysninger i mere end 3 år. Det bør undersøges, om denne periode kan forlænges. |
| --- | --- |

4.4.

Med rette fokuseres der på at styrke EU's ledende rolle på området bæredygtige investeringer (prioriteret foranstaltning 6). Det er vigtigt, at Europa går forresten med et godt eksempel, når det drejer sig om at skabe »god« og bæredygtig vækst. Der bør lægges vægt på en kvalitativ tilgang. Det er også vigtigt, at sparere og investorer får de relevante oplysninger, f.eks. i en tilstrækkelig lang periode. For så vidt angår virkningerne af en investering opbevares der ingen oplysninger i mere end 3 år. Det bør undersøges, om denne periode kan forlænges.

| 4.5. | Endvidere støtter EØSU Kommissionen (29) i, at privat kapital, EFSI-finansiering og andre EU-midler bør kombineres på en effektiv måde med henblik på at flytte investeringer til de SMV'er, som viser positive sociale og miljømæssige eksterne virkninger, hvorved der også bidrages til opfyldelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling og navnlig målene under den nye europæiske søjle for sociale rettigheder. |
| --- | --- |

4.5.

Endvidere støtter EØSU Kommissionen (29) i, at privat kapital, EFSI-finansiering og andre EU-midler bør kombineres på en effektiv måde med henblik på at flytte investeringer til de SMV'er, som viser positive sociale og miljømæssige eksterne virkninger, hvorved der også bidrages til opfyldelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling og navnlig målene under den nye europæiske søjle for sociale rettigheder.

Bruxelles, den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Denne pakke omfatter EØSU-udtalelserne Den økonomiske politik i euroområdet 2017 (tillægsudtalelse) (se side 216 i denne EUT), Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen, En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025 (se side 124 i denne EUT) og Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025 (se side 131 i denne EUT).

1

Den økonomiske politik i euroområdet 2017

Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen

En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025

Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025

(2)  EØSU's resolution om »Kommissionens hvidbog om Europas fremtid og derudover«, 6. juli 2017. EUT C 345 af 13.10.2017, s. 11.

2

(3)  EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10 og EUT C 332 af 8.10.2015 s. 8.

3

(4)  COM(2015) 468 final.

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/da/press/press-releases/2016/06/28-euco-conclusions/

5

(6)  COM(2016) 601 final.

6

(7)  Den 8. juni 2017.

7

(8)  COM(2017) 292 final.

8

(9)  COM(2017) 292 final, punkt 2.

9

(10)  Se fodnote 9.

10

(11)  COM(2017) 292 final, punkt 4.

11

(12)  EUT C 133 af 14.4 2016, s. 17.

12

(13)  EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10, punkt I.

13

(14)  Se også EØSU's udtalelse om En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025 (se side 124 i denne EUT).

14

En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025

(15)  Foruden foranstaltninger til gennemførelse af en finansiel union drejer det sig om en egentlig økonomisk union samt oprettelsen af en finanspolitisk union og en politisk union. De fem formænds rapport Gennemførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union, juni 2015.

15

Gennemførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union

(16)  Jf. også Gennemførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union, rapport fra de fem formænd, juni 2015.

16

(17)  Samtidig modvirkes følgevirkningerne af asymmetriske økonomiske chok bedre.

17

(18)  Se bl.a. Vítor Constâncio, næstformand, Den Europæiske Centralbank, Effectiveness of Monetary Union and the Capital Markets Union, Malta den 6. april 2017. http://malta2017.eurofi.net/highlights-eurofi-high-level-seminar-2017/vitor-constancio-vice-president-european-central-bank/.

18

(19)  Se denne udtalelses punkt 2.3.

19

(20)  Se fodnote 13.

20

(21)  Mindre end 2 år efter offentliggørelsen af handlingsplanen.

21

(22)  For eksempel bør der, når det er muligt, gives præference til forordninger snarere end direktiver.

22

(23)  Se bilaget til Kommissionens dokument COM(2017) 292 final.

23

(24)  I forbindelse med EUROFI-seminaret på højt plan 2017 på Malta (5., 6. og 7. april 2017) blev der gennemført forskellige rundspørger blandt deltagerne. Et spørgsmål lød: »Hvordan kan kapitalmarkedsunionen gennemføres væsentligt hurtigere?« For 37 % af respondenterne lød svaret »ved at fokusere på enkelte nøgleprioriteter«, 29 % fremhævede »et politisk engagement i ophævelsen af nationale barrierer«. 12 % af respondenterne svarede »etablering af et finansielt knudepunkt i EU27«, og samme procentdel svarede »at det ikke er muligt at fremskynde kapitalmarkedsunionen i væsentlig grad«. Fjerde og femte prioritet var »øget tilsynsmæssig konvergens« (8 %) og en »yderligere tilpasning af banklovgivningen til de specifikke karakteristika ved EU's finansielle markeder« (3 %).

24

Et andet spørgsmål lød »Hvad er de to vigtigste prioriteter i EU27 for at opfylde kapitalunionens målsætninger?« De tre vigtigste svar var: »forbedring af sammenhængen i insolvens- og værdipapirlovgivningen« (21 %), »udvikling af egenkapitalfinansiering« (16 %) og »en vellykket gennemførelse af de kortsigtede prioriteter (securitisering, prospekter ...)« (15 %).

EUROFI-seminaret på højt plan (herunder resultaterne af de gennemførte rundspørger): https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2017/html/sp170406_2.en.html.

(25)  EUT C 133 af 14.4.2016, s. 17, punkt 1.6.

25

(26)  Situationen er forskellig i de enkelte medlemsstater.

26

(27)  EUT C 82 af 3.3.2016, s. 1.

27

(28)  Og som ikke er nævnt andetsteds i denne udtalelse.

28

(29)  COM(2017) 292 final, punkt 4.5.

29

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/124 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/124

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om oplæg om en dybere Økonomisk og Monetær Union

(COM(2017) 291 final)

(2018/C 081/17)

| Ordfører: | David CROUGHAN |
| --- | --- |

Ordfører:

David CROUGHAN

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 5.7.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 5.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 138/3/8 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 5.7.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

5.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

138/3/8

Præambel

Denne udtalelse er en del af en større pakke på fire udtalelser fra EØSU om fremtiden for den europæiske økonomi (uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union, den økonomiske politik i euroområdet, kapitalmarkedsunionen og fremtiden for EU's finanser)
   (1)
  . Pakken kommer i forbindelse med den hvidbog om Europas fremtid, som blev lanceret af Kommissionen for nylig, og tager hensyn til talen om Unionens tilstand i 2017 ved Kommissionens formand Jean-Claude Juncker. I overensstemmelse med EØSU's resolution om Europas fremtid
   (2)
  og tidligere udtalelser om fuldførelse af ØMU'en
   (3)
  understreger denne pakke af udtalelser behovet for en fælles forståelse af EU's styring, som går langt ud over tekniske tilgange og foranstaltninger og først og fremmest er et spørgsmål om politisk vilje og et fælles perspektiv.

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Den fælles valuta og dens institutioner udgjorde et stabiliserende element i den globale finanskrise og havde inden krisen givet virksomheder og borgere fordele i form af lav inflation, lave rentesatser og lettere grænseoverskridende handel og rejser. |
| --- | --- |

1.1.

Den fælles valuta og dens institutioner udgjorde et stabiliserende element i den globale finanskrise og havde inden krisen givet virksomheder og borgere fordele i form af lav inflation, lave rentesatser og lettere grænseoverskridende handel og rejser.

| 1.2. | Oplægget viser imidlertid tydeligt, at ØMU'en er ufuldstændig, og at den »økonomiske« komponent har haltet bagefter den »monetære« søjle med hensyn til EU-integration, hvilket hæmmer dens evne til at støtte den monetære politik og de nationale økonomiske politikker. Afgørelser om at korrigere de institutionelle og forvaltningsmæssige mangler, der delvist er årsagen til euroområdets fortsatte sårbarhed, kan ikke udskydes på ubestemt tid. Der er behov for at styrke den politiske vilje til at cementere ØMU'ens »unionsdel«. |
| --- | --- |

1.2.

Oplægget viser imidlertid tydeligt, at ØMU'en er ufuldstændig, og at den »økonomiske« komponent har haltet bagefter den »monetære« søjle med hensyn til EU-integration, hvilket hæmmer dens evne til at støtte den monetære politik og de nationale økonomiske politikker. Afgørelser om at korrigere de institutionelle og forvaltningsmæssige mangler, der delvist er årsagen til euroområdets fortsatte sårbarhed, kan ikke udskydes på ubestemt tid. Der er behov for at styrke den politiske vilje til at cementere ØMU'ens »unionsdel«.

| 1.3. | Udviklingen i retning af protektionisme, en eventuel afvikling af de usædvanligt lave rentesatser og kvantitativ lempelse har skabt en meget mere usikker verden, hvor tidsrammerne for at gøre fremskridt er begrænsede. EØSU gentager over for de politiske ledere, at det nu er endnu vigtigere end nogensinde, at europæerne forpligter sig til et fælles formål ved at styrke deres indflydelse og magt gennem yderligere integration. Udvalget opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Råd til inden udgangen af dette mandat at træffe modige beslutninger for at fremme de nødvendige forvaltningselementer for hele EU. |
| --- | --- |

1.3.

Udviklingen i retning af protektionisme, en eventuel afvikling af de usædvanligt lave rentesatser og kvantitativ lempelse har skabt en meget mere usikker verden, hvor tidsrammerne for at gøre fremskridt er begrænsede. EØSU gentager over for de politiske ledere, at det nu er endnu vigtigere end nogensinde, at europæerne forpligter sig til et fælles formål ved at styrke deres indflydelse og magt gennem yderligere integration. Udvalget opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Råd til inden udgangen af dette mandat at træffe modige beslutninger for at fremme de nødvendige forvaltningselementer for hele EU.

| 1.4. | En opadgående konvergens i de uensartede økonomier er en af de vigtigste forudsætninger for stabilitet. Opnåelse af en sådan konvergens kræver, at de nationale politikere og arbejdsmarkedets parter lader en europæisk dimension indgå i deres nationale forhandlinger om økonomisk politik og finanspolitik. EØSU går ind for en stærkere »parlamentarisering« af euroområdet via et stort udvalg i Europa-Parlamentet med alle parlamentarikere fra euroområdet og fra lande, som ønsker at tiltræde det, kombineret med en stærkere dialog mellem parlamentarikere fra euroområdet om ØMU-spørgsmål. |
| --- | --- |

1.4.

En opadgående konvergens i de uensartede økonomier er en af de vigtigste forudsætninger for stabilitet. Opnåelse af en sådan konvergens kræver, at de nationale politikere og arbejdsmarkedets parter lader en europæisk dimension indgå i deres nationale forhandlinger om økonomisk politik og finanspolitik. EØSU går ind for en stærkere »parlamentarisering« af euroområdet via et stort udvalg i Europa-Parlamentet med alle parlamentarikere fra euroområdet og fra lande, som ønsker at tiltræde det, kombineret med en stærkere dialog mellem parlamentarikere fra euroområdet om ØMU-spørgsmål.

| 1.5. | For at opnå effektivitet, balance og retfærdighed bør nationale politikker for økonomisk vækst og velfærd også udarbejdes og koordineres med tanke på euroområdets generelle interesse. Af hensyn til spørgsmål om demokratisk kontrol og ejerskab bør Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet inddrages i det europæiske semester. Der bør tages hensyn til den sociale dimension på lige fod med den økonomiske. |
| --- | --- |

1.5.

For at opnå effektivitet, balance og retfærdighed bør nationale politikker for økonomisk vækst og velfærd også udarbejdes og koordineres med tanke på euroområdets generelle interesse. Af hensyn til spørgsmål om demokratisk kontrol og ejerskab bør Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet inddrages i det europæiske semester. Der bør tages hensyn til den sociale dimension på lige fod med den økonomiske.

| 1.6. | EØSU erkender manglerne i den finansielle sektors forvaltning og bakker fuldstændigt op om tiltagene for at fuldføre den finansielle union, herunder bankunionen og kapitalmarkedsunionen. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU erkender manglerne i den finansielle sektors forvaltning og bakker fuldstændigt op om tiltagene for at fuldføre den finansielle union, herunder bankunionen og kapitalmarkedsunionen.

| 1.7. | Der er brug for øjeblikkelige løsninger for at løse problemet med misligholdte lån, der hindrer bankernes finansielle og menneskelige ressourcer i at tilvejebringe finansiering til investeringer, og som virker afskrækkende på investorerne, der frygter, at afkast fra nye investeringer vil blive brugt til indfrielse af afdrag på misligholdte lån. |
| --- | --- |

1.7.

Der er brug for øjeblikkelige løsninger for at løse problemet med misligholdte lån, der hindrer bankernes finansielle og menneskelige ressourcer i at tilvejebringe finansiering til investeringer, og som virker afskrækkende på investorerne, der frygter, at afkast fra nye investeringer vil blive brugt til indfrielse af afdrag på misligholdte lån.

| 1.8. | Udvalget støtter oprettelsen af en favorabel ramme inden 2018 for indførelsen af værdipapirer med sikkerhed i statsobligationer som foreslået i oplægget. På mellemlang sigt vil det være nødvendigt at oprette et europæisk sikkerhedsnet for at reducere volatiliteten på det finansielle marked og sikre stabilitet i medlemsstaternes økonomier i tilfælde af asymmetriske chok. |
| --- | --- |

1.8.

Udvalget støtter oprettelsen af en favorabel ramme inden 2018 for indførelsen af værdipapirer med sikkerhed i statsobligationer som foreslået i oplægget. På mellemlang sigt vil det være nødvendigt at oprette et europæisk sikkerhedsnet for at reducere volatiliteten på det finansielle marked og sikre stabilitet i medlemsstaternes økonomier i tilfælde af asymmetriske chok.

| 1.9. | Et budget med egne indtægter, som er større end den flerårige finansielle ramme på 1 % af BNP, ville kunne finansiere den styrkede europæiske stabilitetsmekanisme, som bør føre til en europæisk monetær fond, der kan redde kriseramte medlemsstater. Den vil desuden kunne fungere som en nødmekanisme for banksektoren. Et større budget bør også bidrage til at fastholde et grundlæggende investeringsniveau i euroområdet for produktionsinfrastruktur, der er til gavn for hele Europa. Adgangen til sådanne midler bør afhænge af de opnåede fremskridt i forbindelse med økonomiske og sociale standarder. |
| --- | --- |

1.9.

Et budget med egne indtægter, som er større end den flerårige finansielle ramme på 1 % af BNP, ville kunne finansiere den styrkede europæiske stabilitetsmekanisme, som bør føre til en europæisk monetær fond, der kan redde kriseramte medlemsstater. Den vil desuden kunne fungere som en nødmekanisme for banksektoren. Et større budget bør også bidrage til at fastholde et grundlæggende investeringsniveau i euroområdet for produktionsinfrastruktur, der er til gavn for hele Europa. Adgangen til sådanne midler bør afhænge af de opnåede fremskridt i forbindelse med økonomiske og sociale standarder.

| 1.10. | Der er behov for en finanspolitik, der kan stimulere økonomien i euroområdet i nedgangstider. De finanspolitiske regler og de landespecifikke henstillinger er i deres nuværende form procykliske og medfører en yderligere svækkelse af økonomier, som i forvejen er svage. Det flerårige vejledende program er en vigtig del af semesterprocessen, der bør være det primære redskab til forebyggelse af makroøkonomiske ubalancer i hele EU. Der bør rettes mere opmærksomhed mod den negative indvirkning, som medlemsstater med kronisk betalingsbalanceoverskud har på euroområdet. |
| --- | --- |

1.10.

Der er behov for en finanspolitik, der kan stimulere økonomien i euroområdet i nedgangstider. De finanspolitiske regler og de landespecifikke henstillinger er i deres nuværende form procykliske og medfører en yderligere svækkelse af økonomier, som i forvejen er svage. Det flerårige vejledende program er en vigtig del af semesterprocessen, der bør være det primære redskab til forebyggelse af makroøkonomiske ubalancer i hele EU. Der bør rettes mere opmærksomhed mod den negative indvirkning, som medlemsstater med kronisk betalingsbalanceoverskud har på euroområdet.

| 1.11. | Udvalget anbefaler at undersøge, hvilke værktøjer der kan anvendes til at forbedre ØMU'ens økonomiske forvaltning, for eksempel ved at oprette en permanent eurofinansministerpost og samtidig sikre fuldstændig demokratisk ansvarlighed. Kohærensen af ØMU-politikkerne, der på nuværende tidspunkt er fragmenterede på grund af de mange forskellige institutioner, vil blive styrket, hvis kompetencerne samles. |
| --- | --- |

1.11.

Udvalget anbefaler at undersøge, hvilke værktøjer der kan anvendes til at forbedre ØMU'ens økonomiske forvaltning, for eksempel ved at oprette en permanent eurofinansministerpost og samtidig sikre fuldstændig demokratisk ansvarlighed. Kohærensen af ØMU-politikkerne, der på nuværende tidspunkt er fragmenterede på grund af de mange forskellige institutioner, vil blive styrket, hvis kompetencerne samles.

2.   Baggrund

| 2.1. | Den 1. marts 2017 fremlagde Kommissionen en hvidbog om Europas fremtid, som blev efterfulgt af flere andre oplæg inden for de forskellige områder af den europæiske politiske beslutningsproces. Denne udtalelse vedrører det tredje oplæg:

  En dybere Økonomisk og Monetær Union. |
| --- | --- |

2.1.

Den 1. marts 2017 fremlagde Kommissionen en hvidbog om Europas fremtid, som blev efterfulgt af flere andre oplæg inden for de forskellige områder af den europæiske politiske beslutningsproces. Denne udtalelse vedrører det tredje oplæg:

  En dybere Økonomisk og Monetær Union.

| 2.2. | Den fælles valuta og dens institutioner udgjorde et stabiliserende element i den globale finanskrise og havde inden krisen givet virksomheder og borgere fordele i form af lav inflation, lave rentesatser og lettere grænseoverskridende handel og rejser. |
| --- | --- |

2.2.

Den fælles valuta og dens institutioner udgjorde et stabiliserende element i den globale finanskrise og havde inden krisen givet virksomheder og borgere fordele i form af lav inflation, lave rentesatser og lettere grænseoverskridende handel og rejser.

| 2.3. | Oplægget viser imidlertid tydeligt, at ØMU'en er ufuldstændig, og at den »økonomiske« komponent har haltet bagefter den »monetære« søjle i EU-integrationen, hvilket hæmmer dens evne til at støtte den monetære politik og de nationale økonomiske politikker. I dokumentet rettes der hverken kritik mod de førte politikker eller de beslutninger, der træffes eller blokeres. Den politiske vilje til at cementere ØMU'ens »unionsdel« må styrkes. |
| --- | --- |

2.3.

Oplægget viser imidlertid tydeligt, at ØMU'en er ufuldstændig, og at den »økonomiske« komponent har haltet bagefter den »monetære« søjle i EU-integrationen, hvilket hæmmer dens evne til at støtte den monetære politik og de nationale økonomiske politikker. I dokumentet rettes der hverken kritik mod de førte politikker eller de beslutninger, der træffes eller blokeres. Den politiske vilje til at cementere ØMU'ens »unionsdel« må styrkes.

| 2.4. | EU bør behandle det virkelig vigtige systemiske spørgsmål om, hvordan man både kan skabe en fælles valuta og føre en fælles pengepolitik og samtidig holde fast i det politiske valg om at bevare økonomi- og skattepolitik på det nationale plan. |
| --- | --- |

2.4.

EU bør behandle det virkelig vigtige systemiske spørgsmål om, hvordan man både kan skabe en fælles valuta og føre en fælles pengepolitik og samtidig holde fast i det politiske valg om at bevare økonomi- og skattepolitik på det nationale plan.

| 2.5. | Krisen har tydeligt vist, hvor usandsynligt dette er. De nødvendige suverænitetselementer er ikke blevet samlet, og der mangler gensidig tillid mellem medlemsstaterne, hvilket har ført til manglende solidaritet. Forskellen på økonomierne i euroområdet øgedes under den svage og håbløst mangelfulde ufuldstændige koordinering af økonomiske politikker og finanspolitikker, hvilket nødvendiggjorde indførelsen af kriseforanstaltninger via en mellemstatslig proces. Ikke overraskende blev euroområdet splittet i kreditorstater, som dikterede vilkårene for debitorstaterne uden tilstedeværelsen af finansministre fra euroområdet. |
| --- | --- |

2.5.

Krisen har tydeligt vist, hvor usandsynligt dette er. De nødvendige suverænitetselementer er ikke blevet samlet, og der mangler gensidig tillid mellem medlemsstaterne, hvilket har ført til manglende solidaritet. Forskellen på økonomierne i euroområdet øgedes under den svage og håbløst mangelfulde ufuldstændige koordinering af økonomiske politikker og finanspolitikker, hvilket nødvendiggjorde indførelsen af kriseforanstaltninger via en mellemstatslig proces. Ikke overraskende blev euroområdet splittet i kreditorstater, som dikterede vilkårene for debitorstaterne uden tilstedeværelsen af finansministre fra euroområdet.

3.   Fordelene ved en dybere ØMU

| 3.1. | EØSU har i mange udtalelser i de seneste år efterlyst en dybere ØMU (4). Udvalget glæder sig derfor over og erklærer sig enig i Kommissionens plan om at fuldføre Den Økonomiske og Monetære Union og påpeger, at der er forskel på de økonomiske realiteter i de forskellige medlemsstater, hvilket afstedkommer ganske forskellige opfattelser af de udfordringer, som euroområdet står overfor. En stærkere ØMU kræver øget konvergens. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU har i mange udtalelser i de seneste år efterlyst en dybere ØMU (4). Udvalget glæder sig derfor over og erklærer sig enig i Kommissionens plan om at fuldføre Den Økonomiske og Monetære Union og påpeger, at der er forskel på de økonomiske realiteter i de forskellige medlemsstater, hvilket afstedkommer ganske forskellige opfattelser af de udfordringer, som euroområdet står overfor. En stærkere ØMU kræver øget konvergens.

| 3.2. | EØSU er opmærksom på medlemsstaternes forskellige holdninger med hensyn til Europas fremtid, der afspejler deres historie og heterogenitet. Afgørelser om at korrigere de institutionelle og forvaltningsmæssige mangler, der delvist er årsagen til euroområdets fortsatte sårbarhed, vedvarende ubalancer og store forskelle i de økonomiske og sociale resultater i medlemsstaterne, kan ikke udskydes på ubestemt tid (5). |
| --- | --- |

3.2.

EØSU er opmærksom på medlemsstaternes forskellige holdninger med hensyn til Europas fremtid, der afspejler deres historie og heterogenitet. Afgørelser om at korrigere de institutionelle og forvaltningsmæssige mangler, der delvist er årsagen til euroområdets fortsatte sårbarhed, vedvarende ubalancer og store forskelle i de økonomiske og sociale resultater i medlemsstaterne, kan ikke udskydes på ubestemt tid (5).

| 3.3. | En fælles pengepolitik har ikke, som nogen håbede på, ført til opadgående konvergens blandt medlemsstaterne. Ikke alle problemer med konkurrenceevnen i realøkonomien er blevet løst, hvilket har ført til forskelle, der har gjort en fælles pengepolitik uhensigtsmæssig for mange medlemsstater, og som har givet anledning til sætningen »one size fits none«. EØSU har allerede givet udtryk for sin bekymring for, at de fem formænds rapport, som blev fulgt op af en hvidbog, resulterer i, at det påbegyndte arbejde taber fart og ikke længere prioriteres. |
| --- | --- |

3.3.

En fælles pengepolitik har ikke, som nogen håbede på, ført til opadgående konvergens blandt medlemsstaterne. Ikke alle problemer med konkurrenceevnen i realøkonomien er blevet løst, hvilket har ført til forskelle, der har gjort en fælles pengepolitik uhensigtsmæssig for mange medlemsstater, og som har givet anledning til sætningen »one size fits none«. EØSU har allerede givet udtryk for sin bekymring for, at de fem formænds rapport, som blev fulgt op af en hvidbog, resulterer i, at det påbegyndte arbejde taber fart og ikke længere prioriteres.

| 3.4. | For at sikre, at EU arbejder for alles velstand, er der behov for fremskridt på alle fronter — den økonomiske og sociale, finansielle, finanspolitiske og politiske — så de nødvendige betingelser for at samle de grundlæggende suverænitetselementer kan skabes uden frygt for moralsk hasard. Dermed vil den aktuelle forvaltning, som ikke er optimal, blive erstattet, hvilket vil give EU og i særdeleshed euroområdet mulighed for at genoprette både borgernes og investorernes tillid og for at udfylde sin rolle fuldt ud i internationale forhold. |
| --- | --- |

3.4.

For at sikre, at EU arbejder for alles velstand, er der behov for fremskridt på alle fronter — den økonomiske og sociale, finansielle, finanspolitiske og politiske — så de nødvendige betingelser for at samle de grundlæggende suverænitetselementer kan skabes uden frygt for moralsk hasard. Dermed vil den aktuelle forvaltning, som ikke er optimal, blive erstattet, hvilket vil give EU og i særdeleshed euroområdet mulighed for at genoprette både borgernes og investorernes tillid og for at udfylde sin rolle fuldt ud i internationale forhold.

| 3.5. | Udvalget er bekymret over, at der efter krisen med de fire formænds rapport fra 2012 og de fem formænds rapport fra 2015 ikke er gjort tilstrækkeligt håndgribelige fremskridt hen mod virkeligt at uddybe ØMU'en. Det er stærkt foruroligende, at der mangler handlekraft i forbindelse med institutionelle reformer, der sigter mod at give udøvende beslutninger demokratisk legitimitet samt håndhæve gennemførelse og overholdelse. En sådan tomgang i forvaltningen øger tendensen til populisme og nationale protektionistiske løsninger i visse medlemsstater. |
| --- | --- |

3.5.

Udvalget er bekymret over, at der efter krisen med de fire formænds rapport fra 2012 og de fem formænds rapport fra 2015 ikke er gjort tilstrækkeligt håndgribelige fremskridt hen mod virkeligt at uddybe ØMU'en. Det er stærkt foruroligende, at der mangler handlekraft i forbindelse med institutionelle reformer, der sigter mod at give udøvende beslutninger demokratisk legitimitet samt håndhæve gennemførelse og overholdelse. En sådan tomgang i forvaltningen øger tendensen til populisme og nationale protektionistiske løsninger i visse medlemsstater.

| 3.6. | Den globale verden, vi lever i, bliver mere og mere usikker med lande, der vender sig væk fra fri handel og mod protektionisme. Usædvanligt lave rentesatser og kvantitativ lempelse, som har opretholdt det økonomiske opsving i store dele af den udviklede verden, må snart afvikles med uforudsigelige og sandsynligvis negative konsekvenser. Der er nu kun begrænsede muligheder for at gøre fremskridt. |
| --- | --- |

3.6.

Den globale verden, vi lever i, bliver mere og mere usikker med lande, der vender sig væk fra fri handel og mod protektionisme. Usædvanligt lave rentesatser og kvantitativ lempelse, som har opretholdt det økonomiske opsving i store dele af den udviklede verden, må snart afvikles med uforudsigelige og sandsynligvis negative konsekvenser. Der er nu kun begrænsede muligheder for at gøre fremskridt.

| 3.7. | En fuldstændig finanspolitisk eller politisk union kan udgøre mellemlange til langsigtede projekter, men der er behov for væsentlige foranstaltninger i denne retning på kort sigt for at styrke ØMU'en og opnå mere stabilitet. EØSU gentager over for de politiske ledere, at det nu er endnu vigtigere end nogensinde, at europæerne forpligter sig til et fælles formål ved at styrke deres indflydelse og magt gennem yderligere integration. |
| --- | --- |

3.7.

En fuldstændig finanspolitisk eller politisk union kan udgøre mellemlange til langsigtede projekter, men der er behov for væsentlige foranstaltninger i denne retning på kort sigt for at styrke ØMU'en og opnå mere stabilitet. EØSU gentager over for de politiske ledere, at det nu er endnu vigtigere end nogensinde, at europæerne forpligter sig til et fælles formål ved at styrke deres indflydelse og magt gennem yderligere integration.

| 3.8. | Udvalget opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Råd til inden udgangen af dette mandat at træffe modige beslutninger med den nødvendige og fulde inddragelse af Europa-Parlamentet for at fremme de uundgåelige elementer af forvaltningen af hele EU. Hverken markederne eller borgerne har tålmodighed til, at man undlader at gribe fat om nældens rod nu og udskyder afgørende reformer til et efterfølgende mandat. |
| --- | --- |

3.8.

Udvalget opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Råd til inden udgangen af dette mandat at træffe modige beslutninger med den nødvendige og fulde inddragelse af Europa-Parlamentet for at fremme de uundgåelige elementer af forvaltningen af hele EU. Hverken markederne eller borgerne har tålmodighed til, at man undlader at gribe fat om nældens rod nu og udskyder afgørende reformer til et efterfølgende mandat.

4.   En finansiel union: risikobegrænsning og risikodeling

| 4.1. | EØSU erkender manglerne i forvaltningen af den finansielle sektor og bakker fuldstændigt op om tiltagene for at fuldføre den finansielle union, herunder bankunionen og kapitalmarkedsunionen. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU erkender manglerne i forvaltningen af den finansielle sektor og bakker fuldstændigt op om tiltagene for at fuldføre den finansielle union, herunder bankunionen og kapitalmarkedsunionen.

| 4.2. | En fuldførelse af bankunionen er afgørende for en uddybning af ØMU'en. Det fragmenterede marked og regulativer var vigtige faktorer i modarbejdelsen af en løsning på den finansielle krise. EØSU anerkender, at der er gjort meget for at koordinere denne sektor, men tilskynder alle aktører til hurtigst muligt at gøre fremskridt med hensyn til at fuldføre bankunionen. |
| --- | --- |

4.2.

En fuldførelse af bankunionen er afgørende for en uddybning af ØMU'en. Det fragmenterede marked og regulativer var vigtige faktorer i modarbejdelsen af en løsning på den finansielle krise. EØSU anerkender, at der er gjort meget for at koordinere denne sektor, men tilskynder alle aktører til hurtigst muligt at gøre fremskridt med hensyn til at fuldføre bankunionen.

| 4.3. | Det er især vigtigt at fuldføre arbejdet med bankunionen ved at styrke finansiel integration og risikodeling via de finansielle markeder. Der er et akut behov for gennem den europæiske stabilitetsmekanisme at etablere en fælles nødmekanisme for Den Fælles Afviklingsfond inden 2019 for at sikre en hensigtsmæssig, hurtig og effektiv drift. Dette vil ligeledes fjerne eventuelle politiske skævheder. EØSU støtter idéen om, at ESM også overtager rollen som europæisk monetær fond og får adgang til en budgetfacilitet med egne indtægter, når den er lagt ind under EU-retten. |
| --- | --- |

4.3.

Det er især vigtigt at fuldføre arbejdet med bankunionen ved at styrke finansiel integration og risikodeling via de finansielle markeder. Der er et akut behov for gennem den europæiske stabilitetsmekanisme at etablere en fælles nødmekanisme for Den Fælles Afviklingsfond inden 2019 for at sikre en hensigtsmæssig, hurtig og effektiv drift. Dette vil ligeledes fjerne eventuelle politiske skævheder. EØSU støtter idéen om, at ESM også overtager rollen som europæisk monetær fond og får adgang til en budgetfacilitet med egne indtægter, når den er lagt ind under EU-retten.

| 4.4. | Der bør hurtigst muligt oprettes en europæisk indskudsforsikringsordning (EDIS), som tager hensyn til de eksisterende nationale systemer (6), for at sikre, at opsparinger på indlånskonti nyder samme beskyttelse i hele EU. |
| --- | --- |

4.4.

Der bør hurtigst muligt oprettes en europæisk indskudsforsikringsordning (EDIS), som tager hensyn til de eksisterende nationale systemer (6), for at sikre, at opsparinger på indlånskonti nyder samme beskyttelse i hele EU.

| 4.5. | For at sikre fremskridt på disse fronter er der behov for at beskæftige sig indgående med misligholdte lån (7), der steg meget under krisen. Misligholdte lån hindrer bankernes økonomiske og menneskelige ressourcer i at tilvejebringe nye finansiering til nye investeringer, som er afgørende for vækst. ECB, Kommissionen og regeringerne bør gå sammen om at løse denne problematiske arv med udgangspunkt i det vejledende princip om, at bæredygtig gæld fortsat afbetales, og at ikke-bæredygtig gæld hurtigt afvikles. Så længe der ikke findes en proces til hurtig afvikling, afholder eventuelle investorer sig fra at foretage nye investeringer af frygt for, at den nye indtægt bliver anvendt til at afbetale gamle lån. |
| --- | --- |

4.5.

For at sikre fremskridt på disse fronter er der behov for at beskæftige sig indgående med misligholdte lån (7), der steg meget under krisen. Misligholdte lån hindrer bankernes økonomiske og menneskelige ressourcer i at tilvejebringe nye finansiering til nye investeringer, som er afgørende for vækst. ECB, Kommissionen og regeringerne bør gå sammen om at løse denne problematiske arv med udgangspunkt i det vejledende princip om, at bæredygtig gæld fortsat afbetales, og at ikke-bæredygtig gæld hurtigt afvikles. Så længe der ikke findes en proces til hurtig afvikling, afholder eventuelle investorer sig fra at foretage nye investeringer af frygt for, at den nye indtægt bliver anvendt til at afbetale gamle lån.

| 4.6. | En bedre ramme for omstrukturering og insolvens for hele euroområdet er en afgørende del af genopretningsprocessen efter krisen, og den kræver anvendelse af sekundære markeder med særlig ekspertise. EØSU anbefaler, at der drages erfaringer fra eksempler på oprettelse af »bad banks«. I forbindelse med ØMU'en er der brug for intelligente og bæredygtige løsninger for misligholdte lån, som stadig giver anledning til bekymring. |
| --- | --- |

4.6.

En bedre ramme for omstrukturering og insolvens for hele euroområdet er en afgørende del af genopretningsprocessen efter krisen, og den kræver anvendelse af sekundære markeder med særlig ekspertise. EØSU anbefaler, at der drages erfaringer fra eksempler på oprettelse af »bad banks«. I forbindelse med ØMU'en er der brug for intelligente og bæredygtige løsninger for misligholdte lån, som stadig giver anledning til bekymring.

| 4.7. | EØSU opfordrer Kommissionen til at fremskynde oprettelsen af en kapitalmarkedsunion, der for store virksomheder vil være en vigtig kilde til yderligere finansiering, og som vil komme til at spille en vigtig rolle i forbindelse med risikodeling. Udvalget anerkender, at en sådan union ikke vil være en ekstra finansieringskilde for SMV'er, navnlig små virksomheder og mikrovirksomheder. Banksystemet vil derfor fortsat spille en afgørende rolle, hvilket kræver, at bankerne på ny fokuserer på at imødekomme realøkonomiens behov. Dette kræver lige adgang og bæredygtig bankfinansiering på tværs af alle medlemsstater (8). |
| --- | --- |

4.7.

EØSU opfordrer Kommissionen til at fremskynde oprettelsen af en kapitalmarkedsunion, der for store virksomheder vil være en vigtig kilde til yderligere finansiering, og som vil komme til at spille en vigtig rolle i forbindelse med risikodeling. Udvalget anerkender, at en sådan union ikke vil være en ekstra finansieringskilde for SMV'er, navnlig små virksomheder og mikrovirksomheder. Banksystemet vil derfor fortsat spille en afgørende rolle, hvilket kræver, at bankerne på ny fokuserer på at imødekomme realøkonomiens behov. Dette kræver lige adgang og bæredygtig bankfinansiering på tværs af alle medlemsstater (8).

| 4.8. | På kort sigt (inden 2018) støtter udvalget oprettelsen af en favorabel ramme for indførelsen af værdipapirer med sikkerhed i statsobligationer som foreslået i oplægget og i Kommissionens udkast til arbejdsprogram for 2018. Værdipapirer med sikkerhed i statsobligationer har potentiale til at bryde forbindelsen mellem stat og bank, idet de nationale statsobligationers privilegier fjernes, bankernes regnskaber diversificeres, og man undgår fælles gældshæftelse. Det kræver samråd med finansielle tjenesteydere at sikre en formålstjenlig reguleringsmæssig behandling og skabe privat risikodeling. |
| --- | --- |

4.8.

På kort sigt (inden 2018) støtter udvalget oprettelsen af en favorabel ramme for indførelsen af værdipapirer med sikkerhed i statsobligationer som foreslået i oplægget og i Kommissionens udkast til arbejdsprogram for 2018. Værdipapirer med sikkerhed i statsobligationer har potentiale til at bryde forbindelsen mellem stat og bank, idet de nationale statsobligationers privilegier fjernes, bankernes regnskaber diversificeres, og man undgår fælles gældshæftelse. Det kræver samråd med finansielle tjenesteydere at sikre en formålstjenlig reguleringsmæssig behandling og skabe privat risikodeling.

| 4.9. | På mellemlang sigt (inden 2025) vil det være nødvendigt at oprette et europæisk sikkerhedsnet svarende til de amerikanske statsobligationer for at reducere volatiliteten på det finansielle marked og sikre stabilitet i medlemsstaternes økonomier i tilfælde af asymmetriske chok. EØSU har længe anbefalet brugen af EU-obligationer og euroobligationer (9). Andre lignende forslag som f.eks. en gældsindfrielsesfond og en fond for eurogældsbeviser er også blevet drøftet. I forlængelse af konklusionerne fra den ekspertgruppe, som er nedsat til at analysere fordelene og ulemperne ved de forskellige muligheder for fælles udstedelse af gældsbeviser, bør Kommissionen nu fremsætte et konkret forslag om, hvilket instrument der bør anvendes og inden for hvilken tidsramme (10). For at undgå moralsk hasard bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende dette instrument med forbehold af, at deres landespecifikke henstillinger overholdes. |
| --- | --- |

4.9.

På mellemlang sigt (inden 2025) vil det være nødvendigt at oprette et europæisk sikkerhedsnet svarende til de amerikanske statsobligationer for at reducere volatiliteten på det finansielle marked og sikre stabilitet i medlemsstaternes økonomier i tilfælde af asymmetriske chok. EØSU har længe anbefalet brugen af EU-obligationer og euroobligationer (9). Andre lignende forslag som f.eks. en gældsindfrielsesfond og en fond for eurogældsbeviser er også blevet drøftet. I forlængelse af konklusionerne fra den ekspertgruppe, som er nedsat til at analysere fordelene og ulemperne ved de forskellige muligheder for fælles udstedelse af gældsbeviser, bør Kommissionen nu fremsætte et konkret forslag om, hvilket instrument der bør anvendes og inden for hvilken tidsramme (10). For at undgå moralsk hasard bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende dette instrument med forbehold af, at deres landespecifikke henstillinger overholdes.

5.   Fornyet konvergens i en mere integreret økonomisk og finanspolitisk union

| 5.1. | Udvalget glæder sig over den udtrykkelige erkendelse i oplægget af, at opadgående konvergens i retning af mere robuste økonomiske og samfundsmæssige strukturer er afgørende for en stærkere ØMU. I betragtning af medlemsstaternes heterogene karakter er en »one size fits all«-politik, der kræver generel harmonisering, ikke mulig, men der er behov for en fælles tilgang for at opnå visse resultater. |
| --- | --- |

5.1.

Udvalget glæder sig over den udtrykkelige erkendelse i oplægget af, at opadgående konvergens i retning af mere robuste økonomiske og samfundsmæssige strukturer er afgørende for en stærkere ØMU. I betragtning af medlemsstaternes heterogene karakter er en »one size fits all«-politik, der kræver generel harmonisering, ikke mulig, men der er behov for en fælles tilgang for at opnå visse resultater.

| 5.2. | Svaghederne i ØMU'ens økonomiske politik og finanspolitik skyldes primært manglende politisk vilje på tværs af EU til at lade Unionen gribe ind i national økonomi- og finanspolitik. EØSU har allerede fremhævet, at der er behov for en styrket makroøkonomisk dialog, især med landene i euroområdet, som kan bidrage til i højere grad at afspejle euroområdets dimension på nationalt niveau. Der bør desuden etableres et mere demokratisk system til beslutningstagning end Ministerrådet, hvor de enkelte medlemmer kun er ansvarlige over for de nationale parlamenter og ikke over for euroområdet som helhed. |
| --- | --- |

5.2.

Svaghederne i ØMU'ens økonomiske politik og finanspolitik skyldes primært manglende politisk vilje på tværs af EU til at lade Unionen gribe ind i national økonomi- og finanspolitik. EØSU har allerede fremhævet, at der er behov for en styrket makroøkonomisk dialog, især med landene i euroområdet, som kan bidrage til i højere grad at afspejle euroområdets dimension på nationalt niveau. Der bør desuden etableres et mere demokratisk system til beslutningstagning end Ministerrådet, hvor de enkelte medlemmer kun er ansvarlige over for de nationale parlamenter og ikke over for euroområdet som helhed.

| 5.3. | EØSU glæder sig over Kommissionens forslag om yderligere at styrke det europæiske semester. For at opnå effektivitet, balance og retfærdighed bør nationale politikker for økonomisk vækst og velfærd også udarbejdes og koordineres med tanke på euroområdets generelle interesse. Af hensyn til demokratisk kontrol og ejerskab bør processerne under det europæiske semester, der går på tværs af nationale og europæiske politikker, inddrage Kommissionen, Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Denne proces er påbegyndt i et meget begrænset omfang, men der er brug for en højere grad af deltagelse på nationalt plan samt enighed blandt alle berørte parter. Dette vil styrke euroen, og hvis det europæiske semester forenkles og gøres mere gennemsigtigt, kan det virke befordrende for en hårdt tiltrængt reformgennemførelse. |
| --- | --- |

5.3.

EØSU glæder sig over Kommissionens forslag om yderligere at styrke det europæiske semester. For at opnå effektivitet, balance og retfærdighed bør nationale politikker for økonomisk vækst og velfærd også udarbejdes og koordineres med tanke på euroområdets generelle interesse. Af hensyn til demokratisk kontrol og ejerskab bør processerne under det europæiske semester, der går på tværs af nationale og europæiske politikker, inddrage Kommissionen, Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Denne proces er påbegyndt i et meget begrænset omfang, men der er brug for en højere grad af deltagelse på nationalt plan samt enighed blandt alle berørte parter. Dette vil styrke euroen, og hvis det europæiske semester forenkles og gøres mere gennemsigtigt, kan det virke befordrende for en hårdt tiltrængt reformgennemførelse.

| 5.4. | En reduktion af de makroøkonomiske ubalancer er afgørende for europæisk stabilitet. Tidligere blev sådanne ubalancer midlertidigt afhjulpet gennem valutadevaluering. Uden dette værktøj foretages der nu meget smertefulde interne devalueringer, som medfører alvorlige problemer i form af høj arbejdsløshed og negativ vækst. Af hensyn til stabiliteten i euroområdet og for at undgå store tilpasninger bør man undgå at skabe makroøkonomiske ubalancer. |
| --- | --- |

5.4.

En reduktion af de makroøkonomiske ubalancer er afgørende for europæisk stabilitet. Tidligere blev sådanne ubalancer midlertidigt afhjulpet gennem valutadevaluering. Uden dette værktøj foretages der nu meget smertefulde interne devalueringer, som medfører alvorlige problemer i form af høj arbejdsløshed og negativ vækst. Af hensyn til stabiliteten i euroområdet og for at undgå store tilpasninger bør man undgå at skabe makroøkonomiske ubalancer.

| 5.5. | En makroøkonomisk dialog på nationalt plan bør derfor tage hensyn til den europæiske dimension. Tidlig registrering og forebyggelse af makroøkonomiske ubalancer, der afspejler forskellig konkurrenceevne i bred forstand (se punkt 5.6), er et centralt element i semesterprocessen. De nationale politikker bør omfatte oplysninger om de foreslåede politikkers påvirkning af konkurrenceevnen i euroområdet og tage højde for tendenser i euroområdet, hvor der kan være behov for en konkurrencemæssig respons. Kommissionens lokale eurosemestermedarbejdere og uafhængige nationale produktivitetsråd, der kobles til et euroområdenetværk, kan være behjælpelige med at levere input, idet de afspejler økonomi- og socialpolitikken (11). |
| --- | --- |

5.5.

En makroøkonomisk dialog på nationalt plan bør derfor tage hensyn til den europæiske dimension. Tidlig registrering og forebyggelse af makroøkonomiske ubalancer, der afspejler forskellig konkurrenceevne i bred forstand (se punkt 5.6), er et centralt element i semesterprocessen. De nationale politikker bør omfatte oplysninger om de foreslåede politikkers påvirkning af konkurrenceevnen i euroområdet og tage højde for tendenser i euroområdet, hvor der kan være behov for en konkurrencemæssig respons. Kommissionens lokale eurosemestermedarbejdere og uafhængige nationale produktivitetsråd, der kobles til et euroområdenetværk, kan være behjælpelige med at levere input, idet de afspejler økonomi- og socialpolitikken (11).

| 5.6. | Et vigtigt element i disse drøftelser er den sociale dimension, som hidtil har været forsømt i semesterprocessen. Dette har bevirket, at de sociale mangler i EU et øget, idet millioner af EU-borgeres dagligdag påvirkes negativt. Dette øger desuden tendensen til EU-kritisk populisme og generel utilfredshed med EU. En revideret definition af konkurrenceevne (»konkurrenceevne 2.0«) (12), så den også omfatter »muligheden for, at et land kan gennemføre målsætninger »hinsides BNP««, der måles på tre søjler: indkomst, sociale faktorer og bæredygtighed, kan gøre semesterprocessen mere omfattende. |
| --- | --- |

5.6.

Et vigtigt element i disse drøftelser er den sociale dimension, som hidtil har været forsømt i semesterprocessen. Dette har bevirket, at de sociale mangler i EU et øget, idet millioner af EU-borgeres dagligdag påvirkes negativt. Dette øger desuden tendensen til EU-kritisk populisme og generel utilfredshed med EU. En revideret definition af konkurrenceevne (»konkurrenceevne 2.0«) (12), så den også omfatter »muligheden for, at et land kan gennemføre målsætninger »hinsides BNP««, der måles på tre søjler: indkomst, sociale faktorer og bæredygtighed, kan gøre semesterprocessen mere omfattende.

| 5.7. | EØSU er enig i, at gennemførelsen af nationale politikker, hvor kompetencerne forbliver på nationalt niveau, kan samordnes via processen vedrørende det europæiske semester (13). |
| --- | --- |

5.7.

EØSU er enig i, at gennemførelsen af nationale politikker, hvor kompetencerne forbliver på nationalt niveau, kan samordnes via processen vedrørende det europæiske semester (13).

| 5.8. | Udvalget støtter en sammenkædning af adgangen til EU-midler og et eventuelt stabiliseringsinstrument til opnåelse af de fremskridt med hensyn til økonomiske og sociale standarder, som man er nået til enighed om, ligesom de nødvendige omstillinger som følge af digitalisering, som alle sigter mod at skabe velfærd for borgerne. Dette kunne overvåges inden for rammerne af det europæiske semester (14). Økonomier, der halter alvorligt bagefter, men bestræber sig på at opfylde de landespecifikke henstillinger, bør være berettiget til bistand under Samhørighedsfonden til produktive investeringer, som vil kunne hjælpe dem med at komme på omgangshøjde med de andre økonomier eller levere grundlæggende infrastruktur til gavn for EU som helhed. |
| --- | --- |

5.8.

Udvalget støtter en sammenkædning af adgangen til EU-midler og et eventuelt stabiliseringsinstrument til opnåelse af de fremskridt med hensyn til økonomiske og sociale standarder, som man er nået til enighed om, ligesom de nødvendige omstillinger som følge af digitalisering, som alle sigter mod at skabe velfærd for borgerne. Dette kunne overvåges inden for rammerne af det europæiske semester (14). Økonomier, der halter alvorligt bagefter, men bestræber sig på at opfylde de landespecifikke henstillinger, bør være berettiget til bistand under Samhørighedsfonden til produktive investeringer, som vil kunne hjælpe dem med at komme på omgangshøjde med de andre økonomier eller levere grundlæggende infrastruktur til gavn for EU som helhed.

| 5.9. | EØSU er enig i, at det nuværende EU-budget på bare 1 % af BNP ikke er tilstrækkeligt og ikke er udformet til at virke som stabilisator, og at det vil være endnu mere utilstrækkeligt efter brexit. Udvalget støtter det synspunkt, at en stor stabiliseringskapacitet i høj grad vil være til gavn for euroområdet (15) i tilfælde af alvorlige asymmetriske chok. Udvalget påpeger, at en sådan funktion ikke må føre til permanente overførsler eller moralsk hasard. |
| --- | --- |

5.9.

EØSU er enig i, at det nuværende EU-budget på bare 1 % af BNP ikke er tilstrækkeligt og ikke er udformet til at virke som stabilisator, og at det vil være endnu mere utilstrækkeligt efter brexit. Udvalget støtter det synspunkt, at en stor stabiliseringskapacitet i høj grad vil være til gavn for euroområdet (15) i tilfælde af alvorlige asymmetriske chok. Udvalget påpeger, at en sådan funktion ikke må føre til permanente overførsler eller moralsk hasard.

| 5.10. | EØSU støtter forslaget om at undersøge mulighederne for at opbygge en finanspolitisk kapacitet for euroområdet. Dens formål bør være i euroområdet at fastholde et afgørende investeringsniveau i produktiv infrastruktur såsom transport, byfornyelse, uddannelse, forskning og grøn omstilling (16). Den finanspolitiske kapacitet kunne fungere som finansieringskilde for ESM, som med tiden bør ændres til en EMF til finansiering af krisestyringsmidler. |
| --- | --- |

5.10.

EØSU støtter forslaget om at undersøge mulighederne for at opbygge en finanspolitisk kapacitet for euroområdet. Dens formål bør være i euroområdet at fastholde et afgørende investeringsniveau i produktiv infrastruktur såsom transport, byfornyelse, uddannelse, forskning og grøn omstilling (16). Den finanspolitiske kapacitet kunne fungere som finansieringskilde for ESM, som med tiden bør ændres til en EMF til finansiering af krisestyringsmidler.

| 5.11. | En effektiv investeringsplan for at skabe indtægter gennem vækst, social samhørighed og solidaritet er nødvendig for Europas økonomiske integration, fremgang og forebyggelse af voksende sociale uligheder. EØSU har støttet muligheden for en fuldstændig gylden regel for produktive offentlige investeringer og mener, at en sådan regel bør indarbejdes i nye budgetregler. |
| --- | --- |

5.11.

En effektiv investeringsplan for at skabe indtægter gennem vækst, social samhørighed og solidaritet er nødvendig for Europas økonomiske integration, fremgang og forebyggelse af voksende sociale uligheder. EØSU har støttet muligheden for en fuldstændig gylden regel for produktive offentlige investeringer og mener, at en sådan regel bør indarbejdes i nye budgetregler.

| 5.12. | Metoden baseret på budgetregler bør forbedres og udvikles inden næste mandatperiode for at undgå procykliske politikker. Der bør tages højde for fremherskende lokale forhold. Den strukturelle saldo har vist sig at være en utroværdig ikke-observerbar variabel, som danner grundlag for politiske ændringer, der kan håndhæves gennem processen med landespecifikke henstillinger. |
| --- | --- |

5.12.

Metoden baseret på budgetregler bør forbedres og udvikles inden næste mandatperiode for at undgå procykliske politikker. Der bør tages højde for fremherskende lokale forhold. Den strukturelle saldo har vist sig at være en utroværdig ikke-observerbar variabel, som danner grundlag for politiske ændringer, der kan håndhæves gennem processen med landespecifikke henstillinger.

| 5.13. | Der lægges for stor vægt på nedbringelsen af gæld gennem budgetkonsolidering, der til tider er selvdestruktiv, frem for gennem andre foranstaltninger, der er mere gavnlige med hensyn til at øge BNP-væksten. I processen vedrørende det europæiske semester vægtes nedbringelse af det årlige statsunderskud langt højere som et middel til at reducere stor gæld i forhold til BNP end andre foranstaltninger, der er mere gavnlige med hensyn til at øge BNP-væksten (17). |
| --- | --- |

5.13.

Der lægges for stor vægt på nedbringelsen af gæld gennem budgetkonsolidering, der til tider er selvdestruktiv, frem for gennem andre foranstaltninger, der er mere gavnlige med hensyn til at øge BNP-væksten. I processen vedrørende det europæiske semester vægtes nedbringelse af det årlige statsunderskud langt højere som et middel til at reducere stor gæld i forhold til BNP end andre foranstaltninger, der er mere gavnlige med hensyn til at øge BNP-væksten (17).

| 5.14. | EØSU mener, at der inden 2019 bør foretages ændringer for at korrigere, at »den aktuelle finanspolitiske situation dækker over en klart suboptimal fordeling af den finanspolitiske tilpasning mellem de forskellige lande på nuværende tidspunkt« (18). |
| --- | --- |

5.14.

EØSU mener, at der inden 2019 bør foretages ændringer for at korrigere, at »den aktuelle finanspolitiske situation dækker over en klart suboptimal fordeling af den finanspolitiske tilpasning mellem de forskellige lande på nuværende tidspunkt« (18).

| 5.15. | Det flerårige vejledende program er en vigtig del af semesterprocessen og bør udgøre det primære redskab til forebyggelse af makroøkonomiske ubalancer i hele EU. Det er nødvendigt at komme den integrerede asymmetri, hvor vedvarende positive ubalancer ikke underlægges censur, og negative ubalancer pålægges sanktioner, til livs (19). En finansiel sanktion gør en dårlig situation værre, men kroniske overskud i visse medlemsstater kan forværre en situation med underskud i en nabostat. |
| --- | --- |

5.15.

Det flerårige vejledende program er en vigtig del af semesterprocessen og bør udgøre det primære redskab til forebyggelse af makroøkonomiske ubalancer i hele EU. Det er nødvendigt at komme den integrerede asymmetri, hvor vedvarende positive ubalancer ikke underlægges censur, og negative ubalancer pålægges sanktioner, til livs (19). En finansiel sanktion gør en dårlig situation værre, men kroniske overskud i visse medlemsstater kan forværre en situation med underskud i en nabostat.

6.   En styrkelse af ØMU'ens arkitektur og fastforankring af princippet om demokratisk ansvarlighed

| 6.1. | ØMU'en er ikke et mål i sig selv. Den er et middel til at optimere mulighederne for at opnå følgende: bæredygtig vækst, gode job, økonomisk og social opadgående konvergens, stabilitet og velstand for alle medlemsstater ved at stå sammen og gennem økonomisk ansvarlighed, der går hånd i hånd med solidaritet, og risikobegrænsning, der går hånd i hånd med risikodeling. Euroområdet bliver nødt til at tage disse nødvendige skridt, men bør også gøres tilgængeligt for andre medlemsstater. EØSU er enig i, at mere gennemsigtighed, god kommunikation samt øget inddragelse af arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet er nødvendig, og at dette — sammen med en styrket rolle for de nationale parlamenter i beslutningsprocessen — vil medvirke til at skabe demokratisk ansvarlighed. |
| --- | --- |

6.1.

ØMU'en er ikke et mål i sig selv. Den er et middel til at optimere mulighederne for at opnå følgende: bæredygtig vækst, gode job, økonomisk og social opadgående konvergens, stabilitet og velstand for alle medlemsstater ved at stå sammen og gennem økonomisk ansvarlighed, der går hånd i hånd med solidaritet, og risikobegrænsning, der går hånd i hånd med risikodeling. Euroområdet bliver nødt til at tage disse nødvendige skridt, men bør også gøres tilgængeligt for andre medlemsstater. EØSU er enig i, at mere gennemsigtighed, god kommunikation samt øget inddragelse af arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet er nødvendig, og at dette — sammen med en styrket rolle for de nationale parlamenter i beslutningsprocessen — vil medvirke til at skabe demokratisk ansvarlighed.

| 6.2. | EØSU går ind for en stærkere »parlamentarisering« af euroområdet via et stort udvalg i Europa-Parlamentet med alle parlamentarikere fra euroområdet og fra lande, der ønsker at tiltræde det, kombineret med en stærkere dialog mellem parlamentarikere fra euroområdet om ØMU-spørgsmål (COSAC+) (20). Som nævnt under punkt 5.2 og 5.3 bør navnlig Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og arbejdsmarkedets parter samt civilsamfundet som helhed spille en større rolle i forbindelse med semesterprocessens demokratisering. |
| --- | --- |

6.2.

EØSU går ind for en stærkere »parlamentarisering« af euroområdet via et stort udvalg i Europa-Parlamentet med alle parlamentarikere fra euroområdet og fra lande, der ønsker at tiltræde det, kombineret med en stærkere dialog mellem parlamentarikere fra euroområdet om ØMU-spørgsmål (COSAC+) (20). Som nævnt under punkt 5.2 og 5.3 bør navnlig Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og arbejdsmarkedets parter samt civilsamfundet som helhed spille en større rolle i forbindelse med semesterprocessens demokratisering.

| 6.3. | Udvalget anbefaler at undersøge værktøjer til at forbedre den økonomiske forvaltning af ØMU'en, for eksempel ved at oprette en permanent eurofinansministerpost og samtidig sikre fuldstændig demokratisk ansvarlighed. Kohærensen af ØMU-politikker, der på nuværende tidspunkt er fragmenterede på grund af de mange forskellige institutioner, vil blive styrket ved at samle kompetencerne. Der bør fra starten fastlægges en finanspolitisk kurs for euroområdet, og finansministeren bør fastslå, hvordan denne kurs skal holdes. Den nuværende finanspolitiske kurs er summen af alle medlemsstaternes budgetsituation, og retningen af den finanspolitiske kurs for euroområdet er tilfældig. |
| --- | --- |

6.3.

Udvalget anbefaler at undersøge værktøjer til at forbedre den økonomiske forvaltning af ØMU'en, for eksempel ved at oprette en permanent eurofinansministerpost og samtidig sikre fuldstændig demokratisk ansvarlighed. Kohærensen af ØMU-politikker, der på nuværende tidspunkt er fragmenterede på grund af de mange forskellige institutioner, vil blive styrket ved at samle kompetencerne. Der bør fra starten fastlægges en finanspolitisk kurs for euroområdet, og finansministeren bør fastslå, hvordan denne kurs skal holdes. Den nuværende finanspolitiske kurs er summen af alle medlemsstaternes budgetsituation, og retningen af den finanspolitiske kurs for euroområdet er tilfældig.

| 6.4. | EØSU glæder sig over forslaget om at styrke ESM, så mekanismen udvikles til at blive et fuldt funktionsdygtigt krisestyringsinstrument. En udvikling af ESM til en europæisk monetær fond (EMF) inden for de europæiske traktater med en stor rolle til Europa-Parlamentet vil forbedre den demokratiske legitimitet, og beslutningsprocessen vil blive hurtigere. |
| --- | --- |

6.4.

EØSU glæder sig over forslaget om at styrke ESM, så mekanismen udvikles til at blive et fuldt funktionsdygtigt krisestyringsinstrument. En udvikling af ESM til en europæisk monetær fond (EMF) inden for de europæiske traktater med en stor rolle til Europa-Parlamentet vil forbedre den demokratiske legitimitet, og beslutningsprocessen vil blive hurtigere.

| 6.5. | Mellemstatsligt samarbejde bør ikke anvendes som metode til forvaltning af EU, og budgetreglerne bør gennemgås, inden de indarbejdes i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

6.5.

Mellemstatsligt samarbejde bør ikke anvendes som metode til forvaltning af EU, og budgetreglerne bør gennemgås, inden de indarbejdes i EU-lovgivningen.

Bruxelles, den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Denne pakke omfatter EØSU-udtalelserne Den økonomiske politik i euroområdet 2017 (tillægsudtalelse) (EESC-2017-02837-00-00-AC-TRA-EN) (se side 216 i denne EUT, Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen (EESC-2017-03251-00-00-AC-TRA) (se side 117 i denne EUT), En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025) (EESC-2017-02879-00-00-AC-TRA), og Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025 (EESC-2017-03447-00-00-AC-TRA-EN) (se side 131 i denne EUT).

1

Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen

En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025

Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025

(2)  EØSU's resolution om Kommissionens hvidbog om Europas fremtid og derudover af 6. juli 2017.

2

Kommissionens hvidbog om Europas fremtid og derudover

(3)  Se f.eks. EØSU's udtalelser Endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode, EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10 og Fuldførelse af ØMU'en: den politiske søjle, EUT C 332 af 8.10.2015, s. 8.

3

Endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode

Fuldførelse af ØMU'en: den politiske søjle

(4)  EØSU's udtalelse om Endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs forslag til EU's næste lovgivningsperiode,
  EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10; EØSU's udtalelse om En demokratisk og social ØMU med fællesskabsmetoden, EUT C 13 af 15.1.2016, s. 33; EØSU's udtalelse om Fuldførelse af ØMU'en: den politiske søjle,
  EUT C 332 af 8.10.2015, s. 8; EØSU's udtalelse om Skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union
  EUT C 177 af 18.5.2016, s. 28.

4

Endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs forslag til EU's næste lovgivningsperiode,

En demokratisk og social ØMU med fællesskabsmetoden

Fuldførelse af ØMU'en: den politiske søjle,

Skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union

(5)  EØSU's udtalelse om Fuldførelse af ØMU'en: den politiske søjle,
  EUT C 332 af 8.10.2015, s. 8.

5

Fuldførelse af ØMU'en: den politiske søjle,

(6)  EØSU's udtalelse om En europæisk indskudsforsikringsordning, EUT C 177 af 18.5.2016, s. 21, navnlig punkt 1.1-1.3.

6

En europæisk indskudsforsikringsordning

(7)  EØSU's udtalelse om Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion,
  EUT C 133 af 14.4.2016, s. 17.

7

Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion,

(8)  EØSU's udtalelse om Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion,
  EUT C 133 af 14.4.2016, s. 17 og EØSU's udtalelse om Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen (EESC-2017-03251-00-00-AC-TRA) (se side 117 i denne EUT).

8

Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion,

Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen

(9)  EØSU's udtalelse om Efter 10 år med euroen — hvad er dens fremtid?,
  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 8; EØSU's udtalelse om Vækst og statsgæld i EU: To nyskabende forslag,
  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 10.

9

Efter 10 år med euroen — hvad er dens fremtid?,

Vækst og statsgæld i EU: To nyskabende forslag,

(10)  EØSU's udtalelse om Gennemførelse af den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode,
  EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10.

10

Gennemførelse af den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode,

(11)  EØSU's udtalelse om Oprettelse af nationale konkurrenceevneråd i euroområdet,
  EUT C 177 af 18.5.2016, s. 35.

11

Oprettelse af nationale konkurrenceevneråd i euroområdet,

(12)  EØSU's udtalelse om Oprettelse af nationale konkurrenceevneråd i euroområdet, EUT C 177 af 18.5.2016, s. 35.

12

Oprettelse af nationale konkurrenceevneråd i euroområdet

(13)  EØSU's udtalelse om Endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode,
  EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10; EØSU's udtalelse om En demokratisk og social ØMU med fællesskabsmetoden, EUT C 13 af 15.1.2016, s. 33; EØSU's udtalelse om Skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union,
  EUT C 177 af 18.5.2016, s. 28; EØSU's udtalelse om Den europæiske søjle for sociale rettigheder, EUT C 125 af 21.4.2017, s. 10.

13

Endelig gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union — EU's næste lovgivningsperiode,

En demokratisk og social ØMU med fællesskabsmetoden

Skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union,

Den europæiske søjle for sociale rettigheder

(14)  EØSU's udtalelse om Evaluering af den økonomiske styring, EUT C 268 af 14.8.2015, s. 33; EØSU's udtalelse om endelig gennemførelse af ØMU'en — skattepolitikkens rolle, EUT C 230 af 14.7.2015, s. 24.

14

Evaluering af den økonomiske styring

(15)  EØSU's udtalelse om Oplæg om fremtiden for EU's finanser 2025 (se side 131 i denne EUT).

15

Oplæg om fremtiden for EU's finanser 2025

(16)  EØSU's udtalelse om Evaluering af den økonomiske styring, EUT C 268 af 14.8.2015, s. 33; EØSU's udtalelse om den økonomiske politik i euroområdet,
  EUT C 177 af 18.5.2016, s. 41; EØSU's udtalelse om støtteprogrammet for strukturreformer,
  EUT C 177 af 18.5.2016, s. 47; EØSU's udtalelse om midtvejsrevision af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, EUT C 75 af 10.3.2017, s. 63.

16

Evaluering af den økonomiske styring

den økonomiske politik i euroområdet,

støtteprogrammet for strukturreformer,

midtvejsrevision af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020

(17)  EØSU's udtalelse om Evaluering af den økonomiske styring, EUT C 268 af 14.8.2015, s. 33.

17

Evaluering af den økonomiske styring

(18)  COM(2016) 727 final

18

(19)  EØSU's udtalelse om Evaluering af den økonomiske styring, EUT C 268 af 14.8.2015, s. 33.

19

Evaluering af den økonomiske styring

(20)  EØSU's udtalelse om En demokratisk og social ØMU med fællesskabsmetoden, EUT C 13 af 15.1.2016, s. 33.

20

En demokratisk og social ØMU med fællesskabsmetoden

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/131

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om oplæg om fremtiden for EU's finanser

(COM(2017) 358 final)

(2018/C 081/18)

| Ordfører: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Medordfører: | Petr ZAHRADNÍK |

Ordfører:

Stefano PALMIERI

Medordfører:

Petr ZAHRADNÍK

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 4.8.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 5.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 138/8/14 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 4.8.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

5.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

138/8/14

Præambel

Denne udtalelse er en del af en større pakke på fire udtalelser fra EØSU om fremtiden for den europæiske økonomi (uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union, den økonomiske politik i euroområdet, kapitalmarkedsunionen og fremtiden for EU's finanser)
   (1)
  . Pakken kommer i forbindelse med den hvidbog om Europas fremtid, som blev lanceret af Kommissionen for nylig, og tager hensyn til talen om Unionens tilstand i 2017 ved Kommissionens formand Jean-Claude Juncker. I overensstemmelse med EØSU's resolution om Europas fremtid
   (2)
  og tidligere udtalelser om fuldførelse af ØMU'en
   (3)
  understreger denne pakke af udtalelser behovet for en fælles forståelse af EU's styring, som går langt ud over tekniske tilgange og foranstaltninger, og først og fremmest er et spørgsmål om politisk vilje og et fælles perspektiv.

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU mener, at oplægget om fremtiden for EU's finanser giver et billede af nogle af de udfordringer, som Unionen skal tackle i de kommende år, og samtidig også kæder de mulige budgetmæssige løsninger sammen med de fem scenarier, som Kommissionen tegner i hvidbogen om Europas fremtid. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU mener, at oplægget om fremtiden for EU's finanser giver et billede af nogle af de udfordringer, som Unionen skal tackle i de kommende år, og samtidig også kæder de mulige budgetmæssige løsninger sammen med de fem scenarier, som Kommissionen tegner i hvidbogen om Europas fremtid.

| 1.2. | EØSU gør opmærksom på, at de europæiske borgere har brug for mere (og bedre) Europa, ikke mindre Europa, for at overvinde den politiske krise i EU, der udspringer af, at der mangler en strategisk vision for fremtiden og evne til at finde passende svar på den økonomiske og finansielle krise. EU-borgerne efterlyser mærkbare fordele i deres dagligdag, og misforholdet mellem deres bekymringer og forventninger og de begrænsede beføjelser og økonomiske ressourcer, som EU har i dag, bliver stadig større. Det europæiske projekt og EU mister troværdighed og drages i tvivl, hvilket skaber grobund for de aktuelle nationalistiske og populistiske strømninger. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU gør opmærksom på, at de europæiske borgere har brug for mere (og bedre) Europa, ikke mindre Europa, for at overvinde den politiske krise i EU, der udspringer af, at der mangler en strategisk vision for fremtiden og evne til at finde passende svar på den økonomiske og finansielle krise. EU-borgerne efterlyser mærkbare fordele i deres dagligdag, og misforholdet mellem deres bekymringer og forventninger og de begrænsede beføjelser og økonomiske ressourcer, som EU har i dag, bliver stadig større. Det europæiske projekt og EU mister troværdighed og drages i tvivl, hvilket skaber grobund for de aktuelle nationalistiske og populistiske strømninger.

| 1.3. | EØSU er enig i det synspunkt, der fremføres i oplægget, om, at det grundlæggende princip for EU-budgettet skal være skabelse af europæisk merværdi, dvs. opnåelse af bedre resultater end med nationale budgetter, der ikke er samordnede. Derfor er vi nødt til at give slip på princippet om »fair return«, opdelingen af medlemsstater i nettobidragsydere og nettomodtagere og ad hoc-korrektioner for de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU er enig i det synspunkt, der fremføres i oplægget, om, at det grundlæggende princip for EU-budgettet skal være skabelse af europæisk merværdi, dvs. opnåelse af bedre resultater end med nationale budgetter, der ikke er samordnede. Derfor er vi nødt til at give slip på princippet om »fair return«, opdelingen af medlemsstater i nettobidragsydere og nettomodtagere og ad hoc-korrektioner for de enkelte medlemsstater.

| 1.4. | EU bør identificere de politiske prioriteter med størst europæisk merværdi og først derefter afsætte de ressourcer, der er nødvendige dertil, og som skal udgøre grundlaget for reformen af EU-budgettet. På den baggrund finder EØSU det uforståeligt, at EU-budgettet fortsat er på under 1 % indtægterne og kun 2 % af de offentlige udgifter i de 28 lande, hvilket er utilstrækkeligt i forhold til de udfordringer, chok og kriser, der skal håndteres. |
| --- | --- |

1.4.

EU bør identificere de politiske prioriteter med størst europæisk merværdi og først derefter afsætte de ressourcer, der er nødvendige dertil, og som skal udgøre grundlaget for reformen af EU-budgettet. På den baggrund finder EØSU det uforståeligt, at EU-budgettet fortsat er på under 1 % indtægterne og kun 2 % af de offentlige udgifter i de 28 lande, hvilket er utilstrækkeligt i forhold til de udfordringer, chok og kriser, der skal håndteres.

| 1.5. | Reformen af EU-budgettet bør nødvendigvis indebære en kvalitativ forbedring i form af en omlægning af dets struktur på såvel udgifts- som indtægtssiden på grundlag af hensigtsmæssige kriterier om rationalisering, effektivitet og virkning og ved at kommunikere direkte og gennemsigtigt med borgerne. |
| --- | --- |

1.5.

Reformen af EU-budgettet bør nødvendigvis indebære en kvalitativ forbedring i form af en omlægning af dets struktur på såvel udgifts- som indtægtssiden på grundlag af hensigtsmæssige kriterier om rationalisering, effektivitet og virkning og ved at kommunikere direkte og gennemsigtigt med borgerne.

| 1.6. | Forhøjelsen og den kvalitative forbedring af EU-budgettet kræver en saglig og tilbundsgående høring af civilsamfundet som repræsenteret i EØSU for at afspejle de reelle behov på lokalt og regionalt plan og garantere positive virkninger for alle borgere i samfundets interesse. |
| --- | --- |

1.6.

Forhøjelsen og den kvalitative forbedring af EU-budgettet kræver en saglig og tilbundsgående høring af civilsamfundet som repræsenteret i EØSU for at afspejle de reelle behov på lokalt og regionalt plan og garantere positive virkninger for alle borgere i samfundets interesse.

| 1.7. | På udgiftssiden vurderer EØSU, at følgende programmer tilfører stor europæisk merværdi: mellemlange og langsigtede investeringer i økonomisk, social og miljømæssig udvikling, beskæftigelse, innovation og konkurrenceevne; beskyttelse af de dårligst stillede regioner og de mest udsatte sociale grupper; rettidige og fleksible indgreb over for asymmetriske chok og pludselige kriser bl.a. via et selvstændigt budget for euroområdet. |
| --- | --- |

1.7.

På udgiftssiden vurderer EØSU, at følgende programmer tilfører stor europæisk merværdi: mellemlange og langsigtede investeringer i økonomisk, social og miljømæssig udvikling, beskæftigelse, innovation og konkurrenceevne; beskyttelse af de dårligst stillede regioner og de mest udsatte sociale grupper; rettidige og fleksible indgreb over for asymmetriske chok og pludselige kriser bl.a. via et selvstændigt budget for euroområdet.

| 1.8. | Især finder EØSU det vigtigt med en stabiliserende makroøkonomisk funktion i euroområdet, da de negative konsekvenser for de samfundsgrupper og produktionssektorer, der er taberne i globaliseringen og den teknologiske revolution, er nogle af årsagerne til den strategiske krise i EU og de populistiske strømninger. |
| --- | --- |

1.8.

Især finder EØSU det vigtigt med en stabiliserende makroøkonomisk funktion i euroområdet, da de negative konsekvenser for de samfundsgrupper og produktionssektorer, der er taberne i globaliseringen og den teknologiske revolution, er nogle af årsagerne til den strategiske krise i EU og de populistiske strømninger.

| 1.9. | På indtægtssiden er EØSU enig i analysen i rapporten Future financing of the EU fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter om, at et nyt budget i højere grad bør bestå af autonome, gennemsigtige og rimelige egne indtægter og ikke yderligere belaste de dårligst stillede borgere og SMV'er. |
| --- | --- |

1.9.

På indtægtssiden er EØSU enig i analysen i rapporten Future financing of the EU fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter om, at et nyt budget i højere grad bør bestå af autonome, gennemsigtige og rimelige egne indtægter og ikke yderligere belaste de dårligst stillede borgere og SMV'er.

| 1.9.1. | EØSU gentager, at det er positivt indstillet over for et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) og over for beskatning af finansielle transaktioner, brændstof og CO2-emissioner, idet afgifter opkrævet på EU-niveau både vil kunne sikre et tværnationalt beskatningsgrundlag, og at der gribes ind over for den globale miljøpåvirkning. |
| --- | --- |

1.9.1.

EØSU gentager, at det er positivt indstillet over for et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) og over for beskatning af finansielle transaktioner, brændstof og CO2-emissioner, idet afgifter opkrævet på EU-niveau både vil kunne sikre et tværnationalt beskatningsgrundlag, og at der gribes ind over for den globale miljøpåvirkning.

| 1.10. | EØSU mener, at konsekvenserne af Brexit for den flerårige finansielle ramme (FFR) efter 2020 på den ene side indebærer en risiko for det europæiske »projekt«, hvis medlemsstaternes forhandlinger foregår på grundlag af princippet om »fair return«, mens det på den anden side repræsenterer en stor mulighed, da en håndhævelse af princippet om »europæisk merværdi« kan udmønte sig i en kvalitativ forbedring og forhøjelse af EU-budgettet. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU mener, at konsekvenserne af Brexit for den flerårige finansielle ramme (FFR) efter 2020 på den ene side indebærer en risiko for det europæiske »projekt«, hvis medlemsstaternes forhandlinger foregår på grundlag af princippet om »fair return«, mens det på den anden side repræsenterer en stor mulighed, da en håndhævelse af princippet om »europæisk merværdi« kan udmønte sig i en kvalitativ forbedring og forhøjelse af EU-budgettet.

| 1.10.1. | Af den årsag mener EØSU, at det er vigtigt, at






  — | Kommissionen sætter tal på, hvad Brexit kommer til at betyde for EU's indtægter og udgifter, hvad enten det bliver et blødt eller hårdt brud, og på konsekvenserne deraf for FFR efter 2020; |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

Af den årsag mener EØSU, at det er vigtigt, at

—

Kommissionen sætter tal på, hvad Brexit kommer til at betyde for EU's indtægter og udgifter, hvad enten det bliver et blødt eller hårdt brud, og på konsekvenserne deraf for FFR efter 2020;

| — | der tages fat på en åben og offentlig debat om FFR efter 2020 med institutionelle, økonomiske og sociale aktører, repræsentanter for civilsamfundet og de europæiske borgere; |
| --- | --- |

—

der tages fat på en åben og offentlig debat om FFR efter 2020 med institutionelle, økonomiske og sociale aktører, repræsentanter for civilsamfundet og de europæiske borgere;

| — | der under ingen omstændighedernes skæres i midlerne til samhørighedspolitikken og de sociale målsætninger. |
| --- | --- |

—

der under ingen omstændighedernes skæres i midlerne til samhørighedspolitikken og de sociale målsætninger.

På den måde vil parternes forskellige og modstridende interesser kunne tilgodeses og en fælles løsning for FFR efter 2020 kunne findes.

2.   Generelle bemærkninger

| 2.1. | Med den tilgang, der er valgt i oplægget om fremtiden for EU's finanser, kædes de mulige budgetmæssige løsninger sammen med de udfordringer, som Unionen skal tackle i forbindelse med de fem forskellige scenarier, som Kommissionen tegner i hvidbogen om Europas fremtid, der vælges. EØSU var kritisk over for denne tilgang i en nylig resolution om hvidbogen (4), idet den opfatter de fem scenarier som »konstruerede«, da de udelukkende har fokus på medlemsstaterne uden direkte relevans for de europæiske borgere, som har forventninger om en fælles og klar strategi. |
| --- | --- |

2.1.

Med den tilgang, der er valgt i oplægget om fremtiden for EU's finanser, kædes de mulige budgetmæssige løsninger sammen med de udfordringer, som Unionen skal tackle i forbindelse med de fem forskellige scenarier, som Kommissionen tegner i hvidbogen om Europas fremtid, der vælges. EØSU var kritisk over for denne tilgang i en nylig resolution om hvidbogen (4), idet den opfatter de fem scenarier som »konstruerede«, da de udelukkende har fokus på medlemsstaterne uden direkte relevans for de europæiske borgere, som har forventninger om en fælles og klar strategi.

| 2.1.1. | Derved forpasses en stor mulighed, da den betragtelige del af dokumentet, der vedrører merværdien af EU's finanser, udviklingslinjer og udfordringer og valgmulighederne for EU's finanser i fremtiden, indholdsmæssigt i vid udstrækning er acceptabelt, selvom der mangler et effektivt og konstruktivt politisk forslag, som alle kan slutte op om. |
| --- | --- |

2.1.1.

Derved forpasses en stor mulighed, da den betragtelige del af dokumentet, der vedrører merværdien af EU's finanser, udviklingslinjer og udfordringer og valgmulighederne for EU's finanser i fremtiden, indholdsmæssigt i vid udstrækning er acceptabelt, selvom der mangler et effektivt og konstruktivt politisk forslag, som alle kan slutte op om.

| 2.2. | I løbet af de seneste år har EØSU (5) peget på de uløste problemer for den europæiske økonomi og det europæiske samfund, de grundlæggende principper, der skal respekteres, og vejen frem for at genoplive indsatsen fra EU-institutionernes side og gøre den mere effektiv. EØSU har ved forskellige lejligheder understreget, at de europæiske borgere har brug for mere (og bedre) Europa, ikke mindre Europa (6), netop fordi den politiske krise i EU udspringer af, at der mangler en strategisk vision for fremtiden og evne til at finde passende svar på den økonomiske og finansielle krise. |
| --- | --- |

2.2.

I løbet af de seneste år har EØSU (5) peget på de uløste problemer for den europæiske økonomi og det europæiske samfund, de grundlæggende principper, der skal respekteres, og vejen frem for at genoplive indsatsen fra EU-institutionernes side og gøre den mere effektiv. EØSU har ved forskellige lejligheder understreget, at de europæiske borgere har brug for mere (og bedre) Europa, ikke mindre Europa (6), netop fordi den politiske krise i EU udspringer af, at der mangler en strategisk vision for fremtiden og evne til at finde passende svar på den økonomiske og finansielle krise.

| 2.3. | I forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR 2014-2020 (7) i 2016 anerkendte EØSU Kommissionens bestræbelser og især den fleksibilitet, der er blevet indført for at hamle op med uforudsete kriser, og den resultat- og præstationsorienterede tilgang. Alligevel forekom de konkrete forslag og de afsatte midler allerede dengang ikke at være tilstrækkelige til at håndtere EU's udfordringer og prioriteter, eftersom FFR snarere er resultatet af et ikke særligt ambitiøst kompromis mellem medlemsstater, der er optaget af deres »nettobalance« og gevinsterne for bestemte interessegrupper, end et instrument til opnåelse af EU's interesser som helhed. |
| --- | --- |

2.3.

I forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR 2014-2020 (7) i 2016 anerkendte EØSU Kommissionens bestræbelser og især den fleksibilitet, der er blevet indført for at hamle op med uforudsete kriser, og den resultat- og præstationsorienterede tilgang. Alligevel forekom de konkrete forslag og de afsatte midler allerede dengang ikke at være tilstrækkelige til at håndtere EU's udfordringer og prioriteter, eftersom FFR snarere er resultatet af et ikke særligt ambitiøst kompromis mellem medlemsstater, der er optaget af deres »nettobalance« og gevinsterne for bestemte interessegrupper, end et instrument til opnåelse af EU's interesser som helhed.

| 2.4. | På den baggrund er udvalget enig i den tilgang, der skitseres i oplægget: »det væsentlige ved et moderniseret EU-budget« er »den merværdi, der hidrører fra, at indtægterne samles, og at der opnås resultater, som ikke kan nås gennem ukoordinerede nationale udgifter« (8). |
| --- | --- |

2.4.

På den baggrund er udvalget enig i den tilgang, der skitseres i oplægget: »det væsentlige ved et moderniseret EU-budget« er »den merværdi, der hidrører fra, at indtægterne samles, og at der opnås resultater, som ikke kan nås gennem ukoordinerede nationale udgifter« (8).

| 2.5. | Opnåelse af mere og bedre Europa kræver, at vi først identificerer de politiske prioriteter, der har størst europæisk merværdi, og derefter afsætter de ressourcer, der er nødvendige dertil, og som skal være grundlaget for reformen af EU-budgettet. På den baggrund vil det ikke længere give mening, at EU afsætter under 1 % indtægterne og kun 2 % af de offentlige udgifter i de 28 lande til sit eget budget — en udvikling, der i øvrigt hele tiden går i den forkerte retning (9). Dette niveau forekommer fuldkomment utilstrækkeligt i forhold til de nye udfordringer for EU og de chok og kriser, som det skal kunne håndtere. |
| --- | --- |

2.5.

Opnåelse af mere og bedre Europa kræver, at vi først identificerer de politiske prioriteter, der har størst europæisk merværdi, og derefter afsætter de ressourcer, der er nødvendige dertil, og som skal være grundlaget for reformen af EU-budgettet. På den baggrund vil det ikke længere give mening, at EU afsætter under 1 % indtægterne og kun 2 % af de offentlige udgifter i de 28 lande til sit eget budget — en udvikling, der i øvrigt hele tiden går i den forkerte retning (9). Dette niveau forekommer fuldkomment utilstrækkeligt i forhold til de nye udfordringer for EU og de chok og kriser, som det skal kunne håndtere.

| 2.5.1. | Forhøjelsen af EU-budgettet bør følges op af en betydelig kvalitativ forbedring i form af en omlægning af dets struktur under såvel udgiftsposterne som de egne indtægter. Dette bør ske under hensyntagen til hensigtsmæssige kriterier om rationalisering, effektivitet og virkning af budgettet og gennem direkte og gennemsigtig kommunikation med borgerne. |
| --- | --- |

2.5.1.

Forhøjelsen af EU-budgettet bør følges op af en betydelig kvalitativ forbedring i form af en omlægning af dets struktur under såvel udgiftsposterne som de egne indtægter. Dette bør ske under hensyntagen til hensigtsmæssige kriterier om rationalisering, effektivitet og virkning af budgettet og gennem direkte og gennemsigtig kommunikation med borgerne.

| 2.5.2. | Forhøjelsen og den kvalitative forbedring af EU-budgettet bør tillige omfatte en saglig og tilbundsgående høring af civilsamfundet som repræsenteret i EØSU for at garantere, at udgifterne bruges på de områder, hvor der reelt er et behov på lokalt og regionalt plan, og at de får positiv indvirkning på borgernes velfærd i samfundets interesse. |
| --- | --- |

2.5.2.

Forhøjelsen og den kvalitative forbedring af EU-budgettet bør tillige omfatte en saglig og tilbundsgående høring af civilsamfundet som repræsenteret i EØSU for at garantere, at udgifterne bruges på de områder, hvor der reelt er et behov på lokalt og regionalt plan, og at de får positiv indvirkning på borgernes velfærd i samfundets interesse.

| 2.6. | Det er ikke et tilfælde, at de nye udfordringer forbundet med ændringerne i den geopolitiske situation og de nødvendige tilpasninger til konsekvenserne af den økonomiske og finansielle krise, har vist, at EU har et fuldkomment utilstrækkeligt budget og er havnet i en krise, der i første omgang var økonomisk og finansiel, men efterfølgende har udviklet sig til en social og i sidste ende politisk krise. |
| --- | --- |

2.6.

Det er ikke et tilfælde, at de nye udfordringer forbundet med ændringerne i den geopolitiske situation og de nødvendige tilpasninger til konsekvenserne af den økonomiske og finansielle krise, har vist, at EU har et fuldkomment utilstrækkeligt budget og er havnet i en krise, der i første omgang var økonomisk og finansiel, men efterfølgende har udviklet sig til en social og i sidste ende politisk krise.

| 2.6.1. | Det er en politisk krise, der har sit udspring i misforholdet mellem på den ene side de voksende bekymringer og deraf følgende forventninger til EU fra EU-borgerne, som efterlyser mærkbare positive virkninger for deres dagligdag, og på den anden side de begrænsede beføjelser og økonomiske ressourcer, som EU har i dag. Det er dette misforhold, der er kilden til den voksende intolerance og nationalistiske og populistiske strømninger, som sætter spørgsmålstegn ved det europæiske projekt og selve EU. |
| --- | --- |

2.6.1.

Det er en politisk krise, der har sit udspring i misforholdet mellem på den ene side de voksende bekymringer og deraf følgende forventninger til EU fra EU-borgerne, som efterlyser mærkbare positive virkninger for deres dagligdag, og på den anden side de begrænsede beføjelser og økonomiske ressourcer, som EU har i dag. Det er dette misforhold, der er kilden til den voksende intolerance og nationalistiske og populistiske strømninger, som sætter spørgsmålstegn ved det europæiske projekt og selve EU.

| 2.7. | Debatten om EU's fremtid kommer således i en tid med mange økonomiske, sociale, politiske og institutionelle bekymringer og uvisheder for EU-borgerne (10). For det første er konsekvenserne af den finansielle og økonomiske krise stadig til at tage og føle på for især lav- og mellemindkomster i visse geografiske områder i de medlemsstaterne, som blev hårdest ramt. For det andet er der den deraf opståede udbredte skepsis over for, om medlemsstaternes og EU's politikker er i stand til at sikre den økonomiske velstand og sociale samhørighed i en tid med globalisering og international konkurrence (11). For det tredje er der den stigende tilstrømning af migranter og flygtninge på flugt fra krig og fattigdom i Afrika og Mellemøsten. For det fjerde har Det Forenede Kongeriges udtræden af EU på det seneste vist, at EU ikke er et endeligt og uigenkaldeligt valg, og at dette kan sprede sig til andre medlemsstater. |
| --- | --- |

2.7.

Debatten om EU's fremtid kommer således i en tid med mange økonomiske, sociale, politiske og institutionelle bekymringer og uvisheder for EU-borgerne (10). For det første er konsekvenserne af den finansielle og økonomiske krise stadig til at tage og føle på for især lav- og mellemindkomster i visse geografiske områder i de medlemsstaterne, som blev hårdest ramt. For det andet er der den deraf opståede udbredte skepsis over for, om medlemsstaternes og EU's politikker er i stand til at sikre den økonomiske velstand og sociale samhørighed i en tid med globalisering og international konkurrence (11). For det tredje er der den stigende tilstrømning af migranter og flygtninge på flugt fra krig og fattigdom i Afrika og Mellemøsten. For det fjerde har Det Forenede Kongeriges udtræden af EU på det seneste vist, at EU ikke er et endeligt og uigenkaldeligt valg, og at dette kan sprede sig til andre medlemsstater.

3.   Særlige bemærkninger

| 3.1. | Hvad angår udgifter er det allervigtigste princippet om europæisk merværdi, hvilket kan synes paradoksalt i en tid, hvor der på den ene side er flere og flere, der kræver større indflydelse til de nationale regeringer og endda i ekstreme tilfælde udtræden af EU, mens det på den anden side efterhånden er svært at argumentere for princippet om »fair return«, opdelingen af medlemsstater i nettobidragsydere og nettomodtagere og ad hoc-korrektioner for de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

3.1.

Hvad angår udgifter er det allervigtigste princippet om europæisk merværdi, hvilket kan synes paradoksalt i en tid, hvor der på den ene side er flere og flere, der kræver større indflydelse til de nationale regeringer og endda i ekstreme tilfælde udtræden af EU, mens det på den anden side efterhånden er svært at argumentere for princippet om »fair return«, opdelingen af medlemsstater i nettobidragsydere og nettomodtagere og ad hoc-korrektioner for de enkelte medlemsstater.

| 3.1.1. | Det er imidlertid helt rigtigt af Kommissionen at fremhæve dette princip, da bred politisk enighed om at understøtte EU's tiltag kan gøre det muligt at indrette EU's budget således, at der på EU-plan opnås reelle fordele for de europæiske borgere, som de enkelte medlemsstater ikke kan realisere på egen hånd. |
| --- | --- |

3.1.1.

Det er imidlertid helt rigtigt af Kommissionen at fremhæve dette princip, da bred politisk enighed om at understøtte EU's tiltag kan gøre det muligt at indrette EU's budget således, at der på EU-plan opnås reelle fordele for de europæiske borgere, som de enkelte medlemsstater ikke kan realisere på egen hånd.

| 3.1.2. | EØSU er derfor enig med Kommissionen i, at princippet om europæisk merværdi bør stå centralt i debatten om EU's finanser i fremtiden og indebære (12):






  — | en forfølgelse af de mål, der følger af de grundlæggende principper i EU-retten, især EU-traktatens artikel 3 om, at borgerne skal sikres anstændige levevilkår med respekt for deres velfærd (13); |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

EØSU er derfor enig med Kommissionen i, at princippet om europæisk merværdi bør stå centralt i debatten om EU's finanser i fremtiden og indebære (12):

—

en forfølgelse af de mål, der følger af de grundlæggende principper i EU-retten, især EU-traktatens artikel 3 om, at borgerne skal sikres anstændige levevilkår med respekt for deres velfærd (13);

| — | en fastlæggelse af et budget, der skaber europæiske offentlige goder, som kan bidrage til forsvaret af de grundlæggende europæiske frihedsrettigheder, det indre marked og den økonomiske og monetære union (14). |
| --- | --- |

—

en fastlæggelse af et budget, der skaber europæiske offentlige goder, som kan bidrage til forsvaret af de grundlæggende europæiske frihedsrettigheder, det indre marked og den økonomiske og monetære union (14).

| 3.1.3. | Det er på denne baggrund, at det er altafgørende, at artikel 311 i TEUF, der lyder »Unionen tilvejebringer de nødvendige midler med henblik på at nå sine mål og gennemføre sin politik«, fuldt ud overholdes. |
| --- | --- |

3.1.3.

Det er på denne baggrund, at det er altafgørende, at artikel 311 i TEUF, der lyder »Unionen tilvejebringer de nødvendige midler med henblik på at nå sine mål og gennemføre sin politik«, fuldt ud overholdes.

| 3.2. | I oplægget godtgøres det klart, at løsningen på de globale udfordringer og kriser nødvendigvis må være europæisk, idet EU's budgetmidler må samles på en måde, der er hensigtsmæssig, synergier med nationale budgetter udnyttes, og midlerne kanaliseres i retning af programmer med høj europæisk merværdi, således at:






  — | der gennem mellemlange investeringer kan sættes nyt skub i den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling, beskæftigelsen, innovationen og konkurrenceevnen i en tid med stagnerende produktivitet og investeringer, aldrende befolkninger og klimaændringer; |
| --- | --- | --- |

3.2.

I oplægget godtgøres det klart, at løsningen på de globale udfordringer og kriser nødvendigvis må være europæisk, idet EU's budgetmidler må samles på en måde, der er hensigtsmæssig, synergier med nationale budgetter udnyttes, og midlerne kanaliseres i retning af programmer med høj europæisk merværdi, således at:

—

der gennem mellemlange investeringer kan sættes nyt skub i den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling, beskæftigelsen, innovationen og konkurrenceevnen i en tid med stagnerende produktivitet og investeringer, aldrende befolkninger og klimaændringer;

| — | de dårligst stillede regioner og de mest udsatte sociale grupper, der er blevet hårdt ramt af såvel den vedvarende økonomiske krise som af de negative konsekvenser af globaliseringen, beskyttes (15); |
| --- | --- |

—

de dårligst stillede regioner og de mest udsatte sociale grupper, der er blevet hårdt ramt af såvel den vedvarende økonomiske krise som af de negative konsekvenser af globaliseringen, beskyttes (15);

| — | der på både indtægts- og udgiftssiden kan handles rettidigt og fleksibelt i forhold til de asymmetriske chok, der rammer nogle medlemsstater, migrations- og flygtningekrisen, bekymringerne for den interne sikkerhed, eksterne nødsituationer og et fælles forsvar. |
| --- | --- |

—

der på både indtægts- og udgiftssiden kan handles rettidigt og fleksibelt i forhold til de asymmetriske chok, der rammer nogle medlemsstater, migrations- og flygtningekrisen, bekymringerne for den interne sikkerhed, eksterne nødsituationer og et fælles forsvar.

| 3.3. | Den største europæiske merværdi fås med de foranstaltninger, som EØSU allerede har identificeret i forbindelse med FFR suppleret med de tiltag, der er nævnt i EØSU's resolution om hvidbogen (16), nemlig:






  — | en samordnet europæisk industripolitik for at øge beskæftigelsen og stimulere konkurrenceevnen i en social markedsøkonomi, der fremmer dialogen mellem alle de berørte aktører, investeringer og støtten til små og mellemstore virksomheder (SMV'er); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Den største europæiske merværdi fås med de foranstaltninger, som EØSU allerede har identificeret i forbindelse med FFR suppleret med de tiltag, der er nævnt i EØSU's resolution om hvidbogen (16), nemlig:

—

en samordnet europæisk industripolitik for at øge beskæftigelsen og stimulere konkurrenceevnen i en social markedsøkonomi, der fremmer dialogen mellem alle de berørte aktører, investeringer og støtten til små og mellemstore virksomheder (SMV'er);

| — | fremme af opadgående social konvergens sideløbende med økonomisk konvergens i form af beskæftigelse og sociale resultater gennem implementering af den europæiske søjle for sociale rettigheder og styrkelse af Den Europæiske Socialfond (ESF); |
| --- | --- |

—

fremme af opadgående social konvergens sideløbende med økonomisk konvergens i form af beskæftigelse og sociale resultater gennem implementering af den europæiske søjle for sociale rettigheder og styrkelse af Den Europæiske Socialfond (ESF);

| — | en migrationspolitik, der garanterer flygtninge beskyttelse i henhold til international ret og integration i EU, et fælles asylsystem, bekæmpelse af ulovlig migration og menneskehandel og legale adgangsveje til EU; |
| --- | --- |

—

en migrationspolitik, der garanterer flygtninge beskyttelse i henhold til international ret og integration i EU, et fælles asylsystem, bekæmpelse af ulovlig migration og menneskehandel og legale adgangsveje til EU;

| — | bekæmpelse af klimaforandringerne på grundlag af Parisaftalen og en indsats for grøn omstilling ved at fremme 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling i alle EU-politikker; |
| --- | --- |

—

bekæmpelse af klimaforandringerne på grundlag af Parisaftalen og en indsats for grøn omstilling ved at fremme 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling i alle EU-politikker;

| — | reform af den fælles landbrugspolitik for derved at nå målene om miljøkvalitet, udvikling af landdistrikterne, fødevaresikkerhed og indkomststøtte til landbrugerne; |
| --- | --- |

—

reform af den fælles landbrugspolitik for derved at nå målene om miljøkvalitet, udvikling af landdistrikterne, fødevaresikkerhed og indkomststøtte til landbrugerne;

| — | reform af samhørighedspolitikken med klar identifikation af resultater, systematisk kontrol under gennemførelsen og efterfølgende konsekvensanalyse med vægt på gennemsigtighed og partnerskaber; |
| --- | --- |

—

reform af samhørighedspolitikken med klar identifikation af resultater, systematisk kontrol under gennemførelsen og efterfølgende konsekvensanalyse med vægt på gennemsigtighed og partnerskaber;

| — | finansiering af store investeringer i infrastruktur, transeuropæiske net, forskning og innovation, i første omgang med midler fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og Horisont 2020; |
| --- | --- |

—

finansiering af store investeringer i infrastruktur, transeuropæiske net, forskning og innovation, i første omgang med midler fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og Horisont 2020;

| — | et selvstændigt budget for euroområdet, hvorfra der midlertidigt kan overføres betydelige midler i tilfælde af regionale chok, og som kan modvirke alvorlige recessioner i hele området og garantere den nødvendige finansielle stabilitet (17) med en stabiliserende makroøkonomisk funktion, der beskytter investeringer og forebygger arbejdsløshed og jobusikkerhed. |
| --- | --- |

—

et selvstændigt budget for euroområdet, hvorfra der midlertidigt kan overføres betydelige midler i tilfælde af regionale chok, og som kan modvirke alvorlige recessioner i hele området og garantere den nødvendige finansielle stabilitet (17) med en stabiliserende makroøkonomisk funktion, der beskytter investeringer og forebygger arbejdsløshed og jobusikkerhed.

| 3.3.1. | Den stabiliserende makroøkonomiske funktion synes at være særlig vigtig, da en af årsagerne til den strategiske krise i EU og de populistiske strømninger er de negative konsekvenser for de samfundsgrupper og produktionssektorer, der er taberne i globaliseringen og den teknologiske og digitale omstilling. Selvom medlemsstaterne har få muligheder for at handle på egen hånd og påvirke arbejdsmarkedet og velfærdssystemet, er der endnu ikke på EU-niveau blevet skabt et socialt sikkerhedsnet, der muliggør, at alle borgere mærker fordelene ved vækst og international konkurrence (18). |
| --- | --- |

3.3.1.

Den stabiliserende makroøkonomiske funktion synes at være særlig vigtig, da en af årsagerne til den strategiske krise i EU og de populistiske strømninger er de negative konsekvenser for de samfundsgrupper og produktionssektorer, der er taberne i globaliseringen og den teknologiske og digitale omstilling. Selvom medlemsstaterne har få muligheder for at handle på egen hånd og påvirke arbejdsmarkedet og velfærdssystemet, er der endnu ikke på EU-niveau blevet skabt et socialt sikkerhedsnet, der muliggør, at alle borgere mærker fordelene ved vækst og international konkurrence (18).

| 3.4. | EU-budgettet skal derfor kunne levere de midler, der er nødvendige for at forfølge de strategiske prioriteter, og der skal i dets struktur og i den måde, det evalueres og ajourføres på, anvendes hensigtsmæssige kriterier om rationalisering, effektivitet og virkning (19), dvs.:






  — | større fokus på præstationer og resultater; |
| --- | --- | --- |

3.4.

EU-budgettet skal derfor kunne levere de midler, der er nødvendige for at forfølge de strategiske prioriteter, og der skal i dets struktur og i den måde, det evalueres og ajourføres på, anvendes hensigtsmæssige kriterier om rationalisering, effektivitet og virkning (19), dvs.:

—

større fokus på præstationer og resultater;

| — | evaluering af kvaliteten af regelsættet for anvendelse af EU's budgetmidler; |
| --- | --- |

—

evaluering af kvaliteten af regelsættet for anvendelse af EU's budgetmidler;

| — | analyse af udgiftsudviklingen som en løbende mellemfristet proces, hvor hvert regnskabsår markerer en bestemt etape i den udvikling, der er nødvendig for opnåelsen af de respektive resultater; |
| --- | --- |

—

analyse af udgiftsudviklingen som en løbende mellemfristet proces, hvor hvert regnskabsår markerer en bestemt etape i den udvikling, der er nødvendig for opnåelsen af de respektive resultater;

| — | behovet for at tage højde for den meget tætte forbindelse mellem EU-budgettet, forvaltningen af den økonomiske politik og de aktuelle dynamikker i den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

—

behovet for at tage højde for den meget tætte forbindelse mellem EU-budgettet, forvaltningen af den økonomiske politik og de aktuelle dynamikker i den europæiske økonomi;

| — | nødvendigheden af at sikre kontinuitet i EU’s budgetpolitik og opfylde og evaluere politikkens mål. |
| --- | --- |

—

nødvendigheden af at sikre kontinuitet i EU’s budgetpolitik og opfylde og evaluere politikkens mål.

| 3.4.1. | Især skal reglen om budgetbalance suppleres af andre indikatorer, som måler udgifternes effektivitet og indvirkningen på borgernes velfærd, og som skal fastlægges under det europæiske semester ved hjælp af hensigtsmæssige metoder og i en passende form i enighed med Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.4.1.

Især skal reglen om budgetbalance suppleres af andre indikatorer, som måler udgifternes effektivitet og indvirkningen på borgernes velfærd, og som skal fastlægges under det europæiske semester ved hjælp af hensigtsmæssige metoder og i en passende form i enighed med Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter.

| 3.5. | Dertil kommer, at mangfoldigheden af EU-midler efterhånden har skabt et meget komplekst og ikke særligt gennemsigtigt system. Udover traditionelle tilskud og støtte findes der også finansieringsinstrumenter som EFSI og strukturfondene, der via en løftestangseffekt skal tiltrække private midler, og forskellige instrumenter som den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM), der er oprettet af eurolandene uden for EU-regi med finansiel stabilisering som mål (20). |
| --- | --- |

3.5.

Dertil kommer, at mangfoldigheden af EU-midler efterhånden har skabt et meget komplekst og ikke særligt gennemsigtigt system. Udover traditionelle tilskud og støtte findes der også finansieringsinstrumenter som EFSI og strukturfondene, der via en løftestangseffekt skal tiltrække private midler, og forskellige instrumenter som den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM), der er oprettet af eurolandene uden for EU-regi med finansiel stabilisering som mål (20).

| 3.6. | Hvad angår indtægter, er EØSU enig i analysen i rapporten Future financing of the EU fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter, der har Mario Monti som formand (21). Det er særligt vigtigt at nå til enighed om et nyt budget, der i højere grad kommer til at bestå af autonome, gennemsigtige og rimelige egne indtægter. De bør tilføres EU-budgettet direkte uden at gå via medlemsstaterne, men uden at øge skattetrykket og belaste de dårligst stillede borgere og de små og mellemstore virksomheder mere end nu. |
| --- | --- |

3.6.

Hvad angår indtægter, er EØSU enig i analysen i rapporten Future financing of the EU fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter, der har Mario Monti som formand (21). Det er særligt vigtigt at nå til enighed om et nyt budget, der i højere grad kommer til at bestå af autonome, gennemsigtige og rimelige egne indtægter. De bør tilføres EU-budgettet direkte uden at gå via medlemsstaterne, men uden at øge skattetrykket og belaste de dårligst stillede borgere og de små og mellemstore virksomheder mere end nu.

| 3.6.1. | Især vil nogle af de nye indtægter (selskabsbeskatning — FKSSG (22) — af især multinationale selskaber og beskatning af finansielle transaktioner, brændstof og CO2-emissioner), der foreslås i rapporten, tilføre indtægtssiden en europæisk merværdi, idet de vil blive opkrævet på det mest hensigtsmæssige niveau, så der dels sikres et tværnationalt beskatningsgrundlag, dels gribes ind over for den globale miljøpåvirkning. |
| --- | --- |

3.6.1.

Især vil nogle af de nye indtægter (selskabsbeskatning — FKSSG (22) — af især multinationale selskaber og beskatning af finansielle transaktioner, brændstof og CO2-emissioner), der foreslås i rapporten, tilføre indtægtssiden en europæisk merværdi, idet de vil blive opkrævet på det mest hensigtsmæssige niveau, så der dels sikres et tværnationalt beskatningsgrundlag, dels gribes ind over for den globale miljøpåvirkning.

| 3.6.2. | I den forbindelse understreger EØSU endvidere, at det er vigtigt at bekæmpe skatteunddragelse, bl.a. gennem øget gennemsigtighed (23), og alle former for illoyal skattekonkurrence mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.6.2.

I den forbindelse understreger EØSU endvidere, at det er vigtigt at bekæmpe skatteunddragelse, bl.a. gennem øget gennemsigtighed (23), og alle former for illoyal skattekonkurrence mellem medlemsstaterne.

| 3.7. | Brexit kommer uundgåeligt til at få konsekvenser for EU-budgettet efter 2020. Endnu har ingen EU-institution officielt sat tal på (24), men Brexit vil resultere i et budgetunderskud, som der skal kompenseres for på en af følgende tre måder: i) forhøjelse af medlemsstaternes nationale bidrag til EU, ii) nedskæringer af EU's udgifter, iii) en kombination af de to. Det er på den baggrund, at Brexit på en og samme tid udgør en trussel og en mulighed for EU-budgettet. |
| --- | --- |

3.7.

Brexit kommer uundgåeligt til at få konsekvenser for EU-budgettet efter 2020. Endnu har ingen EU-institution officielt sat tal på (24), men Brexit vil resultere i et budgetunderskud, som der skal kompenseres for på en af følgende tre måder: i) forhøjelse af medlemsstaternes nationale bidrag til EU, ii) nedskæringer af EU's udgifter, iii) en kombination af de to. Det er på den baggrund, at Brexit på en og samme tid udgør en trussel og en mulighed for EU-budgettet.

| 3.7.1. | Brexit indebærer en risiko, for hvis de forestående forhandlinger om FFR efter 2020 overvejende kommer til at handle om »fair return«-princippet, vil fronterne mellem nettobidragsydere og nettomodtagere blive trukket op og princippet om europæisk merværdi glide i baggrunden, og der vil blive skabt endnu større usikkerhed om EU-projektet. |
| --- | --- |

3.7.1.

Brexit indebærer en risiko, for hvis de forestående forhandlinger om FFR efter 2020 overvejende kommer til at handle om »fair return«-princippet, vil fronterne mellem nettobidragsydere og nettomodtagere blive trukket op og princippet om europæisk merværdi glide i baggrunden, og der vil blive skabt endnu større usikkerhed om EU-projektet.

| 3.7.2. | Samtidig repræsenterer Brexit en stor mulighed for at reformere EU-budgettet og forbedre det kvalitativt og kvantitativt gennem en gennemgribende omlægning af udgiftsmekanismerne og i tråd med forslaget i Montirapporten etablere en vigtig ordning med egne indtægter for EU. På den måde vil det blive muligt at udforme et EU-budget, der tjener som eksempel, der virker, og som er effektivt og gennemsigtigt, så det i EU-borgernes øjne giver mening, og fordelene ved Europa og omkostningerne, hvis der ikke er noget Europa, bliver lette at få øje på. |
| --- | --- |

3.7.2.

Samtidig repræsenterer Brexit en stor mulighed for at reformere EU-budgettet og forbedre det kvalitativt og kvantitativt gennem en gennemgribende omlægning af udgiftsmekanismerne og i tråd med forslaget i Montirapporten etablere en vigtig ordning med egne indtægter for EU. På den måde vil det blive muligt at udforme et EU-budget, der tjener som eksempel, der virker, og som er effektivt og gennemsigtigt, så det i EU-borgernes øjne giver mening, og fordelene ved Europa og omkostningerne, hvis der ikke er noget Europa, bliver lette at få øje på.

| 3.7.3. | Derfor vil det være hensigtsmæssigt,






  a) | at Kommissionen så snart som muligt sætter tal på konsekvenserne af Brexit, hvad enten det bliver et blødt eller hårdt brud, for EU-budgettets indtægter og udgifter, hvilket allerede burde være sket i oplægget med henblik på bl.a. forslaget til FFR efter 2020; |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

Derfor vil det være hensigtsmæssigt,

a)

at Kommissionen så snart som muligt sætter tal på konsekvenserne af Brexit, hvad enten det bliver et blødt eller hårdt brud, for EU-budgettets indtægter og udgifter, hvilket allerede burde være sket i oplægget med henblik på bl.a. forslaget til FFR efter 2020;

| b) | at der tages fat på en seriøs, åben og offentlig diskussion om EU-budgettet med alle institutionelle, politiske og sociale aktører, civilsamfundet og de europæiske borgere; |
| --- | --- |

b)

at der tages fat på en seriøs, åben og offentlig diskussion om EU-budgettet med alle institutionelle, politiske og sociale aktører, civilsamfundet og de europæiske borgere;

| c) | at der under ingen omstændighedernes skæres i midlerne til samhørighedspolitikken og de sociale målsætninger, da de er helt afgørende instrumenter for udviklingen i EU. |
| --- | --- |

c)

at der under ingen omstændighedernes skæres i midlerne til samhørighedspolitikken og de sociale målsætninger, da de er helt afgørende instrumenter for udviklingen i EU.

I en situation med forskellige og modstridende interesser vil det således ved udformningen af EU-budgettet blive muligt på åben og demokratisk vis at træffe de valg, der kan tilgodese alle disse interesser, og nå frem til løsninger, der har bred tilslutning fra parterne.

Bruxelles, den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Denne pakke omfatter EØSU-udtalelserne Den økonomiske politik i euroområdet 2017 (tillægsudtalelse) (se side 216 i denne EUT), Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen (se side 117 i denne EUT), En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025 (se side 124 i denne EUT), og Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025.

1

Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen

En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025

Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025

(2)  EØSU's resolution om Kommissionens hvidbog om Europas fremtid og derudover, 6. juli 2017 (EUT C 345 af 13.10.2017, s. 11.

2

(3)  EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10 og EUT C 332 af 8.10.2015, s. 8.

3

(4)  EØSU's resolution af 6. juli 2017»Kommissionens hvidbog om Europas fremtid og derudover«: »EØSU mener ikke, at et valg mellem forskellige scenarier er en hensigtsmæssig metode til at fremme fælles fodslag og fælles mål eller til at fastlægge vejen frem.«EUT C 345 af 13.10.2017, s. 11.

4

(5)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 75, EUT C 229 af 31.7.2012, s. 32, EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10 og EUT C 487 af 28.12.2016, s. 62.

5

(6)  »...løsningen på problemerne er ikke mindre, men mere og bedre Europa« (EUT C 351 af 15.11.2012, s. 36).

6

(7)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 63, punkt 1.1.

7

(8)  COM(2017) 358 final, s. 6 (i den danske sprogversion).

8

(9)  I Rådets afgørelse om EU's egne indtægter (2014/335/EU, Euratom) er budgetloftet fastsat til 1,2 % af bruttonationalproduktet (BNP), men det, denne udtalelse lægger op til (i første omgang fastlæggelse af de politiske prioriteter og dernæst de nødvendige ressourcer hertil), er, at der ikke skal være et på forhånd fastlagt loft for EU-budgettet.

9

(10)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 63, punkt 2.3.

10

(11)  Kun en tredjedel af EU-borgerne har tillid til EU og EU's institutioner. Kommissionen, »Public opinion in the European Union«, Standard Eurobarometer 85, maj 2016,

11

, Standard Eurobarometer 85

(12)  COM(2017) 358 final, s. 9 (i den danske sprogversion).

12

(13)  »Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd«.

13

(14)  »Unionen opretter et indre marked. Den arbejder for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt ....« (artikel 3, stk. 3, i TEU).

14

(15)  COM(2017) 240 final; Growing unequal? Income distribution and poverty in OECD countries, OECD, 2008; Divided we stand: why inequality keeps rising, OECD, 2011; In It Together: Why Less Inequality Benefits All, OECD, 2015.

15

(16)  EØSU's resolution af 6. juli 2017: Kommissionens hvidbog om Europas fremtid og derudover, punkt 13 (EUT C 345 af 13.10.2017, s. 11).

16

Kommissionens hvidbog om Europas fremtid og derudover,

(17)  EUT C 177 af 18.5.2016, s. 41, punkt 3.5.

17

(18)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 63, punkt 4. Se P. De Grauwe, What Future for the EU After Brexit?, CEPS, oktober 2016.

18

What Future for the EU After Brexit?

(19)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 63.

19

(20)  Future financing of the EU. Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources, december 2016, s. 82-84.

20

(21)  Future financing of the EU. Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources, december 2016.

21

(22)  Som EØSU allerede i 2011 udtalte sig positivt om i udtalelsen om Et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, EUT C 24 af 28.1.2012, s. 63, og i 2017 i udtalelsem on Fælles (konsolideret) selskabsskattegrundlag (endnu ikke offentliggjort i EUT).

22

Et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag

Fælles (konsolideret) selskabsskattegrundlag

(23)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 62.

23

(24)  Det Forenede Kongeriges anslåede årlige gennemsnitlige bidrag til EU-budgettet — ifølge forskellige forskningsinstitutioner — varierer fra 8 mia. EUR (Institute for Fiscal Studies; Centre for European Policy Studies) over 10 mia. EUR (J. Delors Institute Berlin — Bertelsman Stiftung) til 20-27 mia. EUR (European Policy Centre). Se Institute for Fiscal Studies, 2016, The Budget of the EU: a guide. IFS Briefing Note BN 181. Browne, J., Johnson, P., Phillips, D.; CEPS, 2016, The impact of Brexit on the EU Budget: A non-catastrophic event. J. Nunez Ferrer; D. Rinaldi, Policy Brief 347; J.Delors Institute Berlin — Bertelmans Stiftung, 2017, Brexit and the EU Budget: Threat or Opportunity? J. Haas — E. Rubio; EPC, 2017, EU Budget post-Brexit — Confronting reality, exploring viable solutions. E. Chonicz. Debatoplæg.

24

The Budget of the EU: a guide

The impact of Brexit on the EU Budget: A non-catastrophic event

Brexit and the EU Budget: Threat or Opportunity?

EU Budget post-Brexit — Confronting reality, exploring viable solutions

---

Bilag

til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Følgende ændringsforslag blev forkastet under afstemningen, men opnåede dog mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Punkt 1.9.1

Udgår:

| | EØSU gentager, at det er positivt indstillet over for et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) og over for beskatning af finansielle transaktioner, brændstof og CO2-emissioner, idet afgifter opkrævet på EU-niveau både vil kunne sikre et tværnationalt beskatningsgrundlag, og at der gribes ind over for den globale miljøpåvirkning. |
| --- | --- |

EØSU gentager, at det er positivt indstillet over for et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) og over for beskatning af finansielle transaktioner, brændstof og CO2-emissioner, idet afgifter opkrævet på EU-niveau både vil kunne sikre et tværnationalt beskatningsgrundlag, og at der gribes ind over for den globale miljøpåvirkning.

Begrundelse

Dette punkt omhandler EU's eventuelle egne indtægter. Det er en fejl at nævne selskabsskatten i denne sammenhæng, idet denne er en medlemsstatskompetence og ikke en EU-kompetence. Hvad angår beskatning af brændstof og CO2-emissioner er det for tidligt at tage spørgsmålet op her. Spørgsmålet om et eventuelt fælles europæisk skattegrundlag for brændstof og CO2-emissioner eller beskatningen heraf er ikke blevet drøftet i udvalget.

Ændringsforslaget blev forkastet med 76 stemmer for, 62 imod og 16 hverken for eller imod.

Punkt 3.6.1

Ændres som følger:

| | Især vil nogle af de nye indtægter (selskabsbeskatning — FKSSG — af især multinationale selskaber og beskatning af finansielle transaktioner, brændstof og CO2-emissioner), der foreslås i rapporten, tilføre indtægtssiden en europæisk merværdi, idet de vil blive opkrævet på det mest hensigtsmæssige niveau, så der dels sikres et tværnationalt beskatningsgrundlag, dels gribes ind over for den globale miljøpåvirkning. |
| --- | --- |

Især vil nogle af de nye indtægter (selskabsbeskatning — FKSSG — af især multinationale selskaber og beskatning af finansielle transaktioner, brændstof og CO2-emissioner), der foreslås i rapporten, tilføre indtægtssiden en europæisk merværdi, idet de vil blive opkrævet på det mest hensigtsmæssige niveau, så der dels sikres et tværnationalt beskatningsgrundlag, dels gribes ind over for den globale miljøpåvirkning.

Begrundelse

For at undgå enhver misforståelse bør der være tale om et generelt udsagn. Hverken beskatningen af multinationale selskaber som en kilde til EU's egne indtægter eller et fælles europæisk skattegrundlag for brændstof og CO2-emissioner eller deres beskatning er hidtil blevet drøftet af udvalget.

Ændringsforslaget blev forkastet med 76 stemmer for, 62 imod og 16 hverken for eller imod.

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/139

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et paneuropæisk personligt pensionsprodukt (PEPP-produkt)

(COM(2017) 343 final — 2017/0143 (COD))

(2018/C 081/19)

| Ordfører: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Ordfører:

Philip VON BROCKDORFF

| Anmodning om udtalelse: | Rådet for Den Europæiske Union, 4.9.2017
  Europa-Parlamentet, 11.9.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 5.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen: | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 132/4/4 |

Anmodning om udtalelse:

Rådet for Den Europæiske Union, 4.9.2017

Europa-Parlamentet, 11.9.2017

Retsgrundlag

Artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

5.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen:

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

132/4/4

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU støtter den foreslåede forordning og dens målsætning om at fremme investeringer over hele EU, men det er uklart, om investeringer, der foretages som følge af dette initiativ, vil forblive inden for EU. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU støtter den foreslåede forordning og dens målsætning om at fremme investeringer over hele EU, men det er uklart, om investeringer, der foretages som følge af dette initiativ, vil forblive inden for EU.

| 1.2. | EØSU glæder sig over ethvert forsøg på at tilskynde EU's borgere til at opspare tilstrækkelige midler til deres pensionisttilværelse, men er samtidig usikker på, hvilken indvirkning udbuddet af paneuropæiske personlige pensionsprodukter (PEPP-produkter) vil have på arbejdskraftens mobilitet på tværs af EU. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU glæder sig over ethvert forsøg på at tilskynde EU's borgere til at opspare tilstrækkelige midler til deres pensionisttilværelse, men er samtidig usikker på, hvilken indvirkning udbuddet af paneuropæiske personlige pensionsprodukter (PEPP-produkter) vil have på arbejdskraftens mobilitet på tværs af EU.

| 1.3. | EØSU anerkender, at PEPP-produkter efter al sandsynlighed kun vil appellere til et begrænset antal grupper, navnlig mobile personer i liberale erhverv, der arbejder i en række forskellige medlemsstater i løbet af deres arbejdsliv, og selvstændige. Der bør ydes en ihærdig indsats for at opfordre medlemsstaterne til at sikre en rimelig beskatning af denne type produkt. Derudover understreger udvalget, at dette initiativ på ingen måde må tolkes, som om de statslige pensioner eller arbejdsmarkedspensionerne er mindre vigtige. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU anerkender, at PEPP-produkter efter al sandsynlighed kun vil appellere til et begrænset antal grupper, navnlig mobile personer i liberale erhverv, der arbejder i en række forskellige medlemsstater i løbet af deres arbejdsliv, og selvstændige. Der bør ydes en ihærdig indsats for at opfordre medlemsstaterne til at sikre en rimelig beskatning af denne type produkt. Derudover understreger udvalget, at dette initiativ på ingen måde må tolkes, som om de statslige pensioner eller arbejdsmarkedspensionerne er mindre vigtige.

| 1.4. | EØSU understreger behovet for forbrugerbeskyttelse og afbødning af risici for opsparere i løbet af deres arbejdsliv og i deres pensionisttilværelse. Udvalget anbefaler endvidere kraftigt, at det i højere grad præciseres, hvad det er, der garanteres i forbindelse med standardproduktet. Dette spørgsmål bør løses af Kommissionen så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU understreger behovet for forbrugerbeskyttelse og afbødning af risici for opsparere i løbet af deres arbejdsliv og i deres pensionisttilværelse. Udvalget anbefaler endvidere kraftigt, at det i højere grad præciseres, hvad det er, der garanteres i forbindelse med standardproduktet. Dette spørgsmål bør løses af Kommissionen så hurtigt som muligt.

| 1.5. | EØSU fremhæver ligeledes EIOPA's (1) rolle med hensyn til overvågning af markedet og nationale tilsynsordninger med henblik på at sikre konvergens og konsekvens i hele EU, især hvad angår PEPP-udbydernes forvaltningsstruktur. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU fremhæver ligeledes EIOPA's (1) rolle med hensyn til overvågning af markedet og nationale tilsynsordninger med henblik på at sikre konvergens og konsekvens i hele EU, især hvad angår PEPP-udbydernes forvaltningsstruktur.

| 1.6. | Eftersom samspillet mellem statslige pensioner, arbejdsmarkedspensioner og personlige pensioner er forskelligt i de enkelte medlemsstater, anbefaler EØSU, at udbyderne er i stand til at tilpasse deres PEPP-produkter til de nationale markeder, samtidig med at de lever op til behovet for konvergens og konsekvens som anført ovenfor. Samtidig bør de nationale pensionsordningers struktur tages behørigt i betragtning for at forhindre forstyrrelser og konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

1.6.

Eftersom samspillet mellem statslige pensioner, arbejdsmarkedspensioner og personlige pensioner er forskelligt i de enkelte medlemsstater, anbefaler EØSU, at udbyderne er i stand til at tilpasse deres PEPP-produkter til de nationale markeder, samtidig med at de lever op til behovet for konvergens og konsekvens som anført ovenfor. Samtidig bør de nationale pensionsordningers struktur tages behørigt i betragtning for at forhindre forstyrrelser og konkurrenceforvridning.

| 1.7. | EØSU er ikke sikker på, om PEPP-produkter vil gøre nogen forskel i de medlemsstater, der i høj grad satser på statslige pensioner, og som ikke har nogen stærk tradition for private pensionsopsparinger. Derfor vurderes det, at medlemsstaternes rolle med hensyn til at fremme PEPP-produkter er af central betydning for dette initiativ. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU er ikke sikker på, om PEPP-produkter vil gøre nogen forskel i de medlemsstater, der i høj grad satser på statslige pensioner, og som ikke har nogen stærk tradition for private pensionsopsparinger. Derfor vurderes det, at medlemsstaternes rolle med hensyn til at fremme PEPP-produkter er af central betydning for dette initiativ.

| 1.8. | EØSU konkluderer, at PEPP-produkter ikke blot bør ses som en udvidelse af de produkter, der allerede er til rådighed for dem, der vælger frivillige, private opsparingsordninger. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU konkluderer, at PEPP-produkter ikke blot bør ses som en udvidelse af de produkter, der allerede er til rådighed for dem, der vælger frivillige, private opsparingsordninger.

| 1.9. | EØSU fremhæver det vigtige i at sikre en bedre forbrugerbeskyttelse for at gøre personlige pensionsprodukter mere attraktive. I den forbindelse efterlyser EØSU en præcisering af, om de foreslåede 1,5 % skal betragtes som en fast procentsats eller være underlagt et loft i absolutte tal. Kommissionen bør også undersøge muligheden for fritagelse for gebyr for at skifte udbyder efter en nærmere defineret periode til fordel for opsparerne og fremtidsperspektiverne for PEPP-produkterne. Endvidere bør forordningen fastsætte grundlæggende regler for adgang for opsparerens arvinger til akkumulerede midler i tilfælde af opsparerens død. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU fremhæver det vigtige i at sikre en bedre forbrugerbeskyttelse for at gøre personlige pensionsprodukter mere attraktive. I den forbindelse efterlyser EØSU en præcisering af, om de foreslåede 1,5 % skal betragtes som en fast procentsats eller være underlagt et loft i absolutte tal. Kommissionen bør også undersøge muligheden for fritagelse for gebyr for at skifte udbyder efter en nærmere defineret periode til fordel for opsparerne og fremtidsperspektiverne for PEPP-produkterne. Endvidere bør forordningen fastsætte grundlæggende regler for adgang for opsparerens arvinger til akkumulerede midler i tilfælde af opsparerens død.

2.   Kommissionens forslag

| 2.1. | Det vurderes, at kun omkring 27 % af EU's 243 millioner borgere mellem 25 og 59 år i øjeblikket sparer op til deres pension. Europa-Kommissionen mener, at et tilbud om et paneuropæisk personligt pensionsprodukt vil kunne tilskynde til yderligere opsparing. Med henblik på at nå dette mål offentliggjorde Kommissionen den 29. juni 2017 sit forslag til forordning, der fastlægger en ramme for et nyt paneuropæisk personligt pensionsprodukt (PEPP-produkt). Forslaget ligger fuldt ud på linje med EU's handlingsplan fra 2015 for etablering af en kapitalmarkedsunion og sigter mod at udvide markedet for personlige pensioner til 2,1 billioner EUR inden 2030. |
| --- | --- |

2.1.

Det vurderes, at kun omkring 27 % af EU's 243 millioner borgere mellem 25 og 59 år i øjeblikket sparer op til deres pension. Europa-Kommissionen mener, at et tilbud om et paneuropæisk personligt pensionsprodukt vil kunne tilskynde til yderligere opsparing. Med henblik på at nå dette mål offentliggjorde Kommissionen den 29. juni 2017 sit forslag til forordning, der fastlægger en ramme for et nyt paneuropæisk personligt pensionsprodukt (PEPP-produkt). Forslaget ligger fuldt ud på linje med EU's handlingsplan fra 2015 for etablering af en kapitalmarkedsunion og sigter mod at udvide markedet for personlige pensioner til 2,1 billioner EUR inden 2030.

| 2.2. | Når forordningen er vedtaget, vil det blive muligt at tilbyde paneuropæiske personlige pensionsprodukter på tværs af medlemsstaterne. Forslaget til forordning skaber en ramme for et EU-dækkende frivilligt system, der fungerer parallelt med eksisterende personlige pensionsordninger. PEPP-produkter skal ikke erstatte de eksisterende nationale pensionsstrukturer. De vil i stedet supplere de eksisterende personlige pensionsordninger. PEPP-produkter vil imidlertid blive udbudt af forskellige typer af udbydere, navnlig forsikringsselskaber, porteføljeforvaltere og banker. De vil kunne distribueres og købes online på tværs af alle medlemsstater. |
| --- | --- |

2.2.

Når forordningen er vedtaget, vil det blive muligt at tilbyde paneuropæiske personlige pensionsprodukter på tværs af medlemsstaterne. Forslaget til forordning skaber en ramme for et EU-dækkende frivilligt system, der fungerer parallelt med eksisterende personlige pensionsordninger. PEPP-produkter skal ikke erstatte de eksisterende nationale pensionsstrukturer. De vil i stedet supplere de eksisterende personlige pensionsordninger. PEPP-produkter vil imidlertid blive udbudt af forskellige typer af udbydere, navnlig forsikringsselskaber, porteføljeforvaltere og banker. De vil kunne distribueres og købes online på tværs af alle medlemsstater.

| 2.3. | PEPP-produkter bliver en central bestanddel af planen for kapitalmarkedsunionen og vil tilbyde langsigtede investerings- og vækstmuligheder på et EU-dækkende kapitalmarked, hvor kapitalen bevæger sig frit i hele EU. Dette vil fremme investeringer i virksomheder og sikre kapital til infrastrukturprojekter. En forøgelse af både private og offentlige investeringer kan bidrage til øget jobskabelse i hele EU. |
| --- | --- |

2.3.

PEPP-produkter bliver en central bestanddel af planen for kapitalmarkedsunionen og vil tilbyde langsigtede investerings- og vækstmuligheder på et EU-dækkende kapitalmarked, hvor kapitalen bevæger sig frit i hele EU. Dette vil fremme investeringer i virksomheder og sikre kapital til infrastrukturprojekter. En forøgelse af både private og offentlige investeringer kan bidrage til øget jobskabelse i hele EU.

| 2.4. | Kommissionens forslag vil gøre det lettere for udbyderne at samle pensionsaktiver, hvilket vil føre til øgede stordriftsfordele og lavere omkostninger for udbyderne ud over øget konkurrence, når nye udbydere kommer ind på pensionsmarkedet. Med flere udbydere end i dag vil opsparerne nyde godt af lavere priser som følge af skærpet konkurrence mellem udbyderne og muligvis bedre afkast. Det er imidlertid af afgørende betydning, at opsparerne er fuldt ud bevidste om de risici, de løber og om de betingelser, der er knyttet til deres PEPP-produkt. |
| --- | --- |

2.4.

Kommissionens forslag vil gøre det lettere for udbyderne at samle pensionsaktiver, hvilket vil føre til øgede stordriftsfordele og lavere omkostninger for udbyderne ud over øget konkurrence, når nye udbydere kommer ind på pensionsmarkedet. Med flere udbydere end i dag vil opsparerne nyde godt af lavere priser som følge af skærpet konkurrence mellem udbyderne og muligvis bedre afkast. Det er imidlertid af afgørende betydning, at opsparerne er fuldt ud bevidste om de risici, de løber og om de betingelser, der er knyttet til deres PEPP-produkt.

| 2.5. | Kombinationen af flere valgmuligheder, forenkling, lavere priser og muligvis bedre afkast til opsparere kunne tilskynde flere til at købe sådanne produkter, enten for at supplere deres pensionsrettigheder, hvis pensionsindtægten forventes at være utilstrækkelig, eller for at sikre sig en pensionsindtægt i tilfælde, hvor man ikke er omfattet af en statslig pensionsordning eller en arbejdsmarkedspension. |
| --- | --- |

2.5.

Kombinationen af flere valgmuligheder, forenkling, lavere priser og muligvis bedre afkast til opsparere kunne tilskynde flere til at købe sådanne produkter, enten for at supplere deres pensionsrettigheder, hvis pensionsindtægten forventes at være utilstrækkelig, eller for at sikre sig en pensionsindtægt i tilfælde, hvor man ikke er omfattet af en statslig pensionsordning eller en arbejdsmarkedspension.

| 2.6. | Kommissionen mener, at PEPP-produkter formentlig vil være særligt attraktive for mobile arbejdstagere, der arbejder i forskellige lande i løbet af deres arbejdsliv, og selvstændige. De kan også give supplerende muligheder for pensionsindtægter i de medlemsstater, hvor brugen af personlige pensionsprodukter er begrænset i øjeblikket. |
| --- | --- |

2.6.

Kommissionen mener, at PEPP-produkter formentlig vil være særligt attraktive for mobile arbejdstagere, der arbejder i forskellige lande i løbet af deres arbejdsliv, og selvstændige. De kan også give supplerende muligheder for pensionsindtægter i de medlemsstater, hvor brugen af personlige pensionsprodukter er begrænset i øjeblikket.

| 2.7. | Mens forslaget til forordning sigter mod at indføre standardiserede produktegenskaber, der skal beskytte forbrugerne, vil den foreslåede ramme give mulighed for større fleksibilitet ved udformningen af pensionsprodukter. |
| --- | --- |

2.7.

Mens forslaget til forordning sigter mod at indføre standardiserede produktegenskaber, der skal beskytte forbrugerne, vil den foreslåede ramme give mulighed for større fleksibilitet ved udformningen af pensionsprodukter.

| 2.8. | I de centrale bestemmelser i forslaget til forordningen hedder det, at:






  — | Udbyderne skal have tilladelse fra Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) og vil blive optaget i et centralt register, mens de nationale myndigheder fortsat vil føre tilsyn med udbyderne. EIOPA vil overvåge markedet og de nationale tilsynsordninger med henblik på at sikre konvergens. Dette vil forpligte de nationale myndigheder til at overvåge udbydere, der opererer under forskellige nationale rammer (dvs. afdelinger). Imidlertid er det uklart, hvordan dette vil virke i praksis, navnlig eftersom personlige pensionsprodukter i vid udstrækning er defineret på nationalt plan, og det for at foretage en passende overvågning kan være nødvendigt med specifik viden om de enkelte nationale markeder. |
| --- | --- | --- |

2.8.

I de centrale bestemmelser i forslaget til forordningen hedder det, at:

—

Udbyderne skal have tilladelse fra Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) og vil blive optaget i et centralt register, mens de nationale myndigheder fortsat vil føre tilsyn med udbyderne. EIOPA vil overvåge markedet og de nationale tilsynsordninger med henblik på at sikre konvergens. Dette vil forpligte de nationale myndigheder til at overvåge udbydere, der opererer under forskellige nationale rammer (dvs. afdelinger). Imidlertid er det uklart, hvordan dette vil virke i praksis, navnlig eftersom personlige pensionsprodukter i vid udstrækning er defineret på nationalt plan, og det for at foretage en passende overvågning kan være nødvendigt med specifik viden om de enkelte nationale markeder.

| — | Udbyderne skal sikre gennemsigtighed med hensyn til omkostninger og gebyrer og opfylde andre offentlighedskrav i form af et dokument med central investorinformation (inden kontrakten indgås) samt fremlægge standardiserede, periodiske udbytteoversigter. |
| --- | --- |

—

Udbyderne skal sikre gennemsigtighed med hensyn til omkostninger og gebyrer og opfylde andre offentlighedskrav i form af et dokument med central investorinformation (inden kontrakten indgås) samt fremlægge standardiserede, periodiske udbytteoversigter.

| — | PEPP-produkterne vil tilbyde op til fem opsparingsmuligheder med en standardmulighed med lav risiko med en begrænset garanti, der sikrer tilbagebetaling af kapitalinvesteringen. Forbrugerne kan fravælge rådgivningskravet i forhold til sidstnævnte, når udbyderne spørger til opsparerens viden og erfaring. |
| --- | --- |

—

PEPP-produkterne vil tilbyde op til fem opsparingsmuligheder med en standardmulighed med lav risiko med en begrænset garanti, der sikrer tilbagebetaling af kapitalinvesteringen. Forbrugerne kan fravælge rådgivningskravet i forhold til sidstnævnte, når udbyderne spørger til opsparerens viden og erfaring.

| — | Den enkelte har ret til at skifte udbyder indenlands og i udlandet hvert femte år, og omkostningerne er begrænset af et loft. |
| --- | --- |

—

Den enkelte har ret til at skifte udbyder indenlands og i udlandet hvert femte år, og omkostningerne er begrænset af et loft.

| — | Udbyderne kan investere i en række områder i henhold til »prudent person«-princippet og opsparerens bedste interesse på langt sigt. |
| --- | --- |

—

Udbyderne kan investere i en række områder i henhold til »prudent person«-princippet og opsparerens bedste interesse på langt sigt.

| — | PEPP-produkter vil give mulighed for fortsatte indbetalinger, når medlemmerne flytter mellem medlemsstater, og give mulighed for overførsel af akkumulerede aktiver uden likvidation. |
| --- | --- |

—

PEPP-produkter vil give mulighed for fortsatte indbetalinger, når medlemmerne flytter mellem medlemsstater, og give mulighed for overførsel af akkumulerede aktiver uden likvidation.

| — | Der bliver adgang til en række udbetalingsmuligheder. PEPP-produkter skal prioritere livrente, hvor udbetalingerne til de forsikrede er faste og garanterede. |
| --- | --- |

—

Der bliver adgang til en række udbetalingsmuligheder. PEPP-produkter skal prioritere livrente, hvor udbetalingerne til de forsikrede er faste og garanterede.

| — | Der skal være adgang til brugervenlige klage- og tvistbilæggelsesprocedurer. |
| --- | --- |

—

Der skal være adgang til brugervenlige klage- og tvistbilæggelsesprocedurer.

| 2.9. | Endelig mener Kommissionen, at det er vigtigt med gunstige skattebestemmelser for PEPP-produkter for at sikre, at dette nye produkt er konkurrencedygtigt og tiltrækkende, og anbefaler, at medlemsstaterne tilbyder, at PEPP-produkter skattemæssigt behandles som sammenlignelige nationale produkter. Ellers bør de tilbyde den mest gunstige behandling, når forskellige personlige pensionsordninger beskattes forskelligt (2). |
| --- | --- |

2.9.

Endelig mener Kommissionen, at det er vigtigt med gunstige skattebestemmelser for PEPP-produkter for at sikre, at dette nye produkt er konkurrencedygtigt og tiltrækkende, og anbefaler, at medlemsstaterne tilbyder, at PEPP-produkter skattemæssigt behandles som sammenlignelige nationale produkter. Ellers bør de tilbyde den mest gunstige behandling, når forskellige personlige pensionsordninger beskattes forskelligt (2).

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | Personlige pensionsprodukter er ikke fuldt udviklet over hele EU. De kan imidlertid få en central rolle med hensyn til at sikre tilstrækkelige pensionsindtægter til disse arbejdstagere, hvis statslige pensioner og arbejdsmarkedspensioner er svage eller underudviklede. Der hersker desuden bred enighed om, at et pensionssystem med flere søjler er det mest effektive til at sikre bæredygtige og tilstrækkelige pensionsindtægter. |
| --- | --- |

3.1.

Personlige pensionsprodukter er ikke fuldt udviklet over hele EU. De kan imidlertid få en central rolle med hensyn til at sikre tilstrækkelige pensionsindtægter til disse arbejdstagere, hvis statslige pensioner og arbejdsmarkedspensioner er svage eller underudviklede. Der hersker desuden bred enighed om, at et pensionssystem med flere søjler er det mest effektive til at sikre bæredygtige og tilstrækkelige pensionsindtægter.

| 3.2. | EØSU glæder sig over ethvert forsøg på at tilskynde EU's borgere til at opspare tilstrækkelige midler til deres pensionisttilværelse. Kombinationen af aldrende befolkninger og faldende fødselstal kan betyde, at regningen sendes videre til de kommende generationer, medmindre folk bliver længere på arbejdsmarkedet. I alle medlemsstater, men især i dem, hvor pensionssystemet med flere søjler ikke er fuldt udviklet, og hvor størstedelen af pensionerne kommer fra den statslige pensionsordning, giver det god mening at tilskynde folk til selv at spare op til deres pension. |
| --- | --- |

3.2.

EØSU glæder sig over ethvert forsøg på at tilskynde EU's borgere til at opspare tilstrækkelige midler til deres pensionisttilværelse. Kombinationen af aldrende befolkninger og faldende fødselstal kan betyde, at regningen sendes videre til de kommende generationer, medmindre folk bliver længere på arbejdsmarkedet. I alle medlemsstater, men især i dem, hvor pensionssystemet med flere søjler ikke er fuldt udviklet, og hvor størstedelen af pensionerne kommer fra den statslige pensionsordning, giver det god mening at tilskynde folk til selv at spare op til deres pension.

| 3.3. | EØSU glæder sig også over målet om at indføre PEPP-produkter som en mulig metode til at øge både den private pensionsdækning og afsættelse af midler til langsigtede investeringer. En forøgelse af den langsigtede opsparing kan ligeledes have en positiv indvirkning på landenes økonomi. |
| --- | --- |

3.3.

EØSU glæder sig også over målet om at indføre PEPP-produkter som en mulig metode til at øge både den private pensionsdækning og afsættelse af midler til langsigtede investeringer. En forøgelse af den langsigtede opsparing kan ligeledes have en positiv indvirkning på landenes økonomi.

| 3.4. | EØSU er bevidst om, at pensionslandskabet i Europa er fragmenteret i dag. I nogle lande kan borgerne vælge mellem adskillige personlige pensionsprodukter, mens der i andre lande kun findes ganske få. Et kludetæppe af europæiske og nationale regler og forskellig skattemæssig behandling har betydet, at der kun er sket en begrænset overførsel af finansielle aktiver mellem EU-landene, til dels på grund af manglende portabilitet for pensionsprodukter mellem EU-landene i løbet af folks arbejdsliv. Under forudsætning af at Kommissionens fremskrivninger er korrekte, kan PEPP-produkter sammen med andre foranstaltninger, der udgør en større pakke med reformer, bidrage til at øge opsparingen fra 700 milliarder EUR til over 2 billioner EUR i 2030. Dette vil øge investeringerne over hele EU markant. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU er bevidst om, at pensionslandskabet i Europa er fragmenteret i dag. I nogle lande kan borgerne vælge mellem adskillige personlige pensionsprodukter, mens der i andre lande kun findes ganske få. Et kludetæppe af europæiske og nationale regler og forskellig skattemæssig behandling har betydet, at der kun er sket en begrænset overførsel af finansielle aktiver mellem EU-landene, til dels på grund af manglende portabilitet for pensionsprodukter mellem EU-landene i løbet af folks arbejdsliv. Under forudsætning af at Kommissionens fremskrivninger er korrekte, kan PEPP-produkter sammen med andre foranstaltninger, der udgør en større pakke med reformer, bidrage til at øge opsparingen fra 700 milliarder EUR til over 2 billioner EUR i 2030. Dette vil øge investeringerne over hele EU markant.

| 3.5. | EØSU bemærker ligeledes, at Kommissionens forslag har til formål at øge antallet af udbydere. Større konkurrence over hele EU bør bidrage til at sænke priserne og samtidig være garanti for en vis kvalitet af de pensionsprodukter, der tilbydes af forsikringsselskaber, investeringsselskaber, pensionsfonde, porteføljeforvaltere og banker over hele EU. Det er særdeles vigtigt med øget grænseoverskridende konkurrence, og den bør medføre indlysende fordele for borgerne i form af lavere omkostninger, produktudvalg og portabilitet for pensionerne. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU bemærker ligeledes, at Kommissionens forslag har til formål at øge antallet af udbydere. Større konkurrence over hele EU bør bidrage til at sænke priserne og samtidig være garanti for en vis kvalitet af de pensionsprodukter, der tilbydes af forsikringsselskaber, investeringsselskaber, pensionsfonde, porteføljeforvaltere og banker over hele EU. Det er særdeles vigtigt med øget grænseoverskridende konkurrence, og den bør medføre indlysende fordele for borgerne i form af lavere omkostninger, produktudvalg og portabilitet for pensionerne.

| 3.6. | EØSU er endvidere enig i den betydning, man tillægger såvel sikkerhedsforanstaltninger som tilsyn, der udføres af en EU-dækkende tilsynsmyndighed. EØSU forventer, at EIOPA vil spille en central rolle med hensyn til at føre tilsyn med udbyderne og overvåge markedet. |
| --- | --- |

3.6.

EØSU er endvidere enig i den betydning, man tillægger såvel sikkerhedsforanstaltninger som tilsyn, der udføres af en EU-dækkende tilsynsmyndighed. EØSU forventer, at EIOPA vil spille en central rolle med hensyn til at føre tilsyn med udbyderne og overvåge markedet.

| 3.7. | EØSU fremhæver også betydningen af forbrugerbeskyttelse gennem formidling af tydelig investorinformation samt sikring af kapitalen ved standardproduktet med lav risiko, oplysninger om den akkumulerede opsparing, forenklede administrative procedurer og brugervenlige procedurer for klager og udenretlig tvistbilæggelse i tilfælde af tvister mellem opsparere og udbydere, rimelige omkostninger ved skift fra en udbyder til en anden og beskyttelse af opsparere, hvis de trækker sig ud af ordningen, f.eks. på grund af handicap eller sygdom. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU fremhæver også betydningen af forbrugerbeskyttelse gennem formidling af tydelig investorinformation samt sikring af kapitalen ved standardproduktet med lav risiko, oplysninger om den akkumulerede opsparing, forenklede administrative procedurer og brugervenlige procedurer for klager og udenretlig tvistbilæggelse i tilfælde af tvister mellem opsparere og udbydere, rimelige omkostninger ved skift fra en udbyder til en anden og beskyttelse af opsparere, hvis de trækker sig ud af ordningen, f.eks. på grund af handicap eller sygdom.

| 3.8. | Eftersom PEPP-produkterne vil være portable, mener EØSU, at muligheden for at skifte udbyder på tværs af grænserne kan bidrage til at forøge arbejdskraftens mobilitet, selvom det er uklart, i hvilken udstrækning dette vil øge mobiliteten på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

3.8.

Eftersom PEPP-produkterne vil være portable, mener EØSU, at muligheden for at skifte udbyder på tværs af grænserne kan bidrage til at forøge arbejdskraftens mobilitet, selvom det er uklart, i hvilken udstrækning dette vil øge mobiliteten på arbejdsmarkedet.

| 3.9. | EØSU er enig i, at dette forslag kan være vigtigt for skabelsen af nye kapitalpuljer. Hidtil har kapitalmarkedsunionen med initiativer som liberalisering af reglerne for fonde med risikovillig kapital og lettere adgang til børsnotering for mindre virksomheder været en begrænset succes. EØSU tror på, at PEPP-produkter kan yde et væsentligt bidrag til etablering af en ny kilde til midler, der kan kanaliseres over i investeringer. |
| --- | --- |

3.9.

EØSU er enig i, at dette forslag kan være vigtigt for skabelsen af nye kapitalpuljer. Hidtil har kapitalmarkedsunionen med initiativer som liberalisering af reglerne for fonde med risikovillig kapital og lettere adgang til børsnotering for mindre virksomheder været en begrænset succes. EØSU tror på, at PEPP-produkter kan yde et væsentligt bidrag til etablering af en ny kilde til midler, der kan kanaliseres over i investeringer.

| 3.10. | EØSU bemærker ligeledes, at dette initiativ også er relevant efter Brexit. Kapitalmarkedsunionen blev i det mindste delvist udtænkt for at binde det kontinentale Europas markeder tættere sammen med det britiske. Efterhånden som Storbritanniens udtræden rykker nærmere, har behovet for at udvikle et paneuropæisk kapitalmarked antaget større betydning end nogensinde. Indførelsen af PEPP-produkter vil ske på et meget heldigt tidspunkt, navnlig når førende finansieringsinstitutter flytter deres aktiviteter fra Storbritannien til andre medlemsstater. Dette vil alt sammen bidrage til at lette kapitalstrømme på tværs af EU og give mindre afhængighed af bankfinansiering. |
| --- | --- |

3.10.

EØSU bemærker ligeledes, at dette initiativ også er relevant efter Brexit. Kapitalmarkedsunionen blev i det mindste delvist udtænkt for at binde det kontinentale Europas markeder tættere sammen med det britiske. Efterhånden som Storbritanniens udtræden rykker nærmere, har behovet for at udvikle et paneuropæisk kapitalmarked antaget større betydning end nogensinde. Indførelsen af PEPP-produkter vil ske på et meget heldigt tidspunkt, navnlig når førende finansieringsinstitutter flytter deres aktiviteter fra Storbritannien til andre medlemsstater. Dette vil alt sammen bidrage til at lette kapitalstrømme på tværs af EU og give mindre afhængighed af bankfinansiering.

| 3.11. | EØSU anerkender, at PEPP-produkter efter al sandsynlighed vil appellere til et begrænset antal grupper, især mobile personer i liberale erhverv, der arbejder i en række forskellige medlemsstater i løbet af deres arbejdsliv, selvstændige og dem der bor i lande, hvor markedet for personlige pensionsprodukter ikke er udviklet. Men EØSU forstår, at Kommissionen betragter arbejdsmarkedspensioner som lige så vigtige, hvilket understreges i det reviderede direktiv om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, hvori der fastsættes grundlæggende styringskrav for arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser. Som det var tilfældet for det reviderede direktiv om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, er formålet med dette forslag til forordning også at forbedre styringen og gennemsigtigheden, at fremme grænseoverskridende aktiviteter og at udvikle flere udbydere af PEPP-produkter som langsigtede investorer. |
| --- | --- |

3.11.

EØSU anerkender, at PEPP-produkter efter al sandsynlighed vil appellere til et begrænset antal grupper, især mobile personer i liberale erhverv, der arbejder i en række forskellige medlemsstater i løbet af deres arbejdsliv, selvstændige og dem der bor i lande, hvor markedet for personlige pensionsprodukter ikke er udviklet. Men EØSU forstår, at Kommissionen betragter arbejdsmarkedspensioner som lige så vigtige, hvilket understreges i det reviderede direktiv om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, hvori der fastsættes grundlæggende styringskrav for arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser. Som det var tilfældet for det reviderede direktiv om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, er formålet med dette forslag til forordning også at forbedre styringen og gennemsigtigheden, at fremme grænseoverskridende aktiviteter og at udvikle flere udbydere af PEPP-produkter som langsigtede investorer.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | EØSU konkluderer, at PEPP ikke blot bør være en udvidelse af det, der i øjeblikket er til rådighed for dem, der vælger frivillige, private opsparingsordninger. Derfor har medlemsstaterne en central rolle med hensyn til at fremme PEPP-produkter og fordelene ved at spare op i en sådan ordning. På basis af princippet om national behandling kan Kommissionen kræve, at PEPP-produkter får samme gunstige skattemæssige behandling, som medlemsstaterne giver egne sammenlignelige nationale produkter. I tilfælde hvor PEPP-produktets egenskaber ikke opfylder alle de kriterier for skatteincitamenter, som gælder for eksisterende nationale pensionsprodukter, opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at give samme skatteincitamenter som dem, der gives i forbindelse med disse nationale pensionsprodukter. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU konkluderer, at PEPP ikke blot bør være en udvidelse af det, der i øjeblikket er til rådighed for dem, der vælger frivillige, private opsparingsordninger. Derfor har medlemsstaterne en central rolle med hensyn til at fremme PEPP-produkter og fordelene ved at spare op i en sådan ordning. På basis af princippet om national behandling kan Kommissionen kræve, at PEPP-produkter får samme gunstige skattemæssige behandling, som medlemsstaterne giver egne sammenlignelige nationale produkter. I tilfælde hvor PEPP-produktets egenskaber ikke opfylder alle de kriterier for skatteincitamenter, som gælder for eksisterende nationale pensionsprodukter, opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at give samme skatteincitamenter som dem, der gives i forbindelse med disse nationale pensionsprodukter.

| 4.2. | EØSU er ikke sikker på, om PEPP-produkter vil gøre nogen forskel i de medlemsstater, der i høj grad satser på statslige pensioner, og som ikke har nogen stærk tradition for private pensionsopsparinger. Som tidligere anført vil PEPP-produkterne sandsynligvis være mest tiltrækkende for selvstændige, mobile personer i liberale erhverv, hvorimod arbejdstagere med lave indkomster, ustabile kontrakter, vikarkontrakter eller sæsonbetonet beskæftigelse, sandsynligvis ikke vil have råd til et personligt pensionsprodukt. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU er ikke sikker på, om PEPP-produkter vil gøre nogen forskel i de medlemsstater, der i høj grad satser på statslige pensioner, og som ikke har nogen stærk tradition for private pensionsopsparinger. Som tidligere anført vil PEPP-produkterne sandsynligvis være mest tiltrækkende for selvstændige, mobile personer i liberale erhverv, hvorimod arbejdstagere med lave indkomster, ustabile kontrakter, vikarkontrakter eller sæsonbetonet beskæftigelse, sandsynligvis ikke vil have råd til et personligt pensionsprodukt.

| 4.3. | Derfor understreger EØSU betydningen af at give borgerne incitamenter til at begynde at spare op tidligt i deres arbejdsliv ved hjælp af de skattefradrag, som medlemsstaterne tilbyder. EØSU anbefaler ligeledes, at borgerne får professionel vejledning om fastsættelse af minimumsinvesteringsperioder for at give dem mulighed for at høste frugterne af langsigtede investeringer. |
| --- | --- |

4.3.

Derfor understreger EØSU betydningen af at give borgerne incitamenter til at begynde at spare op tidligt i deres arbejdsliv ved hjælp af de skattefradrag, som medlemsstaterne tilbyder. EØSU anbefaler ligeledes, at borgerne får professionel vejledning om fastsættelse af minimumsinvesteringsperioder for at give dem mulighed for at høste frugterne af langsigtede investeringer.

| 4.4. | EØSU er enig i Kommissionens forslag, der har til formål at give opsparerne op til fem investeringsmuligheder, alle med risikoreduktion. Den største udfordring her er mangfoldigheden rundt om i medlemsstaterne. De nationale myndigheder vil fortsat føre tilsyn med udbydere, der opererer i deres jurisdiktioner, og derfor anses EIOPA's rolle med hensyn til overvågning af markedet og nationale tilsynsordninger for at være afgørende med henblik på at sikre konvergens og konsekvens på tværs af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.4.

EØSU er enig i Kommissionens forslag, der har til formål at give opsparerne op til fem investeringsmuligheder, alle med risikoreduktion. Den største udfordring her er mangfoldigheden rundt om i medlemsstaterne. De nationale myndigheder vil fortsat føre tilsyn med udbydere, der opererer i deres jurisdiktioner, og derfor anses EIOPA's rolle med hensyn til overvågning af markedet og nationale tilsynsordninger for at være afgørende med henblik på at sikre konvergens og konsekvens på tværs af medlemsstaterne.

| 4.5. | EØSU er ligeledes enig i Kommissionens argumenter om, at PEPP-udbydere skal underkastes hensigtsmæssig regulering, der omfatter produkternes langsigtede karakter og deres relevante specifikationer. EØSU erindrer om, at Solvens II-direktivet (2009/138/EF), den EU-dækkende reguleringsordning for forsikringer, sigter mod at skabe et samlet marked for forsikringer i EU og styrke forbrugerbeskyttelsen ved at indføre et »EU-pas« (én tilladelse) for forsikringsselskaber, der giver dem ret til at drive virksomhed i alle medlemsstaterne, hvis de opfylder EU's krav. Solvens II sigtede navnlig på at beskytte kunder, der havde forsikringsselskaber som den primære udbyder af personlige pensioner. EØSU mener, at andre finansieringsinstitutter bør være omfattet af de samme strenge krav for at yde den samme grad af beskyttelse. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU er ligeledes enig i Kommissionens argumenter om, at PEPP-udbydere skal underkastes hensigtsmæssig regulering, der omfatter produkternes langsigtede karakter og deres relevante specifikationer. EØSU erindrer om, at Solvens II-direktivet (2009/138/EF), den EU-dækkende reguleringsordning for forsikringer, sigter mod at skabe et samlet marked for forsikringer i EU og styrke forbrugerbeskyttelsen ved at indføre et »EU-pas« (én tilladelse) for forsikringsselskaber, der giver dem ret til at drive virksomhed i alle medlemsstaterne, hvis de opfylder EU's krav. Solvens II sigtede navnlig på at beskytte kunder, der havde forsikringsselskaber som den primære udbyder af personlige pensioner. EØSU mener, at andre finansieringsinstitutter bør være omfattet af de samme strenge krav for at yde den samme grad af beskyttelse.

| 4.6. | EØSU mener, at man skal være mere opmærksom på udbetalingsfasen. Opsparere, der køber PEPP-produkter, får brug for betydelig støtte for at få svar på spørgsmål om, hvor meget man skal råde over for at sikre sig en tryg pensionisttilværelse, og hvordan man mest hensigtsmæssigt nedsparer sine pensionsaktiver. Man skal lære af erfaringerne med tilgange til udbetalingsfasen i pensionssammenhæng, som anvendes for arbejdsmarkedspensioner, for at få rådgivning om de bedste udbetalingsstrategier. EØSU anser sådanne strategier for at være naturlige bestanddele af pensionsprodukter, og personer, der snart går på pension, skal gøres opmærksom på praksis og regler vedrørende udbetaling og beskyttelsesmekanismer. |
| --- | --- |

4.6.

EØSU mener, at man skal være mere opmærksom på udbetalingsfasen. Opsparere, der køber PEPP-produkter, får brug for betydelig støtte for at få svar på spørgsmål om, hvor meget man skal råde over for at sikre sig en tryg pensionisttilværelse, og hvordan man mest hensigtsmæssigt nedsparer sine pensionsaktiver. Man skal lære af erfaringerne med tilgange til udbetalingsfasen i pensionssammenhæng, som anvendes for arbejdsmarkedspensioner, for at få rådgivning om de bedste udbetalingsstrategier. EØSU anser sådanne strategier for at være naturlige bestanddele af pensionsprodukter, og personer, der snart går på pension, skal gøres opmærksom på praksis og regler vedrørende udbetaling og beskyttelsesmekanismer.

| 4.7. | Betydningen af kendskab til finansieringsspørgsmål kan ikke understreges kraftigt nok (3). EØSU mener, at en vellykket indførelse af PEPP-produkter i høj grad vil afhænge af, om selskaberne stiller oplysninger til rådighed, der er tydelige nok til, at opsparerne kan sammenligne og sammenholde produkter og i sidste ende vælge det produkt, der passer bedst til deres behov. Dette skal desuden standardiseres over hele EU i lyset af vigtigheden af portabilitet. |
| --- | --- |

4.7.

Betydningen af kendskab til finansieringsspørgsmål kan ikke understreges kraftigt nok (3). EØSU mener, at en vellykket indførelse af PEPP-produkter i høj grad vil afhænge af, om selskaberne stiller oplysninger til rådighed, der er tydelige nok til, at opsparerne kan sammenligne og sammenholde produkter og i sidste ende vælge det produkt, der passer bedst til deres behov. Dette skal desuden standardiseres over hele EU i lyset af vigtigheden af portabilitet.

| 4.8. | Oplysninger om udbetalingsfasen og den relevante skattemæssige behandling forud for indgåelse af aftalen anses for yderst relevante. Selvom EØSU er enig i, at det er udbyderne, der bærer det direkte ansvar for at levere information af høj kvalitet, spiller de nationale myndigheder fortsat en central rolle. Pensionsprodukter hænger uløseligt sammen med medlemsstaternes social- og arbejdsmarkedspolitikker og skattesystemer. Dette fordrer en informationsmetode, der er specifik for medlemsstaten, og derfor har de nationale myndigheder en rolle med hensyn til at sikre, at den information, der formidles til mulige kunder, er faktuel, brugbar og specifik. |
| --- | --- |

4.8.

Oplysninger om udbetalingsfasen og den relevante skattemæssige behandling forud for indgåelse af aftalen anses for yderst relevante. Selvom EØSU er enig i, at det er udbyderne, der bærer det direkte ansvar for at levere information af høj kvalitet, spiller de nationale myndigheder fortsat en central rolle. Pensionsprodukter hænger uløseligt sammen med medlemsstaternes social- og arbejdsmarkedspolitikker og skattesystemer. Dette fordrer en informationsmetode, der er specifik for medlemsstaten, og derfor har de nationale myndigheder en rolle med hensyn til at sikre, at den information, der formidles til mulige kunder, er faktuel, brugbar og specifik.

| 4.9. | EØSU mener, at bestemmelserne vedrørende skift af udbyder skal være mere attraktive for forbrugerne og give dem større beskyttelse. Indehaveren af et PEPP-produkt bør altid have ret til at skifte udbyder. Et beslægtet spørgsmål er, hvilket gebyr der skal opkræves i sådanne tilfælde. EØSU ønsker det derfor præciseret, hvordan det foreslåede loft på 1,5 % af den positive saldo skal finde anvendelse. Et loft på 1,5 % kan forekomme rimelig på papiret, men medmindre der også lægges loft i absolutte tal, vil en fast procentsats føre til, at opsparerne afkræves et beløb i forhold til opsparingens absolutte værdi. EØSU mener, at dette er urimeligt, og at det i praksis vil begrænse opsparernes muligheder for at skifte udbyder. Kommissionen bør også undersøge muligheden for fritagelse for gebyr for at skifte udbyder efter en nærmere defineret periode til fordel for opsparerne og fremtidsperspektiverne for PEPP-produkterne. |
| --- | --- |

4.9.

EØSU mener, at bestemmelserne vedrørende skift af udbyder skal være mere attraktive for forbrugerne og give dem større beskyttelse. Indehaveren af et PEPP-produkt bør altid have ret til at skifte udbyder. Et beslægtet spørgsmål er, hvilket gebyr der skal opkræves i sådanne tilfælde. EØSU ønsker det derfor præciseret, hvordan det foreslåede loft på 1,5 % af den positive saldo skal finde anvendelse. Et loft på 1,5 % kan forekomme rimelig på papiret, men medmindre der også lægges loft i absolutte tal, vil en fast procentsats føre til, at opsparerne afkræves et beløb i forhold til opsparingens absolutte værdi. EØSU mener, at dette er urimeligt, og at det i praksis vil begrænse opsparernes muligheder for at skifte udbyder. Kommissionen bør også undersøge muligheden for fritagelse for gebyr for at skifte udbyder efter en nærmere defineret periode til fordel for opsparerne og fremtidsperspektiverne for PEPP-produkterne.

| 4.10. | EØSU efterlyser klare regler for adgang til akkumulerede midler i et PEPP-produkt i tilfælde af opsparerens død. De, der har adgang til disse midler, bør modtage dem senest to måneder efter indgivelse af de nødvendige dokumenter, og produktudbyderen bør ikke kunne afkræve nogen form for gebyr i den forbindelse. |
| --- | --- |

4.10.

EØSU efterlyser klare regler for adgang til akkumulerede midler i et PEPP-produkt i tilfælde af opsparerens død. De, der har adgang til disse midler, bør modtage dem senest to måneder efter indgivelse af de nødvendige dokumenter, og produktudbyderen bør ikke kunne afkræve nogen form for gebyr i den forbindelse.

| 4.11. | Som tidligere anført spiller skattemæssige incitamenter en vigtig rolle for den enkeltes beslutning om at udskyde forbrug og spare op til pension. EØSU er enig med Kommissionen i, at skattemæssige incitamenter kan spille en rolle for, om PEPP-produkter bliver en succes eller en fiasko. Men EØSU bemærker, at det er op til medlemsstaterne at give deres borgere adgang til alle eventuelle skatteincitamenter. |
| --- | --- |

4.11.

Som tidligere anført spiller skattemæssige incitamenter en vigtig rolle for den enkeltes beslutning om at udskyde forbrug og spare op til pension. EØSU er enig med Kommissionen i, at skattemæssige incitamenter kan spille en rolle for, om PEPP-produkter bliver en succes eller en fiasko. Men EØSU bemærker, at det er op til medlemsstaterne at give deres borgere adgang til alle eventuelle skatteincitamenter.

| 4.12. | Da PEPP-produkter hovedsagelig er rettet mod mobile personer i liberale erhverv og selvstændige, der har råd til at bidrage til et PEPP-produkt, mener EØSU endvidere, at medlemsstaterne, når de yder skatteincitamenter, diskriminerer mod personer med lav indkomst, som ikke har mulighed for at indgå en PEPP-aftale. I lyset heraf bør medlemsstaterne derfor nøje overveje, om sådanne skatteincitamenter bør tilbydes. |
| --- | --- |

4.12.

Da PEPP-produkter hovedsagelig er rettet mod mobile personer i liberale erhverv og selvstændige, der har råd til at bidrage til et PEPP-produkt, mener EØSU endvidere, at medlemsstaterne, når de yder skatteincitamenter, diskriminerer mod personer med lav indkomst, som ikke har mulighed for at indgå en PEPP-aftale. I lyset heraf bør medlemsstaterne derfor nøje overveje, om sådanne skatteincitamenter bør tilbydes.

| 4.13. | EØSU anerkender, at pensionsprodukter rummer en vis risiko som følge af deres langsigtede karakter. Men hvis der til en vis grad udvikles mere avancerede produkter, vil dette yde et vigtigt bidrag til at mindske risici og usikkerhed, idet man tager hensyn til opsparernes behov og præferencer. Det anses for særligt vigtigt at mindske risiciene for personer uden forudgående erfaring med pensionsprodukter, og EØSU er enig i den række af valgmuligheder, som opsparerne vil få adgang til med en obligatorisk standardinvesteringsmulighed, hvor opspareren som minimum har mulighed for at få udbetalt sin nominelle investerede kapital. |
| --- | --- |

4.13.

EØSU anerkender, at pensionsprodukter rummer en vis risiko som følge af deres langsigtede karakter. Men hvis der til en vis grad udvikles mere avancerede produkter, vil dette yde et vigtigt bidrag til at mindske risici og usikkerhed, idet man tager hensyn til opsparernes behov og præferencer. Det anses for særligt vigtigt at mindske risiciene for personer uden forudgående erfaring med pensionsprodukter, og EØSU er enig i den række af valgmuligheder, som opsparerne vil få adgang til med en obligatorisk standardinvesteringsmulighed, hvor opspareren som minimum har mulighed for at få udbetalt sin nominelle investerede kapital.

| 4.14. | Man bør endvidere undgå situationer, hvor forbrugernes beskyttelsesgrad afhænger af PEPP-udbyderen. Det er EØSU's opfattelse, at finansielle institutioner, der tilbyder langfristede produkter med henblik på pensionering, bør være underkastet princippet om »samme risici, samme regler«. |
| --- | --- |

4.14.

Man bør endvidere undgå situationer, hvor forbrugernes beskyttelsesgrad afhænger af PEPP-udbyderen. Det er EØSU's opfattelse, at finansielle institutioner, der tilbyder langfristede produkter med henblik på pensionering, bør være underkastet princippet om »samme risici, samme regler«.

| 4.15. | EØSU understreger tillige, at de personlige pensionsprodukter, som det blev påpeget i pressemeddelelsen fra Better Finance (European Federation of Investors and Financial Services Users) (4) den 9. oktober 2017, ikke kan levere en passende kompensation for løntab, da deres afkast på langt sigt kan være utilstrækkeligt eller endog negativt (efter inflationsjustering). Tjenesteudbydernes ansvar for at give opsparerne al den beskyttelse, som er nødvendig, og det bedste afkast, er af afgørende betydning for en vellykket indførelse af PEPP. Da de fleste europæiske pensionsfonde på nuværende tidspunkt investeres i obligationer, er der i det mindste på kort og mellemlangt sigt ikke særligt gode udsigter for forbedret udbytte. |
| --- | --- |

4.15.

EØSU understreger tillige, at de personlige pensionsprodukter, som det blev påpeget i pressemeddelelsen fra Better Finance (European Federation of Investors and Financial Services Users) (4) den 9. oktober 2017, ikke kan levere en passende kompensation for løntab, da deres afkast på langt sigt kan være utilstrækkeligt eller endog negativt (efter inflationsjustering). Tjenesteudbydernes ansvar for at give opsparerne al den beskyttelse, som er nødvendig, og det bedste afkast, er af afgørende betydning for en vellykket indførelse af PEPP. Da de fleste europæiske pensionsfonde på nuværende tidspunkt investeres i obligationer, er der i det mindste på kort og mellemlangt sigt ikke særligt gode udsigter for forbedret udbytte.

| 4.16. | Endelig bemærker EØSU, at rollefordelingen og samspillet mellem statslige pensioner, arbejdsmarkedspensioner og personlige pensioner er specifikke for de enkelte medlemsstater. De har formet deres nationale pensionsmarkeder gennem årtier, og det er ikke overraskende, at man finder så forskelligartede pensionsprodukter rundt om i EU. På denne baggrund er det nødvendigt, at udbyderne kan tilpasse deres PEPP-produkter til de nationale markeder. |
| --- | --- |

4.16.

Endelig bemærker EØSU, at rollefordelingen og samspillet mellem statslige pensioner, arbejdsmarkedspensioner og personlige pensioner er specifikke for de enkelte medlemsstater. De har formet deres nationale pensionsmarkeder gennem årtier, og det er ikke overraskende, at man finder så forskelligartede pensionsprodukter rundt om i EU. På denne baggrund er det nødvendigt, at udbyderne kan tilpasse deres PEPP-produkter til de nationale markeder.

Bruxelles den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger.

1

(2)  C(2017) 4393 final.

2

(3)  EUT C 318 af 29.10 2011, s. 24.

3

(4)  Pension Savings: The Real Return, A Research Report by BETTER FINANCE (Pensionsopsparing: det reelle afkast, Forskningsrapport fra BETTER FINANCE), 2017.

4

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/145

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om oplæg om Europas sociale dimension

(COM(2017) 206)

om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk søjle for sociale rettigheder

(COM(2017) 250 final)

og om forslag til en interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder

(COM(2017) 251 final)

(2018/C 081/20)

| Ordfører: | Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |
| Medordfører: | Jukka AHTELA |

Ordfører:

Gabriele BISCHOFF

Medordfører:

Jukka AHTELA

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 5.7.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 27.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 229/4/2 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 5.7.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

27.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

229/4/2

1.   Konklusioner

| 1.1. | Stillet over for udfordringer såsom fremtidens arbejde, voksende ulighed og fattigdom, globalisering og migration sætter borgerne i stigende grad spørgsmålstegn ved EU, samtidig med at medlemsstaterne ikke er i stand til at levere tryghed, sociale og økonomiske fremskridt og kvalitetsjob, eller de svækker de nationale sikringsordninger. Debatten om Europas sociale dimension og den europæiske søjle for sociale rettigheder kan måske lede frem til en ny konsensus om disse presserende spørgsmål og hjælpe med til at bringe EU ud af dødvandet. |
| --- | --- |

1.1.

Stillet over for udfordringer såsom fremtidens arbejde, voksende ulighed og fattigdom, globalisering og migration sætter borgerne i stigende grad spørgsmålstegn ved EU, samtidig med at medlemsstaterne ikke er i stand til at levere tryghed, sociale og økonomiske fremskridt og kvalitetsjob, eller de svækker de nationale sikringsordninger. Debatten om Europas sociale dimension og den europæiske søjle for sociale rettigheder kan måske lede frem til en ny konsensus om disse presserende spørgsmål og hjælpe med til at bringe EU ud af dødvandet.

| 1.2. | EØSU understreger på det kraftigste, at beslutninger om, hvilke scenarier eller veje man skal benytte med hensyn til den sociale dimension, ikke er af akademisk art, men vil få gennemgribende konsekvenser for folks liv. EØSU mener, at en realistisk fremtid for Den Europæiske Union kun kan baseres på en kombination af et sundt økonomisk grundlag og en stærk social dimension. Især moderne sociale tjenester og lige muligheder for alle styrker borgernes indflydelse, den sociale stabilitet og den økonomiske udvikling. EØSU gentager, at en stræben efter traktatens målsætninger om afbalanceret økonomisk vækst og sociale fremskridt og dermed forbedrede leve- og arbejdsvilkår bør være det ledende princip, når beslutningerne om retningen for EU's sociale dimension tages. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU understreger på det kraftigste, at beslutninger om, hvilke scenarier eller veje man skal benytte med hensyn til den sociale dimension, ikke er af akademisk art, men vil få gennemgribende konsekvenser for folks liv. EØSU mener, at en realistisk fremtid for Den Europæiske Union kun kan baseres på en kombination af et sundt økonomisk grundlag og en stærk social dimension. Især moderne sociale tjenester og lige muligheder for alle styrker borgernes indflydelse, den sociale stabilitet og den økonomiske udvikling. EØSU gentager, at en stræben efter traktatens målsætninger om afbalanceret økonomisk vækst og sociale fremskridt og dermed forbedrede leve- og arbejdsvilkår bør være det ledende princip, når beslutningerne om retningen for EU's sociale dimension tages.

| 1.3. | Udvalget er klar over, at den europæiske søjle for sociale rettigheder er tænkt som en politisk hensigtserklæring, og at den ikke i sig selv skaber nye juridiske rettigheder, der kan gøres gældende i praksis. Udvalget mener derfor, at det vil være et vigtigt signal, hvis Rådet kan støtte proklamationen på det sociale topmøde i Göteborg i november 2017. Efter EØSU's mening vil en klar køreplan for gennemførelsen af søjlen bidrage til at fremme konvergens og til at opfylde dens mål. |
| --- | --- |

1.3.

Udvalget er klar over, at den europæiske søjle for sociale rettigheder er tænkt som en politisk hensigtserklæring, og at den ikke i sig selv skaber nye juridiske rettigheder, der kan gøres gældende i praksis. Udvalget mener derfor, at det vil være et vigtigt signal, hvis Rådet kan støtte proklamationen på det sociale topmøde i Göteborg i november 2017. Efter EØSU's mening vil en klar køreplan for gennemførelsen af søjlen bidrage til at fremme konvergens og til at opfylde dens mål.

| 1.4. | Imidlertid erkender udvalget også, at der i den nuværende politiske kontekst er forskellige holdninger til, i hvilken retning EU skal bevæge sig. Det er EØSU's faste overbevisning, at en uddybning af den sociale dimension gøres bedre med alle 27 medlemsstater og ved at fokusere på centrale projekter, der afstedkommer sociale og økonomiske fremskridt. Hvis dette imidlertid ikke er muligt, bør man overveje alternative veje, f.eks. at visse lande går fremad og opfordrer alle de øvrige lande til at følge efter. Udvalget fremhæver endvidere, at der er behov for større klarhed over, hvilke foranstaltninger der skal anvendes for EU-27, og hvilke der kun skal dække eurozonen. |
| --- | --- |

1.4.

Imidlertid erkender udvalget også, at der i den nuværende politiske kontekst er forskellige holdninger til, i hvilken retning EU skal bevæge sig. Det er EØSU's faste overbevisning, at en uddybning af den sociale dimension gøres bedre med alle 27 medlemsstater og ved at fokusere på centrale projekter, der afstedkommer sociale og økonomiske fremskridt. Hvis dette imidlertid ikke er muligt, bør man overveje alternative veje, f.eks. at visse lande går fremad og opfordrer alle de øvrige lande til at følge efter. Udvalget fremhæver endvidere, at der er behov for større klarhed over, hvilke foranstaltninger der skal anvendes for EU-27, og hvilke der kun skal dække eurozonen.

| 1.5. | Den voksende ulighed, fattigdom og social udstødelse bør bekæmpes på alle niveauer og af alle aktører. I betragtning af dette mener EØSU, at der er behov for en yderligere indsats med henblik på, at der på de relevante niveauer fastlægges fælles principper, standarder, politikker og strategier om bedre lønkonvergens og fastsættelse eller forøgelse af mindstelønninger til passende niveauer under fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi. EØSU understregede allerede i sin første udtalelse om den europæiske søjle for sociale rettigheder (1), at ILO-undersøgelsen (2) er et nyttigt referencepunkt. Den fremhæver, at en række indikatorer kan anvendes til at sammenligne mindstelønningsniveauer, som tager hensyn til nationale forhold, men at den mest udbredte er forholdet mellem de laveste lønninger og medianlønningerne. Ydermere er det vigtigt at sikre, at alle borgere er dækket af en mindsteindkomst. EØSU understreger, at man for at tackle de fremtidige udfordringer bør afsætte flere penge til social samhørighed og sociale investeringer. |
| --- | --- |

1.5.

Den voksende ulighed, fattigdom og social udstødelse bør bekæmpes på alle niveauer og af alle aktører. I betragtning af dette mener EØSU, at der er behov for en yderligere indsats med henblik på, at der på de relevante niveauer fastlægges fælles principper, standarder, politikker og strategier om bedre lønkonvergens og fastsættelse eller forøgelse af mindstelønninger til passende niveauer under fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi. EØSU understregede allerede i sin første udtalelse om den europæiske søjle for sociale rettigheder (1), at ILO-undersøgelsen (2) er et nyttigt referencepunkt. Den fremhæver, at en række indikatorer kan anvendes til at sammenligne mindstelønningsniveauer, som tager hensyn til nationale forhold, men at den mest udbredte er forholdet mellem de laveste lønninger og medianlønningerne. Ydermere er det vigtigt at sikre, at alle borgere er dækket af en mindsteindkomst. EØSU understreger, at man for at tackle de fremtidige udfordringer bør afsætte flere penge til social samhørighed og sociale investeringer.

| 1.6. | Social- og arbejdsmarkedspolitik er en delt kompetence i EU's retlige ramme. Det er vigtigt, at man når til enighed om, hvem der gør hvad inden for social- og arbejdsmarkedspolitikken, og navnlig på hvilke områder EU skal handle, og hvordan, ledsaget af øget gennemsigtighed og ansvarliggørelse for de foranstaltninger, der er truffet, eller for manglende handling. Inden for denne ramme skal der gennemføres reformer og politiske initiativer med henblik på at tackle en vifte af udfordringer og forberede samfundene og økonomierne på fremtiden. Hvis de politiske tilsagn om at gennemføre de fælles principper efter udløbet af en rimelig frist viser sig at være utilstrækkelige, bør man overveje nye relevante tiltag, herunder lovgivnings- og ikkelovgivningsmæssige initiativer. |
| --- | --- |

1.6.

Social- og arbejdsmarkedspolitik er en delt kompetence i EU's retlige ramme. Det er vigtigt, at man når til enighed om, hvem der gør hvad inden for social- og arbejdsmarkedspolitikken, og navnlig på hvilke områder EU skal handle, og hvordan, ledsaget af øget gennemsigtighed og ansvarliggørelse for de foranstaltninger, der er truffet, eller for manglende handling. Inden for denne ramme skal der gennemføres reformer og politiske initiativer med henblik på at tackle en vifte af udfordringer og forberede samfundene og økonomierne på fremtiden. Hvis de politiske tilsagn om at gennemføre de fælles principper efter udløbet af en rimelig frist viser sig at være utilstrækkelige, bør man overveje nye relevante tiltag, herunder lovgivnings- og ikkelovgivningsmæssige initiativer.

| 1.7. | Alle civilsamfundets relevante organisationer skal inddrages behørigt i udviklingen og gennemførelsen af de relevante politikker, idet arbejdsmarkedsparternes særlige rolle og autonomi skal respekteres. Det er også vigtigt at fremme kollektive overenskomstforhandlinger og social dialog på alle niveauer for at skabe velfungerende arbejdsmarkeder, rimelige arbejdsvilkår for alle, øget produktivitet og bæredygtige sociale sikringsordninger. |
| --- | --- |

1.7.

Alle civilsamfundets relevante organisationer skal inddrages behørigt i udviklingen og gennemførelsen af de relevante politikker, idet arbejdsmarkedsparternes særlige rolle og autonomi skal respekteres. Det er også vigtigt at fremme kollektive overenskomstforhandlinger og social dialog på alle niveauer for at skabe velfungerende arbejdsmarkeder, rimelige arbejdsvilkår for alle, øget produktivitet og bæredygtige sociale sikringsordninger.

| 1.8. | I hjertet af dette politiske projekt er de fælles EU-værdier, der følger af de grundlæggende rettigheder. EØSU er fortsat meget bekymret over den manglende håndhævelse af de eksisterende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder og de »forskellige overholdelsesrealiteter« for EU's lovgivning. Kommissionen er som »traktaternes vogter« ansvarlig for håndhævelsen, men medlemsstaterne har pligt til behørigt at implementere og overholde EU's regler. EØSU mener, at udvalget kunne spille en mere aktiv rolle for at fremme, oplyse og overvåge situationen ved at etablere et permanent forum for grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

1.8.

I hjertet af dette politiske projekt er de fælles EU-værdier, der følger af de grundlæggende rettigheder. EØSU er fortsat meget bekymret over den manglende håndhævelse af de eksisterende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder og de »forskellige overholdelsesrealiteter« for EU's lovgivning. Kommissionen er som »traktaternes vogter« ansvarlig for håndhævelsen, men medlemsstaterne har pligt til behørigt at implementere og overholde EU's regler. EØSU mener, at udvalget kunne spille en mere aktiv rolle for at fremme, oplyse og overvåge situationen ved at etablere et permanent forum for grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet.

| 1.9. | Diskussionen om Europas sociale dimension kan ikke foregå isoleret, men skal kobles sammen med debatterne om uddybning af ØMU'en, styring af globaliseringen, alt imens dens udfordringer håndteres, og hvordan disse målsætninger kan udstyres med passende og effektive ressourcer. |
| --- | --- |

1.9.

Diskussionen om Europas sociale dimension kan ikke foregå isoleret, men skal kobles sammen med debatterne om uddybning af ØMU'en, styring af globaliseringen, alt imens dens udfordringer håndteres, og hvordan disse målsætninger kan udstyres med passende og effektive ressourcer.

| 1.10. | For at styrke den sociale dimension er der brug for handling navnlig på to centrale områder: ØMU'en og det indre marked. Social- og arbejdsmarkedspolitikken må indbygges i en anderledes europæisk økonomisk politik med en godt makroøkonomisk policy mix og fremskridt hen imod en uddybning af ØMU'en. Med hensyn til ØMU'en vil det europæiske semester spille en central rolle for at afbalancere den økonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken og fremme veludformede reformer i de berørte medlemsstater. Udvalget fremhæver, at der er behov for et økonomisk og socialt europæisk semester. Tanken er endvidere, at søjlen skal influere på EU's økonomiske styring. Den sociale resultattavle i forbindelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder bør forbedres med mere passende og relevante indikatorer. |
| --- | --- |

1.10.

For at styrke den sociale dimension er der brug for handling navnlig på to centrale områder: ØMU'en og det indre marked. Social- og arbejdsmarkedspolitikken må indbygges i en anderledes europæisk økonomisk politik med en godt makroøkonomisk policy mix og fremskridt hen imod en uddybning af ØMU'en. Med hensyn til ØMU'en vil det europæiske semester spille en central rolle for at afbalancere den økonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken og fremme veludformede reformer i de berørte medlemsstater. Udvalget fremhæver, at der er behov for et økonomisk og socialt europæisk semester. Tanken er endvidere, at søjlen skal influere på EU's økonomiske styring. Den sociale resultattavle i forbindelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder bør forbedres med mere passende og relevante indikatorer.

| 1.11. | Udvalget er fortsat overbevist om, at en god fremtid er mulig, og at et stærkere EU kan bidrage til at forme globaliseringen og digitaliseringen bedre og således sikre alle borgere gode udsigter. Alle bør dog forstå, hvad der står på spil, dvs. hvad der kan gå tabt ved en retræte eller vindes ved at gå fremad. |
| --- | --- |

1.11.

Udvalget er fortsat overbevist om, at en god fremtid er mulig, og at et stærkere EU kan bidrage til at forme globaliseringen og digitaliseringen bedre og således sikre alle borgere gode udsigter. Alle bør dog forstå, hvad der står på spil, dvs. hvad der kan gå tabt ved en retræte eller vindes ved at gå fremad.

2.   Indledning (baggrund, udfordringer og kontekst)

| 2.1. | Her ti år efter finanskrisen er dens økonomiske, sociale og politiske følger stadig mærkbare og har haft en dyb indvirkning på EU og dets borgere. EU behøver en fremtidsvision og skal slå ind på en ny kurs, som vil sætte unionen i stand til at tackle centrale udfordringer såsom fremtidens arbejde, globalisering, migration, voksende ulighed og fattigdom. |
| --- | --- |

2.1.

Her ti år efter finanskrisen er dens økonomiske, sociale og politiske følger stadig mærkbare og har haft en dyb indvirkning på EU og dets borgere. EU behøver en fremtidsvision og skal slå ind på en ny kurs, som vil sætte unionen i stand til at tackle centrale udfordringer såsom fremtidens arbejde, globalisering, migration, voksende ulighed og fattigdom.

| 2.2. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg mener, at en realistisk fremtid for Den Europæiske Union kun kan baseres på en kombination af et sundt økonomisk grundlag og en stærk social dimension. Det er udvalgets overbevisning, at EU har behov for en fornyet konsensus om en bæredygtig økonomisk og social strategi, således at EU's løfte om at arbejde for afbalanceret økonomisk vækst og sociale fremskridt og dermed større velfærd for EU's borgere kan indfries. Udvalget bifalder derfor debatten om EU's sociale dimension, som er indlejret i den bredere debat om Europas fremtid, samt Kommissionens forslag til en interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«). |
| --- | --- |

2.2.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg mener, at en realistisk fremtid for Den Europæiske Union kun kan baseres på en kombination af et sundt økonomisk grundlag og en stærk social dimension. Det er udvalgets overbevisning, at EU har behov for en fornyet konsensus om en bæredygtig økonomisk og social strategi, således at EU's løfte om at arbejde for afbalanceret økonomisk vækst og sociale fremskridt og dermed større velfærd for EU's borgere kan indfries. Udvalget bifalder derfor debatten om EU's sociale dimension, som er indlejret i den bredere debat om Europas fremtid, samt Kommissionens forslag til en interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«).

| 2.3. | Oplægget om Europas sociale dimension, offentliggjort den 26. april 2017, er et af i alt fem dokumenter, der skal bidrage til den brede debat blandt lederne af de 27 medlemsstater, EU-institutionerne, arbejdsmarkedets parter og borgerne, som blev indledt med Kommissionens hvidbog om Europas fremtid (3). Dokumentet om den sociale dimension er Kommissionens bidrag til diskussionen om, hvordan Europas sociale model kan tilpasses de nuværende og fremtidige udfordringer, og om hvilken rolle Den Europæiske Union skal spille heri, og i hvilket omfang. |
| --- | --- |

2.3.

Oplægget om Europas sociale dimension, offentliggjort den 26. april 2017, er et af i alt fem dokumenter, der skal bidrage til den brede debat blandt lederne af de 27 medlemsstater, EU-institutionerne, arbejdsmarkedets parter og borgerne, som blev indledt med Kommissionens hvidbog om Europas fremtid (3). Dokumentet om den sociale dimension er Kommissionens bidrag til diskussionen om, hvordan Europas sociale model kan tilpasses de nuværende og fremtidige udfordringer, og om hvilken rolle Den Europæiske Union skal spille heri, og i hvilket omfang.

| 2.4. | Dokumentet ser nærmere på, om — og i så fald hvordan — den sociale dimension kan styrkes i lyset af de forskellige scenarier, der beskrives i hvidbogen. Mens hvidbogen opstiller fem ikkeudtømmende eller normative scenarier, angiver oplægget kun tre mulige veje frem for Europas sociale dimension. Oplægget gør også status over de fire vigtigste redskaber, som EU i dag råder over til at fremme målet om inkluderende vækst: lovgivning, retningslinjer, finansiering og samarbejde. |
| --- | --- |

2.4.

Dokumentet ser nærmere på, om — og i så fald hvordan — den sociale dimension kan styrkes i lyset af de forskellige scenarier, der beskrives i hvidbogen. Mens hvidbogen opstiller fem ikkeudtømmende eller normative scenarier, angiver oplægget kun tre mulige veje frem for Europas sociale dimension. Oplægget gør også status over de fire vigtigste redskaber, som EU i dag råder over til at fremme målet om inkluderende vækst: lovgivning, retningslinjer, finansiering og samarbejde.

| 2.5. | EØSU støtter fuldt ud Kommissionens initiativ til at fremlægge denne hvidbog. Tiden er nu inde til, at Den Europæiske Union tager fat på en seriøs gennemtænkning af vejen frem for Den Europæiske Union, som muligvis snart bliver reduceret til 27 medlemsstater. Den sociale dimension kan ikke adskilles fra denne debat. |
| --- | --- |

2.5.

EØSU støtter fuldt ud Kommissionens initiativ til at fremlægge denne hvidbog. Tiden er nu inde til, at Den Europæiske Union tager fat på en seriøs gennemtænkning af vejen frem for Den Europæiske Union, som muligvis snart bliver reduceret til 27 medlemsstater. Den sociale dimension kan ikke adskilles fra denne debat.

| 2.6. | Samtidig med oplægget om den sociale dimension fremlagde Kommissionen også en henstilling og et forslag til en interinstitutionel proklamationen om den europæiske søjle for sociale rettigheder (4). Forinden var der foretaget en bred høring i 2016 om et foreløbigt udkast til søjlen. EØSU redegjorde for sine indledende synspunkter om søjlen i en udtalelse (5) vedtaget i januar 2017, som baserede sig på resultaterne af debatter afholdt i de 28 medlemsstater. |
| --- | --- |

2.6.

Samtidig med oplægget om den sociale dimension fremlagde Kommissionen også en henstilling og et forslag til en interinstitutionel proklamationen om den europæiske søjle for sociale rettigheder (4). Forinden var der foretaget en bred høring i 2016 om et foreløbigt udkast til søjlen. EØSU redegjorde for sine indledende synspunkter om søjlen i en udtalelse (5) vedtaget i januar 2017, som baserede sig på resultaterne af debatter afholdt i de 28 medlemsstater.

| 2.7. | I denne udtalelse besvarer EØSU anmodningen fra Kommissionen om at udarbejde en udtalelse om oplægget om Europas sociale dimension. I sit svar kobler udvalget også dette initiativ sammen med henstillingen og den foreslåede proklamation om søjlen. |
| --- | --- |

2.7.

I denne udtalelse besvarer EØSU anmodningen fra Kommissionen om at udarbejde en udtalelse om oplægget om Europas sociale dimension. I sit svar kobler udvalget også dette initiativ sammen med henstillingen og den foreslåede proklamation om søjlen.

| 2.8. | »Et socialt Europa« er et meget vidt begreb, og som det fremgår af oplægget, er der meget forskellige opfattelser af, hvad dette betyder. Nogle kan endda bestride, at det overhovedet er nødvendigt for EU at have en social dimension, idet de betragter EU's sociale politik som en trussel mod Europas globale konkurrenceevne. Andre derimod ser »det sociale Europa« som afgørende for EU's bidrag til demokratiske, sammenhængende, kulturelt forskellige og velstående samfund. |
| --- | --- |

2.8.

»Et socialt Europa« er et meget vidt begreb, og som det fremgår af oplægget, er der meget forskellige opfattelser af, hvad dette betyder. Nogle kan endda bestride, at det overhovedet er nødvendigt for EU at have en social dimension, idet de betragter EU's sociale politik som en trussel mod Europas globale konkurrenceevne. Andre derimod ser »det sociale Europa« som afgørende for EU's bidrag til demokratiske, sammenhængende, kulturelt forskellige og velstående samfund.

| 2.9. | En social dimension har altid været central for Den Europæiske Union, men selvom EU har et betragteligt sæt sociale bestemmelser — som gennem tiden er udviklet parallelt med det indre marked, Den Økonomiske og Monetære Union og arbejdstagernes og borgernes grundlæggende rettigheder — er der undertiden en følelse af, at de er usynlige og overskygget af medlemsstaternes nationale politikker. Ikke desto mindre varierer den sociale virkelighed meget inden for Europa. Der er fare for, at forskellene bliver endnu større, især i et scenarie, hvor EU aktivt beslutter at gå et skridt tilbage i sin integration. Oplægget identificerer også flere drivkræfter for forandring med konsekvenser for medlemsstaternes sociale modeller, såsom demografisk udvikling hen imod en aldrende befolkning, et mere diversificeret og kompleks samfund samt ændrede livstile og arbejdsformer, der fører til stadig mere forskellige og uregelmæssige arbejdsmønstre og arbejdsvilkår. |
| --- | --- |

2.9.

En social dimension har altid været central for Den Europæiske Union, men selvom EU har et betragteligt sæt sociale bestemmelser — som gennem tiden er udviklet parallelt med det indre marked, Den Økonomiske og Monetære Union og arbejdstagernes og borgernes grundlæggende rettigheder — er der undertiden en følelse af, at de er usynlige og overskygget af medlemsstaternes nationale politikker. Ikke desto mindre varierer den sociale virkelighed meget inden for Europa. Der er fare for, at forskellene bliver endnu større, især i et scenarie, hvor EU aktivt beslutter at gå et skridt tilbage i sin integration. Oplægget identificerer også flere drivkræfter for forandring med konsekvenser for medlemsstaternes sociale modeller, såsom demografisk udvikling hen imod en aldrende befolkning, et mere diversificeret og kompleks samfund samt ændrede livstile og arbejdsformer, der fører til stadig mere forskellige og uregelmæssige arbejdsmønstre og arbejdsvilkår.

| 2.10. | EØSU mener, at en realistisk fremtid for Den Europæiske Union kun kan baseres på en kombination af et sundt økonomisk grundlag og en stærk social dimension. EU og medlemsstaterne har delt kompetence på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område, omend ansvaret primært ligger på det nationale niveau hos regeringerne, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets aktører. For at finde en vej frem vil det med generelt udgangspunkt i den konsensus, man når frem til om Europas fremtid, også være vigtigt at nå til enighed om, hvem der skal gøre hvad inden for socialpolitik, og navnlig om, på hvilke områder bør EU gribe ind, og hvordan. |
| --- | --- |

2.10.

EØSU mener, at en realistisk fremtid for Den Europæiske Union kun kan baseres på en kombination af et sundt økonomisk grundlag og en stærk social dimension. EU og medlemsstaterne har delt kompetence på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område, omend ansvaret primært ligger på det nationale niveau hos regeringerne, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets aktører. For at finde en vej frem vil det med generelt udgangspunkt i den konsensus, man når frem til om Europas fremtid, også være vigtigt at nå til enighed om, hvem der skal gøre hvad inden for socialpolitik, og navnlig om, på hvilke områder bør EU gribe ind, og hvordan.

| 2.11. | EØSU har også fremhævet problemet med den manglende håndhævelse af gældende sociale rettigheder. Kommissionen har i sin egenskab af »traktaternes vogter« hovedansvaret for håndhævelsen. Det er dog medlemsstaternes ansvar at gennemføre EU-lovgivningen korrekt og overholde den. Der er »forskellige overholdelsesrealiteter (6)« for EU-lovgivningen i medlemsstaterne og en vis tilbageholdenhed fra Kommissionens side med at gøre noget effektivt ved disse problemer. Dette er også en hindring for mere konvergens, som skal imødegås. Udvalget har allerede understreget nødvendigheden af at fremme og håndhæve de eksisterende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder og af at holde øje med overtrædelserne (7). EØSU skal spille en mere aktiv rolle på dette område og kan etablere et permanent forum for grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet for at holde øje med situationen. Gennemsigtighed og klarhed om, hvem der gør hvad, er af afgørende betydning, så borgerne kan forstå, hvor ansvaret ligger, og hvem der bør drages til ansvar. |
| --- | --- |

2.11.

EØSU har også fremhævet problemet med den manglende håndhævelse af gældende sociale rettigheder. Kommissionen har i sin egenskab af »traktaternes vogter« hovedansvaret for håndhævelsen. Det er dog medlemsstaternes ansvar at gennemføre EU-lovgivningen korrekt og overholde den. Der er »forskellige overholdelsesrealiteter (6)« for EU-lovgivningen i medlemsstaterne og en vis tilbageholdenhed fra Kommissionens side med at gøre noget effektivt ved disse problemer. Dette er også en hindring for mere konvergens, som skal imødegås. Udvalget har allerede understreget nødvendigheden af at fremme og håndhæve de eksisterende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder og af at holde øje med overtrædelserne (7). EØSU skal spille en mere aktiv rolle på dette område og kan etablere et permanent forum for grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet for at holde øje med situationen. Gennemsigtighed og klarhed om, hvem der gør hvad, er af afgørende betydning, så borgerne kan forstå, hvor ansvaret ligger, og hvem der bør drages til ansvar.

| 2.12. | EØSU har i adskillige udtalelser (8) understreget behov for et makroøkonomisk policy mix, som støtter snarere end modarbejder socialpolitiske mål. Det er derfor positivt, at betragtning 11 i den europæiske søjle for sociale rettigheder erklærer, at »økonomiske og sociale fremskridt er tæt forbundet, og oprettelsen af en europæisk søjle for sociale rettigheder bør indgå som led i bredere bestræbelser på at udvikle en mere inklusiv og bæredygtig vækstmodel ved at forbedre Europas konkurrenceevne og gøre det til et bedre sted at investere, skabe arbejdspladser og fremme social samhørighed«. Debatten om den sociale dimension må derfor på tydelig vis sammenkædes med debatten om ØMU'ens fremtidige indretning, som også er genstand for et særskilt oplæg som led i debatten om Europas fremtid. |
| --- | --- |

2.12.

EØSU har i adskillige udtalelser (8) understreget behov for et makroøkonomisk policy mix, som støtter snarere end modarbejder socialpolitiske mål. Det er derfor positivt, at betragtning 11 i den europæiske søjle for sociale rettigheder erklærer, at »økonomiske og sociale fremskridt er tæt forbundet, og oprettelsen af en europæisk søjle for sociale rettigheder bør indgå som led i bredere bestræbelser på at udvikle en mere inklusiv og bæredygtig vækstmodel ved at forbedre Europas konkurrenceevne og gøre det til et bedre sted at investere, skabe arbejdspladser og fremme social samhørighed«. Debatten om den sociale dimension må derfor på tydelig vis sammenkædes med debatten om ØMU'ens fremtidige indretning, som også er genstand for et særskilt oplæg som led i debatten om Europas fremtid.

| 2.13. | Det centrale spørgsmål er: hvilken indvirkning vil den europæiske søjle for sociale rettigheder få? Der er mange forventninger og mange ubekendte, som f.eks.: vil den tackle det fælles markeds sociale underskud eller bidrage til at afhjælpe ubalancen mellem økonomiske friheder og sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder (9)? Sandheden er, at hvis man skaber store forventninger, kan det få en boomerangeffekt. EØSU anbefaler derfor en realistisk, men ambitiøs tilgang. |
| --- | --- |

2.13.

Det centrale spørgsmål er: hvilken indvirkning vil den europæiske søjle for sociale rettigheder få? Der er mange forventninger og mange ubekendte, som f.eks.: vil den tackle det fælles markeds sociale underskud eller bidrage til at afhjælpe ubalancen mellem økonomiske friheder og sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder (9)? Sandheden er, at hvis man skaber store forventninger, kan det få en boomerangeffekt. EØSU anbefaler derfor en realistisk, men ambitiøs tilgang.

| 2.14. | EØSU har tidligere i forbindelse med debatten om den europæiske søjle for sociale rettigheder understreget, at EU er nødt til at fremkomme med et positivt projekt for alle, for at imødegå den stigende populisme, nationalisme og skepsis blandt de europæiske borgere og for at vise, at EU stadig er i stand til at opfylde løftet om at skabe økonomisk vækst og arbejdspladser og forbedre deres leve- og arbejdsvilkår. Udvalget gentager, at dette bør være det ledende princip ved fastlæggelsen af den fremtidige retning for Europas sociale dimension. |
| --- | --- |

2.14.

EØSU har tidligere i forbindelse med debatten om den europæiske søjle for sociale rettigheder understreget, at EU er nødt til at fremkomme med et positivt projekt for alle, for at imødegå den stigende populisme, nationalisme og skepsis blandt de europæiske borgere og for at vise, at EU stadig er i stand til at opfylde løftet om at skabe økonomisk vækst og arbejdspladser og forbedre deres leve- og arbejdsvilkår. Udvalget gentager, at dette bør være det ledende princip ved fastlæggelsen af den fremtidige retning for Europas sociale dimension.

3.   Oplægget om Europas sociale dimension

| 3.1. | I sin resolution om »Hvidbogen om Europas fremtid« understregede EØSU, at de påtænkte debatter med medlemsstaternes regeringer og civilsamfund ikke bør dreje sig om at vælge mellem de fem forskellige scenarier, der er beskrevet i hvidbogen, men at de bør dreje sig om at illustrere de mulige konsekvenser af de forskellige alternativer og veje frem. De forskellige valgmuligheder i de beskrevne scenarier opfattes derfor ikke som de eneste muligheder eller som »modeller«, der beskriver forskellige, uafhængige veje frem. Det samme princip bør gælde for oplægget om den sociale dimension. |
| --- | --- |

3.1.

I sin resolution om »Hvidbogen om Europas fremtid« understregede EØSU, at de påtænkte debatter med medlemsstaternes regeringer og civilsamfund ikke bør dreje sig om at vælge mellem de fem forskellige scenarier, der er beskrevet i hvidbogen, men at de bør dreje sig om at illustrere de mulige konsekvenser af de forskellige alternativer og veje frem. De forskellige valgmuligheder i de beskrevne scenarier opfattes derfor ikke som de eneste muligheder eller som »modeller«, der beskriver forskellige, uafhængige veje frem. Det samme princip bør gælde for oplægget om den sociale dimension.

| 3.2. | Oplægget omtaler den sociale virkelighed i Europa, der varierer meget, identificerer mulige drivkræfter for forandring og foreslår tre mulige veje frem:






  — | en begrænsning af den sociale dimension til kun at omfatte fri bevægelighed (kun fri bevægelighed) |
| --- | --- | --- |

3.2.

Oplægget omtaler den sociale virkelighed i Europa, der varierer meget, identificerer mulige drivkræfter for forandring og foreslår tre mulige veje frem:

—

en begrænsning af den sociale dimension til kun at omfatte fri bevægelighed (kun fri bevægelighed)

| — | de, der ønsker at gøre mere på det sociale område, gør dette (forstærket samarbejde) |
| --- | --- |

—

de, der ønsker at gøre mere på det sociale område, gør dette (forstærket samarbejde)

| — | EU-27 uddyber EU's sociale dimension i fællesskab (uddybning af den sociale dimension for 27). |
| --- | --- |

—

EU-27 uddyber EU's sociale dimension i fællesskab (uddybning af den sociale dimension for 27).

| 3.3. | For bedre at forstå de mulige konsekvenser har EØSU analyseret de tre veje frem i forhold til de udfordringer og drivkræfter for forandring, der er beskrevet i oplægget, og de udfordringer, som EØSU kom ind på i sin oprindelige udtalelse om den europæiske søjle for sociale rettigheder. Disse beskrives med vejledende eksempler i tillægget udelukkende til illustration. |
| --- | --- |

3.3.

For bedre at forstå de mulige konsekvenser har EØSU analyseret de tre veje frem i forhold til de udfordringer og drivkræfter for forandring, der er beskrevet i oplægget, og de udfordringer, som EØSU kom ind på i sin oprindelige udtalelse om den europæiske søjle for sociale rettigheder. Disse beskrives med vejledende eksempler i tillægget udelukkende til illustration.

| 3.4. | »Kun fri bevægelighed« — den første vej — vil være den største forandring i forhold til status quo og kan betragtes som et stort tilbageskridt. Dette ville føre til endnu større forskelle i EU med betydelige konsekvenser for EU-borgernes hverdag og vil kunne skabe centrifugale kræfter, som i sidste instans kunne føre til en opløsning af EU. På den anden side kunne den frie bevægelighed og reguleringen af mobilitet inden for EU måske blive af højere kvalitet og større rækkevidde, ligesom det kunne blive lettere for Kommissionen at håndhæve og overvåge den (dvs. mindre, men bedre). |
| --- | --- |

3.4.

»Kun fri bevægelighed« — den første vej — vil være den største forandring i forhold til status quo og kan betragtes som et stort tilbageskridt. Dette ville føre til endnu større forskelle i EU med betydelige konsekvenser for EU-borgernes hverdag og vil kunne skabe centrifugale kræfter, som i sidste instans kunne føre til en opløsning af EU. På den anden side kunne den frie bevægelighed og reguleringen af mobilitet inden for EU måske blive af højere kvalitet og større rækkevidde, ligesom det kunne blive lettere for Kommissionen at håndhæve og overvåge den (dvs. mindre, men bedre).

| 3.5. | »Forstærket samarbejde« — den anden vej — ville i det mindste kunne udløse mere konvergens mellem visse medlemsstater, men ville også skabe større afstande til andre (semi-konvergens). Det ville være et skridt fremad i forhold til status quo og omgå det evindelige problem med altid at skulle finde den laveste fællesnævner eller indarbejde alt for mange fravalg, som gør håndhævelsen af bestemmelserne temmeligt kompliceret. Denne løsning ville imidlertid medføre forskellige rettigheder for borgerne, afhængigt af i hvilken medlemsstat de bor. Den ville tillige skabe nye udfordringer og mere usikkerhed for virksomheder, der opererer over hele EU, og som har behov for lige konkurrencevilkår, idet de ville stå over for forskellige overholdelsesrealiteter. Dette kan også føre til en underminering af opbakningen til det fælles marked, hvis borgerne i lande, der ikke er med i samarbejdet, føler sig ladt i stikken. |
| --- | --- |

3.5.

»Forstærket samarbejde« — den anden vej — ville i det mindste kunne udløse mere konvergens mellem visse medlemsstater, men ville også skabe større afstande til andre (semi-konvergens). Det ville være et skridt fremad i forhold til status quo og omgå det evindelige problem med altid at skulle finde den laveste fællesnævner eller indarbejde alt for mange fravalg, som gør håndhævelsen af bestemmelserne temmeligt kompliceret. Denne løsning ville imidlertid medføre forskellige rettigheder for borgerne, afhængigt af i hvilken medlemsstat de bor. Den ville tillige skabe nye udfordringer og mere usikkerhed for virksomheder, der opererer over hele EU, og som har behov for lige konkurrencevilkår, idet de ville stå over for forskellige overholdelsesrealiteter. Dette kan også føre til en underminering af opbakningen til det fælles marked, hvis borgerne i lande, der ikke er med i samarbejdet, føler sig ladt i stikken.

| 3.6. | »Uddybning af den sociale dimension for 27« — den tredje vej — ville indebære en væsentlig ændring af den aktuelle situation og være en betydelige drivkraft for konvergens i hele EU. Den kunne omfatte bindende foranstaltninger og benchmarks for EU-27 samt resultatrelateret EU-finansiering i forhold til benchmarks og fælles mål. Selv om EØSU mener, at en uddybning af den sociale dimension bedst sker med alle 27 medlemsstater, forekommer det i betragtning af de allerede komplicerede forhandlinger om den upræcise udformning af den europæiske søjle for sociale rettigheder imidlertid ikke realistisk at regne med, at denne tilgang vil få opbakning, især ikke af de medlemsstater, der ønsker at fastholde deres vigtigste komparative fordel i form af deres lavere lønninger og sociale standarder, eller af dem, der frygter, at deres nationale modeller og høje standarder vil blive påvirket negativt. |
| --- | --- |

3.6.

»Uddybning af den sociale dimension for 27« — den tredje vej — ville indebære en væsentlig ændring af den aktuelle situation og være en betydelige drivkraft for konvergens i hele EU. Den kunne omfatte bindende foranstaltninger og benchmarks for EU-27 samt resultatrelateret EU-finansiering i forhold til benchmarks og fælles mål. Selv om EØSU mener, at en uddybning af den sociale dimension bedst sker med alle 27 medlemsstater, forekommer det i betragtning af de allerede komplicerede forhandlinger om den upræcise udformning af den europæiske søjle for sociale rettigheder imidlertid ikke realistisk at regne med, at denne tilgang vil få opbakning, især ikke af de medlemsstater, der ønsker at fastholde deres vigtigste komparative fordel i form af deres lavere lønninger og sociale standarder, eller af dem, der frygter, at deres nationale modeller og høje standarder vil blive påvirket negativt.

| 3.7. | EØSU indtager den holdning, at en tilgang med »uddybning af den sociale dimension, hvor det er muligt, og mere fokus på resultater« også ville bidrage væsentligt til større konvergens. Udvalget støtter derfor bindende foranstaltninger baseret på det europæiske semester (10) med benchmarks — i det mindste for eurozonen, men helst for EU-27 — vedrørende beskæftigelse, uddannelse og velfærd (for eksempel med en fælles referenceramme for indkomststøtte til dem, der har behov for støtte). Dette bør ledsages af en køreplan for fælles initiativer på vigtige områder, hvor EU-aktioner giver en klar merværdi, og om muligt med fokus på resultater i stedet for. De midler, der afsættes til social samhørighed og sociale investeringer, bør øges, således at man kan tackle udfordringerne vedrørende færdigheder og kompetencer, digitalisering og demografiske forandringer i EU. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU indtager den holdning, at en tilgang med »uddybning af den sociale dimension, hvor det er muligt, og mere fokus på resultater« også ville bidrage væsentligt til større konvergens. Udvalget støtter derfor bindende foranstaltninger baseret på det europæiske semester (10) med benchmarks — i det mindste for eurozonen, men helst for EU-27 — vedrørende beskæftigelse, uddannelse og velfærd (for eksempel med en fælles referenceramme for indkomststøtte til dem, der har behov for støtte). Dette bør ledsages af en køreplan for fælles initiativer på vigtige områder, hvor EU-aktioner giver en klar merværdi, og om muligt med fokus på resultater i stedet for. De midler, der afsættes til social samhørighed og sociale investeringer, bør øges, således at man kan tackle udfordringerne vedrørende færdigheder og kompetencer, digitalisering og demografiske forandringer i EU.

4.   Proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder

| 4.1. | EØSU har allerede udtalt, at den europæiske søjle for sociale rettigheder bør bidrage til en rimelig balance mellem Den Europæiske Unions økonomiske og sociale dimension. Spørgsmålet om afbalancering af de økonomiske og sociale mål kan ikke begrænses til etableringen af en enkelt søjle, men berører hele grundlaget for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU har allerede udtalt, at den europæiske søjle for sociale rettigheder bør bidrage til en rimelig balance mellem Den Europæiske Unions økonomiske og sociale dimension. Spørgsmålet om afbalancering af de økonomiske og sociale mål kan ikke begrænses til etableringen af en enkelt søjle, men berører hele grundlaget for Den Europæiske Union.

| 4.2. | Søjlens erklærede mål om at bidrage til et »fair, ægte transeuropæisk arbejdsmarked« og »tjene som ledetråd for en fornyet konvergens i euroområdet«, rækker ud over kompetencerne vedrørende social- og arbejdsmarkedspolitikken, afsnit X i EUF-traktaten. De rammer ind i selve kernen af den økonomiske og monetære politik samt beskæftigelsesstrategien under afsnit VIII og IX i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

4.2.

Søjlens erklærede mål om at bidrage til et »fair, ægte transeuropæisk arbejdsmarked« og »tjene som ledetråd for en fornyet konvergens i euroområdet«, rækker ud over kompetencerne vedrørende social- og arbejdsmarkedspolitikken, afsnit X i EUF-traktaten. De rammer ind i selve kernen af den økonomiske og monetære politik samt beskæftigelsesstrategien under afsnit VIII og IX i EUF-traktaten.

| 4.3. | De 20 principper og rettigheder, der indgår i søjlen, anses af Kommissionen for at være afgørende for fair og velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer i det 21. århundrede. De er inddelt i tre kategorier: 1) lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, 2) retfærdige arbejdsvilkår og 3) social beskyttelse og inklusion. |
| --- | --- |

4.3.

De 20 principper og rettigheder, der indgår i søjlen, anses af Kommissionen for at være afgørende for fair og velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer i det 21. århundrede. De er inddelt i tre kategorier: 1) lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, 2) retfærdige arbejdsvilkår og 3) social beskyttelse og inklusion.

| 4.4. | Oprettelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder har såvel en bagudrettet som en fremadrettet karakter. Sigtet er at afspejle den gældende EU-ret på det sociale område og angive, om og hvordan denne om nødvendigt kan suppleres for at tage hensyn til de store forandringer i arbejdsuniverset og samfundet og således opnå velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer i det 21. århundredes Europa. |
| --- | --- |

4.4.

Oprettelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder har såvel en bagudrettet som en fremadrettet karakter. Sigtet er at afspejle den gældende EU-ret på det sociale område og angive, om og hvordan denne om nødvendigt kan suppleres for at tage hensyn til de store forandringer i arbejdsuniverset og samfundet og således opnå velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer i det 21. århundredes Europa.

| 4.5. | Der er brug for en afklaring af den retlige karakter af søjlen, der fremlægges i form af to særskilte instrumenter: en henstilling fra Kommissionen (11) og et forslag til en interinstitutionel proklamation (12). Ifølge den ledsagende meddelelse er der i valget af instrumenter taget hensyn til mere overordnede politiske betragtninger og juridiske begrænsninger, navnlig grænserne for EU's beføjelser på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område. |
| --- | --- |

4.5.

Der er brug for en afklaring af den retlige karakter af søjlen, der fremlægges i form af to særskilte instrumenter: en henstilling fra Kommissionen (11) og et forslag til en interinstitutionel proklamation (12). Ifølge den ledsagende meddelelse er der i valget af instrumenter taget hensyn til mere overordnede politiske betragtninger og juridiske begrænsninger, navnlig grænserne for EU's beføjelser på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område.

| 4.6. | Henstillingen, som fremsættes på grundlag af Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 292 i EUF-traktaten, har umiddelbar virkning. Den angiver ikke udtrykkeligt, hvem den er rettet til, men i betragtning nr. 17-20 præciseres det, at opnåelsen af resultater på grundlag af søjlen er en fælles forpligtelse og et fælles ansvar for Unionen, dens medlemsstater og arbejdsmarkedets parter, og at søjlen bør gennemføres både på EU-plan og på medlemsstatsplan inden for deres respektive kompetenceområder og i overensstemmelse med nærhedsprincippet. I denne forbindelse vil EØSU fremhæve, at arbejdsmarkedets parters autonomi skal respekteres. |
| --- | --- |

4.6.

Henstillingen, som fremsættes på grundlag af Kommissionens beføjelser i henhold til artikel 292 i EUF-traktaten, har umiddelbar virkning. Den angiver ikke udtrykkeligt, hvem den er rettet til, men i betragtning nr. 17-20 præciseres det, at opnåelsen af resultater på grundlag af søjlen er en fælles forpligtelse og et fælles ansvar for Unionen, dens medlemsstater og arbejdsmarkedets parter, og at søjlen bør gennemføres både på EU-plan og på medlemsstatsplan inden for deres respektive kompetenceområder og i overensstemmelse med nærhedsprincippet. I denne forbindelse vil EØSU fremhæve, at arbejdsmarkedets parters autonomi skal respekteres.

| 4.7. | Sideløbende hermed foreslår Kommissionen også en fælles højtidelig proklamation af den europæiske søjle for sociale rettigheder fra EU-institutionernes side. Der er intet retsgrundlag i EU-traktaterne for proklamationen, men dette instrument er blevet brugt én gang før i forbindelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der blev proklameret for første gang på Det Europæiske Råd i Nice den 7. december 2000. Proklamationen bør ikke forveksles med en interinstitutionel aftale i henhold til artikel 295 i EUF-traktaten, og i henhold til Rådets juridiske vurdering udgør proklamationen »en atypisk retsakt, som ikke er juridisk bindende, og [som ikke] skaber [...] rettigheder, som umiddelbart har retskraft«. |
| --- | --- |

4.7.

Sideløbende hermed foreslår Kommissionen også en fælles højtidelig proklamation af den europæiske søjle for sociale rettigheder fra EU-institutionernes side. Der er intet retsgrundlag i EU-traktaterne for proklamationen, men dette instrument er blevet brugt én gang før i forbindelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der blev proklameret for første gang på Det Europæiske Råd i Nice den 7. december 2000. Proklamationen bør ikke forveksles med en interinstitutionel aftale i henhold til artikel 295 i EUF-traktaten, og i henhold til Rådets juridiske vurdering udgør proklamationen »en atypisk retsakt, som ikke er juridisk bindende, og [som ikke] skaber [...] rettigheder, som umiddelbart har retskraft«.

| 4.8. | Proklamationsprocessen for søjlen adskiller sig også fra Fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder, vedtaget den 9. december 1989. Sidstnævnte har også har en rent deklaratorisk karakter, men blev undertegnet af alle medlemsstater undtagen Det Forenede Kongerige. Det var ikke en fælles erklæring vedtaget sammen med andre EU-institutioner, omend Kommission faktisk fremlagde Det sociale handlingsprogram til gennemførelse af charteret (COM(89) 568 final). Desuden indeholder det bestemmelser om dets håndhævelse. |
| --- | --- |

4.8.

Proklamationsprocessen for søjlen adskiller sig også fra Fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder, vedtaget den 9. december 1989. Sidstnævnte har også har en rent deklaratorisk karakter, men blev undertegnet af alle medlemsstater undtagen Det Forenede Kongerige. Det var ikke en fælles erklæring vedtaget sammen med andre EU-institutioner, omend Kommission faktisk fremlagde Det sociale handlingsprogram til gennemførelse af charteret (COM(89) 568 final). Desuden indeholder det bestemmelser om dets håndhævelse.

| 4.9. | For så vidt som gennemførelsen af søjlen er en fælles forpligtelse og et fælles ansvar for Unionen, dens medlemsstater og arbejdsmarkedets parter, er det logisk, at Rådet og Europa-Parlamentet slutter sig til Kommissionen i den højtidelige proklamation af søjlen. Det er også meningen, at den europæiske søjle skal have en effekt på den økonomiske styring af EU (det europæiske semester, den sociale resultattavle), og det vil derfor være et vigtigt signal, at Rådet når til konsensus om at støtte proklamationen. Til trods for at det erkendes, at arbejdsmarkedets parter har kompetence på mange områder, bemærker udvalget, at disse ikke formelt er blevet inddraget i proklamationsprocessen (13). |
| --- | --- |

4.9.

For så vidt som gennemførelsen af søjlen er en fælles forpligtelse og et fælles ansvar for Unionen, dens medlemsstater og arbejdsmarkedets parter, er det logisk, at Rådet og Europa-Parlamentet slutter sig til Kommissionen i den højtidelige proklamation af søjlen. Det er også meningen, at den europæiske søjle skal have en effekt på den økonomiske styring af EU (det europæiske semester, den sociale resultattavle), og det vil derfor være et vigtigt signal, at Rådet når til konsensus om at støtte proklamationen. Til trods for at det erkendes, at arbejdsmarkedets parter har kompetence på mange områder, bemærker udvalget, at disse ikke formelt er blevet inddraget i proklamationsprocessen (13).

| 4.10. | Udvalget er klar over, at søjlen er tænkt som en politisk hensigtserklæring, og at den ikke i sig selv skaber nye juridiske rettigheder, der kan gøres gældende i praksis. Kommissionen skelner mellem rettigheder og principper: det er meningen, at førstnævnte skal bekræfte nogle af de rettigheder, der allerede følger af gældende EU-ret, mens principperne er nye og skal tackle de udfordringer, der følger af den samfundsmæssige, teknologiske og økonomiske udvikling. Ifølge meddelelsen er hverken principperne eller rettighederne direkte retskraftige. |
| --- | --- |

4.10.

Udvalget er klar over, at søjlen er tænkt som en politisk hensigtserklæring, og at den ikke i sig selv skaber nye juridiske rettigheder, der kan gøres gældende i praksis. Kommissionen skelner mellem rettigheder og principper: det er meningen, at førstnævnte skal bekræfte nogle af de rettigheder, der allerede følger af gældende EU-ret, mens principperne er nye og skal tackle de udfordringer, der følger af den samfundsmæssige, teknologiske og økonomiske udvikling. Ifølge meddelelsen er hverken principperne eller rettighederne direkte retskraftige.

| 4.11. | Skønt en sådan proklamation ikke er retligt bindende, vil den indebære en politisk forpligtelse fra EU-institutionerne samt Rådet og medlemsstaterne til at opnå resultater på grundlag af den europæiske søjle under overholdelse af kompetencefordelingen og nærhedsprincippet. |
| --- | --- |

4.11.

Skønt en sådan proklamation ikke er retligt bindende, vil den indebære en politisk forpligtelse fra EU-institutionerne samt Rådet og medlemsstaterne til at opnå resultater på grundlag af den europæiske søjle under overholdelse af kompetencefordelingen og nærhedsprincippet.

| 4.12. | Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder har til forskel fra den europæiske søjle for sociale rettigheder samme værdi som traktaterne og er dermed en del af den primære ret, omend charteret ikke skaber nye beføjelser på EU-plan og, selv om det er juridisk bindende for EU-institutionerne, ikke kan gøres direkte gældende af EU's borgere. Det har en bredere tilgang til både økonomiske og sociale rettigheder. Hvis ovenfor omtalte politiske forpligtelse efter udløbet af en rimelig frist ikke i alle medlemsstater har ført til konkrete initiativer til implementering af søjlen, bør man overveje nye relevante tiltag, herunder lovgivnings- og ikkelovgivningsmæssige initiativer. EØSU har allerede efterlyst et rammedirektiv for en minimumsindkomst (14). Nye juridiske responsa, f.eks. dem, der er bestilt af det tyske arbejdsministerium analyserer, hvordan dette kunne gennemføres (15). |
| --- | --- |

4.12.

Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder har til forskel fra den europæiske søjle for sociale rettigheder samme værdi som traktaterne og er dermed en del af den primære ret, omend charteret ikke skaber nye beføjelser på EU-plan og, selv om det er juridisk bindende for EU-institutionerne, ikke kan gøres direkte gældende af EU's borgere. Det har en bredere tilgang til både økonomiske og sociale rettigheder. Hvis ovenfor omtalte politiske forpligtelse efter udløbet af en rimelig frist ikke i alle medlemsstater har ført til konkrete initiativer til implementering af søjlen, bør man overveje nye relevante tiltag, herunder lovgivnings- og ikkelovgivningsmæssige initiativer. EØSU har allerede efterlyst et rammedirektiv for en minimumsindkomst (14). Nye juridiske responsa, f.eks. dem, der er bestilt af det tyske arbejdsministerium analyserer, hvordan dette kunne gennemføres (15).

| 4.13. | EØSU har tidligere i en udtalelse fra 2011 (16) understreget, at de grundlæggende sociale rettigheder ikke kan adskilles fra de civile og politiske rettigheder og derfor kræver speciel strategisk opmærksomhed. Udvalget foreslog yderligere foranstaltninger og promoveringsaktiviteter for at gøre strategien for gennemførelse af de grundlæggende rettigheder mere effektiv. Kommissionen kommer ikke i tilstrækkelig grad ind på problemet med manglende håndhævelse af de eksisterende sociale rettigheder, og EØSU mener, at der er en vis risiko for, at den europæiske søjle udvisker Kommissionens særlige rolle som »traktatens vogter«. |
| --- | --- |

4.13.

EØSU har tidligere i en udtalelse fra 2011 (16) understreget, at de grundlæggende sociale rettigheder ikke kan adskilles fra de civile og politiske rettigheder og derfor kræver speciel strategisk opmærksomhed. Udvalget foreslog yderligere foranstaltninger og promoveringsaktiviteter for at gøre strategien for gennemførelse af de grundlæggende rettigheder mere effektiv. Kommissionen kommer ikke i tilstrækkelig grad ind på problemet med manglende håndhævelse af de eksisterende sociale rettigheder, og EØSU mener, at der er en vis risiko for, at den europæiske søjle udvisker Kommissionens særlige rolle som »traktatens vogter«.

5.   Forholdet mellem oplægget om den sociale dimension og den europæiske søjle for sociale rettigheder

| 5.1. | Forholdet mellem den europæiske søjle for sociale rettigheder og oplægget om den sociale dimension såvel som de andre oplæg i den bredere debat om Europas fremtid bør også tages i betragtning. En gennemgang af søjlen for sociale rettigheder viser, at flere af scenarierne i hvidbogen/oplægget om den sociale dimension godt kan kombineres i gennemførelsen af søjlen. |
| --- | --- |

5.1.

Forholdet mellem den europæiske søjle for sociale rettigheder og oplægget om den sociale dimension såvel som de andre oplæg i den bredere debat om Europas fremtid bør også tages i betragtning. En gennemgang af søjlen for sociale rettigheder viser, at flere af scenarierne i hvidbogen/oplægget om den sociale dimension godt kan kombineres i gennemførelsen af søjlen.

| 5.2. | Den europæiske søjle for sociale rettigheder er primært rettet mod medlemsstaterne i euroområdet. På den måde ligger filosofien bag søjlen tættere på et scenarie, hvor »de, der ønsker at gøre mere, kan gøre det«. Overvågningen af søjlens gennemførelse via den sociale resultattavle med mere passende og relevante indikatorer, og som bør integreres i det europæiske semester, kan muligvis skabe fremskridt i denne retning. Civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter bør høres om disse indikatorer, da det foreliggende forslag ikke er tilstrækkeligt. |
| --- | --- |

5.2.

Den europæiske søjle for sociale rettigheder er primært rettet mod medlemsstaterne i euroområdet. På den måde ligger filosofien bag søjlen tættere på et scenarie, hvor »de, der ønsker at gøre mere, kan gøre det«. Overvågningen af søjlens gennemførelse via den sociale resultattavle med mere passende og relevante indikatorer, og som bør integreres i det europæiske semester, kan muligvis skabe fremskridt i denne retning. Civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter bør høres om disse indikatorer, da det foreliggende forslag ikke er tilstrækkeligt.

| 5.3. | Nogle af de foreslåede opfølgningstiltag, der præsenteres i meddelelsen om søjlen for sociale rettigheder, passer ind i EU27-scenariet, mens andre forekommer primært at være rettet mod »de, der ønsker at gøre mere«-scenariet. Således er det meningen, at tiltag som f.eks. initiativet til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsaktive forældre og omsorgspersoner, der præsenteres som en del af pakken om den europæiske søjle for sociale rettigheder, skal finde anvendelse på EU-27. På samme måde er det tanken, at foranstaltninger vedrørende håndhævelsen af EU's gældende lovgivning og den sociale dialog også skal gælde for EU-27. Behovet for at fungere på et mere begrænset geografisk niveau kan endvidere give nye udfordringer til de arbejdsmarkedsparter, der er repræsenteret på EU-plan. |
| --- | --- |

5.3.

Nogle af de foreslåede opfølgningstiltag, der præsenteres i meddelelsen om søjlen for sociale rettigheder, passer ind i EU27-scenariet, mens andre forekommer primært at være rettet mod »de, der ønsker at gøre mere«-scenariet. Således er det meningen, at tiltag som f.eks. initiativet til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsaktive forældre og omsorgspersoner, der præsenteres som en del af pakken om den europæiske søjle for sociale rettigheder, skal finde anvendelse på EU-27. På samme måde er det tanken, at foranstaltninger vedrørende håndhævelsen af EU's gældende lovgivning og den sociale dialog også skal gælde for EU-27. Behovet for at fungere på et mere begrænset geografisk niveau kan endvidere give nye udfordringer til de arbejdsmarkedsparter, der er repræsenteret på EU-plan.

| 5.4. | Andre foranstaltninger i henstillingen, såsom dem vedrørende det europæiske semester og gennemførelsen af Europas Økonomiske og Monetære Union, er kun er rettet mod og skal kun finde anvendelse i euroområdet. De passer bedre ind i »de, der ønsker at gøre mere«-scenariet. Oplægget om den sociale dimension nævner — som et eksempel på et sådant scenarie — større tilnærmelse i retning af mere integrerede arbejdsmarkeder, de mest effektive sociale systemer og de mest solide uddannelses- og sundhedssystemer. |
| --- | --- |

5.4.

Andre foranstaltninger i henstillingen, såsom dem vedrørende det europæiske semester og gennemførelsen af Europas Økonomiske og Monetære Union, er kun er rettet mod og skal kun finde anvendelse i euroområdet. De passer bedre ind i »de, der ønsker at gøre mere«-scenariet. Oplægget om den sociale dimension nævner — som et eksempel på et sådant scenarie — større tilnærmelse i retning af mere integrerede arbejdsmarkeder, de mest effektive sociale systemer og de mest solide uddannelses- og sundhedssystemer.

| 5.5. | Økonomisk støtte fra EU via Den Europæiske Socialfond passer bedre ind i en EU27-strategi. Ideen om at stille flere midler til rådighed på EU-niveau nævnes faktisk i oplægget som et eksempel på, at EU-27 kan gå sammen om at uddybe den sociale dimension. |
| --- | --- |

5.5.

Økonomisk støtte fra EU via Den Europæiske Socialfond passer bedre ind i en EU27-strategi. Ideen om at stille flere midler til rådighed på EU-niveau nævnes faktisk i oplægget som et eksempel på, at EU-27 kan gå sammen om at uddybe den sociale dimension.

6.   Forholdet til de andre oplæg om Europas fremtid

| 6.1. | Debatten om Europas sociale dimension kan ikke foregå isoleret fra andre spørgsmål, og det er derfor også vigtigt at tage hensyn til sammenhængen med andre oplæg om Europas fremtid og deres hovedbudskaber om den sociale dimension og vejen frem. EØSU vil dog udarbejde separate udtalelser om nogle af disse oplæg (17). |
| --- | --- |

6.1.

Debatten om Europas sociale dimension kan ikke foregå isoleret fra andre spørgsmål, og det er derfor også vigtigt at tage hensyn til sammenhængen med andre oplæg om Europas fremtid og deres hovedbudskaber om den sociale dimension og vejen frem. EØSU vil dog udarbejde separate udtalelser om nogle af disse oplæg (17).

| 6.2. | Oplægget om en dybere Økonomisk og Monetær Union beskriver beskæftigelse, vækst, social retfærdighed, økonomisk konvergens og finansiel stabilitet som en del af de ledende principper for uddybningen af ØMU'en. Dette forekommer at være en temmeligt restriktiv opfattelse af ØMU'ens sociale dimension. For det første er dette ikke kohærent i forhold til økonomisk og social konvergens og især opadgående konvergens, og for det andet bruges der i den engelske udgave udtrykket »social fairness«. Det forklares ikke, hvordan begrebet »social fairness« skal opfattes, og hvorfor der ikke i stedet henvises til »social justice« i overensstemmelse med artikel 3 i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

6.2.

Oplægget om en dybere Økonomisk og Monetær Union beskriver beskæftigelse, vækst, social retfærdighed, økonomisk konvergens og finansiel stabilitet som en del af de ledende principper for uddybningen af ØMU'en. Dette forekommer at være en temmeligt restriktiv opfattelse af ØMU'ens sociale dimension. For det første er dette ikke kohærent i forhold til økonomisk og social konvergens og især opadgående konvergens, og for det andet bruges der i den engelske udgave udtrykket »social fairness«. Det forklares ikke, hvordan begrebet »social fairness« skal opfattes, og hvorfor der ikke i stedet henvises til »social justice« i overensstemmelse med artikel 3 i EUF-traktaten.

| 6.3. | Oplægget om ØMU'en betegner en bedre samordning af den økonomiske politik som led i det europæiske semester som det centrale instrument. Inden for rammerne af semestret vil den europæiske søjle for sociale rettigheder være »retningsvisende for tiltag på mange af disse politikområder med henblik på at skabe bedre arbejds- og levevilkår«. Dette vil gøre det nødvendigt at »fremme samarbejdet og dialogen med medlemsstaterne yderligere under inddragelse af de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter, nationale produktivitetsråd og andre interessenter« med det mål at »fremme det nationale ejerskab og en bedre reformgennemførelse«. I oplægget understreger Kommissionen tillige forbindelsen mellem nationale reformer og eksisterende EU-finansiering. I bund og grund er det intet nyt i denne tale om behovet for mere ejerskab, inddragelse af arbejdsmarkedets parter og betingelser for EU-finansiering, og den fremhæver blot behovet for et bedre forvaltet og mere resultatrigt europæisk semester. |
| --- | --- |

6.3.

Oplægget om ØMU'en betegner en bedre samordning af den økonomiske politik som led i det europæiske semester som det centrale instrument. Inden for rammerne af semestret vil den europæiske søjle for sociale rettigheder være »retningsvisende for tiltag på mange af disse politikområder med henblik på at skabe bedre arbejds- og levevilkår«. Dette vil gøre det nødvendigt at »fremme samarbejdet og dialogen med medlemsstaterne yderligere under inddragelse af de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter, nationale produktivitetsråd og andre interessenter« med det mål at »fremme det nationale ejerskab og en bedre reformgennemførelse«. I oplægget understreger Kommissionen tillige forbindelsen mellem nationale reformer og eksisterende EU-finansiering. I bund og grund er det intet nyt i denne tale om behovet for mere ejerskab, inddragelse af arbejdsmarkedets parter og betingelser for EU-finansiering, og den fremhæver blot behovet for et bedre forvaltet og mere resultatrigt europæisk semester.

| 6.4. | De forslag, der fremlægges i oplægget om ØMU'en om en fornyet konvergensproces, fokuserer på anvendelsen af EU-rammen til at fremme konvergens, øget samordning af den økonomiske politik og en stærkere forbindelse mellem nationale reformer og eksisterende EU-finansiering. Der er forskellige holdninger til muligheden for at gøre EU-finansiering betinget af reformer, og EØSU anbefaler, at dette kun bør kun være muligt med fuld inddragelse af Europa-Parlamentet i hele processen på lige vilkår og med en klar rolle også for de nationale parlamenter. Øget konvergens og stabilitet forventes at kunne opnås ved at gennemføre de rigtige strukturreformer. Mens EØSU er enig i det synspunkt, at veludformede reformer i de berørte medlemsstater kan have vigtig betydning for opnåelse af mere opadgående konvergens og mere passende og modstandsdygtige socialsystemer, understreger udvalget også behovet for et bedre makroøkonomisk policy mix og bedre inddragelse af arbejdsmarkedets parter i den makroøkonomiske dialog, udformningen af processen vedrørende det europæiske semester og de dermed forbundne reformer. |
| --- | --- |

6.4.

De forslag, der fremlægges i oplægget om ØMU'en om en fornyet konvergensproces, fokuserer på anvendelsen af EU-rammen til at fremme konvergens, øget samordning af den økonomiske politik og en stærkere forbindelse mellem nationale reformer og eksisterende EU-finansiering. Der er forskellige holdninger til muligheden for at gøre EU-finansiering betinget af reformer, og EØSU anbefaler, at dette kun bør kun være muligt med fuld inddragelse af Europa-Parlamentet i hele processen på lige vilkår og med en klar rolle også for de nationale parlamenter. Øget konvergens og stabilitet forventes at kunne opnås ved at gennemføre de rigtige strukturreformer. Mens EØSU er enig i det synspunkt, at veludformede reformer i de berørte medlemsstater kan have vigtig betydning for opnåelse af mere opadgående konvergens og mere passende og modstandsdygtige socialsystemer, understreger udvalget også behovet for et bedre makroøkonomisk policy mix og bedre inddragelse af arbejdsmarkedets parter i den makroøkonomiske dialog, udformningen af processen vedrørende det europæiske semester og de dermed forbundne reformer.

| 6.5. | Blandt ØMU'ens instrumenter betragtes den sociale resultattavle inden for rammerne af den europæiske søjle for sociale rettigheder, sammen med de nationale produktivitetsråd, som et element i den økonomiske union til overvågning af produktivitetsudviklingen. Dette giver et fingerpeg om sammenhængen mellem uddybningen af ØMU'en og søjlen for sociale rettigheder. Det er tanken, at søjlen for sociale rettigheder skal være retningsvisende for gennemførelsen af visse strukturreformer på de områder, der er defineret af de 20 principper. |
| --- | --- |

6.5.

Blandt ØMU'ens instrumenter betragtes den sociale resultattavle inden for rammerne af den europæiske søjle for sociale rettigheder, sammen med de nationale produktivitetsråd, som et element i den økonomiske union til overvågning af produktivitetsudviklingen. Dette giver et fingerpeg om sammenhængen mellem uddybningen af ØMU'en og søjlen for sociale rettigheder. Det er tanken, at søjlen for sociale rettigheder skal være retningsvisende for gennemførelsen af visse strukturreformer på de områder, der er defineret af de 20 principper.

| 6.6. | I bilag 2 i oplægget om ØMU'en nævnes betydningen af en ny start for den sociale dialog, og Kommissionens forsøg på at etablere en europæisk søjle for sociale rettigheder betegnes som »et vigtigt skridt« (ss. 32-33). I denne henseende er det afgørende at have en bred forståelse af den sociale dialog, som ikke blot kan begrænses til afsnittet om social- og arbejdsmarkedspolitikken. Skønt Den Europæiske Unions forpligtelse til at fremme arbejdsmarkedsparternes rolle på EU-plan nævnes i afsnittet om social- og arbejdsmarkedspolitikken, bør denne forpligtelse — hvor det er relevant — have konsekvenser på andre områder end netop denne politik. |
| --- | --- |

6.6.

I bilag 2 i oplægget om ØMU'en nævnes betydningen af en ny start for den sociale dialog, og Kommissionens forsøg på at etablere en europæisk søjle for sociale rettigheder betegnes som »et vigtigt skridt« (ss. 32-33). I denne henseende er det afgørende at have en bred forståelse af den sociale dialog, som ikke blot kan begrænses til afsnittet om social- og arbejdsmarkedspolitikken. Skønt Den Europæiske Unions forpligtelse til at fremme arbejdsmarkedsparternes rolle på EU-plan nævnes i afsnittet om social- og arbejdsmarkedspolitikken, bør denne forpligtelse — hvor det er relevant — have konsekvenser på andre områder end netop denne politik.

| 6.7. | I oplægget om »Styring af globaliseringen« forsøger Kommissionen at tage fat på den stigende frygt for og kritik af den politik, der for tiden føres på globaliseringsområdet, og dens resultater. Kommissionen understreger således, at globaliseringen kan være gavnlig, når den styres korrekt, så man undgår, at for mange mennesker føler sig ladt i stikken. |
| --- | --- |

6.7.

I oplægget om »Styring af globaliseringen« forsøger Kommissionen at tage fat på den stigende frygt for og kritik af den politik, der for tiden føres på globaliseringsområdet, og dens resultater. Kommissionen understreger således, at globaliseringen kan være gavnlig, når den styres korrekt, så man undgår, at for mange mennesker føler sig ladt i stikken.

| 6.8. | Ifølge Kommissionen spiller stærke social- og arbejdsmarkedspolitikker en rolle med hensyn til at beskytte og styrke borgerne i denne proces. Den ser dette som en forudsætning for at styrke borgernes tillid, når det gælder globaliseringens udfordringer og fordele. |
| --- | --- |

6.8.

Ifølge Kommissionen spiller stærke social- og arbejdsmarkedspolitikker en rolle med hensyn til at beskytte og styrke borgerne i denne proces. Den ser dette som en forudsætning for at styrke borgernes tillid, når det gælder globaliseringens udfordringer og fordele.

| 6.9. | Oplægget om Styring af globaliseringen henviser specifikt til oplægget om den sociale dimension. EØSU støtter synspunktet om, at »en bedre fordeling af fordelene ved globalisering kombineret med effektiv social beskyttelse vil hjælpe folk med at finde et anstændigt job og tilpasse sig forandringer. Mere generelt vil en retfærdig og ligelig fordeling af velstanden samt målrettede investeringer, der fremmer social integration af mere sårbare kategorier af befolkningen, herunder indvandrere, bidrage til at styrke den sociale samhørighed«. Dette harmonerer godt med den vægt, som EØSU lægger på behovet for en fair omstilling i forbindelse med digitaliseringen og globaliseringen. Kommissionen understreger tillige, at »EU bør også være en innovativ og konkurrencedygtig økonomi med virksomheder, som er førende på verdensplan, og borgere, der kan tilpasse sig til forandringer og er i stand til at skabe den velstand, der er nødvendig for at opretholde vores sociale model«. |
| --- | --- |

6.9.

Oplægget om Styring af globaliseringen henviser specifikt til oplægget om den sociale dimension. EØSU støtter synspunktet om, at »en bedre fordeling af fordelene ved globalisering kombineret med effektiv social beskyttelse vil hjælpe folk med at finde et anstændigt job og tilpasse sig forandringer. Mere generelt vil en retfærdig og ligelig fordeling af velstanden samt målrettede investeringer, der fremmer social integration af mere sårbare kategorier af befolkningen, herunder indvandrere, bidrage til at styrke den sociale samhørighed«. Dette harmonerer godt med den vægt, som EØSU lægger på behovet for en fair omstilling i forbindelse med digitaliseringen og globaliseringen. Kommissionen understreger tillige, at »EU bør også være en innovativ og konkurrencedygtig økonomi med virksomheder, som er førende på verdensplan, og borgere, der kan tilpasse sig til forandringer og er i stand til at skabe den velstand, der er nødvendig for at opretholde vores sociale model«.

| 6.10. | EØSU støtter også det synspunkt, at det er afgørende at forbedre de globale sociale og arbejdsretlige standarder og praksisser i nært samarbejde med ILO, arbejdsmarkedets parter og de civilsamfundsorganisationer, der er særligt involverede i dette spørgsmål, som f.eks. socialøkonomiske organisationer. |
| --- | --- |

6.10.

EØSU støtter også det synspunkt, at det er afgørende at forbedre de globale sociale og arbejdsretlige standarder og praksisser i nært samarbejde med ILO, arbejdsmarkedets parter og de civilsamfundsorganisationer, der er særligt involverede i dette spørgsmål, som f.eks. socialøkonomiske organisationer.

| 6.11. | EØSU er enig i, at EU er i stand til at udforme et globalt regelsæt, ikke kun fordi det er verdens største indre marked og største handelsmagt og investor, men også fordi EU tror på globale løsninger på globale udfordringer. Derfor bør den europæiske sociale model, vores kerneværdier og grundlæggende rettigheder være ledetråden og referencemodellen for en retfærdig globalisering. |
| --- | --- |

6.11.

EØSU er enig i, at EU er i stand til at udforme et globalt regelsæt, ikke kun fordi det er verdens største indre marked og største handelsmagt og investor, men også fordi EU tror på globale løsninger på globale udfordringer. Derfor bør den europæiske sociale model, vores kerneværdier og grundlæggende rettigheder være ledetråden og referencemodellen for en retfærdig globalisering.

| 6.12. | Selvom oplægget om Fremtiden for EU's finanser blev offentliggjort som det sidste, vil EU's budget være grundlæggende, men vil naturligvis blive afgjort af de valg, der træffes vedrørende EU's fremtid. Oplægget om EU's finanser ser nærmere på de forskellige konsekvenser for EU's udgifter af hvidbogens fem scenarier, som vil få en væsentlig indvirkning på borgerne, regionerne og de grupper i befolkningen, der har mest brug for støtte. Kun i det femte scenarie — hvor medlemsstaterne er enige om at gøre langt mere sammen — vil der blive brugt flere midler på økonomisk, social og territorial samhørighed. |
| --- | --- |

6.12.

Selvom oplægget om Fremtiden for EU's finanser blev offentliggjort som det sidste, vil EU's budget være grundlæggende, men vil naturligvis blive afgjort af de valg, der træffes vedrørende EU's fremtid. Oplægget om EU's finanser ser nærmere på de forskellige konsekvenser for EU's udgifter af hvidbogens fem scenarier, som vil få en væsentlig indvirkning på borgerne, regionerne og de grupper i befolkningen, der har mest brug for støtte. Kun i det femte scenarie — hvor medlemsstaterne er enige om at gøre langt mere sammen — vil der blive brugt flere midler på økonomisk, social og territorial samhørighed.

| 6.13. | Det Forenede Kongeriges udtræden af EU vil få store konsekvenser for EU's budget. EØSU er bevidst om risikoen for, at dette kan medføre en nedskæring af midler til sociale formål. EØSU påpeger, at Den Europæiske Socialfond er en vigtig drivkraft for større konvergens, og at den ikke må beskæres, hvis man ønsker at kunne tackle fremtidens udfordringer. |
| --- | --- |

6.13.

Det Forenede Kongeriges udtræden af EU vil få store konsekvenser for EU's budget. EØSU er bevidst om risikoen for, at dette kan medføre en nedskæring af midler til sociale formål. EØSU påpeger, at Den Europæiske Socialfond er en vigtig drivkraft for større konvergens, og at den ikke må beskæres, hvis man ønsker at kunne tackle fremtidens udfordringer.

7.   De indsatsområder, som EØSU anser for de vigtigste, og de relevante aktørers indsats på forskellige niveauer

| 7.1. | I sin oprindelige udtalelse om den europæiske søjle for sociale rettigheder pegede EØSU allerede på følgende centrale områder, hvor udvalget mener, at der er brug for en indsats på EU- og/eller nationalt plan, afhængigt af de respektive beføjelser:






  — | investeringer og innovation |
| --- | --- | --- |

7.1.

I sin oprindelige udtalelse om den europæiske søjle for sociale rettigheder pegede EØSU allerede på følgende centrale områder, hvor udvalget mener, at der er brug for en indsats på EU- og/eller nationalt plan, afhængigt af de respektive beføjelser:

—

investeringer og innovation

| — | beskæftigelse og skabelse af kvalitetsarbejdspladser |
| --- | --- |

—

beskæftigelse og skabelse af kvalitetsarbejdspladser

| — | fattigdomsbekæmpelse, herunder mindsteindkomst |
| --- | --- |

—

fattigdomsbekæmpelse, herunder mindsteindkomst

| — | fair og smidige transitioner understøttet af aktive arbejdsmarkedspolitikker |
| --- | --- |

—

fair og smidige transitioner understøttet af aktive arbejdsmarkedspolitikker

| — | rammebetingelser på arbejdsmarkedet til støtte for nye og mere forskelligartede karriereforløb og fremme af fair arbejdsvilkår for alle |
| --- | --- |

—

rammebetingelser på arbejdsmarkedet til støtte for nye og mere forskelligartede karriereforløb og fremme af fair arbejdsvilkår for alle

| — | social beskyttelse for alle (nye beskæftigelsesformer såsom platforme osv.) |
| --- | --- |

—

social beskyttelse for alle (nye beskæftigelsesformer såsom platforme osv.)

| — | sociale investeringer (færdigheder, omstilling osv.) |
| --- | --- |

—

sociale investeringer (færdigheder, omstilling osv.)

| — | sociale tjenesteydelser af almen interesse. |
| --- | --- |

—

sociale tjenesteydelser af almen interesse.

| 7.2. | Som led i opnåelsen af konsensus om fremgangsmåden bør man identificere vigtige projekter inden for disse områder. EU bør begynde med projekter med en direkte positiv virkning, som vil få opbakning fra alle. |
| --- | --- |

7.2.

Som led i opnåelsen af konsensus om fremgangsmåden bør man identificere vigtige projekter inden for disse områder. EU bør begynde med projekter med en direkte positiv virkning, som vil få opbakning fra alle.

8.   Næste skridt fra det sociale topmøde i Göteborg (2017) og derefter: vejen fra principper til rettigheder
   (18)
  ?

| 8.1. | Det er nu tre år siden, at Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, for første gang erklærede, at han ønskede at opnå et »socialt AAA« for EU (19). Juncker-Kommissionen lagde ret sent ud med sine initiativer og brugte lang tid på høringerne om den europæiske søjle for sociale rettigheder (1 år). Der gik yderlige tid med lanceringen af debatten om Europas fremtid, uden at Kommissionen kom med konkrete anbefalinger om, hvordan tingene skulle gribes an. I 2019 vil der være valg til Europa-Parlamentet, og der vil også blive indsat en ny Kommission. Dette tidsparadoks — hvor tiden på den ene side er ved at rinde ud for en stabilisering af ØMU'en og den europæiske sociale model inden 2019, og hvor man på den anden side søger at vinde tid før afholdelsen af vigtige valg i efteråret 2017 — forhindrer efter manges mening desværre, at EU kan komme tilbage på sporet. |
| --- | --- |

8.1.

Det er nu tre år siden, at Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, for første gang erklærede, at han ønskede at opnå et »socialt AAA« for EU (19). Juncker-Kommissionen lagde ret sent ud med sine initiativer og brugte lang tid på høringerne om den europæiske søjle for sociale rettigheder (1 år). Der gik yderlige tid med lanceringen af debatten om Europas fremtid, uden at Kommissionen kom med konkrete anbefalinger om, hvordan tingene skulle gribes an. I 2019 vil der være valg til Europa-Parlamentet, og der vil også blive indsat en ny Kommission. Dette tidsparadoks — hvor tiden på den ene side er ved at rinde ud for en stabilisering af ØMU'en og den europæiske sociale model inden 2019, og hvor man på den anden side søger at vinde tid før afholdelsen af vigtige valg i efteråret 2017 — forhindrer efter manges mening desværre, at EU kan komme tilbage på sporet.

| 8.2. | Kommissionens forslag fra april 2017 til en fælles interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder har fået en blandet modtagelse. Nogle anser det for et stort skridt fremad, andre ser det hovedsageligt som en symbolsk handling, der ikke er konkret nok til at håndtere den sociale krise, og andre igen mener endda, at forslaget er for vidtgående. Efter det sociale topmøde i Göteborg (november 2017) og på grundlag af proklamationen om den europæiske søjle for sociale rettigheder og diskussionerne om oplægget om Europas sociale dimension opfordrer EØSU alle tre EU-institutioner til at formulere en positiv dagsorden for EU's borgere med sigte på at styrke en europæisk økonomisk og social model, der er gearet til fremtiden, og hvor man fremmer økonomisk vækst, beskæftigelse, borgernes velfærd og opadgående konvergens med hensyn til beskæftigelse og sociale resultater. |
| --- | --- |

8.2.

Kommissionens forslag fra april 2017 til en fælles interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder har fået en blandet modtagelse. Nogle anser det for et stort skridt fremad, andre ser det hovedsageligt som en symbolsk handling, der ikke er konkret nok til at håndtere den sociale krise, og andre igen mener endda, at forslaget er for vidtgående. Efter det sociale topmøde i Göteborg (november 2017) og på grundlag af proklamationen om den europæiske søjle for sociale rettigheder og diskussionerne om oplægget om Europas sociale dimension opfordrer EØSU alle tre EU-institutioner til at formulere en positiv dagsorden for EU's borgere med sigte på at styrke en europæisk økonomisk og social model, der er gearet til fremtiden, og hvor man fremmer økonomisk vækst, beskæftigelse, borgernes velfærd og opadgående konvergens med hensyn til beskæftigelse og sociale resultater.

| 8.3. | Der er stadig stor usikkerhed omkring søjlen og ikke mindst om, hvorvidt den vil blive proklameret af alle medlemsstater. Hvis dette sker, vil det for EØSU være et centralt spørgsmål at få afgjort, hvilke næste skridt der er nødvendige for at sikre, at den bliver et effektivt instrument. EØSU mener at, der må tages yderligere skridt på det mest passende niveau, herunder fælles initiativer på vigtige områder, hvor EU-aktioner giver en klar merværdi, og om muligt med fokus på resultater. Efter EØSU's mening vil en klar køreplan for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder bidrage til at fremme konvergens og til at opfylde målene med søjlen. |
| --- | --- |

8.3.

Der er stadig stor usikkerhed omkring søjlen og ikke mindst om, hvorvidt den vil blive proklameret af alle medlemsstater. Hvis dette sker, vil det for EØSU være et centralt spørgsmål at få afgjort, hvilke næste skridt der er nødvendige for at sikre, at den bliver et effektivt instrument. EØSU mener at, der må tages yderligere skridt på det mest passende niveau, herunder fælles initiativer på vigtige områder, hvor EU-aktioner giver en klar merværdi, og om muligt med fokus på resultater. Efter EØSU's mening vil en klar køreplan for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder bidrage til at fremme konvergens og til at opfylde målene med søjlen.

| 8.4. | EØSU foreslår desuden, at konsekvensanalyserne også omfatter en vurdering af foreneligheden med den europæiske søjle for sociale rettigheder. Dagsordenen for bedre lovgivning bør i højere grad fokusere på, hvorvidt og på hvilken måde initiativer fremmer sociale fremskridt for borgerne og let kan overholdes og håndhæves. |
| --- | --- |

8.4.

EØSU foreslår desuden, at konsekvensanalyserne også omfatter en vurdering af foreneligheden med den europæiske søjle for sociale rettigheder. Dagsordenen for bedre lovgivning bør i højere grad fokusere på, hvorvidt og på hvilken måde initiativer fremmer sociale fremskridt for borgerne og let kan overholdes og håndhæves.

| 8.5. | EØSU ser det som sin rolle at følge denne proces gennem afholdelse af debatter på nationalt plan til støtte for den og at understrege, at der er brug for mere gennemsigtighed og inddragelse af civilsamfundet. Udvalget advarer også mod at udvikle nye, komplicerede processer eller at centrere debatten om EU's fremtid om hovedsageligt institutionelle spørgsmål. |
| --- | --- |

8.5.

EØSU ser det som sin rolle at følge denne proces gennem afholdelse af debatter på nationalt plan til støtte for den og at understrege, at der er brug for mere gennemsigtighed og inddragelse af civilsamfundet. Udvalget advarer også mod at udvikle nye, komplicerede processer eller at centrere debatten om EU's fremtid om hovedsageligt institutionelle spørgsmål.

Bruxelles den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 10.

1

(2)  Building a Social Pillar for European Convergence, ILO 18. juli 2016.

2

(3)  https://ec.europa.eu/commission/white-paper-future-europe-reflections-and-scenarios-eu27_da.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_da.

4

(5)  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 10.

5

(6)  Complying with Europe: EU Harmonisation and Soft Law in the Member States, Gerda Falkner, Oliver Treib, Miriam Hartlapp, 2007.

6

(7)  f.eks. EUT C 376 af 22.12.2011, s. 74.

7

(8)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 1.

8

EUT C 451 af 16.12.2014, s.10.

EUT C 13 af 15.1.2016, s. 33.

(9)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 23.

9

EUT C 271 af 19.9.2013, s. 1.

(10)  Dette svarer til Kommissionens forslag om uddybning af ØMU'en.

10

(11)  EUT L 113 af 29.4.2017, s. 56.

11

(12)  Henstillingen og proklamationen (COM(2017) 251) blev desuden ledsaget af en overordnet meddelelse og et antal andre ikke-lovgivningsmæssige initiativer, herunder en social resultattavle til at overvåge fremskridt, to høringer af arbejdsmarkedets parter og et lovgivningsmæssigt forslag til direktiv om balance mellem arbejdsliv og privatliv, som gøres til genstand for en særskilt udtalelse fra EØSU.

12

(13)  Se Kommissionens meddelelse om en europæisk søjle for sociale rettigheder, s. 6, (COM(2017) 250 final).

13

(14)  EUT C 170 af 5.6.2014, s. 23 (denne udtalelse blev ikke støttet af arbejdsgivergruppen, se www.eesc.europa.eu/resources/docs/statement-minimum-income.pdf).

14

(15)  »Ein verbindlicher EU-Rechtsrahmen für soziale Sicherungssysteme in den Mitgliedstaaten«, juridisk responsum af Prof. Dr. Thorsten Kingreen, september 2017.

15

(16)  EUT C 376 af 22.12.2011, s. 74.

16

(17)  En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025 (ECO/438) (se side 124 i denne EUT), Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025 (ECO/439) (se side 131 i denne EUT).

17

Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025

(18)  Bemærk: dette er et vigtigt afsnit med relation til spørgsmålene om god forvaltning og implementering, såsom det europæiske semester og arbejdsmarkedsparternes rolle, såvel som spørgsmålet om, hvilken rolle EØSU kan spille. Det må behandles udførligt. Her gives en oversigt over de (politiske) skridt, der er taget med hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder.

18

(19)  22. oktober 2014, Europa-Parlamentet.

19

---

Tillæg

Oversigt over den sociale dimension

| Udfordringer | Scenarie 1:


  »Kun fri bevægelighed« | Scenarie 2


  »Forstærket samarbejde« | Scenarie 3


  »Uddybning af den sociale dimension med alle« | EØSU's scenarie 4


  »Uddybning af den sociale dimension, hvor det er muligt, og mere fokus på resultater« |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Demografisk udvikling og nye familiemønstre | Kan skabe nye push- og pullfaktorer, især for kvalificerede borgere, der kan motiveres til at rejse til et andet land for at opnå en bedre løn.
  27 løsninger/mindre konvergens i retning af nye familiemønstre/kønsroller i samfundet | Kan skabe nye push- og pullfaktorer, især for kvalificerede borgere, der kan motiveres til at flytte til »progressive« medlemsstater.
  Innovative løsninger til opnåelse af en balance mellem arbejds- og privatliv, ligestilling mellem kønnene/flere kvinder på arbejdsmarkedet osv. i progressive lande | Bedre udnyttelse og udformning af arbejdsmarkedet via fælles standarder, større konvergens.
  Samme pensionsalder i EU afpasset til den forventede levealder (men store protester i mange lande) | — | Stærke benchmarks for gode resultater på arbejdsmarkedet (kvinders deltagelse/sårbare grupper/ældre mennesker, anstændigt arbejde) |

Udfordringer

Scenarie 1:

»Kun fri bevægelighed«

Scenarie 2

»Forstærket samarbejde«

Scenarie 3

»Uddybning af den sociale dimension med alle«

EØSU's scenarie 4

»Uddybning af den sociale dimension, hvor det er muligt, og mere fokus på resultater«

Demografisk udvikling og nye familiemønstre

Kan skabe nye push- og pullfaktorer, især for kvalificerede borgere, der kan motiveres til at rejse til et andet land for at opnå en bedre løn.

27 løsninger/mindre konvergens i retning af nye familiemønstre/kønsroller i samfundet

Kan skabe nye push- og pullfaktorer, især for kvalificerede borgere, der kan motiveres til at flytte til »progressive« medlemsstater.

Innovative løsninger til opnåelse af en balance mellem arbejds- og privatliv, ligestilling mellem kønnene/flere kvinder på arbejdsmarkedet osv. i progressive lande

Bedre udnyttelse og udformning af arbejdsmarkedet via fælles standarder, større konvergens.

Samme pensionsalder i EU afpasset til den forventede levealder (men store protester i mange lande)

—

Stærke benchmarks for gode resultater på arbejdsmarkedet (kvinders deltagelse/sårbare grupper/ældre mennesker, anstændigt arbejde)

| — | Benchmarks for social beskyttelse (ydelser og tjenester) |
| --- | --- |

—

Benchmarks for social beskyttelse (ydelser og tjenester)

| — | Lovgivnings- og ikkelovgivningstiltag for at fremme balancen mellem arbejds- og privatliv og forbedre leve- og arbejdsvilkårene |
| --- | --- |

—

Lovgivnings- og ikkelovgivningstiltag for at fremme balancen mellem arbejds- og privatliv og forbedre leve- og arbejdsvilkårene

Digitalisering/

ændring af arbejdsformer

I stedet for 1 EU-lovgivning vil der være 27 løsninger på områderne platformsarbejde, arbejdstid, men de nationale svar vil være begrænsede

Nye løsninger kan findes for at beskytte borgerne bedre og ruste dem til at gå i lag med ændringer ved at begrænse risiciene. Andre medlemsstater kan følge efter senere. Lettere at finde kvalificerede arbejdstagere ved hjælp af fælles standarder & et fælles socialsikringsnummer.

1 standard/regler for platformarbejderes beskæftigelsesstatus, nye innovative løsninger & projekter.

EU-IT-systemer

| — | Gøre arbejdets fremtid til et positivt projekt |
| --- | --- |

—

Gøre arbejdets fremtid til et positivt projekt

| — | Benchmarke effektive og målrettede aktive arbejdsmarkedspolitikker for at få gode beskæftigelsesresultater |
| --- | --- |

—

Benchmarke effektive og målrettede aktive arbejdsmarkedspolitikker for at få gode beskæftigelsesresultater

| — | Omstilling til »Arbejde 4.0« ledsaget af en parallel omstilling til »Velfærd 4.0« |
| --- | --- |

—

Omstilling til »Arbejde 4.0« ledsaget af en parallel omstilling til »Velfærd 4.0«

| — | Rammebetingelser på arbejdsmarkederne til støtte for nye og mere forskelligartede karriereforløb |
| --- | --- |

—

Rammebetingelser på arbejdsmarkederne til støtte for nye og mere forskelligartede karriereforløb

| — | Behov for en ramme for fair arbejdsvilkår for alle |
| --- | --- |

—

Behov for en ramme for fair arbejdsvilkår for alle

| — | Sætte borgerne i stand til at foretage de nødvendige omstillinger (færdigheder, nye job) |
| --- | --- |

—

Sætte borgerne i stand til at foretage de nødvendige omstillinger (færdigheder, nye job)

Globalisering

EU's sociale model vil ikke være nogen referencemodel for en retfærdig globalisering, vanskeligere at fastsætte globale standarder

En referencemodel for globalisering begrænset til de progressive medlemsstater. Fælles instrumenter og midler i de progressive medlemsstater forbereder bedre til omstilling/nye færdigheder

EU's sociale model kan være en stærkere referencemodel for en retfærdig globalisering, bidrager til at fastsætte standarder på globalt plan ved at fastsætte standarder for verdens største fælles marked

| — | En økonomisk og social EU-model baseret stigende beskæftigelse, sociale fremskridt og produktivitet |
| --- | --- |

—

En økonomisk og social EU-model baseret stigende beskæftigelse, sociale fremskridt og produktivitet

| — | Gennemførelse af målene for bæredygtig udvikling, navnlig mål 1 (Afskaf fattigdom), 3 (Sundhed og trivsel), 5 (Ligestilling mellem kønnene) og 8 (Anstændige jobs og økonomisk vækst) |
| --- | --- |

—

Gennemførelse af målene for bæredygtig udvikling, navnlig mål 1 (Afskaf fattigdom), 3 (Sundhed og trivsel), 5 (Ligestilling mellem kønnene) og 8 (Anstændige jobs og økonomisk vækst)

Forskelle mellem medlemsstater og inden for medlemsstater

Større forskelle, ikke mere EU-støtte til skabelse af større konvergens. Medlemsstaterne må skaffe deres egne midler, vil yderligere øge forskellene

Forskellene mellem progressive lande og resten af medlemsstaterne øges. Kan føre til forskellige »forretningsmodeller« og nye pull-push faktorer for virksomheder

Ville mindskes betydeligt via opadgående konvergens.

Særlig overvågning/indsats via benchmarks og finansielle incitamenter

| — | Benchmark for social beskyttelse (støtteberettigelse, støttens varighed og niveauer) |
| --- | --- |

—

Benchmark for social beskyttelse (støtteberettigelse, støttens varighed og niveauer)

| — | Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) med henblik på jobskabelse og fremme af territorial og social samhørighed |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) med henblik på jobskabelse og fremme af territorial og social samhørighed

Forøgelse af uligheder/fattigdom

Vil stige endnu hurtigere i nogle medlemsstater, andre vil være i stand til at beskytte deres borgere bedre ved at begrænse effekten af Domstolens afgørelser. Vil øge ulighederne gennem mere udbredt social og lønmæssig dumping

Mindre ulighed gennem bedre kompensation via sociale politikker i de progressive lande, sandsynligvis mere ulighed i andre

Kan mindskes via fælles standarder og politikker

| — | Arbejdstagere beskyttes af grundlæggende arbejdsstandarder og passende social beskyttelse |
| --- | --- |

—

Arbejdstagere beskyttes af grundlæggende arbejdsstandarder og passende social beskyttelse

| — | Yderligere indsats i retning af lønkonvergens samt fastsættelse af mindstelønninger i medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

Yderligere indsats i retning af lønkonvergens samt fastsættelse af mindstelønninger i medlemsstaterne

| — | Undersøge ideen om en europæisk mindsteindkomst |
| --- | --- |

—

Undersøge ideen om en europæisk mindsteindkomst

| — | EU- og nationale initiativer for at forbedre den sociale beskyttelse (social sikring, social bistand, sociale tjenesteydelser, sundhedspleje, boliganvisning) |
| --- | --- |

—

EU- og nationale initiativer for at forbedre den sociale beskyttelse (social sikring, social bistand, sociale tjenesteydelser, sundhedspleje, boliganvisning)

Virksomhedernes konkurrenceevne

Mindre EU-lovgivning, men dyrere at overholde 27 forskellige bestemmelser om sundhed og sikkerhed, arbejdstid osv.

Generelt mere komplekse regler om overvågning/håndhævelse. Konkurrenceevnen kan evt. også forbedres gennem større konvergens og nye innovative løsninger i progressive lande, men også for visse forretningsmodeller gennem mindre regulering i »udenforstående« lande

Lige vilkår, mindre bureaukrati i kraft af en fælles standard og bedst mulig udnyttelse af EU's arbejdsmarkeds- og færdigheds- og kompetencepolitikker (f.eks. et forbedret Erasmus+-program osv.)

Færre omkostninger via fælles IT-løsninger og enkel anerkendelse af eksamensbeviser osv.

| — | Sunde makroøkonomiske politikker, som fremmer et gunstigt erhvervsklima for jobskabelse |
| --- | --- |

—

Sunde makroøkonomiske politikker, som fremmer et gunstigt erhvervsklima for jobskabelse

| — | Forankring af dagsordenen for nye kvalifikationer og job i princippet om balanceret flexicurity |
| --- | --- |

—

Forankring af dagsordenen for nye kvalifikationer og job i princippet om balanceret flexicurity

| — | En løsningsorienteret social dialog, som bidrager til konkurrenceevnen |
| --- | --- |

—

En løsningsorienteret social dialog, som bidrager til konkurrenceevnen

EU-borgernes accept af EU's integration

Social regulering kan foretages tættere på borgerne, men accepten af integration kan svækkes, hvis kapløbet mod bunden tager til

Accepten i lande, der står udenfor, vil sandsynligvis svækkes, hvis den sociale situation forværres, fordi medlemsstaterne sænker de sociale standarder for at tiltrække virksomheder. I progressive vil den muligvis stige

| — | Den europæiske søjle for sociale rettigheder skal være et positivt projekt for alle og bidrage til at genvinde tilliden til, at EU kan forbedre livsudsigterne samt sikre tilstrækkelige beskæftigelsesmuligheder og fair arbejdsvilkår for alle |
| --- | --- |

—

Den europæiske søjle for sociale rettigheder skal være et positivt projekt for alle og bidrage til at genvinde tilliden til, at EU kan forbedre livsudsigterne samt sikre tilstrækkelige beskæftigelsesmuligheder og fair arbejdsvilkår for alle

| — | En mere effektiv og demokratisk økonomisk styring, navnlig i eurozonen, for at tackle ubalancerne |
| --- | --- |

—

En mere effektiv og demokratisk økonomisk styring, navnlig i eurozonen, for at tackle ubalancerne

Konklusioner

| — | Drivkraft for divergens |
| --- | --- |

—

Drivkraft for divergens

| — | Stor forandring/tilbageskridt |
| --- | --- |

—

Stor forandring/tilbageskridt

| — | Betydelige konsekvenser for EU-borgernes hverdag |
| --- | --- |

—

Betydelige konsekvenser for EU-borgernes hverdag

| — | »Form for Soft-Brexit-Scenarie« for alle |
| --- | --- |

—

»Form for Soft-Brexit-Scenarie« for alle

| — | Risiko for et kapløb mod bunden |
| --- | --- |

—

Risiko for et kapløb mod bunden

| — | Fri bevægelighed og regulering af mobilitet af muligvis højere kvalitet (mindre, men bedre) og også lettere for Kommissionen at gennemføre/overvåge |
| --- | --- |

—

Fri bevægelighed og regulering af mobilitet af muligvis højere kvalitet (mindre, men bedre) og også lettere for Kommissionen at gennemføre/overvåge

| — | Større konvergens mellem nogle medlemsstater, men større afstande til andre (øget semi-divergens) |
| --- | --- |

—

Større konvergens mellem nogle medlemsstater, men større afstande til andre (øget semi-divergens)

| — | Ingen laveste fællesnævner-politik |
| --- | --- |

—

Ingen laveste fællesnævner-politik

| — | Borgernes rettigheder varierer fra medlemsstat til medlemsstat |
| --- | --- |

—

Borgernes rettigheder varierer fra medlemsstat til medlemsstat

| — | Risici for udhuling af det indre marked |
| --- | --- |

—

Risici for udhuling af det indre marked

| — | Drivkraft for konvergens, stor ændring |
| --- | --- |

—

Drivkraft for konvergens, stor ændring

| — | Styrkede fælles værdier/rettigheder |
| --- | --- |

—

Styrkede fælles værdier/rettigheder

| — | Bindende foranstaltning, benchmarks for 27 medlemsstater (beskæftigelse, uddannelse, velfærdssystemer) |
| --- | --- |

—

Bindende foranstaltning, benchmarks for 27 medlemsstater (beskæftigelse, uddannelse, velfærdssystemer)

| — | Resultatrelateret EU-finansiering (betingelser) |
| --- | --- |

—

Resultatrelateret EU-finansiering (betingelser)

| — | Drivkraft for konvergens, stor ændring |
| --- | --- |

—

Drivkraft for konvergens, stor ændring

| — | Fremme og styrkelse af fælles værdier/rettigheder |
| --- | --- |

—

Fremme og styrkelse af fælles værdier/rettigheder

| — | Fælles referenceramme for indkomststøtte til svage grupper |
| --- | --- |

—

Fælles referenceramme for indkomststøtte til svage grupper

| — | Bindende foranstaltninger som led i det europæiske semester, benchmarks for 27 medlemsstater (beskæftigelse, uddannelse, velfærdssystemer) |
| --- | --- |

—

Bindende foranstaltninger som led i det europæiske semester, benchmarks for 27 medlemsstater (beskæftigelse, uddannelse, velfærdssystemer)

| — | Flere EU-midler til social samhørighed og sociale investeringer (overholdelse af stabilitets- og vækstpagten, ingen støttebetingelser) |
| --- | --- |

—

Flere EU-midler til social samhørighed og sociale investeringer (overholdelse af stabilitets- og vækstpagten, ingen støttebetingelser)

Instrumenter til opfyldelse af målene i scenarierne 1-4

| — | Det europæiske semester |
| --- | --- |

—

Det europæiske semester

| — | Social resultattavle som led i det europæiske semester |
| --- | --- |

—

Social resultattavle som led i det europæiske semester

| — | Finansielle incitamenter via FFR |
| --- | --- |

—

Finansielle incitamenter via FFR

| — | Den europæiske søjle, retningsgivende for rettigheder og principper |
| --- | --- |

—

Den europæiske søjle, retningsgivende for rettigheder og principper

| — | Køreplan for gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (herunder lovgivnings- og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger) |
| --- | --- |

—

Køreplan for gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (herunder lovgivnings- og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger)

| — | Social dialog. |
| --- | --- |

—

Social dialog.

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/160 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/160

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af de retlige rammer for det europæiske solidaritetskorps og om ændring af forordning (EU) nr. 1288/2013, forordning (EU) nr. 1293/2013, forordning (EU) nr. 1303/2013, forordning (EU) nr. 1305/2013, forordning (EU) nr. 1306/2013 og afgørelse nr. 1313/2013/EU

(COM(2017) 262 final — 2017/0102 (COD))

(2018/C 081/21)

| Ordfører: | Pavel TRANTINA (CZ/III) |
| --- | --- |
| Medordfører: | Antonello PEZZINI (IT/I) |

Ordfører:

Pavel TRANTINA (CZ/III)

Medordfører:

Antonello PEZZINI (IT/I)

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 20.6.2017
  Rådet for Den Europæiske Union, 20.6.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 165, stk. 4, og artikel 166, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 27.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 124/0/1 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 20.6.2017

Rådet for Den Europæiske Union, 20.6.2017

Retsgrundlag

Artikel 165, stk. 4, og artikel 166, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

27.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

124/0/1

1.   Konklusion og anbefalinger

| 1.1. | EØSU glæder sig over Kommissionens forslag, idet udvalget anerkender, at det er en god begyndelse på en bredere diskussion, men at der er mange elementer, der skal afklares og forbedres. Vi er tilfredse med at se, at nogle af de prioriteter, der blev fremhævet af civilsamfundsorganisationerne under de forskellige høringer af interessenter, der blev organiseret af Kommissionen, blev inkluderet i retsgrundlaget (dvs. mere finansiering, lokale frivillige, fokus på forbedring af adgang for ugunstigt stillede unge eller unge med særlige behov, fokus på kvalitetssikring af ophold, forenkling af administrative procedurer). |
| --- | --- |

1.1.

EØSU glæder sig over Kommissionens forslag, idet udvalget anerkender, at det er en god begyndelse på en bredere diskussion, men at der er mange elementer, der skal afklares og forbedres. Vi er tilfredse med at se, at nogle af de prioriteter, der blev fremhævet af civilsamfundsorganisationerne under de forskellige høringer af interessenter, der blev organiseret af Kommissionen, blev inkluderet i retsgrundlaget (dvs. mere finansiering, lokale frivillige, fokus på forbedring af adgang for ugunstigt stillede unge eller unge med særlige behov, fokus på kvalitetssikring af ophold, forenkling af administrative procedurer).

| 1.2. | EØSU mener, at merværdien ved projekter, der finansieres af det europæiske solidaritetskorps, ligger i deres budskab om europæisk solidaritet. Sammenlignet med tidligere initiativer forsøger det europæiske solidaritetskorps' projekter at skabe fuldt kendskab til unionsborgerskabet blandt deltagerne og de samfund, der er vært for dem, samt en følelse af at tilhøre en union. Efter udvalgets opfattelse er det innovative aspekt af det europæiske solidaritetskorps, nemlig at dette bygger på værdier, der forbindes med den europæiske identitet, og at disse værdier indflettes i projektudformningen og omsættes til praktiske resultater, af afgørende betydning. Disse værdier er tydeligt fastlagt i EU-traktaten: fred, respekt for menneskelig værdighed, frihed, demokrati, lighed, menneskerettigheder — herunder menneskerettigheder for minoriteter — tolerance, ikkediskrimination, ligebehandling mellem kvinder og mænd, retsstatsprincippet og respekt for og anvendelsen af principperne for den sociale markedsøkonomi. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU mener, at merværdien ved projekter, der finansieres af det europæiske solidaritetskorps, ligger i deres budskab om europæisk solidaritet. Sammenlignet med tidligere initiativer forsøger det europæiske solidaritetskorps' projekter at skabe fuldt kendskab til unionsborgerskabet blandt deltagerne og de samfund, der er vært for dem, samt en følelse af at tilhøre en union. Efter udvalgets opfattelse er det innovative aspekt af det europæiske solidaritetskorps, nemlig at dette bygger på værdier, der forbindes med den europæiske identitet, og at disse værdier indflettes i projektudformningen og omsættes til praktiske resultater, af afgørende betydning. Disse værdier er tydeligt fastlagt i EU-traktaten: fred, respekt for menneskelig værdighed, frihed, demokrati, lighed, menneskerettigheder — herunder menneskerettigheder for minoriteter — tolerance, ikkediskrimination, ligebehandling mellem kvinder og mænd, retsstatsprincippet og respekt for og anvendelsen af principperne for den sociale markedsøkonomi.

| 1.3. | EØSU glæder sig over meddelelsen om denne nye investering i unge mennesker, men er bekymret over, at det i høj grad er sket via en omfordeling af EVS-budgettet (europæisk volontørtjeneste) fra Erasmus+ fra 2018 og fremover. Udvalget mener, at investeringen i solidaritetskorpsbudgettet ikke må realiseres på bekostning af succesfulde programmer, der allerede tilbyder uvurderlige muligheder for unge mennesker, især Erasmus+, der allerede er underfinansieret. Udvalget opfordrer derfor til, at der afsættes flere »nye midler« til investering i programmet. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU glæder sig over meddelelsen om denne nye investering i unge mennesker, men er bekymret over, at det i høj grad er sket via en omfordeling af EVS-budgettet (europæisk volontørtjeneste) fra Erasmus+ fra 2018 og fremover. Udvalget mener, at investeringen i solidaritetskorpsbudgettet ikke må realiseres på bekostning af succesfulde programmer, der allerede tilbyder uvurderlige muligheder for unge mennesker, især Erasmus+, der allerede er underfinansieret. Udvalget opfordrer derfor til, at der afsættes flere »nye midler« til investering i programmet.

| 1.4. | EØSU er meget bekymret over, at målene for solidaritetskorpset smelter sammen med politikkerne for ungdomsbeskæftigelse. Udvalget foreslår derfor, at man genovervejer inkluderingen af job og praktikophold i programmet. Udvalget mener, at beskæftigelses- og praktikopholdsdelen bør tilbydes via andre, allerede eksisterende EU-programmer med fokus på beskæftigelse og praktikophold, for hvilke solidaritetsaspektet bør styrkes. Hvis solidaritetskorpset udelukkende fokuserer på den frivillige »streng«, opnås der mere klarhed og fokus, hvilket vil medvirke til at undgå forveksling med de andre EU-programmer, der findes til unge mennesker. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU er meget bekymret over, at målene for solidaritetskorpset smelter sammen med politikkerne for ungdomsbeskæftigelse. Udvalget foreslår derfor, at man genovervejer inkluderingen af job og praktikophold i programmet. Udvalget mener, at beskæftigelses- og praktikopholdsdelen bør tilbydes via andre, allerede eksisterende EU-programmer med fokus på beskæftigelse og praktikophold, for hvilke solidaritetsaspektet bør styrkes. Hvis solidaritetskorpset udelukkende fokuserer på den frivillige »streng«, opnås der mere klarhed og fokus, hvilket vil medvirke til at undgå forveksling med de andre EU-programmer, der findes til unge mennesker.

| 1.5. | Efter en bred høring med de vigtigste interesserede parter har EØSU fundet frem til følgende forslag til forbedring af det foreslåede retsgrundlag (se afsnit 4 for mere detaljerede oplysninger):






  — | definitionen på frivillige handlinger og solidaritetshandlinger bør ændres |
| --- | --- | --- |

1.5.

Efter en bred høring med de vigtigste interesserede parter har EØSU fundet frem til følgende forslag til forbedring af det foreslåede retsgrundlag (se afsnit 4 for mere detaljerede oplysninger):

—

definitionen på frivillige handlinger og solidaritetshandlinger bør ændres

| — | udbydelsen af ophold bør begrænses til nonprofitorganisationer, stiftelser og socialøkonomiske virksomheder |
| --- | --- |

—

udbydelsen af ophold bør begrænses til nonprofitorganisationer, stiftelser og socialøkonomiske virksomheder

| — | internetregistreringsportalen skal blive et effektivt interaktivt værktøj og styringsredskab |
| --- | --- |

—

internetregistreringsportalen skal blive et effektivt interaktivt værktøj og styringsredskab

| — | mere støtte og forberedelse bør være tilgængelig for unge mennesker (herunder ugunstigt stillede unge) inden deres ophold, og ungdomsorganisationer bør støttes til at yde en sådan forberedelse |
| --- | --- |

—

mere støtte og forberedelse bør være tilgængelig for unge mennesker (herunder ugunstigt stillede unge) inden deres ophold, og ungdomsorganisationer bør støttes til at yde en sådan forberedelse

| — | ungdomsorganisationer og arbejdsmarkedets parter skal inddrages i den fælles forvaltning af solidaritetskorpset |
| --- | --- |

—

ungdomsorganisationer og arbejdsmarkedets parter skal inddrages i den fælles forvaltning af solidaritetskorpset

| — | i modsætning til den nuværende fremgangsmåde for Erasmus+ skal tilgængeligheden forbedres, de administrative byrder skal reduceres, og nationale agenturers fremgangsmåde skal ændres, så de bliver mere brugervenlige. |
| --- | --- |

—

i modsætning til den nuværende fremgangsmåde for Erasmus+ skal tilgængeligheden forbedres, de administrative byrder skal reduceres, og nationale agenturers fremgangsmåde skal ændres, så de bliver mere brugervenlige.

Detaljerne i EØSU's forslag, såvel som andre forslag, beskrives nedenfor.

2.   Resumé af Kommissionens initiativ

| 2.1. | Etableringen af det initiativ, der nu kendes som det europæiske solidaritetskorps, blev bebudet af Kommissionens formand Jean-Claude Juncker i dennes tale om »Unionens tilstand« i september 2016. Han identificerede solidaritet som en af byggestenene i EU og udtrykte sin villighed til at engagere flere unge mennesker i solidaritetshandlinger og frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

2.1.

Etableringen af det initiativ, der nu kendes som det europæiske solidaritetskorps, blev bebudet af Kommissionens formand Jean-Claude Juncker i dennes tale om »Unionens tilstand« i september 2016. Han identificerede solidaritet som en af byggestenene i EU og udtrykte sin villighed til at engagere flere unge mennesker i solidaritetshandlinger og frivilligt arbejde.

| 2.2. | Det europæiske solidaritetskorps blev officielt lanceret den 7. december 2016 med målsætningen om at modtage de første 100 000 deltagere i 2020. Den vigtigste målsætning for det europæiske solidaritetskorps er at styrke samhørighed og fremme solidaritet i det europæiske samfund ved at lade unge mennesker deltage i en bred vifte af solidaritetsbaserede aktiviteter, f.eks. hjælpe med at håndtere nødsituationer såsom flygtningekrisen, men også når der er behov for ad hoc-hjælp (f.eks. i tilfælde af naturkatastrofer). |
| --- | --- |

2.2.

Det europæiske solidaritetskorps blev officielt lanceret den 7. december 2016 med målsætningen om at modtage de første 100 000 deltagere i 2020. Den vigtigste målsætning for det europæiske solidaritetskorps er at styrke samhørighed og fremme solidaritet i det europæiske samfund ved at lade unge mennesker deltage i en bred vifte af solidaritetsbaserede aktiviteter, f.eks. hjælpe med at håndtere nødsituationer såsom flygtningekrisen, men også når der er behov for ad hoc-hjælp (f.eks. i tilfælde af naturkatastrofer).

| 2.3. | Hvis det godkendes, vil det europæiske solidaritetskorps blive (gen)lanceret den 1. januar 2018 med et budget på 341 mio. EUR, der skal fordeles mellem tre hovedaktiviteter:






  — | Solidaritetsophold, der vil støtte unge mennesker i at udføre frivilligt arbejde i op til 12 måneder, praktikophold på 2-6 måneder i gennemsnit, og jobophold på 2-12 måneder i overensstemmelse med relevant national lovgivning. Ophold for frivilliggrupper på 10-40 unge frivillige fra forskellige lande i en periode på mellem to uger og to måneder vil også blive støttet. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Hvis det godkendes, vil det europæiske solidaritetskorps blive (gen)lanceret den 1. januar 2018 med et budget på 341 mio. EUR, der skal fordeles mellem tre hovedaktiviteter:

—

Solidaritetsophold, der vil støtte unge mennesker i at udføre frivilligt arbejde i op til 12 måneder, praktikophold på 2-6 måneder i gennemsnit, og jobophold på 2-12 måneder i overensstemmelse med relevant national lovgivning. Ophold for frivilliggrupper på 10-40 unge frivillige fra forskellige lande i en periode på mellem to uger og to måneder vil også blive støttet.

| — | Solidaritetsprojekter vil gøre det muligt for små grupper på mindst fem registrerede deltagere på eget initiativ at arrangere og gennemføre solidaritetsprojekter på lokalt plan i 2-12 måneder. |
| --- | --- |

—

Solidaritetsprojekter vil gøre det muligt for små grupper på mindst fem registrerede deltagere på eget initiativ at arrangere og gennemføre solidaritetsprojekter på lokalt plan i 2-12 måneder.

| — | Aktiviteter med netværksarbejde vil muliggøre udveksling af god praksis mellem de registrerede deltagere og de deltagende organisationer, give støtte efter opholdet og etablere alumni-netværk. |
| --- | --- |

—

Aktiviteter med netværksarbejde vil muliggøre udveksling af god praksis mellem de registrerede deltagere og de deltagende organisationer, give støtte efter opholdet og etablere alumni-netværk.

Disse ophold vil være tilgængelige for unge mennesker mellem 18 og 30 år. På nuværende tidspunkt er programmet begrænset til EU-28.

| 2.4. | Programmet vil vare i tre år fra 2018-2020. 80 % af solidaritetskorpsbudgettet vil blive afsat til frivilligt arbejde, og 20 % vil gå til jobophold (dvs. jobs og praktikophold). Ud af de 341 mio. EUR, der er afsat til programmet, vil næsten 58 % (ca. 197,7 mio. EUR) komme fra Erasmus+. Størstedelen af dette beløb (191 mio. EUR) vil komme fra den europæiske volontørtjeneste (EVS). |
| --- | --- |

2.4.

Programmet vil vare i tre år fra 2018-2020. 80 % af solidaritetskorpsbudgettet vil blive afsat til frivilligt arbejde, og 20 % vil gå til jobophold (dvs. jobs og praktikophold). Ud af de 341 mio. EUR, der er afsat til programmet, vil næsten 58 % (ca. 197,7 mio. EUR) komme fra Erasmus+. Størstedelen af dette beløb (191 mio. EUR) vil komme fra den europæiske volontørtjeneste (EVS).

| 2.5. | Registrerede deltagere bliver anmodet om at oprette en profil på internetportalen med en angivelse af deres præferencer angående arbejdsområder/opholdstype, og de vil modtage tilbud om ophold fra offentlige eller private instanser eller fra internationale organisationer, der er blevet tildelt solidaritetskorpskvalitetsmærket. For at modtage kvalitetsmærket og få adgang til databasen skal organisationen gennemgå en godkendelsesproces (der minder om den for EVS), hvor den skal godtgøre, at den overholder kravene i chartret for solidaritetskorpset (1) (dvs. at den bl.a. skal sørge for kompetenceudvikling, sikre og anstændige arbejdsvilkår og tilstrækkelig oplæring). |
| --- | --- |

2.5.

Registrerede deltagere bliver anmodet om at oprette en profil på internetportalen med en angivelse af deres præferencer angående arbejdsområder/opholdstype, og de vil modtage tilbud om ophold fra offentlige eller private instanser eller fra internationale organisationer, der er blevet tildelt solidaritetskorpskvalitetsmærket. For at modtage kvalitetsmærket og få adgang til databasen skal organisationen gennemgå en godkendelsesproces (der minder om den for EVS), hvor den skal godtgøre, at den overholder kravene i chartret for solidaritetskorpset (1) (dvs. at den bl.a. skal sørge for kompetenceudvikling, sikre og anstændige arbejdsvilkår og tilstrækkelig oplæring).

| 2.6. | Kommissionen og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) vil føre tilsyn med gennemførelsen af solidaritetskorpset på EU-plan, og de nationale agenturer under Erasmus+ vil overvåge gennemførelsen på nationalt niveau. |
| --- | --- |

2.6.

Kommissionen og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) vil føre tilsyn med gennemførelsen af solidaritetskorpset på EU-plan, og de nationale agenturer under Erasmus+ vil overvåge gennemførelsen på nationalt niveau.

| 2.7. | I forbindelse med frivilligt arbejde vil leveomkostninger (mad, indkvartering), rejseudgifter, forsikring og et beløb på ca. 155 EUR pr. måned blive dækket for alle deltagere. I forbindelse med job og praktikophold vil ansættelseskontrakt, løn, skriftlige aftaler om praktikophold og aflønning blive fastlagt i henhold til national lovgivning. Økonomisk støtte til rejser forventes for disse ophold. |
| --- | --- |

2.7.

I forbindelse med frivilligt arbejde vil leveomkostninger (mad, indkvartering), rejseudgifter, forsikring og et beløb på ca. 155 EUR pr. måned blive dækket for alle deltagere. I forbindelse med job og praktikophold vil ansættelseskontrakt, løn, skriftlige aftaler om praktikophold og aflønning blive fastlagt i henhold til national lovgivning. Økonomisk støtte til rejser forventes for disse ophold.

| 2.8. | Ekstra økonomisk støtte til ugunstigt stillede unge mennesker kan komme på tale, og visse udgifter til værtsorganisationer (dvs. administration, håndtering, støtte) kan også blive dækket. Støtte forud for opholdet (dvs. sprogundervisning) vil primært blive givet online, men organisationerne har frihed til at dække dette med deres egne støttesystemer. Der vil blive etableret solidaritetskorpsressourcecentre i de nationale agenturer under Erasmus+ for at give støtte til de deltagende organisationer. |
| --- | --- |

2.8.

Ekstra økonomisk støtte til ugunstigt stillede unge mennesker kan komme på tale, og visse udgifter til værtsorganisationer (dvs. administration, håndtering, støtte) kan også blive dækket. Støtte forud for opholdet (dvs. sprogundervisning) vil primært blive givet online, men organisationerne har frihed til at dække dette med deres egne støttesystemer. Der vil blive etableret solidaritetskorpsressourcecentre i de nationale agenturer under Erasmus+ for at give støtte til de deltagende organisationer.

3.   Generelle bemærkninger om det europæiske solidaritetskorps

| 3.1. | EØSU glæder sig over oprettelsen af et nyt program, der fokuserer på ungdommen og især unges frivillige arbejde, hvilket er en mangel i den nuværende EU-struktur. Udvalget glæder sig ligeledes over forskelligheden i typerne af de ophold, som solidaritetskorpset tilbyder, såsom »solidaritetsprojekter« på lokalt niveau, hvilket genoptager et element fra de tidligere ungdomsinitiativer, som var en stor succes. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU glæder sig over oprettelsen af et nyt program, der fokuserer på ungdommen og især unges frivillige arbejde, hvilket er en mangel i den nuværende EU-struktur. Udvalget glæder sig ligeledes over forskelligheden i typerne af de ophold, som solidaritetskorpset tilbyder, såsom »solidaritetsprojekter« på lokalt niveau, hvilket genoptager et element fra de tidligere ungdomsinitiativer, som var en stor succes.

| 3.2. | EØSU håber, at der gennem dette program kan udvikles en bredere strategi for frivilligt arbejde på EU-plan, som ikke kun gælder de 100 000 unge mennesker i programmet, men ca. 100 millioner unge og voksne EU-borgere, der for tiden er engageret i frivilligt arbejde i hele Europa. Som EØSU allerede har fremhævet i sin udtalelse om EU-politikker og frivilligt arbejde (2), er der behov for en bedre koordineret tilgang til politik om frivilligt arbejde fra EU-institutionerne. Man bør anerkende dets status som et tværgående politikområde, der skal koordineres af en særlig enhed i Kommissionen, understøttet af de nødvendige politikstrukturer i andre EU-institutioner. Til dette formål tilbyder den politiske dagsorden for frivilligt arbejde i Europa (PAVE) en række inspirerende forslag til yderligere udvikling af frivilligt arbejde på EU- og medlemsstatsniveau, samt til arbejdsmarkedets parter og NGO'er. Solidaritetskorpset kunne også styrke og fremme oprettelsen af nationale strukturer for frivilligt arbejde og nedbryde de mange forhindringer, der stadig eksisterer for grænseoverskridende frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

3.2.

EØSU håber, at der gennem dette program kan udvikles en bredere strategi for frivilligt arbejde på EU-plan, som ikke kun gælder de 100 000 unge mennesker i programmet, men ca. 100 millioner unge og voksne EU-borgere, der for tiden er engageret i frivilligt arbejde i hele Europa. Som EØSU allerede har fremhævet i sin udtalelse om EU-politikker og frivilligt arbejde (2), er der behov for en bedre koordineret tilgang til politik om frivilligt arbejde fra EU-institutionerne. Man bør anerkende dets status som et tværgående politikområde, der skal koordineres af en særlig enhed i Kommissionen, understøttet af de nødvendige politikstrukturer i andre EU-institutioner. Til dette formål tilbyder den politiske dagsorden for frivilligt arbejde i Europa (PAVE) en række inspirerende forslag til yderligere udvikling af frivilligt arbejde på EU- og medlemsstatsniveau, samt til arbejdsmarkedets parter og NGO'er. Solidaritetskorpset kunne også styrke og fremme oprettelsen af nationale strukturer for frivilligt arbejde og nedbryde de mange forhindringer, der stadig eksisterer for grænseoverskridende frivilligt arbejde.

| 3.3. | Det europæiske solidaritetskorps bør bidrage til europæiske sociale værdier. EØSU er meget bekymret over, at målene for solidaritetskorpset smelter sammen med politikkerne for ungdomsbeskæftigelse. Med en sådan tilgang er der risiko for, at betalt arbejde bliver erstattet med ubetalt arbejde for unge mennesker i Europa. I denne henseende er EØSU bekymret over, at definitionen af »frivilligt arbejde«, som er fremsat i det europæiske solidaritetskorps' retsgrundlagsdokument (ulønnet volontørtjeneste på fuld tid udført kontinuerligt — syv timer pr. dag fem dage pr. uge) ligger meget tæt på beskrivelsen af et jobophold. Frivilligt arbejde er dog almindeligvis ikke et fuldtidsjob, men finder som regel sted i den frivilliges fritid. |
| --- | --- |

3.3.

Det europæiske solidaritetskorps bør bidrage til europæiske sociale værdier. EØSU er meget bekymret over, at målene for solidaritetskorpset smelter sammen med politikkerne for ungdomsbeskæftigelse. Med en sådan tilgang er der risiko for, at betalt arbejde bliver erstattet med ubetalt arbejde for unge mennesker i Europa. I denne henseende er EØSU bekymret over, at definitionen af »frivilligt arbejde«, som er fremsat i det europæiske solidaritetskorps' retsgrundlagsdokument (ulønnet volontørtjeneste på fuld tid udført kontinuerligt — syv timer pr. dag fem dage pr. uge) ligger meget tæt på beskrivelsen af et jobophold. Frivilligt arbejde er dog almindeligvis ikke et fuldtidsjob, men finder som regel sted i den frivilliges fritid.

| 3.4. | EØSU mener, at beskæftigelses- og opholdsdelen bør tilbydes via allerede eksisterende EU-programmer, idet der fokuseres på beskæftigelse og praktikophold, for hvilke solidaritetsaspektet bør styrkes. Hvis man udelukkende koncentrerer solidaritetskorpset omkring den frivillige »streng«, opnås der større klarhed og fokus, hvilket vil hjælpe med at undgå forvirring i forhold til de andre EU-programmer, der findes for unge mennesker. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU mener, at beskæftigelses- og opholdsdelen bør tilbydes via allerede eksisterende EU-programmer, idet der fokuseres på beskæftigelse og praktikophold, for hvilke solidaritetsaspektet bør styrkes. Hvis man udelukkende koncentrerer solidaritetskorpset omkring den frivillige »streng«, opnås der større klarhed og fokus, hvilket vil hjælpe med at undgå forvirring i forhold til de andre EU-programmer, der findes for unge mennesker.

| 3.5. | Hvis job- og praktikophold alligevel fastholdes i solidaritetskorpset, ser EØSU gerne, at kvalitetsstandarderne (det europæiske kvalitetscharter for praktikophold og lærepladser og den kommende ramme for praktikantaktioner, der er blevet vedtaget i fællesskab af de europæiske arbejdsmarkedsparter) bliver overholdt, og at aflønning er helt på linje med national lovgivning om løn og/eller gældende overenskomster. Ophold bør ligeledes begrænses til nonprofitorganisationer, stiftelser og socialøkonomiske virksomheder. Det vil tillige være nødvendigt at sørge for jobcoaching for lærlinge og praktikanter, kontrakter, som dækker sundhed og social forsikring, og tydelige målsætninger med hensyn til uddannelse. |
| --- | --- |

3.5.

Hvis job- og praktikophold alligevel fastholdes i solidaritetskorpset, ser EØSU gerne, at kvalitetsstandarderne (det europæiske kvalitetscharter for praktikophold og lærepladser og den kommende ramme for praktikantaktioner, der er blevet vedtaget i fællesskab af de europæiske arbejdsmarkedsparter) bliver overholdt, og at aflønning er helt på linje med national lovgivning om løn og/eller gældende overenskomster. Ophold bør ligeledes begrænses til nonprofitorganisationer, stiftelser og socialøkonomiske virksomheder. Det vil tillige være nødvendigt at sørge for jobcoaching for lærlinge og praktikanter, kontrakter, som dækker sundhed og social forsikring, og tydelige målsætninger med hensyn til uddannelse.

| 3.6. | Gennemførelsen af solidaritetskorpset bør overvåges med deltagelse af ungdomsorganisationer og arbejdsmarkedets parter, idet begge bør spille en særlig rolle for at sikre, at der skelnes tydeligt mellem frivillige aktiviteter og jobophold af enhver art. |
| --- | --- |

3.6.

Gennemførelsen af solidaritetskorpset bør overvåges med deltagelse af ungdomsorganisationer og arbejdsmarkedets parter, idet begge bør spille en særlig rolle for at sikre, at der skelnes tydeligt mellem frivillige aktiviteter og jobophold af enhver art.

| 3.7. | EØSU er overbevist om, at det europæiske solidaritetskorps bør gennemføres helt under Erasmus+ i stedet for at etablere et helt nyt program, der administreres af Erasmus+-instanserne. Dette kunne også bidrage til, at betingelserne for den resterende del af EVS rettes fuldt ind efter solidaritetskorpset. Det ville endvidere betyde, at programmet ikke ville være truet efter 2020. Under alle omstændigheder er der dog brug for yderligere finansiering og støtte. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU er overbevist om, at det europæiske solidaritetskorps bør gennemføres helt under Erasmus+ i stedet for at etablere et helt nyt program, der administreres af Erasmus+-instanserne. Dette kunne også bidrage til, at betingelserne for den resterende del af EVS rettes fuldt ind efter solidaritetskorpset. Det ville endvidere betyde, at programmet ikke ville være truet efter 2020. Under alle omstændigheder er der dog brug for yderligere finansiering og støtte.

| 3.8. | Set i lyset af den erfaring, der er opnået tidligere, finder EØSU det vigtigt:






  — | at sikre, at alle initiativer til støtte for nonprofit-solidaritetsaktiviteter svarer til virkelige og klart identificerede behov i målgruppen |
| --- | --- | --- |

3.8.

Set i lyset af den erfaring, der er opnået tidligere, finder EØSU det vigtigt:

—

at sikre, at alle initiativer til støtte for nonprofit-solidaritetsaktiviteter svarer til virkelige og klart identificerede behov i målgruppen

| — | at undgå overlapning, administrative byrder og forhindringer for velfungerende systemer såsom Den Europæiske Volontørtjeneste (EVS) |
| --- | --- |

—

at undgå overlapning, administrative byrder og forhindringer for velfungerende systemer såsom Den Europæiske Volontørtjeneste (EVS)

| — | at prioritere græsrodsinitiativer, der passer til behovene i lokalsamfundene, frem for transnationale initiativer, der kræver mere forberedelse og oplæring samt en længere indkøringsperiode |
| --- | --- |

—

at prioritere græsrodsinitiativer, der passer til behovene i lokalsamfundene, frem for transnationale initiativer, der kræver mere forberedelse og oplæring samt en længere indkøringsperiode

| — | at overveje at nedsætte minimumsaldersgrænsen for deltagere i disse aktiviteter samt andre aktiviteter til 16 år |
| --- | --- |

—

at overveje at nedsætte minimumsaldersgrænsen for deltagere i disse aktiviteter samt andre aktiviteter til 16 år

| — | kun at godkende frivillige aktiviteter, hvis de overholder de kvalitetskriterier, der er fastlagt af PAVE og Det Europæiske Charter om Volontørers Rettigheder og Ansvar |
| --- | --- |

—

kun at godkende frivillige aktiviteter, hvis de overholder de kvalitetskriterier, der er fastlagt af PAVE og Det Europæiske Charter om Volontørers Rettigheder og Ansvar

| — | at udstede certifikater ved afslutning af de udførte aktiviteter, som nævnt i anbefalingen af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring for at fremme beskæftigelsesegnethed |
| --- | --- |

—

at udstede certifikater ved afslutning af de udførte aktiviteter, som nævnt i anbefalingen af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring for at fremme beskæftigelsesegnethed

| — | at yde støttende tiltag til organisationer og enkeltpersoner, så de kan udvikle deres kompetencer med hensyn til organisering af frivillige aktiviteter |
| --- | --- |

—

at yde støttende tiltag til organisationer og enkeltpersoner, så de kan udvikle deres kompetencer med hensyn til organisering af frivillige aktiviteter

| — | at beskytte fleksibiliteten i solidaritetskorpset ved at tilbyde deltidsaktiviteter, så frivillige med handicap eller dem med færre muligheder for at rejse kan deltage i lokale projekter |
| --- | --- |

—

at beskytte fleksibiliteten i solidaritetskorpset ved at tilbyde deltidsaktiviteter, så frivillige med handicap eller dem med færre muligheder for at rejse kan deltage i lokale projekter

| — | at identificere mulige synergier mellem solidaritetskorpsprojekter og lokale/nationale programmer |
| --- | --- |

—

at identificere mulige synergier mellem solidaritetskorpsprojekter og lokale/nationale programmer

| — | at inddrage vigtige interessenter i forberedelsen, driften og evalueringen af programmet |
| --- | --- |

—

at inddrage vigtige interessenter i forberedelsen, driften og evalueringen af programmet

| — | at gøre det lettere for folk med sundheds- og sociale problemer (herunder unge, der kommer fra børnehjem, der lever i perifere områder osv.) at få adgang til programmerne |
| --- | --- |

—

at gøre det lettere for folk med sundheds- og sociale problemer (herunder unge, der kommer fra børnehjem, der lever i perifere områder osv.) at få adgang til programmerne

| — | at være særlig opmærksom på sikkerhedsstandarderne i programmer, der involverer direkte arbejde med børn |
| --- | --- |

—

at være særlig opmærksom på sikkerhedsstandarderne i programmer, der involverer direkte arbejde med børn

| — | at sørge for bred og effektiv understøttelse af programmet, således at det kommer ud til dem, der ikke på egen hånd ville have søgt efter det. |
| --- | --- |

—

at sørge for bred og effektiv understøttelse af programmet, således at det kommer ud til dem, der ikke på egen hånd ville have søgt efter det.

4.   Specifikke kommentarer om det europæiske solidaritetskorps

4.1.   Definitionen på frivillige handlinger og solidaritetshandlinger

Definitionen på frivilligt arbejde i nærværende dokument er begrænsende og afspejler ikke forskelligheden i det frivillige arbejde i Europa. Frivilligt arbejde defineres som »en ulønnet volontørtjeneste på fuld tid (dvs. en aktivitet, der udføres kontinuerligt — syv timer pr. dag fem dage pr. uge) i en periode på op til 12 måneder«. Man kunne f.eks. løse denne problemstilling ved at bruge ordet »frivilligt arbejde« til at beskrive alle handlinger, hvor unge mennesker optræder som frivillige (f.eks. frivilligt arbejde, frivilligt arbejde i grupper, eller frivillige initiativer i fritiden).

Definitionen på solidaritetshandlinger er ligeledes svag og meget bred, hvilket rejser spørgsmål om typerne af projekter, som vil blive afholdt under solidaritetskorpset.

4.2.   Udbud af ophold

Det nuværende forslag skelner ikke formelt mellem frivilligt arbejde og job- eller praktikantophold, hvilket skaber unødvendig forvirring mellem to forskellige virkeligheder, dvs. frivilligt arbejde og almindeligt arbejde. At de samme kvalitetskriterier anvendes til alle aktiviteter og til alle deltagende organisationer rejser også spørgsmål om kvalitetssikringen af tilbud, eftersom de samme kriterier ville blive anvendt til at godkende profitgivende virksomheder, civilsamfundsorganisationer og andre offentlige og private organisationer. Det er derfor EØSU's overbevisning, at udbydelsen af ophold bør begrænses til nonprofitorganisationer, stiftelser og socialøkonomiske virksomheder.

4.3.   Det europæiske solidaritetskorps' indvirkning på Erasmus+

EØSU glæder sig over meddelelsen om denne nye investering i unge mennesker, men er bekymret over, at det i høj grad er sket via en omfordeling af EVS-budgettet (europæisk volontørtjeneste) fra Erasmus+ fra 2018 og fremover. Dette får EØSU til at stille spørgsmålstegn ved, hvor Kommissionens prioriteter ligger i en tid, hvor succesraten for ansøgere i andre dele af det nuværende ungdomskapitel i Erasmus+ er hurtigt nedadgående, og hvor mange kvalitetsprojekter er uden finansiering (hvilket også blev bemærket i EØSU's informationsrapport om Erasmus+ (3)). EØSU mener, at investeringen i solidaritetskorpsbudgettet ikke må realiseres på bekostning af programmer, der allerede tilbyder uvurderlige muligheder for unge mennesker, især Erasmus+, der allerede er underfinansieret. Erasmus+-programmets fremtid med dets brede livslange læringsaspekt, der binder formel og ikkeformel uddannelse sammen, kan endvidere være på spil.

4.4.   En internetregistreringsportal som et effektivt interaktivt værktøj og styringsredskab

EØSU mener, at en internetregistreringsportal faktisk kunne forenkle procedurerne og gøre solidaritetskorpset nemmere at tilgå for flere unge mennesker. Uanset dette vil en for ensidig satsning på portalen for registrering, udvælgelse af deltagere og støtte forud for opholdet ikke være nok til at sikre kvalitet og retfærdighed i udvælgelses- og opfølgningsprocedurerne. Udvælgelsesprocessens passive natur (dvs. at deltagerne må vente på at blive kontaktet af de godkendte organisationer) fratager deltagerne indflydelse, giver et ubalanceret forhold mellem deltagerne og værtsorganisationerne, og er en potentiel kilde til frustration over solidaritetskorpsprogrammet.

EØSU foreslår derfor, at portalen ændres betydeligt, således at den bliver interaktiv for begge parter og gør det muligt at støtte en forenkling af den administrative side i hele projektets levetid — fra den første registrering af interesse til en aktiv søgning efter værtsorganisationer, ansøgning, udvælgelse, forberedelse, udførelse og evaluering, og endda muligheder for alumni-netværkssamarbejde. Ingen data bør skulle indtastes to gange.

Der bør sikres lige muligheder for alle, herunder dem, der ikke har let adgang til internet. For disse bør der stilles offline-support til rådighed.

4.5.   Forberedelse forud for ophold, inklusiv støtte til ugunstigt stillede unge

Onlinekurser før et ophold alene kan ikke sikre et succesfuldt forløb. EØSU mener, at unge mennesker — navnlig unge, der på den ene eller anden måde er ugunstigt stillede — bør have bedre støtte og forberedes bedre før deres ophold, og at ungdomsorganisationerne med deres ekspertise er i stand til at optræde som støtteorganisationer i alle faser af programmet, og at de skal gives passende incitamenter til at gøre dette.

4.6.   Inddragelse af ungdomsorganisationer og arbejdsmarkedets parter i den fælles forvaltning af solidaritetskorpset

For at programmet kan blive en succes, skal vigtige aktører inddrages i programmets udformning helt fra start. På nuværende tidspunkt lægger forslaget ikke op til inddragelse af ungdomsorganisationer og andre frivillige organisationer eller arbejdsmarkedets parter i gennemførelsen, den fælles forvaltning og overvågningen af solidaritetskorpset. Forslaget prioriterer de nationale agenturer under Erasmus+ med henblik på styring af programmet med en struktur, der er meget lig EVS-programmets. Tildelingen af budgettet i henhold til vigtige aktiviteter vil også blive besluttet af Kommissionens årlige arbejdsprogrammer, der følger deres eget sæt kriterier. EØSU mener stadig, at ungdomsorganisationer og andre civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedsparterne, jævnligt bør høres om planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af initiativet via rådgivende grupper og andre formelle og uformelle metoder. Unge mennesker bør også inddrages i overvågnings- og evalueringsprocessen på alle niveauer (EU, nationalt og lokalt), f.eks. ved hjælp af et værktøj til evaluering af deres forløb.

4.7.   Tilgængelighed, administrativ byrde og nationale agenturer

Som EØSU fremhævede i sin informationsrapport om midtvejsevalueringen af Erasmus+ (4), »er det stadig en udfordring for ikke fuldt professionelle organisationer, der er baseret på frivilligt arbejde, at ansøge om og deltage i Erasmus+. Den samlede mængde arbejde, der er involveret, er måske ikke altid uoverkommelig, men begrænsede menneskelige og økonomiske ressourcer betyder, at disse organisationer enten ikke forsøger, eller de søger efter alternative metoder, der er mindre besværlige«. Det er derfor yderst vigtigt, at de nationale agenturer ændrer deres metoder i så brugervenlig retning som muligt for at tiltrække og støtte potentielle solidaritetskorpsansøgere og deres potentielle værtsorganisationer i deres bestræbelser. Mindre formelle kontrolforanstaltninger og mere uformel vejledning vil være en stor hjælp til at gøre programmet til en succes. De nationale agenturer bør støttes behørigt i denne henseende og tildeles tilstrækkeligt med finansiering til medarbejdere, der kan yde support til ansøgere.

4.8.   Andre problemstillinger til overvejelse

| a) | Hvordan kan vi garantere, at oplysninger om initiativet når ud til alle unge mennesker, alle regioner og alle organisationer for nytilkomne, især dem i mere sårbare situationer? Eller vil dette være en slags »lukket butik« for de få heldige? |
| --- | --- |

a)

Hvordan kan vi garantere, at oplysninger om initiativet når ud til alle unge mennesker, alle regioner og alle organisationer for nytilkomne, især dem i mere sårbare situationer? Eller vil dette være en slags »lukket butik« for de få heldige?

| b) | Hvordan kan vi sikre, at unge mennesker med færre muligheder rent faktisk får adgang til programmet? Det er afgørende, at der ydes økonomisk støtte til opsøgende aktiviteter rettet mod organisationer, der er involveret i programmet. Støtteorganisationernes rolle vil være afgørende for opretholdelsen af opsøgende aktiviteter og i forbindelse med støtte til det efterfølgende engagement. Programmet bør tillige styrke unge menneskers engagement i at tjene samfundet efter det afsluttede solidaritetskorpsforløb. |
| --- | --- |

b)

Hvordan kan vi sikre, at unge mennesker med færre muligheder rent faktisk får adgang til programmet? Det er afgørende, at der ydes økonomisk støtte til opsøgende aktiviteter rettet mod organisationer, der er involveret i programmet. Støtteorganisationernes rolle vil være afgørende for opretholdelsen af opsøgende aktiviteter og i forbindelse med støtte til det efterfølgende engagement. Programmet bør tillige styrke unge menneskers engagement i at tjene samfundet efter det afsluttede solidaritetskorpsforløb.

| c) | Kvaliteten af programmet skal sikres for deltagerne, men hvordan vil vi vurdere kvaliteten af solidaritet (resultaterne af de individuelle projekter)? |
| --- | --- |

c)

Kvaliteten af programmet skal sikres for deltagerne, men hvordan vil vi vurdere kvaliteten af solidaritet (resultaterne af de individuelle projekter)?

| d) | Bør vi integrere solidaritetskorpset i andre EU-programmer? En dimension med lokalt frivilligt arbejde kunne også inkluderes i Erasmus+-mobilitetsprogrammerne for studerende og bindes sammen med solidaritetskorpset. |
| --- | --- |

d)

Bør vi integrere solidaritetskorpset i andre EU-programmer? En dimension med lokalt frivilligt arbejde kunne også inkluderes i Erasmus+-mobilitetsprogrammerne for studerende og bindes sammen med solidaritetskorpset.

| e) | Hvilke objektive kriterier vil Kommissionen anvende ved den årlige justering af budgettet for de enkelte specifikke aktioner? Justeringer baseret på efterspørgslen efter den enkelte aktivitet vil på den ene side medvirke til at undgå pres på visse aktiviteter og på den anden side hjælpe med at fastholde interessen hos unge mennesker og de deltagende organisationer. |
| --- | --- |

e)

Hvilke objektive kriterier vil Kommissionen anvende ved den årlige justering af budgettet for de enkelte specifikke aktioner? Justeringer baseret på efterspørgslen efter den enkelte aktivitet vil på den ene side medvirke til at undgå pres på visse aktiviteter og på den anden side hjælpe med at fastholde interessen hos unge mennesker og de deltagende organisationer.

| f) | Hvordan kan vi sikre, at ansøgninger om finansiering vil være fleksible nok for de frivillige organisationer og ungdomsgrupper? En forenklet proces vil medvirke til at sikre, at ansøgninger om mikrostøtte (under 5 000 EUR) kan indgives på ethvert tidspunkt uden nogen fast deadline og med en forenklet ansøgningsformular. |
| --- | --- |

f)

Hvordan kan vi sikre, at ansøgninger om finansiering vil være fleksible nok for de frivillige organisationer og ungdomsgrupper? En forenklet proces vil medvirke til at sikre, at ansøgninger om mikrostøtte (under 5 000 EUR) kan indgives på ethvert tidspunkt uden nogen fast deadline og med en forenklet ansøgningsformular.

Bruxelles, den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  https://europa.eu/youth/solidarity/charter_en.

1

(2)  EØSU's udtalelse om Meddelelse om EU-politikker og frivilligt arbejde: Anerkendelse og fremme af frivillige aktiviteter på tværs af grænserne i EU (EUT C 181 af 21.6.2012, s. 150).

2

Meddelelse om EU-politikker og frivilligt arbejde: Anerkendelse og fremme af frivillige aktiviteter på tværs af grænserne i EU

(3)  SOC/552: Midtvejsevaluering af Erasmus+ vedtaget den 31. maj 2017.

3

(4)  SOC/552: Erasmus+ midtvejsevaluering: sidste sætning i afsnittet »Has the administrative burden of managing Erasmus+ projects in your field of work been reduced?« i det tekniske bilag.

4

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/167 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/167

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny EU-dagsorden for videregående uddannelse

(COM(2017) 247 final)

og om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om skoleudvikling og fremragende undervisning for en god begyndelse i livet

(COM(2017) 248 final)

(2018/C 081/22)

| Ordfører: | Pavel TRANTINA (CZ-III) |
| --- | --- |
| Medordfører: | Antonello PEZZINI (IT-I) |

Ordfører:

Pavel TRANTINA (CZ-III)

Medordfører:

Antonello PEZZINI (IT-I)

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 5.7.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 165, stk. 4 og artikel 166, stk. 4 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab (SOC) |
| Vedtaget i sektionen | 27.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 148/1/3 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 5.7.2017

Retsgrundlag

Artikel 165, stk. 4 og artikel 166, stk. 4 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab (SOC)

Vedtaget i sektionen

27.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

148/1/3

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Mens EØSU hilser initiativerne velkommen og er enig i principperne, ønsker udvalget at give udtryk for sit syn på betydningen af at yde den nødvendige støtte til forbedringen af uddannelsessystemerne i Europa for at opnå uddannelse af høj kvalitet for alle, såvel som på betydningen af at forbedre uddannelsessystemernes evne til at takle samfundsmæssige udfordringer og reelt give de studerende mulighed for livskvalitet og beskæftigelse. Ved at bruge sine egne værdier som løftestang kan og skal Europa spille en førende innovativ rolle i opbygningen af en bæredygtig og inklusiv økonomi. En sådan økonomi skal være i stand til at styrke konkurrenceevnen og værne om fremtiden for sin særlige sociale model. Samarbejde på uddannelsesområdet giver hele idéen bag EU mening og bidrager til, at »fællesskabet«, dvs. EU, opfattes som noget konstruktivt. |
| --- | --- |

1.1.

Mens EØSU hilser initiativerne velkommen og er enig i principperne, ønsker udvalget at give udtryk for sit syn på betydningen af at yde den nødvendige støtte til forbedringen af uddannelsessystemerne i Europa for at opnå uddannelse af høj kvalitet for alle, såvel som på betydningen af at forbedre uddannelsessystemernes evne til at takle samfundsmæssige udfordringer og reelt give de studerende mulighed for livskvalitet og beskæftigelse. Ved at bruge sine egne værdier som løftestang kan og skal Europa spille en førende innovativ rolle i opbygningen af en bæredygtig og inklusiv økonomi. En sådan økonomi skal være i stand til at styrke konkurrenceevnen og værne om fremtiden for sin særlige sociale model. Samarbejde på uddannelsesområdet giver hele idéen bag EU mening og bidrager til, at »fællesskabet«, dvs. EU, opfattes som noget konstruktivt.

| 1.2. | I lyset af det aktuelle politiske klima i Europa opfordrer EØSU Kommissionen og medlemsstaterne til at inkludere værdsættelsen af kulturel mangfoldighed og tolerance i uddannelsespolitikken som endnu et område, hvor aktivt medborgerskab bør fremmes inden for rammerne af EU's målsætninger om at styrke EU's grundlæggende værdier. Vi har et fælles ansvar for at informere borgerne og gøre dem opmærksomme på den fælles europæiske historie og de europæiske værdier samt på vigtigheden af tolerance og menneskerettigheder. |
| --- | --- |

1.2.

I lyset af det aktuelle politiske klima i Europa opfordrer EØSU Kommissionen og medlemsstaterne til at inkludere værdsættelsen af kulturel mangfoldighed og tolerance i uddannelsespolitikken som endnu et område, hvor aktivt medborgerskab bør fremmes inden for rammerne af EU's målsætninger om at styrke EU's grundlæggende værdier. Vi har et fælles ansvar for at informere borgerne og gøre dem opmærksomme på den fælles europæiske historie og de europæiske værdier samt på vigtigheden af tolerance og menneskerettigheder.

| 1.3. | EØSU mener, at der for at imødegå nutidens voksende udfordringer er brug for et mere ambitiøst initiativ, som vil føre til en mere holistisk uddannelsesstrategi, der ændrer den nuværende kurs med det formål at støtte vores børn og unge og hurtigt finde løsninger på de eksisterende udfordringer. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU mener, at der for at imødegå nutidens voksende udfordringer er brug for et mere ambitiøst initiativ, som vil føre til en mere holistisk uddannelsesstrategi, der ændrer den nuværende kurs med det formål at støtte vores børn og unge og hurtigt finde løsninger på de eksisterende udfordringer.

| 1.4. | En forbedret status for lærere og skoleledere og støtte til dem er afgørende for bedre uddannelse. Der er brug for efteruddannelse, ikke kun til lærere og skoleledere, men til de mennesker der reelt underviser børn og unge uden for uddannelsessystemet, dvs. forældre, lokalsamfund, uformelle uddannelsesudbydere m.m. Det er vigtigt at opbygge alliancer med disse grupper. |
| --- | --- |

1.4.

En forbedret status for lærere og skoleledere og støtte til dem er afgørende for bedre uddannelse. Der er brug for efteruddannelse, ikke kun til lærere og skoleledere, men til de mennesker der reelt underviser børn og unge uden for uddannelsessystemet, dvs. forældre, lokalsamfund, uformelle uddannelsesudbydere m.m. Det er vigtigt at opbygge alliancer med disse grupper.

| 1.5. | Der bør fremsættes mere specifikke forslag til medlemsstaterne om uddannelse og lærerstøtte, herunder om forbedring af skolemiljøet som en del af deres arbejdsvilkår og de lærendes indlæringsbetingelser. Nogle forslag kunne fremsættes i forbindelse med det europæiske semester som et element i de landespecifikke henstillinger. |
| --- | --- |

1.5.

Der bør fremsættes mere specifikke forslag til medlemsstaterne om uddannelse og lærerstøtte, herunder om forbedring af skolemiljøet som en del af deres arbejdsvilkår og de lærendes indlæringsbetingelser. Nogle forslag kunne fremsættes i forbindelse med det europæiske semester som et element i de landespecifikke henstillinger.

| 1.6. | I lyset af det kommende topmøde om uddannelse, der er planlagt i begyndelsen af 2018, og som Kommissionen er vært for, tilskynder EØSU i høj grad medlemsstaterne til at tage et stort skridt fremad og indføre, bl.a. ved brug af effektive sociale og civile dialoger, de systemer for uddannelse, efteruddannelse og livslang læring, der vil give de lærende en lovende fremtid i Europa. |
| --- | --- |

1.6.

I lyset af det kommende topmøde om uddannelse, der er planlagt i begyndelsen af 2018, og som Kommissionen er vært for, tilskynder EØSU i høj grad medlemsstaterne til at tage et stort skridt fremad og indføre, bl.a. ved brug af effektive sociale og civile dialoger, de systemer for uddannelse, efteruddannelse og livslang læring, der vil give de lærende en lovende fremtid i Europa.

| 1.7. | EØSU anser følgende to elementer for at udgøre hjørnestenen i forbedringen og moderniseringen af uddannelsessystemerne: sikring af en tilstrækkelig finansiering, der fordeles ligeligt, og en koordineret styring inden for rammerne af en effektiv social dialog af høj kvalitet. Dette aspekt bør der i højere grad tages hensyn til i de fremtidige drøftelser. Uddannelsessystemets ressourcer bør ikke kun fokusere på resultater, men også på inklusion af lærende fra ugunstigt stillede miljøer og flygtninge. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU anser følgende to elementer for at udgøre hjørnestenen i forbedringen og moderniseringen af uddannelsessystemerne: sikring af en tilstrækkelig finansiering, der fordeles ligeligt, og en koordineret styring inden for rammerne af en effektiv social dialog af høj kvalitet. Dette aspekt bør der i højere grad tages hensyn til i de fremtidige drøftelser. Uddannelsessystemets ressourcer bør ikke kun fokusere på resultater, men også på inklusion af lærende fra ugunstigt stillede miljøer og flygtninge.

| 1.8. | EU bør investere mere i uddannelse og erhvervsuddannelse samt forskning og innovation ved at afsætte flere midler til Erasmus+- og Horisont 2020-programmerne og deres planlagte efterfølgere. Dette kan øge antallet af job i fremtiden og åbne nye muligheder. |
| --- | --- |

1.8.

EU bør investere mere i uddannelse og erhvervsuddannelse samt forskning og innovation ved at afsætte flere midler til Erasmus+- og Horisont 2020-programmerne og deres planlagte efterfølgere. Dette kan øge antallet af job i fremtiden og åbne nye muligheder.

| 1.9. | Derudover vil EØSU gerne understrege, hvor vigtigt det er at inddrage arbejdsmarkedets parter og de øvrige civilsamfundsorganisationer i denne proces på effektiv vis. |
| --- | --- |

1.9.

Derudover vil EØSU gerne understrege, hvor vigtigt det er at inddrage arbejdsmarkedets parter og de øvrige civilsamfundsorganisationer i denne proces på effektiv vis.

| 1.10. | Selvom meddelelsen fokuserer på skoler og videregående uddannelser skal der også tages fat på spørgsmålet om samarbejdet og forbindelserne mellem formel, ikke-formel og uformel læring og valideringen af resultaterne heraf. |
| --- | --- |

1.10.

Selvom meddelelsen fokuserer på skoler og videregående uddannelser skal der også tages fat på spørgsmålet om samarbejdet og forbindelserne mellem formel, ikke-formel og uformel læring og valideringen af resultaterne heraf.

| 1.11. | EØSU understreger vigtigheden af at vælge en bred tilgang til iværksætteri. Der er behov for iværksætteruddannelsesmål for alle undervisere, hvis effektive iværksætteruddannelsesmetoder skal indføres i klasseværelserne. Udvikling af sociale projekter i eller uden for skolerne udgør en ideel mulighed for at tilegne sig disse færdigheder og den nødvendige tankegang. Det bidrager også til at skabe bedre forbindelser med andre læringsmiljøer. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU understreger vigtigheden af at vælge en bred tilgang til iværksætteri. Der er behov for iværksætteruddannelsesmål for alle undervisere, hvis effektive iværksætteruddannelsesmetoder skal indføres i klasseværelserne. Udvikling af sociale projekter i eller uden for skolerne udgør en ideel mulighed for at tilegne sig disse færdigheder og den nødvendige tankegang. Det bidrager også til at skabe bedre forbindelser med andre læringsmiljøer.

| 1.12. | EØSU mener, at det overordnede formål med uddannelse består i at skabe en balance og et tættere samarbejde mellem STEM-emnerne og samfundsvidenskab og humaniora. EØSU efterlyser derfor en mere tværfaglig tilgang til uddannelse og livslang læring, der tager udgangspunkt i partnerskaber og fleksible forløb, der rækker ud over et enkelt uddannelsesniveau og en specifik studieretning. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU mener, at det overordnede formål med uddannelse består i at skabe en balance og et tættere samarbejde mellem STEM-emnerne og samfundsvidenskab og humaniora. EØSU efterlyser derfor en mere tværfaglig tilgang til uddannelse og livslang læring, der tager udgangspunkt i partnerskaber og fleksible forløb, der rækker ud over et enkelt uddannelsesniveau og en specifik studieretning.

2.   Resumé af Kommissionens initiativer

| 2.1. | Som opfølgning på sin meddelelse om forbedret og moderniseret uddannelse (7. december 2016) lancerede Kommissionen et nyt ungdomsinitiativ om skoler og videregående uddannelser med titlen »Strategi for en inklusiv og fremtidsorienteret uddannelse af høj kvalitet« den 30. maj 2017. Pakken består af to nye EU-dagsordener for modernisering af uddannelsessektoren — den ene vedrører skoler og den anden de videregående uddannelser. |
| --- | --- |

2.1.

Som opfølgning på sin meddelelse om forbedret og moderniseret uddannelse (7. december 2016) lancerede Kommissionen et nyt ungdomsinitiativ om skoler og videregående uddannelser med titlen »Strategi for en inklusiv og fremtidsorienteret uddannelse af høj kvalitet« den 30. maj 2017. Pakken består af to nye EU-dagsordener for modernisering af uddannelsessektoren — den ene vedrører skoler og den anden de videregående uddannelser.

| 2.2. | Hvad angår skoler har dokumentation fra medlemsstaterne vist, at der er behov for tiltag på tre områder, hvor EU-støtte kan bidrage til at imødegå store udfordringer:






  — | forbedring af skolernes kvalitet og inklusion, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Hvad angår skoler har dokumentation fra medlemsstaterne vist, at der er behov for tiltag på tre områder, hvor EU-støtte kan bidrage til at imødegå store udfordringer:

—

forbedring af skolernes kvalitet og inklusion,

| — | støtte til fremragende lærere og skoleledere, |
| --- | --- |

—

støtte til fremragende lærere og skoleledere,

| — | bedre styring af skoleuddannelsessystemer. |
| --- | --- |

—

bedre styring af skoleuddannelsessystemer.

| 2.3. | Kommissionen foreslår at supplere de foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer på disse tre områder, ved at støtte gensidig læring, styrke videngrundlaget for, hvad der fungerer inden for uddannelsessektoren, og bistå de nationale reformer i de medlemsstater, der ønsker det. Eksempler på en sådan støtte: styrke kompetenceudvikling og interkulturel læring gennem skolepartnerskaber, mobilitet og e-Twinning-projekter under Erasmus+, styrke peerlæring i læreres og skolelederes karriere og faglige udvikling og oprette en ny støttemekanisme for at bistå medlemsstater, der søger hjælp til at udforme og gennemføre uddannelsesreformer. |
| --- | --- |

2.3.

Kommissionen foreslår at supplere de foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer på disse tre områder, ved at støtte gensidig læring, styrke videngrundlaget for, hvad der fungerer inden for uddannelsessektoren, og bistå de nationale reformer i de medlemsstater, der ønsker det. Eksempler på en sådan støtte: styrke kompetenceudvikling og interkulturel læring gennem skolepartnerskaber, mobilitet og e-Twinning-projekter under Erasmus+, styrke peerlæring i læreres og skolelederes karriere og faglige udvikling og oprette en ny støttemekanisme for at bistå medlemsstater, der søger hjælp til at udforme og gennemføre uddannelsesreformer.

| 2.4. | Den nye strategi for videregående uddannelser bygger på moderniseringsdagsordenen fra 2011. Kommissionen fremlægger i sin meddelelse planer for fire nøgleområder:






  — | sikre, at kandidater forlader de videregående uddannelser med de færdigheder, som både de og den moderne økonomi har brug for, |
| --- | --- | --- |

2.4.

Den nye strategi for videregående uddannelser bygger på moderniseringsdagsordenen fra 2011. Kommissionen fremlægger i sin meddelelse planer for fire nøgleområder:

—

sikre, at kandidater forlader de videregående uddannelser med de færdigheder, som både de og den moderne økonomi har brug for,

| — | bygge inklusive videregående uddannelsessystemer, |
| --- | --- |

—

bygge inklusive videregående uddannelsessystemer,

| — | sikre, at videregående uddannelsesinstitutioner bidrager til innovation i resten af økonomien, |
| --- | --- |

—

sikre, at videregående uddannelsesinstitutioner bidrager til innovation i resten af økonomien,

| — | støtte videregående uddannelsesinstitutioner og regeringer i arbejdet med at udnytte tilgængelige menneskelige og økonomiske ressourcer bedst muligt. |
| --- | --- |

—

støtte videregående uddannelsesinstitutioner og regeringer i arbejdet med at udnytte tilgængelige menneskelige og økonomiske ressourcer bedst muligt.

| 2.5. | For at sikre, at de videregående uddannelser kan bidrage til øget vækst og jobskabelse, skal universiteterne tilpasse læseplanerne til de aktuelle og forventede behov i økonomien og i samfundet, og fremtidige studerende skal have opdateret, solid information, der kan hjælpe dem med at bestemme, hvilken studieretning de skal vælge. Derfor fremlagde Kommissionen også et parallelt forslag til en henstilling fra Rådet om sporing af færdiguddannede i forbindelse med den nye dagsorden for færdigheder i Europa, som ikke blot omfatter færdiguddannede fra de videregående uddannelser, men også fra erhvervsuddannelsesprogrammer. Dette bør tilskynde og give de nationale myndigheder støtte til at forbedre kvaliteten og tilgængeligheden af oplysninger om færdiguddannedes karriereforløb eller videreuddannelse, efter at de har afsluttet deres studier. |
| --- | --- |

2.5.

For at sikre, at de videregående uddannelser kan bidrage til øget vækst og jobskabelse, skal universiteterne tilpasse læseplanerne til de aktuelle og forventede behov i økonomien og i samfundet, og fremtidige studerende skal have opdateret, solid information, der kan hjælpe dem med at bestemme, hvilken studieretning de skal vælge. Derfor fremlagde Kommissionen også et parallelt forslag til en henstilling fra Rådet om sporing af færdiguddannede i forbindelse med den nye dagsorden for færdigheder i Europa, som ikke blot omfatter færdiguddannede fra de videregående uddannelser, men også fra erhvervsuddannelsesprogrammer. Dette bør tilskynde og give de nationale myndigheder støtte til at forbedre kvaliteten og tilgængeligheden af oplysninger om færdiguddannedes karriereforløb eller videreuddannelse, efter at de har afsluttet deres studier.

3.   Generelle bemærkninger til den nye EU-strategi for uddannelse

| 3.1. | EØSU bifalder initiativerne og ønsker at give udtryk for sit syn på betydningen af at yde den nødvendige støtte til forbedringen af uddannelsessystemerne i Europa for at opnå uddannelse af høj kvalitet for alle, såvel som på betydningen af at forbedre uddannelsessystemernes evne til at takle samfundsmæssige udfordringer og reelt give de studerende mulighed for livskvalitet og beskæftigelse. Udvalget bakker op om den vægt, der lægges på førskoleundervisning, investering i læreruddannelser, fremme af samarbejde mellem forskellige interessenter, forbedring af skoleledelsen, synergier med forskning og det overordnede fokus på social inklusion. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU bifalder initiativerne og ønsker at give udtryk for sit syn på betydningen af at yde den nødvendige støtte til forbedringen af uddannelsessystemerne i Europa for at opnå uddannelse af høj kvalitet for alle, såvel som på betydningen af at forbedre uddannelsessystemernes evne til at takle samfundsmæssige udfordringer og reelt give de studerende mulighed for livskvalitet og beskæftigelse. Udvalget bakker op om den vægt, der lægges på førskoleundervisning, investering i læreruddannelser, fremme af samarbejde mellem forskellige interessenter, forbedring af skoleledelsen, synergier med forskning og det overordnede fokus på social inklusion.

| 3.2. | Selv om det i vid udstrækning er blevet understreget, at uddannelse er en nøglevektor for reduktion af samfundsøkonomiske uligheder og fremme af social inklusion (1) blev det i Kommissionens nylige henstilling om den europæiske søjle for sociale rettigheder og Pariserklæringen fra 2015 (2) bemærket, at uligheden fortsat er stigende i de fleste EU-lande. De globale ændringer, der påvirker arbejdslivet, efterspørgslen efter færdigheder og samfundet, er aldrig før sket så hurtigt. EU bør derfor opfordre medlemsstaterne til at tilpasse deres uddannelsessystemer til denne nye virkelighed. En løbende evaluering af misforholdet mellem efterspurgte og udbudte færdigheder og udviklingen på arbejdsmarkedet bør være en hjælp i den henseende. For at kunne opbygge et samfund med reelle lige muligheder skal læseplaner og undervisningspraksis også gøres mere fleksible, innovative og holistiske ved at udnytte de mange eksempler på bedste praksis, der er fremhævet i de foregående år. |
| --- | --- |

3.2.

Selv om det i vid udstrækning er blevet understreget, at uddannelse er en nøglevektor for reduktion af samfundsøkonomiske uligheder og fremme af social inklusion (1) blev det i Kommissionens nylige henstilling om den europæiske søjle for sociale rettigheder og Pariserklæringen fra 2015 (2) bemærket, at uligheden fortsat er stigende i de fleste EU-lande. De globale ændringer, der påvirker arbejdslivet, efterspørgslen efter færdigheder og samfundet, er aldrig før sket så hurtigt. EU bør derfor opfordre medlemsstaterne til at tilpasse deres uddannelsessystemer til denne nye virkelighed. En løbende evaluering af misforholdet mellem efterspurgte og udbudte færdigheder og udviklingen på arbejdsmarkedet bør være en hjælp i den henseende. For at kunne opbygge et samfund med reelle lige muligheder skal læseplaner og undervisningspraksis også gøres mere fleksible, innovative og holistiske ved at udnytte de mange eksempler på bedste praksis, der er fremhævet i de foregående år.

| 3.3. | EØSU er ikke desto mindre meget opmærksom på, at uddannelse er et fælles gode og fortsat bør være et centralt instrument i indsatsen for at styrke almenvellet ved at målrette investeringer mod at reducere de private og offentlige udgifter ved manglende uddannelse på mange områder, såsom forebyggelse af vold, bedre sundhed gennem sport og fremme af velvære, øget opmærksomhed om klimaændringer og sikring af den sociale fred i samfund præget af stadig større diversitet. I den henseende bør uddannelsesreformer ikke kun sigte mod at formidle de færdigheder, kompetencer og den viden, som de unge får brug for fremover for at få adgang til arbejdsmarkedet, men også forbedre de lærendes evne til at reagere på presserende samfundsproblemer, der påvirker hverdagen for de europæiske borgere. |
| --- | --- |

3.3.

EØSU er ikke desto mindre meget opmærksom på, at uddannelse er et fælles gode og fortsat bør være et centralt instrument i indsatsen for at styrke almenvellet ved at målrette investeringer mod at reducere de private og offentlige udgifter ved manglende uddannelse på mange områder, såsom forebyggelse af vold, bedre sundhed gennem sport og fremme af velvære, øget opmærksomhed om klimaændringer og sikring af den sociale fred i samfund præget af stadig større diversitet. I den henseende bør uddannelsesreformer ikke kun sigte mod at formidle de færdigheder, kompetencer og den viden, som de unge får brug for fremover for at få adgang til arbejdsmarkedet, men også forbedre de lærendes evne til at reagere på presserende samfundsproblemer, der påvirker hverdagen for de europæiske borgere.

| 3.4. | Overgangen fra et uddannelsesniveau til et andet og samarbejdet mellem forskellige uddannelsesudbydere inden for både formelle og uformelle rammer kræver særlig opmærksomhed i Kommissionens planlagte strategi. Omend EØSU glæder sig over, at der lægges vægt på at opbygge inklusive og forbundne videregående uddannelsessystemer og opmuntre skolerne til at skabe bedre forbindelser og samarbejde med de videregående uddannelser inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM), mener udvalget, at det overordnede formål med uddannelse består i at skabe en balance og et tættere samarbejde mellem STEM-emnerne og samfundsvidenskab og humaniora. EØSU efterlyser derfor en mere tværfaglig tilgang til uddannelse og livslang læring, der tager udgangspunkt i partnerskaber og fleksible forløb, der rækker ud over et enkelt uddannelsesniveau og en specifik studieretning. En sådan tilgang vil også bidrage til at bekæmpe forskellige uligheder, f.eks. kønsskævhederne inden for STEM-fagene og videnskaben generelt, da den vil afskaffe det stereotype syn på, hvad der er mere hensigtsmæssigt og/eller almindeligt baseret på køn, race og andre personlige egenskaber. |
| --- | --- |

3.4.

Overgangen fra et uddannelsesniveau til et andet og samarbejdet mellem forskellige uddannelsesudbydere inden for både formelle og uformelle rammer kræver særlig opmærksomhed i Kommissionens planlagte strategi. Omend EØSU glæder sig over, at der lægges vægt på at opbygge inklusive og forbundne videregående uddannelsessystemer og opmuntre skolerne til at skabe bedre forbindelser og samarbejde med de videregående uddannelser inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM), mener udvalget, at det overordnede formål med uddannelse består i at skabe en balance og et tættere samarbejde mellem STEM-emnerne og samfundsvidenskab og humaniora. EØSU efterlyser derfor en mere tværfaglig tilgang til uddannelse og livslang læring, der tager udgangspunkt i partnerskaber og fleksible forløb, der rækker ud over et enkelt uddannelsesniveau og en specifik studieretning. En sådan tilgang vil også bidrage til at bekæmpe forskellige uligheder, f.eks. kønsskævhederne inden for STEM-fagene og videnskaben generelt, da den vil afskaffe det stereotype syn på, hvad der er mere hensigtsmæssigt og/eller almindeligt baseret på køn, race og andre personlige egenskaber.

| 3.5. | Udvalget opfordrer endnu en gang (3) Kommissionen til at spille en proaktiv rolle for at indføre mere nyskabende løsninger inden for uddannelse og kompetenceudvikling samt i forbindelse med overvågning og fremme af den praksis og de innovative tilgange, som allerede findes i medlemsstaterne. EØSU er fuldt overbevist om, at tiden er inde til et egentligt paradigmeskift, når det gælder uddannelsessektorens mål og funktionsmåde samt forståelsen af dens plads og rolle i samfundet. Det må erkendes, at uddannelse i sig selv er en produktivitetsfaktor. En proaktiv indsats på EU-plan er en central forudsætning for sikringen af bedre uddannelse fremover. |
| --- | --- |

3.5.

Udvalget opfordrer endnu en gang (3) Kommissionen til at spille en proaktiv rolle for at indføre mere nyskabende løsninger inden for uddannelse og kompetenceudvikling samt i forbindelse med overvågning og fremme af den praksis og de innovative tilgange, som allerede findes i medlemsstaterne. EØSU er fuldt overbevist om, at tiden er inde til et egentligt paradigmeskift, når det gælder uddannelsessektorens mål og funktionsmåde samt forståelsen af dens plads og rolle i samfundet. Det må erkendes, at uddannelse i sig selv er en produktivitetsfaktor. En proaktiv indsats på EU-plan er en central forudsætning for sikringen af bedre uddannelse fremover.

| 3.6. | EØSU har allerede slået fast i en af sine tidligere udtalelser »at det i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af læseplaner er nødvendigt [...] at mobilisere samtlige aktører og støtte oprettelsen af »læringspartnerskaber« i samfundet omfattende skoler, virksomheder, kommunalråd, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdoms-ngo'er, ungdomsarbejdere og andre græsrodsarbejdere, forældre og elever. Dette bør ske inden for rammerne af et sundt paradigmeskift i uddannelsessektoren« (4). |
| --- | --- |

3.6.

EØSU har allerede slået fast i en af sine tidligere udtalelser »at det i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af læseplaner er nødvendigt [...] at mobilisere samtlige aktører og støtte oprettelsen af »læringspartnerskaber« i samfundet omfattende skoler, virksomheder, kommunalråd, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdoms-ngo'er, ungdomsarbejdere og andre græsrodsarbejdere, forældre og elever. Dette bør ske inden for rammerne af et sundt paradigmeskift i uddannelsessektoren« (4).

| 3.7. | Lige fra de tidlige skoleår skal de unge have hjælp til at udvikle kompetenceporteføljer, der ikke kun henviser til deres viden, men også til deres færdigheder, innovationsevne og kreativitet, kritiske tænkning og deres kendskab til den fælles europæiske historie. Disse kompetenceprofiler bør også lægge stor vægt på deres forskellige digitale færdigheder, deres samarbejdsevner og erfaringer med teamwork og deres evne til at anerkende forskellige kulturer. Dette bør opnås med støtte fra deres undervisere og ungdomsledere. |
| --- | --- |

3.7.

Lige fra de tidlige skoleår skal de unge have hjælp til at udvikle kompetenceporteføljer, der ikke kun henviser til deres viden, men også til deres færdigheder, innovationsevne og kreativitet, kritiske tænkning og deres kendskab til den fælles europæiske historie. Disse kompetenceprofiler bør også lægge stor vægt på deres forskellige digitale færdigheder, deres samarbejdsevner og erfaringer med teamwork og deres evne til at anerkende forskellige kulturer. Dette bør opnås med støtte fra deres undervisere og ungdomsledere.

| 3.8. | Den oprindelige titel (»Ungdomsinitiativet«) sendte et forkert signal, da den giver indtryk af, at initiativerne kun er rettet mod unge. De formelle uddannelsessystemer har imidlertid stadig flere voksne studerende. Det er beklageligt, at »voksne« stort set ikke nævnes i meddelelsen om videregående uddannelse, eftersom videregående uddannelse kan spille en afgørende rolle, når det gælder livslang læring, uanset alder, og ajourføring af beskæftigedes og arbejdsløses færdigheder, kompetencer og viden. |
| --- | --- |

3.8.

Den oprindelige titel (»Ungdomsinitiativet«) sendte et forkert signal, da den giver indtryk af, at initiativerne kun er rettet mod unge. De formelle uddannelsessystemer har imidlertid stadig flere voksne studerende. Det er beklageligt, at »voksne« stort set ikke nævnes i meddelelsen om videregående uddannelse, eftersom videregående uddannelse kan spille en afgørende rolle, når det gælder livslang læring, uanset alder, og ajourføring af beskæftigedes og arbejdsløses færdigheder, kompetencer og viden.

| 3.9. | Nøglen til at forbedre og modernisere uddannelsessystemerne er at sikre tilstrækkelig finansiering, der fordeles ligeligt, og en koordineret styring inden for rammerne af en effektiv social dialog af høj kvalitet. Kommissionen anerkender ikke dette i tilstrækkelig grad i sine arbejdsdokumenter og lægger ikke tilstrækkelig vægt på, at ressourcerne i uddannelsessystemet ikke kun bør fokusere på resultater, men også på inklusion af lærende fra ugunstigt stillede miljøer og integration af flygtninge. Kommissionen anerkender desuden dårligt nok vigtigheden af at høre og involvere forskellige interessenter i denne proces, især civilsamfundsorganisationer. |
| --- | --- |

3.9.

Nøglen til at forbedre og modernisere uddannelsessystemerne er at sikre tilstrækkelig finansiering, der fordeles ligeligt, og en koordineret styring inden for rammerne af en effektiv social dialog af høj kvalitet. Kommissionen anerkender ikke dette i tilstrækkelig grad i sine arbejdsdokumenter og lægger ikke tilstrækkelig vægt på, at ressourcerne i uddannelsessystemet ikke kun bør fokusere på resultater, men også på inklusion af lærende fra ugunstigt stillede miljøer og integration af flygtninge. Kommissionen anerkender desuden dårligt nok vigtigheden af at høre og involvere forskellige interessenter i denne proces, især civilsamfundsorganisationer.

4.   Specifikke bemærkninger til den nye EU-strategi for uddannelse

Som svar på Kommissionens to initiativer og EU's og medlemsstaternes politikker mere generelt vil EØSU her fokusere på følgende tre tværgående prioriteter for skoler og videregående uddannelser.

| 4.1. | Grundlæggende hårde færdigheder er nødvendige, men det samme gælder for bløde og tværgående færdigheder, kompetencer og viden. |
| --- | --- |

4.1.

Grundlæggende hårde færdigheder er nødvendige, men det samme gælder for bløde og tværgående færdigheder, kompetencer og viden.

| 4.1.1. | EØSU understreger, at det er vigtigt for Kommissionen at sikre, at medlemsstaterne tager udgangspunkt i en holistisk definition af de lærendes behov, dvs. inddrager hårde og bløde færdigheder samt kompetencer og tværfaglig viden. Disse tre aspekter bør ikke blot omfatte de kapaciteter, der er nødvendige i arbejdslivet, men også omfatte det bredere mål om at tilstræbe personlig udvikling for alle mennesker gennem hele deres tilværelse. Forbedringer i uddannelsessektoren, især i de videregående uddannelsessystemer, skal derfor også fokusere på, hvordan man bedre kan fremme aktivt medborgerskab, styrke unges indflydelse, livslang læring og viden om, hvordan EU fungerer, og de fordele, som EU medfører. Det er værd at minde om, at uddannelse ikke alene kan tackle de samfundsøkonomiske uligheder, da synergier med supplerende social- og beskæftigelsespolitikker er en forudsætning for en mere bæredygtig løsning. |
| --- | --- |

4.1.1.

EØSU understreger, at det er vigtigt for Kommissionen at sikre, at medlemsstaterne tager udgangspunkt i en holistisk definition af de lærendes behov, dvs. inddrager hårde og bløde færdigheder samt kompetencer og tværfaglig viden. Disse tre aspekter bør ikke blot omfatte de kapaciteter, der er nødvendige i arbejdslivet, men også omfatte det bredere mål om at tilstræbe personlig udvikling for alle mennesker gennem hele deres tilværelse. Forbedringer i uddannelsessektoren, især i de videregående uddannelsessystemer, skal derfor også fokusere på, hvordan man bedre kan fremme aktivt medborgerskab, styrke unges indflydelse, livslang læring og viden om, hvordan EU fungerer, og de fordele, som EU medfører. Det er værd at minde om, at uddannelse ikke alene kan tackle de samfundsøkonomiske uligheder, da synergier med supplerende social- og beskæftigelsespolitikker er en forudsætning for en mere bæredygtig løsning.

| 4.1.2. | Der bør lægges særlig vægt på udviklingen af såkaldte »bløde færdigheder«, da arbejdsgiverne i stigende grad værdsætter disse, og de ikke kun er nyttige i arbejdsmæssig sammenhæng. EØSU opfordrer derfor til foranstaltninger som dem, der er beskrevet i Kommissionens meddelelse: projekter til vurdering af kreativitet, problemløsning, samarbejde (5), teamwork og kritisk tænkning. Politikere skal have tilstrækkelig støtte og uddannelse til at kunne forstå den overordnede dimension af disse færdigheder. |
| --- | --- |

4.1.2.

Der bør lægges særlig vægt på udviklingen af såkaldte »bløde færdigheder«, da arbejdsgiverne i stigende grad værdsætter disse, og de ikke kun er nyttige i arbejdsmæssig sammenhæng. EØSU opfordrer derfor til foranstaltninger som dem, der er beskrevet i Kommissionens meddelelse: projekter til vurdering af kreativitet, problemløsning, samarbejde (5), teamwork og kritisk tænkning. Politikere skal have tilstrækkelig støtte og uddannelse til at kunne forstå den overordnede dimension af disse færdigheder.

| 4.1.3. | EØSU glæder sig over støtten til samarbejde mellem universiteter og arbejdsmarkedet, men sidstnævnte bør ikke begrænses til erhvervslivet alene. Opbygningen af partnerskaber mellem virksomheder og uddannelsesinstitutioner bør ikke udelukkende begrundes ud fra kriteriet om, hvorvidt unge kan »beskæftiges direkte« eller ej. Virksomheder skal være i stand til at udnytte det menneskelige potentiale fuldt ud ved at mobilisere de rigtige færdigheder og gøre de nye muligheder, som den digitale revolution giver adgang til, tilgængelige for alle aldersgrupper. Virksomhederne bør også støtte de unges interesse for efteruddannelse, når de træder ind i arbejdslivet: Uddannelse er en løbende proces, hvor alle behov ikke kan tilfredsstilles i den begrænsede årrække, som den formelle uddannelse dækker. |
| --- | --- |

4.1.3.

EØSU glæder sig over støtten til samarbejde mellem universiteter og arbejdsmarkedet, men sidstnævnte bør ikke begrænses til erhvervslivet alene. Opbygningen af partnerskaber mellem virksomheder og uddannelsesinstitutioner bør ikke udelukkende begrundes ud fra kriteriet om, hvorvidt unge kan »beskæftiges direkte« eller ej. Virksomheder skal være i stand til at udnytte det menneskelige potentiale fuldt ud ved at mobilisere de rigtige færdigheder og gøre de nye muligheder, som den digitale revolution giver adgang til, tilgængelige for alle aldersgrupper. Virksomhederne bør også støtte de unges interesse for efteruddannelse, når de træder ind i arbejdslivet: Uddannelse er en løbende proces, hvor alle behov ikke kan tilfredsstilles i den begrænsede årrække, som den formelle uddannelse dækker.

| 4.1.4. | Som EØSU allerede har påpeget, er der imidlertid behov for at »fremme indførelsen i skolesystemerne af kombinerede uddannelsesforløb, hvor klasseundervisning veksler med erhvervspraktik, ved at øge uddannelsesmyndighedernes og virksomhedernes forståelse for betydningen af sådanne initiativer« (6). Erhvervserfaring for skoleelever og tættere forbindelser mellem skoler, industri, universiteter og forskning er afgørende for at skabe en kvalificeret og bæredygtig ungdomsbeskæftigelse. |
| --- | --- |

4.1.4.

Som EØSU allerede har påpeget, er der imidlertid behov for at »fremme indførelsen i skolesystemerne af kombinerede uddannelsesforløb, hvor klasseundervisning veksler med erhvervspraktik, ved at øge uddannelsesmyndighedernes og virksomhedernes forståelse for betydningen af sådanne initiativer« (6). Erhvervserfaring for skoleelever og tættere forbindelser mellem skoler, industri, universiteter og forskning er afgørende for at skabe en kvalificeret og bæredygtig ungdomsbeskæftigelse.

| 4.1.5. | På trods af behovet for »hårde færdigheder« kan økonomien ikke diktere, hvordan (videregående) uddannelser skal udvikle sig. Initiativer såsom sporing af færdiguddannede på systemniveau bør med andre ord sikre, at videregående uddannelsesprogrammer og læseplaner ikke baseres på instrumentaliserede uddannelsesmæssige resultater, såsom lønninger eller færdiguddannedes beskæftigelsesniveauer. Nogle medlemsstater har allerede deres eget sporingssystem, så det nye potentielt EU-dækkende system bør forene disse, og under alle omstændigheder bør man undgå, at det bruges til at retfærdiggøre stramninger i humanistiske og samfundsvidenskabelige læseplaner. |
| --- | --- |

4.1.5.

På trods af behovet for »hårde færdigheder« kan økonomien ikke diktere, hvordan (videregående) uddannelser skal udvikle sig. Initiativer såsom sporing af færdiguddannede på systemniveau bør med andre ord sikre, at videregående uddannelsesprogrammer og læseplaner ikke baseres på instrumentaliserede uddannelsesmæssige resultater, såsom lønninger eller færdiguddannedes beskæftigelsesniveauer. Nogle medlemsstater har allerede deres eget sporingssystem, så det nye potentielt EU-dækkende system bør forene disse, og under alle omstændigheder bør man undgå, at det bruges til at retfærdiggøre stramninger i humanistiske og samfundsvidenskabelige læseplaner.

| 4.2. | Støtte til lærere med henblik på undervisning af høj kvalitet og livslang læring |
| --- | --- |

4.2.

Støtte til lærere med henblik på undervisning af høj kvalitet og livslang læring

| 4.2.1. | I den »digitale uddannelsestidsalder« skal brugen af teknologi på uddannelsesområdet være til gavn for læringsprocessen. Et eksempel: selvom det ikke er et mål i sig selv at lære at kode, skal de lærende forstå logikken bag kodning og erhverve de færdigheder, der er nødvendige for at kunne anvende nye teknologier i en uddannelsesmæssig og dagligdagssammenhæng. |
| --- | --- |

4.2.1.

I den »digitale uddannelsestidsalder« skal brugen af teknologi på uddannelsesområdet være til gavn for læringsprocessen. Et eksempel: selvom det ikke er et mål i sig selv at lære at kode, skal de lærende forstå logikken bag kodning og erhverve de færdigheder, der er nødvendige for at kunne anvende nye teknologier i en uddannelsesmæssig og dagligdagssammenhæng.

| 4.2.2. | IKT giver ganske vist muligheder inden for mange områder, men åbner også døren for reelle farer, f.eks. cyberkriminalitet, farligt og skadeligt indhold, øget kommercialisering af tjenesteydelser samt teknologisk overvågning og misbrug af personoplysninger. Det er derfor nødvendigt at styrke de digitale færdigheder, således at alle har de rette redskaber til at begå sig på fremtidens arbejdsmarked. IKT findes nu inden for alle erhvervs- og servicesektorer og skal derfor indgå som en integreret del af livslang læring. |
| --- | --- |

4.2.2.

IKT giver ganske vist muligheder inden for mange områder, men åbner også døren for reelle farer, f.eks. cyberkriminalitet, farligt og skadeligt indhold, øget kommercialisering af tjenesteydelser samt teknologisk overvågning og misbrug af personoplysninger. Det er derfor nødvendigt at styrke de digitale færdigheder, således at alle har de rette redskaber til at begå sig på fremtidens arbejdsmarked. IKT findes nu inden for alle erhvervs- og servicesektorer og skal derfor indgå som en integreret del af livslang læring.

| 4.2.3. | Forbedringer af den digitale uddannelse bør også hjælpe unge med at skelne mere klart mellem information og viden, udvikle kritisk tænkning og tilstrækkeligt mediekendskab og sætte dem i stand til at genkende falske nyheder og beskytte deres privatliv på internettet. |
| --- | --- |

4.2.3.

Forbedringer af den digitale uddannelse bør også hjælpe unge med at skelne mere klart mellem information og viden, udvikle kritisk tænkning og tilstrækkeligt mediekendskab og sætte dem i stand til at genkende falske nyheder og beskytte deres privatliv på internettet.

| 4.2.4. | Selvom meddelelsen fokuserer på skoler og videregående uddannelser, er der ikke i tilstrækkelig grad taget højde for samarbejdet og forbindelserne mellem formel, ikke-formel og uformel læring og valideringen af resultaterne heraf som anført i Rådets konklusioner fra 2012 (7) om »Partnerskab og fleksible veje til udvikling af livslang læring«. Selv i dag har kun halvdelen af EU's medlemsstater fastlagt en overordnet strategi for livslang læring (8). Teknologi kan også være gavnlig i den henseende med henblik på at finde forskellige uddannelsesløsninger. |
| --- | --- |

4.2.4.

Selvom meddelelsen fokuserer på skoler og videregående uddannelser, er der ikke i tilstrækkelig grad taget højde for samarbejdet og forbindelserne mellem formel, ikke-formel og uformel læring og valideringen af resultaterne heraf som anført i Rådets konklusioner fra 2012 (7) om »Partnerskab og fleksible veje til udvikling af livslang læring«. Selv i dag har kun halvdelen af EU's medlemsstater fastlagt en overordnet strategi for livslang læring (8). Teknologi kan også være gavnlig i den henseende med henblik på at finde forskellige uddannelsesløsninger.

| 4.2.5. | Kommissionen har i årevis fokuseret på at udvikle EU's netværk og fremme samarbejdet om udveksling af bedste praksis og peerlæring. Det ville imidlertid også være interessant at måle, i hvilket omfang underviserne rent faktisk bakker op om disse redskaber og mekanismer. Det er meget sandsynligt, at mange lærere og undervisere fortsat er uvidende om al den støtte, herunder de økonomiske og uddannelsesmæssige ressourcer, de har adgang til på EU-plan. Forbedring af kapacitetsopbygning og arbejdsvilkår, herunder lærernes lønninger, bør være en prioritet for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.2.5.

Kommissionen har i årevis fokuseret på at udvikle EU's netværk og fremme samarbejdet om udveksling af bedste praksis og peerlæring. Det ville imidlertid også være interessant at måle, i hvilket omfang underviserne rent faktisk bakker op om disse redskaber og mekanismer. Det er meget sandsynligt, at mange lærere og undervisere fortsat er uvidende om al den støtte, herunder de økonomiske og uddannelsesmæssige ressourcer, de har adgang til på EU-plan. Forbedring af kapacitetsopbygning og arbejdsvilkår, herunder lærernes lønninger, bør være en prioritet for medlemsstaterne.

| 4.2.6. | I henhold til Kommissionens henstillinger skal medlemsstaterne give lærere og undervisere adgang til livslang læring og øge deres mobilitet, f.eks. gennem Erasmus+-programmerne. Der skal lægges særlig vægt på at forbedre de deltagerorienterede aspekter af undervisningen, da dette har vist sig at være en virkelig god pædagogisk praksis, der sætter de lærende i stand til at tilegne sig viden og udvikle en række tværgående færdigheder, såsom kommunikationsfærdigheder. Dette ville udgøre et markant skift fra lærercentreret uddannelse til uddannelse centreret om de lærende, hvor læreren i højere grad bliver en læringsformidler. |
| --- | --- |

4.2.6.

I henhold til Kommissionens henstillinger skal medlemsstaterne give lærere og undervisere adgang til livslang læring og øge deres mobilitet, f.eks. gennem Erasmus+-programmerne. Der skal lægges særlig vægt på at forbedre de deltagerorienterede aspekter af undervisningen, da dette har vist sig at være en virkelig god pædagogisk praksis, der sætter de lærende i stand til at tilegne sig viden og udvikle en række tværgående færdigheder, såsom kommunikationsfærdigheder. Dette ville udgøre et markant skift fra lærercentreret uddannelse til uddannelse centreret om de lærende, hvor læreren i højere grad bliver en læringsformidler.

| 4.3. | Iværksætteruddannelse gennem sociale projekter |
| --- | --- |

4.3.

Iværksætteruddannelse gennem sociale projekter

| 4.3.1. | Uddannelsessystemet skal styrke de nøglekompetencer, færdigheder og holdninger, der er nødvendige for at trives i tilværelsen efter fuldførelsen af den formelle uddannelse, f.eks. set i forhold til teamwork og projektledelse. Dette nye sæt af færdigheder vil ikke blot gøre det lettere at finde beskæftigelse, det vil også give fremtidens voksne bedre muligheder for at skabe deres egne arbejdspladser, både individuelt og kollektivt. Aktiv indlæring og erfaringsbaseret læring er alternative tilgange til læring, der kan fremme evnen til at huske tilegnet viden, og som er mere nyttige med hensyn til at udvikle praktiske færdigheder i modsætning til ekspertise inden for et bestemt område. |
| --- | --- |

4.3.1.

Uddannelsessystemet skal styrke de nøglekompetencer, færdigheder og holdninger, der er nødvendige for at trives i tilværelsen efter fuldførelsen af den formelle uddannelse, f.eks. set i forhold til teamwork og projektledelse. Dette nye sæt af færdigheder vil ikke blot gøre det lettere at finde beskæftigelse, det vil også give fremtidens voksne bedre muligheder for at skabe deres egne arbejdspladser, både individuelt og kollektivt. Aktiv indlæring og erfaringsbaseret læring er alternative tilgange til læring, der kan fremme evnen til at huske tilegnet viden, og som er mere nyttige med hensyn til at udvikle praktiske færdigheder i modsætning til ekspertise inden for et bestemt område.

| 4.3.2. | EØSU understreger vigtigheden af at benytte en bred tilgang til iværksætteri, hvor der gøres brug af den nye EntreComp-ramme (9). Udvikling af sociale projekter i eller uden for skolerne udgør en ideel mulighed for at tilegne sig disse færdigheder og den nødvendige tankegang. Det bidrager også til at skabe bedre forbindelser med andre læringsmiljøer. I den forbindelse skal støtten til det europæiske solidaritetskorps for unge i skoler og på videregående uddannelser være en af medlemsstaternes nøgletiltag. Derudover er der en stigende interesse for socialt iværksætteri, hvilket kan imødekomme unges forventninger om en mere meningsfuld beskæftigelse. |
| --- | --- |

4.3.2.

EØSU understreger vigtigheden af at benytte en bred tilgang til iværksætteri, hvor der gøres brug af den nye EntreComp-ramme (9). Udvikling af sociale projekter i eller uden for skolerne udgør en ideel mulighed for at tilegne sig disse færdigheder og den nødvendige tankegang. Det bidrager også til at skabe bedre forbindelser med andre læringsmiljøer. I den forbindelse skal støtten til det europæiske solidaritetskorps for unge i skoler og på videregående uddannelser være en af medlemsstaternes nøgletiltag. Derudover er der en stigende interesse for socialt iværksætteri, hvilket kan imødekomme unges forventninger om en mere meningsfuld beskæftigelse.

| 4.3.3. | Iværksætteri er en stærk drivkraft for økonomisk vækst og jobskabelse. Der bør især fokuseres på udviklingen af iværksætterfærdigheder. Som EØSU allerede har påpeget, kræver iværksætteruddannelse i hele Europa på tværs af læseplaner og som en del af den livslange læring stadig et reelt engagement fra beslutningstagernes side. Ambitioner, kreativitet og iværksætterånd skal værdsættes i sig selv og fremmes og ikke forveksles med forretningsaktiviteter eller det at generere en fortjeneste. Kreativitet udvikler sig gennem læring i formelle og uformelle systemer. Underviserne skal inddrages fuldt ud for at sikre formidlingen af det rigtige budskab. Lærerne kan være imod at begrænse iværksætterkultur til f.eks. virksomhedsetablering, men se velvilligt på en bred definition som nøglelivskompetence. Iværksætterånd kan bringes ind i klasseværelserne via en »iværksættertrappe« for udvikling af aktiviteter og undervisning (10). |
| --- | --- |

4.3.3.

Iværksætteri er en stærk drivkraft for økonomisk vækst og jobskabelse. Der bør især fokuseres på udviklingen af iværksætterfærdigheder. Som EØSU allerede har påpeget, kræver iværksætteruddannelse i hele Europa på tværs af læseplaner og som en del af den livslange læring stadig et reelt engagement fra beslutningstagernes side. Ambitioner, kreativitet og iværksætterånd skal værdsættes i sig selv og fremmes og ikke forveksles med forretningsaktiviteter eller det at generere en fortjeneste. Kreativitet udvikler sig gennem læring i formelle og uformelle systemer. Underviserne skal inddrages fuldt ud for at sikre formidlingen af det rigtige budskab. Lærerne kan være imod at begrænse iværksætterkultur til f.eks. virksomhedsetablering, men se velvilligt på en bred definition som nøglelivskompetence. Iværksætterånd kan bringes ind i klasseværelserne via en »iværksættertrappe« for udvikling af aktiviteter og undervisning (10).

| 4.3.4. | Uanset om de senere hen etablerer erhvervsvirksomheder eller sociale virksomheder, udvikler unge, der modtager iværksætteruddannelse, forretningsmæssig viden og væsentlige færdigheder og holdninger, herunder kreativitet, initiativ, vedholdenhed, samarbejdsevne, forståelse af risici og ansvarsfølelse. Dette er den iværksætterorienterede tankegang, der hjælper iværksættere med at føre idéer ud i livet og også i høj grad øger deres beskæftigelsesegnethed. Der er behov for iværksætteruddannelsesmål for alle undervisere, hvis effektive iværksætteruddannelsesmetoder skal indføres i klasseværelserne. Medlemsstaterne bør derfor fremme iværksætterfærdigheder gennem nye og kreative metoder til undervisning og læring fra grundskolen og frem, og ved at der fra ungdomsuddannelserne til de videregående uddannelser fokuseres på muligheden for at etablere egen virksomhed som en karrieremulighed. Konkrete erfaringer gennem problembaseret læring og forbindelser til erhvervslivet bør indarbejdes på tværs af alle fag og tilpasses til alle uddannelsesniveauer. |
| --- | --- |

4.3.4.

Uanset om de senere hen etablerer erhvervsvirksomheder eller sociale virksomheder, udvikler unge, der modtager iværksætteruddannelse, forretningsmæssig viden og væsentlige færdigheder og holdninger, herunder kreativitet, initiativ, vedholdenhed, samarbejdsevne, forståelse af risici og ansvarsfølelse. Dette er den iværksætterorienterede tankegang, der hjælper iværksættere med at føre idéer ud i livet og også i høj grad øger deres beskæftigelsesegnethed. Der er behov for iværksætteruddannelsesmål for alle undervisere, hvis effektive iværksætteruddannelsesmetoder skal indføres i klasseværelserne. Medlemsstaterne bør derfor fremme iværksætterfærdigheder gennem nye og kreative metoder til undervisning og læring fra grundskolen og frem, og ved at der fra ungdomsuddannelserne til de videregående uddannelser fokuseres på muligheden for at etablere egen virksomhed som en karrieremulighed. Konkrete erfaringer gennem problembaseret læring og forbindelser til erhvervslivet bør indarbejdes på tværs af alle fag og tilpasses til alle uddannelsesniveauer.

Bruxelles, den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Uddannelse er et centralt element i de seneste EU-erklæringer: EU's sociale søjle (april 2017), Ny dagsorden for færdigheder i Europa (juni 2016), Oplæg om Europas sociale dimension (april 2017), Romerklæringen (marts 2017).

1

(2)  Undervisningsministrene vedtog på et uformelt møde i Paris i marts 2015 en erklæring om »Fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse«.

2

(3)  EUT C 173 af 31.5.2017, s. 45.

3

(4)  EUT C 214 af 8.7.2014, s. 31.

4

(5)  Forbedring af kvaliteten af undervisning og læring på Europas videregående uddannelsesinstitutioner, Rapport fra Gruppen på Højt Plan om Modernisering af De Videregående Uddannelser, Kommissionen, juni 2013.

5

(6)  EUT C 327 af 12.11.2013, s. 58.

6

(7)  Kommissionens arbejdsdokument om »Partnerskab og fleksible veje til udvikling af livslang læring«, som ledsager Kommissionens meddelelse om »Nytænkning på uddannelsesområdet: investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater«, november 2012.

7

(8)  Kommissionens arbejdsdokument, som ledsager [...] Udkast til Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET2020) — Nye prioritetsområder for europæisk samarbejde på uddannelsesområdet,, august 2015.

8

(9)  European Entrepreneurship Competence Framework.

9

https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/entrecomp-entrepreneurship-competence-framework.

(10)  EUT C 48 af 15.2.2011, s. 45.

10

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/174 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/174

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik

(COM(2017) 0424 final — 2017/0190 (COD))

(2018/C 081/23)

| Ordfører: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Ordfører:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Anmodning om udtalelse | Rådet, 14.9.2017
  Europa-Parlamentet, 11.9.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Præsidiets beslutning | 19.9.2017 |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 3.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 179/2/2 |

Anmodning om udtalelse

Rådet, 14.9.2017

Europa-Parlamentet, 11.9.2017

Retsgrundlag

Artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Præsidiets beslutning

19.9.2017

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

3.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

179/2/2

1.   EØSU's holdning

| 1.1. | I tråd med EØSU's tidligere udtalelse om »Landingsforpligtelse« (1), hvori udvalget efterlyste foranstaltninger med den nødvendige fleksibilitet med henblik på en trinvis indførelse af landingsforpligtelsen, støtter udvalget forslaget om at forlænge Kommissionens beføjelse til at vedtage planer for udsmid ved delegerede retsakter med yderligere tre år. |
| --- | --- |

1.1.

I tråd med EØSU's tidligere udtalelse om »Landingsforpligtelse« (1), hvori udvalget efterlyste foranstaltninger med den nødvendige fleksibilitet med henblik på en trinvis indførelse af landingsforpligtelsen, støtter udvalget forslaget om at forlænge Kommissionens beføjelse til at vedtage planer for udsmid ved delegerede retsakter med yderligere tre år.

| 1.2. | Man kan dog frygte, at de foreslåede tre år ikke er tilstrækkelige til at vedtage samtlige flerårige regionale planer, og at vi ved udgangen af 2020 vil befinde os i en lignende situation som i dag. EØSU havde gerne set en endnu længere forlængelse. |
| --- | --- |

1.2.

Man kan dog frygte, at de foreslåede tre år ikke er tilstrækkelige til at vedtage samtlige flerårige regionale planer, og at vi ved udgangen af 2020 vil befinde os i en lignende situation som i dag. EØSU havde gerne set en endnu længere forlængelse.

2.   Bemærkninger

| 2.1. | Den trinvise gennemførelse af landingsforpligtelsen (de første delegerede forordninger, som Kommissionen vedtog om udsmidsplaner, trådte i kraft den 1. januar 2015) har åbenbaret en række problemer. |
| --- | --- |

2.1.

Den trinvise gennemførelse af landingsforpligtelsen (de første delegerede forordninger, som Kommissionen vedtog om udsmidsplaner, trådte i kraft den 1. januar 2015) har åbenbaret en række problemer.

| 2.1.1. | Det alvorligste problem, som tegner til at blive endnu større, er utvivlsomt de såkaldte »choke species«, dvs. arter, for hvilke fiskeren kun har en lille eller slet ingen kvote, men som ikke af den grund ophører med at blive fanget i nettene eller andre fiskeredskaber. Fleksibilitetsmekanismerne i forordningen er helt utilstrækkelige til at håndtere denne realitet. Når landingsforpligtelsen træder i kraft fuldt ud i 2019, vil der være mange fiskerfartøjer, som på trods af, at de ikke har opbrugt deres kvote af målarter, vil være nødt til at blive i havn uden at kunne tage ud at fiske, fordi de har opbrugt deres minimale kvote af bifangster. |
| --- | --- |

2.1.1.

Det alvorligste problem, som tegner til at blive endnu større, er utvivlsomt de såkaldte »choke species«, dvs. arter, for hvilke fiskeren kun har en lille eller slet ingen kvote, men som ikke af den grund ophører med at blive fanget i nettene eller andre fiskeredskaber. Fleksibilitetsmekanismerne i forordningen er helt utilstrækkelige til at håndtere denne realitet. Når landingsforpligtelsen træder i kraft fuldt ud i 2019, vil der være mange fiskerfartøjer, som på trods af, at de ikke har opbrugt deres kvote af målarter, vil være nødt til at blive i havn uden at kunne tage ud at fiske, fordi de har opbrugt deres minimale kvote af bifangster.

| 2.1.2. | Et andet uløst spørgsmål er tilpasningen af fiskerihavne og auktionshaller til salg af arter, der traditionelt blev smidt ud, men som nu skal landes. Desuden skaber begrænsningen af salget af småfisk til foder yderligere problemer, eftersom der i mange af EU's havne ikke findes hverken infrastrukturer eller virksomheder, der forarbejder denne type råvare. |
| --- | --- |

2.1.2.

Et andet uløst spørgsmål er tilpasningen af fiskerihavne og auktionshaller til salg af arter, der traditionelt blev smidt ud, men som nu skal landes. Desuden skaber begrænsningen af salget af småfisk til foder yderligere problemer, eftersom der i mange af EU's havne ikke findes hverken infrastrukturer eller virksomheder, der forarbejder denne type råvare.

| 2.1.3. | Endelig bliver der nu behov for mere lagerplads ombord, og frem for alt øges arbejdsbyrden for fiskerne, som skal sortere flere arter og størrelser, hvilket betyder mere stress og flere risici. |
| --- | --- |

2.1.3.

Endelig bliver der nu behov for mere lagerplads ombord, og frem for alt øges arbejdsbyrden for fiskerne, som skal sortere flere arter og størrelser, hvilket betyder mere stress og flere risici.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 311 af 12.9.2014, s. 68.

1

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/176

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den europæiske interoperabilitetsramme — strategi for gennemførelse

(COM(2017) 134 final)

(2018/C 081/24)

| Ordfører: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Ordfører:

Brian CURTIS

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 31.5.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 2.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 180/2/0 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 31.5.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

2.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

180/2/0

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

| 1.1. | Den digitale økonomi og især den dertil relaterede og understøttende ramme for offentlige tjenester er afgørende for, at civilsamfundet i EU kan fungere gnidningsløst og effektivt. Udvalget glæder sig over de løbende fremskridt og Kommissionens støtte til den videre udvikling af den europæiske interoperabilitetsramme (EIF). |
| --- | --- |

1.1.

Den digitale økonomi og især den dertil relaterede og understøttende ramme for offentlige tjenester er afgørende for, at civilsamfundet i EU kan fungere gnidningsløst og effektivt. Udvalget glæder sig over de løbende fremskridt og Kommissionens støtte til den videre udvikling af den europæiske interoperabilitetsramme (EIF).

| 1.2. | Meddelelsen skitserer, hvordan GD DIGIT er blevet bedre til at rådgive og skabe sammenhæng, når det drejer sig om at tilskynde medlemsstaterne og de offentlige forvaltninger på alle niveauer til at sikre en sammenkobling uden hindringer. |
| --- | --- |

1.2.

Meddelelsen skitserer, hvordan GD DIGIT er blevet bedre til at rådgive og skabe sammenhæng, når det drejer sig om at tilskynde medlemsstaterne og de offentlige forvaltninger på alle niveauer til at sikre en sammenkobling uden hindringer.

| 1.3. | Udvalget bemærker dog, at graden af interoperabilitet varierer betydeligt både internt i medlemsstaterne og disse imellem. Der er på nuværende tidspunkt enighed om, at regulering eller obligatoriske tilsynsprocedurer ikke er en mulighed, hvilket medfører, at medlemsstaterne på alle tænkelige måder har et endnu større ansvar for at tage højde for ånden i og indholdet af EIF og de dertil hørende programmer. Sikkerhed og beskyttelse af privatlivets fred er fortsat et af de 12 principper i EIF, og EØSU glæder sig over, at disse principper er beskrevet i detaljer og er genstand for to klare anbefalinger i gennemførelsesplanen for interoperabilitet. EIF udgør i sagens natur en meget bred ramme, inden for hvilken medlemsstaterne kan udøve deres rettigheder i overensstemmelse med nærhedsprincippet, men der er ingen tvivl om, at der i hele Europa er en udbredt bekymring for ejerskabet og brugen af personoplysninger samt sikkerheden i forbindelse hermed. Disse spørgsmål er knyttet til de grundlæggende rettigheder, der er forankret i EU's traktater. |
| --- | --- |

1.3.

Udvalget bemærker dog, at graden af interoperabilitet varierer betydeligt både internt i medlemsstaterne og disse imellem. Der er på nuværende tidspunkt enighed om, at regulering eller obligatoriske tilsynsprocedurer ikke er en mulighed, hvilket medfører, at medlemsstaterne på alle tænkelige måder har et endnu større ansvar for at tage højde for ånden i og indholdet af EIF og de dertil hørende programmer. Sikkerhed og beskyttelse af privatlivets fred er fortsat et af de 12 principper i EIF, og EØSU glæder sig over, at disse principper er beskrevet i detaljer og er genstand for to klare anbefalinger i gennemførelsesplanen for interoperabilitet. EIF udgør i sagens natur en meget bred ramme, inden for hvilken medlemsstaterne kan udøve deres rettigheder i overensstemmelse med nærhedsprincippet, men der er ingen tvivl om, at der i hele Europa er en udbredt bekymring for ejerskabet og brugen af personoplysninger samt sikkerheden i forbindelse hermed. Disse spørgsmål er knyttet til de grundlæggende rettigheder, der er forankret i EU's traktater.

Anbefalinger

| 1.4. | EØSU ser gerne, at medlemsstaterne og EU's institutioner engagerer sig fuldt ud i gennemførelsen af EIF. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU ser gerne, at medlemsstaterne og EU's institutioner engagerer sig fuldt ud i gennemførelsen af EIF.

| 1.5. | Selv om internetsikkerhed ikke hører ind under denne meddelelse, er det klart, at andre EU-retlige instrumenter må stille en garanti for, at mere interoperabilitet og aktindsigt ikke gør os mere sårbare over for cyberangreb, som udgør en stigende trussel. |
| --- | --- |

1.5.

Selv om internetsikkerhed ikke hører ind under denne meddelelse, er det klart, at andre EU-retlige instrumenter må stille en garanti for, at mere interoperabilitet og aktindsigt ikke gør os mere sårbare over for cyberangreb, som udgør en stigende trussel.

| 1.6. | En anden udbredt bekymring drejer sig om, hvordan man kan støtte dem, der af forskellige årsager ikke er i stand til at benytte sig af det hurtigt voksende udbud af digitale tjenester. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at tage EIF-anbefalingerne om at have brugerne i centrum i betragtning, navnlig anbefalingen om ydelse af både fysiske og digitale offentlige tjenester via forskellige kanaler. |
| --- | --- |

1.6.

En anden udbredt bekymring drejer sig om, hvordan man kan støtte dem, der af forskellige årsager ikke er i stand til at benytte sig af det hurtigt voksende udbud af digitale tjenester. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at tage EIF-anbefalingerne om at have brugerne i centrum i betragtning, navnlig anbefalingen om ydelse af både fysiske og digitale offentlige tjenester via forskellige kanaler.

| 1.7. | EØSU er dog bekymret for, at der ikke er fastlagt nogen målsætninger for aktionerne, og at dette synes være et delt ansvar mellem medlemsstaterne og Kommissionen. En mere præcis ansvarsfordeling og en angivelse af prioriteter ville lette fordelingen af ressourcer. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU er dog bekymret for, at der ikke er fastlagt nogen målsætninger for aktionerne, og at dette synes være et delt ansvar mellem medlemsstaterne og Kommissionen. En mere præcis ansvarsfordeling og en angivelse af prioriteter ville lette fordelingen af ressourcer.

| 1.8. | Det bør præciseres, hvordan kravet om at fokusere på virksomheder og borgere (tjenester med brugeren i centrum) kan gennemføres. |
| --- | --- |

1.8.

Det bør præciseres, hvordan kravet om at fokusere på virksomheder og borgere (tjenester med brugeren i centrum) kan gennemføres.

| 1.9. | Når det kommer til at vurdere gennemførelsesgraden af EIF, anbefaler udvalget, at der i særlig grad lægges vægt på tiltag og procedurer, som borgerne og erhvervslivet har gavn af (jf. bilag II til Kommissionens vedtagne forslag COM(2017) 256). |
| --- | --- |

1.9.

Når det kommer til at vurdere gennemførelsesgraden af EIF, anbefaler udvalget, at der i særlig grad lægges vægt på tiltag og procedurer, som borgerne og erhvervslivet har gavn af (jf. bilag II til Kommissionens vedtagne forslag COM(2017) 256).

| 1.10. | Udvalget bemærker, at arbejdet i observatoriet for nationale interoperabilitetsrammer (NIFO) udgør et solidt grundlag for fremtidige anbefalinger. Det kunne danne grundlaget for om 2-3 år at udvikle et lovgivningsinstrument med henblik på at løse udestående problemer. |
| --- | --- |

1.10.

Udvalget bemærker, at arbejdet i observatoriet for nationale interoperabilitetsrammer (NIFO) udgør et solidt grundlag for fremtidige anbefalinger. Det kunne danne grundlaget for om 2-3 år at udvikle et lovgivningsinstrument med henblik på at løse udestående problemer.

2.   Indledning

| 2.1. | Fuldførelsen af det digitale indre marked er en af Kommissionens 10 politiske prioriteter og vil kunne bidrage med 415 mia. EUR om året til den europæiske økonomi, skabe arbejdspladser og modernisere de offentlige tjenester. De offentlige myndigheders behov for at kunne samarbejde digitalt er et centralt element i det digitale indre marked. Den offentlige sektor tegner sig for mere end 25 % af den samlede beskæftigelse og står gennem offentlige indkøb for en femtedel af EU's BNP. Som følge af stigningen i udvekslingsprogrammer, turisme, migration, udvikling af grænseoverskridende virksomhed og nethandel er der på mange områder endnu mere behov for interoperabilitet. |
| --- | --- |

2.1.

Fuldførelsen af det digitale indre marked er en af Kommissionens 10 politiske prioriteter og vil kunne bidrage med 415 mia. EUR om året til den europæiske økonomi, skabe arbejdspladser og modernisere de offentlige tjenester. De offentlige myndigheders behov for at kunne samarbejde digitalt er et centralt element i det digitale indre marked. Den offentlige sektor tegner sig for mere end 25 % af den samlede beskæftigelse og står gennem offentlige indkøb for en femtedel af EU's BNP. Som følge af stigningen i udvekslingsprogrammer, turisme, migration, udvikling af grænseoverskridende virksomhed og nethandel er der på mange områder endnu mere behov for interoperabilitet.

| 2.2. | Den europæiske interoperabilitetsramme (EIF) blev første gang vedtaget i 2010. Den indeholdt en konkret vejledning til de offentlige myndigheders oprettelse af interoperable offentlige tjenester gennem anbefalinger baseret på underliggende principper om interoperabilitet og konceptuelle modeller. |
| --- | --- |

2.2.

Den europæiske interoperabilitetsramme (EIF) blev første gang vedtaget i 2010. Den indeholdt en konkret vejledning til de offentlige myndigheders oprettelse af interoperable offentlige tjenester gennem anbefalinger baseret på underliggende principper om interoperabilitet og konceptuelle modeller.

| 2.3. | Programmet for interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) (2010-2015) og efterfølgeren, ISA2-programmet (2016-2020), har udgjort de vigtigste instrumenter til gennemførelse af EIF 2010. |
| --- | --- |

2.3.

Programmet for interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) (2010-2015) og efterfølgeren, ISA2-programmet (2016-2020), har udgjort de vigtigste instrumenter til gennemførelse af EIF 2010.

| 2.4. | Siden 2010 har en række af EU's politikområder og initiativer med indvirkning på den offentlige sektor udviklet sig — det drejer sig bl.a. om det reviderede direktiv om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer, eIDAS-forordningen (1) og EU-handlingsplanen for e-forvaltning 2016-2020). Andre områder, såsom den fælles digitale portal og fri udveksling af (ikkepersonlige) data på tværs af grænserne, er under behandling. |
| --- | --- |

2.4.

Siden 2010 har en række af EU's politikområder og initiativer med indvirkning på den offentlige sektor udviklet sig — det drejer sig bl.a. om det reviderede direktiv om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer, eIDAS-forordningen (1) og EU-handlingsplanen for e-forvaltning 2016-2020). Andre områder, såsom den fælles digitale portal og fri udveksling af (ikkepersonlige) data på tværs af grænserne, er under behandling.

| 2.5. | Informationsteknologien udvikler sig hurtigt inden for områder som åbne data og cloudcomputing. |
| --- | --- |

2.5.

Informationsteknologien udvikler sig hurtigt inden for områder som åbne data og cloudcomputing.

| 2.6. | Ovennævnte politik- og teknologirelaterede spørgsmål har sammen med behovet for at vurdere EIF's effektivitet resulteret i en høring af interessenter i 2016, hvor man analyserede de behov og problemer, som interessenterne står over for med hensyn til interoperabilitet og gennemførelsen af EIF. Man pegede på de konsekvenser, der kunne tænkes at opstå som følge af forventede revisioner, og indsamlede feedback om merværdi. |
| --- | --- |

2.6.

Ovennævnte politik- og teknologirelaterede spørgsmål har sammen med behovet for at vurdere EIF's effektivitet resulteret i en høring af interessenter i 2016, hvor man analyserede de behov og problemer, som interessenterne står over for med hensyn til interoperabilitet og gennemførelsen af EIF. Man pegede på de konsekvenser, der kunne tænkes at opstå som følge af forventede revisioner, og indsamlede feedback om merværdi.

| 2.7. | Som følge heraf lægges der med den nye ramme mere vægt på, hvordan principper og modeller om interoperabilitet bør anvendes i praksis, og desuden præciseres EIF's betydning for forbindelsen mellem nationale og områdespecifikke rammer. Antallet af anbefalinger er steget fra 25 til 47, og de opdaterede og nyligt indførte anbefalinger om interoperabilitet gøres mere specifikke, så de er lettere at gennemføre. Der er mere fokus på åbenhed og informationsstyring, dataportabilitet, interoperabilitetsstyring og levering af integrerede tjenester. |
| --- | --- |

2.7.

Som følge heraf lægges der med den nye ramme mere vægt på, hvordan principper og modeller om interoperabilitet bør anvendes i praksis, og desuden præciseres EIF's betydning for forbindelsen mellem nationale og områdespecifikke rammer. Antallet af anbefalinger er steget fra 25 til 47, og de opdaterede og nyligt indførte anbefalinger om interoperabilitet gøres mere specifikke, så de er lettere at gennemføre. Der er mere fokus på åbenhed og informationsstyring, dataportabilitet, interoperabilitetsstyring og levering af integrerede tjenester.

3.   Resumé af Kommissionens meddelelse

| 3.1. | Meddelelsen sammenfatter, gennemgår og analyserer de hidtidige fremskridt og fremtidige prioriteter. I bilag I til meddelelsen opstilles 22 aktioner på fem fokusområder. Dette understøttes i bilag II, der fastsætter principperne for den nye EIF og indeholder nærmere oplysninger om de 47 anbefalinger. Målet er at tilbyde problemfri tjenester og datastrømme for de europæiske offentlige myndigheder gennem tilslutning til de generelle rammer for EIF, som er baseret på EIF's konceptuelle model. |
| --- | --- |

3.1.

Meddelelsen sammenfatter, gennemgår og analyserer de hidtidige fremskridt og fremtidige prioriteter. I bilag I til meddelelsen opstilles 22 aktioner på fem fokusområder. Dette understøttes i bilag II, der fastsætter principperne for den nye EIF og indeholder nærmere oplysninger om de 47 anbefalinger. Målet er at tilbyde problemfri tjenester og datastrømme for de europæiske offentlige myndigheder gennem tilslutning til de generelle rammer for EIF, som er baseret på EIF's konceptuelle model.

| 3.2. | Hvis borgerne frit skal kunne arbejde og bosætte sig i andre medlemsstater, og virksomhederne skal kunne udnytte fordelene ved fri handel og frie kapitalstrømme på tværs af alle medlemsstater, har realiseringen af effektive digitale offentlige tjenester afgørende betydning. Medlemsstaterne er i færd med at modernisere deres offentlige forvaltninger i form af en omfattende digitalisering, men for at undgå risikoen for at skabe isolerede, digitale miljøer og dermed elektroniske hindringer for de fire friheder, er interoperabilitet afgørende. |
| --- | --- |

3.2.

Hvis borgerne frit skal kunne arbejde og bosætte sig i andre medlemsstater, og virksomhederne skal kunne udnytte fordelene ved fri handel og frie kapitalstrømme på tværs af alle medlemsstater, har realiseringen af effektive digitale offentlige tjenester afgørende betydning. Medlemsstaterne er i færd med at modernisere deres offentlige forvaltninger i form af en omfattende digitalisering, men for at undgå risikoen for at skabe isolerede, digitale miljøer og dermed elektroniske hindringer for de fire friheder, er interoperabilitet afgørende.

| 3.3. | Ifølge rammen forudsætter god interoperabilitet, at man med hensyn til juridiske spørgsmål, organisatoriske aspekter, dataforhold/semantiske forhold og tekniske udfordringer forholder sig til de faktiske og potentielle barrierer. I gennemførelsen og revisionen af ISA- og ISA2-programmerne har man gjort meget ud af at identificere og behandle disse aspekter, men der er stadig lang vej. |
| --- | --- |

3.3.

Ifølge rammen forudsætter god interoperabilitet, at man med hensyn til juridiske spørgsmål, organisatoriske aspekter, dataforhold/semantiske forhold og tekniske udfordringer forholder sig til de faktiske og potentielle barrierer. I gennemførelsen og revisionen af ISA- og ISA2-programmerne har man gjort meget ud af at identificere og behandle disse aspekter, men der er stadig lang vej.

| 3.4. | Ifølge de seneste tilgængelige data er 76 % af de nationale interoperabilitetsrammer tilpasset EIF, men gennemførelsen af nationale interoperabilitetsrammer i konkrete nationale projekter lå på 56 % i 2016 (2), hvilket viser, at der stadig er vanskeligheder forbundet med den praktiske gennemførelse af de nuværende anbefalinger. Det er derfor klart, at der er behov for mere konkret vejledning, hvilket findes i bilag II. |
| --- | --- |

3.4.

Ifølge de seneste tilgængelige data er 76 % af de nationale interoperabilitetsrammer tilpasset EIF, men gennemførelsen af nationale interoperabilitetsrammer i konkrete nationale projekter lå på 56 % i 2016 (2), hvilket viser, at der stadig er vanskeligheder forbundet med den praktiske gennemførelse af de nuværende anbefalinger. Det er derfor klart, at der er behov for mere konkret vejledning, hvilket findes i bilag II.

| 3.5. | De 12 principper er stort set de samme som i den tidligere EIF, men afspejler den seneste politiske og tekniske udvikling. De er samlet i fire kategorier: | Baggrund for EU-aktioner om interoperabilitet







  1: | Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.

De 12 principper er stort set de samme som i den tidligere EIF, men afspejler den seneste politiske og tekniske udvikling. De er samlet i fire kategorier:

Baggrund for EU-aktioner om interoperabilitet

1:

Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet

Central interoperabilitet

| 2: | Åbenhed |
| --- | --- |

2:

Åbenhed

| 3: | ·Gennemsigtighed |
| --- | --- |

3:

·Gennemsigtighed

| 4: | ·Genanvendelighed |
| --- | --- |

4:

·Genanvendelighed

| 5: | Teknologisk neutralitet og dataportabilitet |
| --- | --- |

5:

Teknologisk neutralitet og dataportabilitet

Generiske brugerbehov og -forventninger

| 6: | Brugerne i centrum |
| --- | --- |

6:

Brugerne i centrum

| 7: | Inklusion og tilgængelighed |
| --- | --- |

7:

Inklusion og tilgængelighed

| 8: | Sikkerhed og beskyttelse af privatlivets fred |
| --- | --- |

8:

Sikkerhed og beskyttelse af privatlivets fred

| 9: | Flersprogethed |
| --- | --- |

9:

Flersprogethed

Samarbejde mellem offentlige forvaltninger

| 10: | Administrativ forenkling |
| --- | --- |

10:

Administrativ forenkling

| 11: | Bevaring af information |
| --- | --- |

11:

Bevaring af information

| 12: | Vurdering af virkning og effektivitet |
| --- | --- |

12:

Vurdering af virkning og effektivitet

| 3.6. | Meddelelsen opfordrer de offentlige myndigheder til at forbedre den nationale styring af interoperabilitetsaktiviteter, anvende fælles driftsmodeller til at udvikle bedre digitale offentlige tjenester og tage højde for de behov, som borgere og virksomheder fra andre EU-medlemsstater kan have. De bør desuden forvalte de data, de ejer, i fælles semantiske og syntaktiske formater for at gøre det nemmere at offentliggøre dataene på portaler samt at aggregere, dele og genanvende dem. |
| --- | --- |

3.6.

Meddelelsen opfordrer de offentlige myndigheder til at forbedre den nationale styring af interoperabilitetsaktiviteter, anvende fælles driftsmodeller til at udvikle bedre digitale offentlige tjenester og tage højde for de behov, som borgere og virksomheder fra andre EU-medlemsstater kan have. De bør desuden forvalte de data, de ejer, i fælles semantiske og syntaktiske formater for at gøre det nemmere at offentliggøre dataene på portaler samt at aggregere, dele og genanvende dem.

| 3.7. | Meddelelsen præsenterer en konsolideret konceptuel model for EIF baseret på en interoperabilitetsmodel og en model for integrerede offentlige tjenester. Modellen gælder for alle offentlige, digitale tjenester, med særlig fokus på forvaltningsmæssige aspekter. Fortolkningen af både principper og modeller er illustreret med 47 specifikke anbefalinger. Den ledsagende handlingsplan for interoperabilitet indeholder yderligere specifikke forslag til gennemførelse. Disse bidrager med yderligere klarhed til den konceptuelle model og tager også fat på specifikke operationelle spørgsmål, der blev rejst under høringen i 2016. |
| --- | --- |

3.7.

Meddelelsen præsenterer en konsolideret konceptuel model for EIF baseret på en interoperabilitetsmodel og en model for integrerede offentlige tjenester. Modellen gælder for alle offentlige, digitale tjenester, med særlig fokus på forvaltningsmæssige aspekter. Fortolkningen af både principper og modeller er illustreret med 47 specifikke anbefalinger. Den ledsagende handlingsplan for interoperabilitet indeholder yderligere specifikke forslag til gennemførelse. Disse bidrager med yderligere klarhed til den konceptuelle model og tager også fat på specifikke operationelle spørgsmål, der blev rejst under høringen i 2016.

| 3.8. | For eksempel har det udbredte problem med nedarvede systemer til løsning af lokale og områdespecifikke problemer medført fragmenterede IKT-øer. Til håndtering af dette problem anbefales det at »benytte åbne specifikationer for at sikre teknisk interoperabilitet under opbygningen af europæiske offentlige tjenester« (anbefaling 33). I handlingsplanen støttes dette i form af syv aktioner (12-18) med forslag til specifikke foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.8.

For eksempel har det udbredte problem med nedarvede systemer til løsning af lokale og områdespecifikke problemer medført fragmenterede IKT-øer. Til håndtering af dette problem anbefales det at »benytte åbne specifikationer for at sikre teknisk interoperabilitet under opbygningen af europæiske offentlige tjenester« (anbefaling 33). I handlingsplanen støttes dette i form af syv aktioner (12-18) med forslag til specifikke foranstaltninger.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1. | Udvalget glæder sig over videreudviklingen af EIF og bemærker, at det er sandsynligt, at der i oktober 2017 under det estiske formandskab vil komme en ministererklæring om e-forvaltning, der blandt andet bakker op om EIF's gennemførelse. EØSU anerkender den digitale økonomis betydning for civilsamfundet i EU og har gennem sine udtalelser i de senere år fremsat konstruktive synspunkter om den digitale dagsorden og dens opfølgningsprogram, nemlig det digitale indre marked (3). |
| --- | --- |

4.1.

Udvalget glæder sig over videreudviklingen af EIF og bemærker, at det er sandsynligt, at der i oktober 2017 under det estiske formandskab vil komme en ministererklæring om e-forvaltning, der blandt andet bakker op om EIF's gennemførelse. EØSU anerkender den digitale økonomis betydning for civilsamfundet i EU og har gennem sine udtalelser i de senere år fremsat konstruktive synspunkter om den digitale dagsorden og dens opfølgningsprogram, nemlig det digitale indre marked (3).

| 4.2. | I løbet af det sidste årti har en række handlingsplaner for e-forvaltning (4) udgjort effektive politiske instrumenter til at fremme moderniseringen af de offentlige forvaltninger i hele EU. De har støttet samordning og samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen og har ført til fælles aktioner om e-forvaltning, hvor EIF spiller en afgørende rolle. |
| --- | --- |

4.2.

I løbet af det sidste årti har en række handlingsplaner for e-forvaltning (4) udgjort effektive politiske instrumenter til at fremme moderniseringen af de offentlige forvaltninger i hele EU. De har støttet samordning og samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen og har ført til fælles aktioner om e-forvaltning, hvor EIF spiller en afgørende rolle.

| 4.3. | Gennemførelsesstrategien for den nye europæiske interoperabilitetsramme afspejler mange af de anbefalinger, udvalget har fremsat i tidligere udtalelser, og understreger det voksende behov for en hurtig og sammenhængende indsats hos offentlige forvaltninger overalt i EU. Visse tidligere forbehold fra medlemsstaternes side over for EIF er nu stort set forsvundet, og selv om der stadig er et stykke vej igen, vedrører de største vanskeligheder omkring gennemførelsen ressourcer og problemer, der er fulgt med fra fortiden, snarere end principielle spørgsmål. |
| --- | --- |

4.3.

Gennemførelsesstrategien for den nye europæiske interoperabilitetsramme afspejler mange af de anbefalinger, udvalget har fremsat i tidligere udtalelser, og understreger det voksende behov for en hurtig og sammenhængende indsats hos offentlige forvaltninger overalt i EU. Visse tidligere forbehold fra medlemsstaternes side over for EIF er nu stort set forsvundet, og selv om der stadig er et stykke vej igen, vedrører de største vanskeligheder omkring gennemførelsen ressourcer og problemer, der er fulgt med fra fortiden, snarere end principielle spørgsmål.

| 4.4. | I vores tidligere udtalelse om Interoperabilitet som et middel til at modernisere den offentlige sektor (5) bemærkede vi, at borgerne bliver stadig mere opmærksomme på og bekymrede over de offentlige myndigheders indsamling og brug af persondata eller data, der indsamles i en mere overordnet kontekst. De er også bevidste om, at større interoperabilitet har en betydning for, hvordan data kan deles og anvendes. Denne bevidsthed har nu nået et endnu højere niveau, og det er derfor opmuntrende at se, at problemerne med sikkerhed og privatlivets fred er blevet bemærket, og at der er fremsat anbefalinger (nr. 46-47) med henblik på en prioritering af tiltag. |
| --- | --- |

4.4.

I vores tidligere udtalelse om Interoperabilitet som et middel til at modernisere den offentlige sektor (5) bemærkede vi, at borgerne bliver stadig mere opmærksomme på og bekymrede over de offentlige myndigheders indsamling og brug af persondata eller data, der indsamles i en mere overordnet kontekst. De er også bevidste om, at større interoperabilitet har en betydning for, hvordan data kan deles og anvendes. Denne bevidsthed har nu nået et endnu højere niveau, og det er derfor opmuntrende at se, at problemerne med sikkerhed og privatlivets fred er blevet bemærket, og at der er fremsat anbefalinger (nr. 46-47) med henblik på en prioritering af tiltag.

| 4.5. | På et dynamisk område som IKT sker den tekniske og markedsmæssige udvikling ofte langt hurtigere end de politiske overvejelser, det juridiske og lovgivningsmæssige mandat samt overvågningskapaciteten kan nå at følge med til. Derfor støtter udvalget fuldt ud Kommissionens forslag om en regelmæssig revision og tilpasning. I den forbindelse udgør NIFO en vigtig tjeneste for de berørte aktører. NIFO supplerer de konceptuelle og retlige rammer med mange praktiske og tekniske detaljer. Eksempelvis konsoliderer 32 nyligt opdaterede faktablade på nettet de seneste oplysninger om de deltagende landes status for national interoperabilitet (6). |
| --- | --- |

4.5.

På et dynamisk område som IKT sker den tekniske og markedsmæssige udvikling ofte langt hurtigere end de politiske overvejelser, det juridiske og lovgivningsmæssige mandat samt overvågningskapaciteten kan nå at følge med til. Derfor støtter udvalget fuldt ud Kommissionens forslag om en regelmæssig revision og tilpasning. I den forbindelse udgør NIFO en vigtig tjeneste for de berørte aktører. NIFO supplerer de konceptuelle og retlige rammer med mange praktiske og tekniske detaljer. Eksempelvis konsoliderer 32 nyligt opdaterede faktablade på nettet de seneste oplysninger om de deltagende landes status for national interoperabilitet (6).

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1. | EIF's konceptuelle model for offentlige tjenester omfatter udformning, planlægning, udvikling, drift og vedligeholdelse af integrerede offentlige tjenester på alle forvaltningsniveauer lige fra lokalt plan til EU-plan. De principper, der er angivet her, er vejledende for beslutningsprocessen om opbygning af interoperable europæiske offentlige tjenester og omfatter praktiske værktøjer i form af en række elementer, der er indeholdt i handlingsplanen om interoperabilitet. Der er dog ikke fastlagt nogen målsætninger for de 22 aktioner, og disse synes at være et delt ansvar mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Dette skaber ikke forudsætningerne for en målrettet indsats, og der er brug for mere klarhed. En angivelse af prioriteter ville være nyttig set i forhold til at fordele ressourcerne, især fordi sådanne ressourcer formodentlig vil være begrænsede. |
| --- | --- |

5.1.

EIF's konceptuelle model for offentlige tjenester omfatter udformning, planlægning, udvikling, drift og vedligeholdelse af integrerede offentlige tjenester på alle forvaltningsniveauer lige fra lokalt plan til EU-plan. De principper, der er angivet her, er vejledende for beslutningsprocessen om opbygning af interoperable europæiske offentlige tjenester og omfatter praktiske værktøjer i form af en række elementer, der er indeholdt i handlingsplanen om interoperabilitet. Der er dog ikke fastlagt nogen målsætninger for de 22 aktioner, og disse synes at være et delt ansvar mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Dette skaber ikke forudsætningerne for en målrettet indsats, og der er brug for mere klarhed. En angivelse af prioriteter ville være nyttig set i forhold til at fordele ressourcerne, især fordi sådanne ressourcer formodentlig vil være begrænsede.

| 5.2. | Meddelelsen og dens ledsagedokumenter understreger kravet om brugercentrerede tjenesteydelser, men det ville være nyttigt at præcisere, hvordan dette krav kan opfyldes. Det foreslås, at der indbefattes en foranstaltning til yderligere behandling af dette forhold i ISA2-programmet, dvs. at der udvikles en ramme og retningslinjer for gennemførelse af brugerfokusering i praksis. |
| --- | --- |

5.2.

Meddelelsen og dens ledsagedokumenter understreger kravet om brugercentrerede tjenesteydelser, men det ville være nyttigt at præcisere, hvordan dette krav kan opfyldes. Det foreslås, at der indbefattes en foranstaltning til yderligere behandling af dette forhold i ISA2-programmet, dvs. at der udvikles en ramme og retningslinjer for gennemførelse af brugerfokusering i praksis.

| 5.3. | EIF indeholder i kapitlet om anvendelsesområde en definition af de offentlige tjenesteydelser. Det drejer sig om næsten alle former for grænseoverskridende offentlige tjenester, hvilket kan gøre det svært for NIFO at vurdere og overvåge gennemførelsen af EIF. Når det kommer til at vurdere gennemførelsesgraden af EIF, anbefaler udvalget, at der i særlig grad lægges vægt på tiltag og procedurer, som borgerne og erhvervslivet har gavn af (jf. bilag II til Kommissionens vedtagne forslag COM(2017) 256). |
| --- | --- |

5.3.

EIF indeholder i kapitlet om anvendelsesområde en definition af de offentlige tjenesteydelser. Det drejer sig om næsten alle former for grænseoverskridende offentlige tjenester, hvilket kan gøre det svært for NIFO at vurdere og overvåge gennemførelsen af EIF. Når det kommer til at vurdere gennemførelsesgraden af EIF, anbefaler udvalget, at der i særlig grad lægges vægt på tiltag og procedurer, som borgerne og erhvervslivet har gavn af (jf. bilag II til Kommissionens vedtagne forslag COM(2017) 256).

| 5.4. | Nærhedsprincippet er indtil nu blevet anvendt forholdsvis effektivt på dette område. Med denne meddelelse tages der yderligere et skridt på vejen mod interoperabilitet, men der er stadig et stykke vej igen. Udvalget foreslår, at det arbejde, der udføres i NIFO, anvendes som et solidt grundlag for fremtidige anbefalinger og for udviklingen af et eventuelt retsinstrument med henblik på at løse udestående problemer inden for to til tre år. |
| --- | --- |

5.4.

Nærhedsprincippet er indtil nu blevet anvendt forholdsvis effektivt på dette område. Med denne meddelelse tages der yderligere et skridt på vejen mod interoperabilitet, men der er stadig et stykke vej igen. Udvalget foreslår, at det arbejde, der udføres i NIFO, anvendes som et solidt grundlag for fremtidige anbefalinger og for udviklingen af et eventuelt retsinstrument med henblik på at løse udestående problemer inden for to til tre år.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Ved forordning (EU) nr. 910/2014 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73) om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked fastsættes nogle forudsigelige lovgivningsmæssige rammer for sikker elektronisk interaktion mellem borgere, virksomheder og offentlige myndigheder.

1

(2)  https://ec.europa.eu/isa2/sites/isa/files/docs/publications/report_2016_rev9_single_pages.pdf.

2

(3)  EUT C 12 af 15.1.2015, s. 99, EUT C 487 af 28.12.2016, s. 92, EUT C 487 af 28.12.2016, s. 99, EUT C 218 af 11.9.2009, s. 36.

3

(4)  Handlingsplan for e-forvaltning under i2010-initiativet 2006-2010 og handlingsplanen for e-forvaltning 2011-2015.

4

(5)  EUT C 12 af 15.1.2015, s. 99.

5

(6)  https://joinup.ec.europa.eu/community/nifo/og_page/nifo-factsheets.

6

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/181 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/181

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer og fremme af udvekslingen på tværs af landegrænser af oplysninger om manglende betaling af vejafgifter i Unionen (omarbejdning)

(COM(2017) 280 final — 2017/0128 (COD))

(2018/C 081/25)

| Ordfører: | Vitas MAČIULIS |
| --- | --- |

Ordfører:

Vitas MAČIULIS

| Høring | Europa-Parlamentet, 15.6.2017
  Rådet for Den Europæiske Union, 20.6.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 91 i TEUF |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 2.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 183/1/1 |

Høring

Europa-Parlamentet, 15.6.2017

Rådet for Den Europæiske Union, 20.6.2017

Retsgrundlag

Artikel 91 i TEUF

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

2.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

183/1/1

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU støtter afgjort Kommissionens forslag af 31. maj 2017 om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer, der sigter mod at forbedre bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 29. april 2004. I de seneste år har den praktiske anvendelse af disse bestemmelser vist, at mange af dem ikke lever op til nutidens krav. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU støtter afgjort Kommissionens forslag af 31. maj 2017 om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer, der sigter mod at forbedre bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 29. april 2004. I de seneste år har den praktiske anvendelse af disse bestemmelser vist, at mange af dem ikke lever op til nutidens krav.

| 1.2. | 20 medlemsstater har allerede indført elektroniske bompengesystemer på nationalt, regionalt eller lokalt plan. Den ringe interoperabilitet på internationalt plan påfører dog medlemsstaterne betydelige indtægtstab og trafikanterne yderligere omkostninger. EØSU opfordrer medlemsstaterne til på tværs af grænserne at arbejde aktivt sammen om udviklingen af avancerede mekanismer til opkrævning af bompenge. Det manglende samarbejde betyder, at medlemsstaterne ikke har mulighed for at identificere en lovovertræder, hvis køretøjet er registreret i et andet land. |
| --- | --- |

1.2.

20 medlemsstater har allerede indført elektroniske bompengesystemer på nationalt, regionalt eller lokalt plan. Den ringe interoperabilitet på internationalt plan påfører dog medlemsstaterne betydelige indtægtstab og trafikanterne yderligere omkostninger. EØSU opfordrer medlemsstaterne til på tværs af grænserne at arbejde aktivt sammen om udviklingen af avancerede mekanismer til opkrævning af bompenge. Det manglende samarbejde betyder, at medlemsstaterne ikke har mulighed for at identificere en lovovertræder, hvis køretøjet er registreret i et andet land.

| 1.3. | EØSU er ikke i tvivl om, at man bør gøre alt for at indføre et ensartet og avanceret elektronisk bompengesystem i hele EU. EØSU er tilhænger af et simpelt, fleksibelt og billigt system, der hurtigt kan udvides til at omfatte en bredere vifte af brugere og vejnet. Et sådant system ville skabe et fordelagtigt grundlag for at gennemføre den ikke-forskelsbehandlende opkrævningspraksis, som er omhandlet i bestemmelserne i eurovignetlovgivningen. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU er ikke i tvivl om, at man bør gøre alt for at indføre et ensartet og avanceret elektronisk bompengesystem i hele EU. EØSU er tilhænger af et simpelt, fleksibelt og billigt system, der hurtigt kan udvides til at omfatte en bredere vifte af brugere og vejnet. Et sådant system ville skabe et fordelagtigt grundlag for at gennemføre den ikke-forskelsbehandlende opkrævningspraksis, som er omhandlet i bestemmelserne i eurovignetlovgivningen.

| 1.4. | En on-board unit (OBU), som er den vigtigste komponent i et elektronisk bompengesystem, behøver ikke nødvendigvis bestå af blot en enkelt fysisk enhed. Det kunne også være en række fysisk eller trådløst forbundne enheder, f.eks. smartphones eller tablets, som sammen fungerer som en OBU. EØSU anbefaler, at der sættes skub i udviklingen af sådanne særlige IT-applikationer, da dette ville nedbringe omkostningerne for trafikanterne væsentligt. |
| --- | --- |

1.4.

En on-board unit (OBU), som er den vigtigste komponent i et elektronisk bompengesystem, behøver ikke nødvendigvis bestå af blot en enkelt fysisk enhed. Det kunne også være en række fysisk eller trådløst forbundne enheder, f.eks. smartphones eller tablets, som sammen fungerer som en OBU. EØSU anbefaler, at der sættes skub i udviklingen af sådanne særlige IT-applikationer, da dette ville nedbringe omkostningerne for trafikanterne væsentligt.

| 1.5. | Nogle medlemsstater anvender allerede forskellige teknologier til opkrævning af bompenge, og det ville være meget dyrt for dem at skifte til et system, der er ens for alle. EØSU anbefaler derfor, at Kommissionen overvejer fleksible finansielle, tekniske og retlige instrumenter med henblik på at opfordre medlemsstaterne til at integrere de forskellige eksisterende løsninger i ét interoperabelt system. Man kunne reagere hurtigere på den teknologiske udvikling og bidrage til at opnå et mere ensartet system, hvis en liste over de teknologier, der anvendes i de forskellige systemer med OBU'er, blev tilføjet til direktivets bilag. |
| --- | --- |

1.5.

Nogle medlemsstater anvender allerede forskellige teknologier til opkrævning af bompenge, og det ville være meget dyrt for dem at skifte til et system, der er ens for alle. EØSU anbefaler derfor, at Kommissionen overvejer fleksible finansielle, tekniske og retlige instrumenter med henblik på at opfordre medlemsstaterne til at integrere de forskellige eksisterende løsninger i ét interoperabelt system. Man kunne reagere hurtigere på den teknologiske udvikling og bidrage til at opnå et mere ensartet system, hvis en liste over de teknologier, der anvendes i de forskellige systemer med OBU'er, blev tilføjet til direktivets bilag.

| 1.6. | EØSU støtter Kommissionens initiativ om at indføre en enkelt aftale mellem udbydere af den europæiske elektroniske bompengetjeneste (EETS) og alle EU-brugere. Det vil gøre det lettere at indføre en mere gennemsigtig og brugervenlig praksis. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU støtter Kommissionens initiativ om at indføre en enkelt aftale mellem udbydere af den europæiske elektroniske bompengetjeneste (EETS) og alle EU-brugere. Det vil gøre det lettere at indføre en mere gennemsigtig og brugervenlig praksis.

| 1.7. | Dette ville resultere i, at man nemmere og mere effektivt kunne inddrive ubetalte vejafgifter fra uhæderlige trafikanter, der ikke betaler, uanset hvilket land de er registreret i. EØSU anbefaler Kommissionen at overveje at udvide de traktater, der regulerer anvendelsen af Eucarissystemet (europæisk informationssystem vedrørende køretøjer og kørekort). Dette system leverer allerede infrastruktur og software til en række lande, som gør det muligt for dem at udveksle oplysninger fra køretøjs- og kørekortsregistre, og som dermed bidrager til bekæmpelse af biltyverier og registreringsbedrageri. |
| --- | --- |

1.7.

Dette ville resultere i, at man nemmere og mere effektivt kunne inddrive ubetalte vejafgifter fra uhæderlige trafikanter, der ikke betaler, uanset hvilket land de er registreret i. EØSU anbefaler Kommissionen at overveje at udvide de traktater, der regulerer anvendelsen af Eucarissystemet (europæisk informationssystem vedrørende køretøjer og kørekort). Dette system leverer allerede infrastruktur og software til en række lande, som gør det muligt for dem at udveksle oplysninger fra køretøjs- og kørekortsregistre, og som dermed bidrager til bekæmpelse af biltyverier og registreringsbedrageri.

| 1.8. | De sociale aspekter af Kommissionens forslag er også af afgørende betydning. SMV og mikrovirksomheder spiller en fremtrædende rolle i vejgodstransportsektoren i hele EU. Elektronisk bompengeopkrævning for personbiler er et meget følsomt emne. Løsninger på dette område bør derfor udtænkes meget nøje. |
| --- | --- |

1.8.

De sociale aspekter af Kommissionens forslag er også af afgørende betydning. SMV og mikrovirksomheder spiller en fremtrædende rolle i vejgodstransportsektoren i hele EU. Elektronisk bompengeopkrævning for personbiler er et meget følsomt emne. Løsninger på dette område bør derfor udtænkes meget nøje.

2.   Baggrund og overblik over eksisterende bompengeordninger

| 2.1. | I 2012 blev der opkrævet vejafgift på tunge godskøretøjer i 20 medlemsstater og på private biler i 12. Der var ca. 72 000 km betalingsvejnet, og heraf var 60 % udstyret med nationale eller lokale elektroniske bompengesystemer (ETC) fra begyndelsen af 1990'erne, og mere end 20 mio. trafikanter havde tegnet abonnement dertil. Systemer til dedikerede kortdistancekommunikationer (DSRC) er den mest anvendte model til elektronisk opkrævning af bompenge. Derudover er man i løbet af de seneste ti år begyndt at tage ny teknologi, herunder satellitteknologi, i brug. Som følge deraf findes der en række forskellige teknologier i EU, som i de fleste tilfælde ikke er interoperable. |
| --- | --- |

2.1.

I 2012 blev der opkrævet vejafgift på tunge godskøretøjer i 20 medlemsstater og på private biler i 12. Der var ca. 72 000 km betalingsvejnet, og heraf var 60 % udstyret med nationale eller lokale elektroniske bompengesystemer (ETC) fra begyndelsen af 1990'erne, og mere end 20 mio. trafikanter havde tegnet abonnement dertil. Systemer til dedikerede kortdistancekommunikationer (DSRC) er den mest anvendte model til elektronisk opkrævning af bompenge. Derudover er man i løbet af de seneste ti år begyndt at tage ny teknologi, herunder satellitteknologi, i brug. Som følge deraf findes der en række forskellige teknologier i EU, som i de fleste tilfælde ikke er interoperable.

| 2.2. | Direktiv 2004/52/EF blev vedtaget for at afhjælpe denne fragmentering af markedet ved at skabe en europæisk bompengetjeneste (EETS). Ifølge nævnte direktiv skulle EETS have været taget i brug for tunge køretøjer fra oktober 2012 og for alle typer køretøjer fra oktober 2014. |
| --- | --- |

2.2.

Direktiv 2004/52/EF blev vedtaget for at afhjælpe denne fragmentering af markedet ved at skabe en europæisk bompengetjeneste (EETS). Ifølge nævnte direktiv skulle EETS have været taget i brug for tunge køretøjer fra oktober 2012 og for alle typer køretøjer fra oktober 2014.

| 2.3. | For at sikre at de forskellige systemer er teknologisk kompatible og kan forbindes til denne ene bompengetjeneste, blev der i direktivet udpeget tre teknologier, der kan bruges til elektronisk opkrævning af bompenge: mikrobølgeteknologi (DSRC), satellitteknologi (GNSS) og mobilkommunikationsteknologi (GSM). |
| --- | --- |

2.3.

For at sikre at de forskellige systemer er teknologisk kompatible og kan forbindes til denne ene bompengetjeneste, blev der i direktivet udpeget tre teknologier, der kan bruges til elektronisk opkrævning af bompenge: mikrobølgeteknologi (DSRC), satellitteknologi (GNSS) og mobilkommunikationsteknologi (GSM).

| 2.4. | På nuværende tidspunkt er bestemmelserne i direktiv 2004/52/EF endnu ikke blevet gennemført fuldt ud på det europæiske marked for bompengesystemer. Bompengesystemerne er stadig ikke homogene — de enkelte medlemsstater og opkrævere har deres egne lovgivningsmæssige rammer, egne mål for oprettelsen af de pågældende systemer, specifikke lokale forhold og trafikforhold. |
| --- | --- |

2.4.

På nuværende tidspunkt er bestemmelserne i direktiv 2004/52/EF endnu ikke blevet gennemført fuldt ud på det europæiske marked for bompengesystemer. Bompengesystemerne er stadig ikke homogene — de enkelte medlemsstater og opkrævere har deres egne lovgivningsmæssige rammer, egne mål for oprettelsen af de pågældende systemer, specifikke lokale forhold og trafikforhold.

| 2.5. | EØSU har understreget vigtigheden af fælles standarder og grænseoverskridende interoperabilitet som et middel til at sikre effektiv grænseoverskridende transport og udvikling af effektive EETS i de anbefalinger, som udvalget har fremsat i adskillige tidligere udtalelser (1). |
| --- | --- |

2.5.

EØSU har understreget vigtigheden af fælles standarder og grænseoverskridende interoperabilitet som et middel til at sikre effektiv grænseoverskridende transport og udvikling af effektive EETS i de anbefalinger, som udvalget har fremsat i adskillige tidligere udtalelser (1).

| 2.6. | De vigtigste bompengesystemer i EU omfatter: |
| --- | --- |

2.6.

De vigtigste bompengesystemer i EU omfatter:

| 2.6.1. | Afstandsbaserede opkrævningssystemer: afgiften beregnes på grundlag af den afstand, som køretøjet har tilbagelagt, og efterreguleres efter andre køretøjsparametre (totalvægt, antal hjulaksler, emissionsklassificering osv.). Dette er det mest almindelige system i EU, og der anvendes forskellig teknologi til at beregne afgiften for et køretøj på grundlag af den faktiske brug af den pågældende vejinfrastruktur. |
| --- | --- |

2.6.1.

Afstandsbaserede opkrævningssystemer: afgiften beregnes på grundlag af den afstand, som køretøjet har tilbagelagt, og efterreguleres efter andre køretøjsparametre (totalvægt, antal hjulaksler, emissionsklassificering osv.). Dette er det mest almindelige system i EU, og der anvendes forskellig teknologi til at beregne afgiften for et køretøj på grundlag af den faktiske brug af den pågældende vejinfrastruktur.

| 2.6.2. | Tidsbaserede eller vignetbaserede opkrævningssystemer: afgiften beregnes på grundlag af en given tidsperiode og efterreguleres igen efter ovennævnte køretøjsparametre. Sådanne systemer kræver, at føreren køber en vignet, der tillader brug af et bestemt vejnet i en bestemt periode (en dag, en måned eller et helt år). Afgiften er uafhængig af, hvor meget man rent faktisk bruger vejen. |
| --- | --- |

2.6.2.

Tidsbaserede eller vignetbaserede opkrævningssystemer: afgiften beregnes på grundlag af en given tidsperiode og efterreguleres igen efter ovennævnte køretøjsparametre. Sådanne systemer kræver, at føreren køber en vignet, der tillader brug af et bestemt vejnet i en bestemt periode (en dag, en måned eller et helt år). Afgiften er uafhængig af, hvor meget man rent faktisk bruger vejen.

| 2.6.3. | Adgangsbaserede opkrævningssystemer: afgiften opkræves først og fremmest for byområder og særlige typer infrastruktur, hvor brugeren opkræves bompenge for at køre i det pågældende område. Et sådan ordning gør det muligt at nedbringe trafikmængden og forureningen i særligt følsomme dele af byer eller andre tæt bebyggede byområder. |
| --- | --- |

2.6.3.

Adgangsbaserede opkrævningssystemer: afgiften opkræves først og fremmest for byområder og særlige typer infrastruktur, hvor brugeren opkræves bompenge for at køre i det pågældende område. Et sådan ordning gør det muligt at nedbringe trafikmængden og forureningen i særligt følsomme dele af byer eller andre tæt bebyggede byområder.

| 2.7. | Når det gælder de afstandsbaserede systemer, anvendes der overvejende to teknologier i EU til elektroniske bompengetransaktioner: et globalt satellitnavigationssystem (GNSS) og dedikerede kortdistancekommunikationer (DSRC), som begge bygger på 5,8 GHz-mikrobølgeteknologi og er vedtaget af Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN): |
| --- | --- |

2.7.

Når det gælder de afstandsbaserede systemer, anvendes der overvejende to teknologier i EU til elektroniske bompengetransaktioner: et globalt satellitnavigationssystem (GNSS) og dedikerede kortdistancekommunikationer (DSRC), som begge bygger på 5,8 GHz-mikrobølgeteknologi og er vedtaget af Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN):

| 2.7.1. | GNSS-teknologien modtager køretøjets positionsdata fra et satellitnetværk og måler den tilbagelagte afsted med henblik på at beregne afgiften. En on-board unit (OBU) identificerer køretøjets position og indsamler og behandler de nødvendige oplysninger uden brug af vejsideenheder. Dette er det mest praktiske system, men også det dyreste. |
| --- | --- |

2.7.1.

GNSS-teknologien modtager køretøjets positionsdata fra et satellitnetværk og måler den tilbagelagte afsted med henblik på at beregne afgiften. En on-board unit (OBU) identificerer køretøjets position og indsamler og behandler de nødvendige oplysninger uden brug af vejsideenheder. Dette er det mest praktiske system, men også det dyreste.

| 2.7.2. | Dedikeret kortdistancekommunikationsteknologi (DSRC) fungerer på grundlag af tovejsradiokommunikation mellem vejsideudstyr (RSE) og en mobilenhed (OBU) i køretøjet. Ved hjælp af denne kommunikation identificeres trafikanten (og køretøjet) af vejsideudstyret med henblik på at opkræve afgiften. |
| --- | --- |

2.7.2.

Dedikeret kortdistancekommunikationsteknologi (DSRC) fungerer på grundlag af tovejsradiokommunikation mellem vejsideudstyr (RSE) og en mobilenhed (OBU) i køretøjet. Ved hjælp af denne kommunikation identificeres trafikanten (og køretøjet) af vejsideudstyret med henblik på at opkræve afgiften.

| 2.8. | Automatisk nummerpladegenkendelse (ANPR) anvendes i adgangsbaserede afgiftssystemer. Denne teknologi anvender videokameraer til aflæsning af køretøjets nummerplade. Det er ikke nødvendigt at have en OBU, og vejsideudstyret er billigere. |
| --- | --- |

2.8.

Automatisk nummerpladegenkendelse (ANPR) anvendes i adgangsbaserede afgiftssystemer. Denne teknologi anvender videokameraer til aflæsning af køretøjets nummerplade. Det er ikke nødvendigt at have en OBU, og vejsideudstyret er billigere.

| 2.9. | Nedenfor findes en oversigt over de systemer, der anvendes i de forskellige EU-lande: |
| --- | --- |

2.9.

Nedenfor findes en oversigt over de systemer, der anvendes i de forskellige EU-lande:

| 2.9.1. | Afstandsbaserede opkrævningssystemer for tunge køretøjer:








  Bompengesystemer | Teknologi | Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Glidende afvikling | GNSS med ANPR og/eller DSRC | Ungarn, Slovakiet, Belgien |
| Glidende afvikling | GNSS med infrarødt lys og/eller DSRC | Tyskland |
| Glidende afvikling | DSRC | Østrig, Tjekkiet, Polen, Portugal, Det Forenede Kongerige (Dartford Crossing) |
| Glidende afvikling | ANPR | Det Forenede Kongerige (Dartford Crossing) |
| Glidende afvikling | ANPR og DSRC OBU | Portugal (A22, ..., A25) |
| Netværk med betalingsstationer | DSRC | Kroatien, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Polen, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige |

2.9.1.

Afstandsbaserede opkrævningssystemer for tunge køretøjer:

Bompengesystemer

Teknologi

Land

Glidende afvikling

GNSS med ANPR og/eller DSRC

Ungarn, Slovakiet, Belgien

Glidende afvikling

GNSS med infrarødt lys og/eller DSRC

Tyskland

Glidende afvikling

DSRC

Østrig, Tjekkiet, Polen, Portugal, Det Forenede Kongerige (Dartford Crossing)

Glidende afvikling

ANPR

Det Forenede Kongerige (Dartford Crossing)

Glidende afvikling

ANPR og DSRC OBU

Portugal (A22, ..., A25)

Netværk med betalingsstationer

DSRC

Kroatien, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Polen, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige

| 2.9.2. | Afstandsbaserede opkrævningssystemer for lette køretøjer:








  Bompengesystemer | Teknologi | Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Glidende afvikling | DSCR/ANPR | Portugal |
| Individuelle sektioner med betalingsstationer | DSCR/ANPR | Østrig (A9, A10 Tauern, A11 Karawanken, A13 Brenner og S16 Arlberg) |
| Netværk med betalingsstationer | DSCR | Kroatien, Danmark, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Polen, Portugal og Spanien |

2.9.2.

Afstandsbaserede opkrævningssystemer for lette køretøjer:

Bompengesystemer

Teknologi

Land

Glidende afvikling

DSCR/ANPR

Portugal

Individuelle sektioner med betalingsstationer

DSCR/ANPR

Østrig (A9, A10 Tauern, A11 Karawanken, A13 Brenner og S16 Arlberg)

Netværk med betalingsstationer

DSCR

Kroatien, Danmark, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Polen, Portugal og Spanien

| 2.9.3. | Tidsbaserede opkrævningssystemer for tunge køretøjer:








  Bompengesystemer | Teknologi | Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Vignet | Elektronisk eurovignet | Danmark, Luxembourg, Nederlandene og Sverige |
| Vignet | Elektronisk vignet | Det Forenede Kongerige og Letland |
| Vignet | Mærkat | Bulgarien, Litauen og Rumænien |

2.9.3.

Tidsbaserede opkrævningssystemer for tunge køretøjer:

Bompengesystemer

Teknologi

Land

Vignet

Elektronisk eurovignet

Danmark, Luxembourg, Nederlandene og Sverige

Vignet

Elektronisk vignet

Det Forenede Kongerige og Letland

Vignet

Mærkat

Bulgarien, Litauen og Rumænien

| 2.9.4. | Tidsbaserede opkrævningssystemer for lette køretøjer:








  Bompengesystemer | Teknologi | Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Vignet | Mærkat | Østrig, Bulgarien, Tjekkiet, Ungarn (e-vignet), Rumænien (papirvignet), Slovenien og Slovakiet |
| Opkrævning med fysisk barriere eller glidende afvikling | DSRC, ANPR — afhængigt af systemet | Det Forenede Kongerige |

2.9.4.

Tidsbaserede opkrævningssystemer for lette køretøjer:

Bompengesystemer

Teknologi

Land

Vignet

Mærkat

Østrig, Bulgarien, Tjekkiet, Ungarn (e-vignet), Rumænien (papirvignet), Slovenien og Slovakiet

Opkrævning med fysisk barriere eller glidende afvikling

DSRC, ANPR — afhængigt af systemet

Det Forenede Kongerige

| 2.9.5. | Adgangsbaserede opkrævningssystemer for alle køretøjer (2):








  Bompengesystemer | Teknologi | Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Adgangsafgift (betalingsring) | ANPR | Sverige (Stockholm) |
| Adgangsafgift (vignet) | ANPR | Det Forenede Kongerige (London Congestion Charge) og Milano (Area C-afgift) |

2.9.5.

Adgangsbaserede opkrævningssystemer for alle køretøjer (2):

Bompengesystemer

Teknologi

Land

Adgangsafgift (betalingsring)

ANPR

Sverige (Stockholm)

Adgangsafgift (vignet)

ANPR

Det Forenede Kongerige (London Congestion Charge) og Milano (Area C-afgift)

3.   Beskrivelse af de største problemer

| 3.1. | Kommissionen slog i sin meddelelse (COM(2012) 474 final) fra august 2012 om gennemførelse af den europæiske elektroniske bompengetjeneste fast, at »manglende gennemførelse af EETS inden for den fastlagte tidsplan ikke skyldes tekniske problemer«, men snarere at gennemførelsen »stadig hindres af en mangel på samarbejde mellem de forskellige interessenter« og medlemsstaternes begrænsede indsats. Europa-Parlamentet gav udtryk for samme holdning i sin rapport fra april 2013 om en strategi for en europæisk elektronisk bompengetjeneste og et mærkatsystem til lette private køretøjer i Europa (A7-0142/2013) og var »enigt med Kommissionen i, at det allerede er teknologisk muligt at gøre systemerne interoperable«. |
| --- | --- |

3.1.

Kommissionen slog i sin meddelelse (COM(2012) 474 final) fra august 2012 om gennemførelse af den europæiske elektroniske bompengetjeneste fast, at »manglende gennemførelse af EETS inden for den fastlagte tidsplan ikke skyldes tekniske problemer«, men snarere at gennemførelsen »stadig hindres af en mangel på samarbejde mellem de forskellige interessenter« og medlemsstaternes begrænsede indsats. Europa-Parlamentet gav udtryk for samme holdning i sin rapport fra april 2013 om en strategi for en europæisk elektronisk bompengetjeneste og et mærkatsystem til lette private køretøjer i Europa (A7-0142/2013) og var »enigt med Kommissionen i, at det allerede er teknologisk muligt at gøre systemerne interoperable«.

| 3.2. | Ved de fleste bompengesystemer skal trafikanten montere en OBU i køretøjet. Et fåtal er interoperable på tværs af landegrænserne, men for de flestes vedkommende er dette ikke tilfældet. Dette medfører omkostninger og byrder for trafikanterne, der skal udstyre deres køretøjer med flere OBU'er for at kunne køre uhindret i forskellige lande. Omkostningerne anslås på nuværende tidspunkt til 334 mio. EUR om året og forventes at falde til lige under 300 mio. EUR om året senest i 2025. |
| --- | --- |

3.2.

Ved de fleste bompengesystemer skal trafikanten montere en OBU i køretøjet. Et fåtal er interoperable på tværs af landegrænserne, men for de flestes vedkommende er dette ikke tilfældet. Dette medfører omkostninger og byrder for trafikanterne, der skal udstyre deres køretøjer med flere OBU'er for at kunne køre uhindret i forskellige lande. Omkostningerne anslås på nuværende tidspunkt til 334 mio. EUR om året og forventes at falde til lige under 300 mio. EUR om året senest i 2025.

| 3.3. | Et vist mål af interoperabilitet på tværs af landegrænser er opnået, men i Kroatien, Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Polen, Slovakiet, Slovenien og Det Forenede Kongerige er det stadig kun de nationale OBU'er, der kan bruges til betaling af bompenge. Et af formålene med EETS-lovgivningen var at gøre det muligt at koble en OBU til andre enheder i køretøjet, navnlig digitale takografer. En tilkobling til takografer har dog ikke vist sig at have det store potentiale. |
| --- | --- |

3.3.

Et vist mål af interoperabilitet på tværs af landegrænser er opnået, men i Kroatien, Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Polen, Slovakiet, Slovenien og Det Forenede Kongerige er det stadig kun de nationale OBU'er, der kan bruges til betaling af bompenge. Et af formålene med EETS-lovgivningen var at gøre det muligt at koble en OBU til andre enheder i køretøjet, navnlig digitale takografer. En tilkobling til takografer har dog ikke vist sig at have det store potentiale.

| 3.4. | Den manglende interoperabilitet på tværs af landegrænser indebærer ligeledes omkostninger for myndighederne, som skal anskaffe og servicere redundante OBU'er, der fungerer på nationalt plan, men som ikke kan anvendes uden for landets grænser. For et enkelt nationalt system, hvor køretøjet position bestemmes ved hjælp af satellitbaseret positionsbestemmelse, beløber engangsomkostningerne ved indkøb af OBU'er sig til 120 mio. EUR og serviceomkostningerne til 14,5 mio. EUR om året (3). |
| --- | --- |

3.4.

Den manglende interoperabilitet på tværs af landegrænser indebærer ligeledes omkostninger for myndighederne, som skal anskaffe og servicere redundante OBU'er, der fungerer på nationalt plan, men som ikke kan anvendes uden for landets grænser. For et enkelt nationalt system, hvor køretøjet position bestemmes ved hjælp af satellitbaseret positionsbestemmelse, beløber engangsomkostningerne ved indkøb af OBU'er sig til 120 mio. EUR og serviceomkostningerne til 14,5 mio. EUR om året (3).

| 3.5. | Der findes stadig ingen dækkende europæisk elektronisk bompengetjeneste, og der er ikke sket de store fremskridt med interoperabiliteten. Udbyderne står over for betydelige hindringer for at komme ind på markedet, f.eks. i form af forskelsbehandling fra myndighedernes side, langvarige og skiftende godkendelsesprocedurer og specifikke tekniske forhold i lokale systemer, som ikke er i overensstemmelse med de fastlagte standarder. Der er kun undertegnet få aftaler mellem mere end et EU-land. Det skyldes hovedsagelig følgende forhold: |
| --- | --- |

3.5.

Der findes stadig ingen dækkende europæisk elektronisk bompengetjeneste, og der er ikke sket de store fremskridt med interoperabiliteten. Udbyderne står over for betydelige hindringer for at komme ind på markedet, f.eks. i form af forskelsbehandling fra myndighedernes side, langvarige og skiftende godkendelsesprocedurer og specifikke tekniske forhold i lokale systemer, som ikke er i overensstemmelse med de fastlagte standarder. Der er kun undertegnet få aftaler mellem mere end et EU-land. Det skyldes hovedsagelig følgende forhold:

| 3.5.1. | De eksisterende operatører af bompengesystemer har en privilegeret stilling på visse nationale markeder. Dette vanskeliggør gennemførelsen af harmoniserede opkrævningssystemer uden forskelsbehandling i EU. |
| --- | --- |

3.5.1.

De eksisterende operatører af bompengesystemer har en privilegeret stilling på visse nationale markeder. Dette vanskeliggør gennemførelsen af harmoniserede opkrævningssystemer uden forskelsbehandling i EU.

| 3.5.2. | EETS-lovgivningen medfører hindringer. Det gælder navnlig kravet om, at EETS-udbydere skal kunne tilbyde deres tjenester i hele EU inden for 24 måneder. |
| --- | --- |

3.5.2.

EETS-lovgivningen medfører hindringer. Det gælder navnlig kravet om, at EETS-udbydere skal kunne tilbyde deres tjenester i hele EU inden for 24 måneder.

| 3.5.3. | De tre forskellige teknologier, som er tilladt ifølge EETS-lovgivningen, anvendes på betydeligt forskellige måder i de nationale bompengesystemer, hvilket gør det vanskeligt at opnå interoperabilitet på tværs af landegrænser. |
| --- | --- |

3.5.3.

De tre forskellige teknologier, som er tilladt ifølge EETS-lovgivningen, anvendes på betydeligt forskellige måder i de nationale bompengesystemer, hvilket gør det vanskeligt at opnå interoperabilitet på tværs af landegrænser.

| 3.6. | EETS-lovgivningen mangler effektive foranstaltninger til at inddrive de afgifter, der pålægges køretøjer, der er registreret i et andet EU-land. I nogle lande står den internationale trafik for en betydelig del af de samlede indtægter fra bompengesystemet, så der er en stor udfordring forbundet med at begrænse omfanget af udenlandske trafikanters bompengeunddragelse. En medlemsstat, som afslører en manglende bompengebetaling via automatiske kontrolanordninger, kan ikke identificere lovovertræderen på grundlag af nummerpladen, når køretøjet er registreret i udlandet. Der findes intet EU-retsgrundlag for at udveksle data om køretøjsregistrering mellem medlemsstaterne med henblik på at inddrive bompenge. Det deraf følgende indtægtstab for nationale, regionale og lokale bompengesystemer beløber sig til ca. 300 mio. EUR om året (4). |
| --- | --- |

3.6.

EETS-lovgivningen mangler effektive foranstaltninger til at inddrive de afgifter, der pålægges køretøjer, der er registreret i et andet EU-land. I nogle lande står den internationale trafik for en betydelig del af de samlede indtægter fra bompengesystemet, så der er en stor udfordring forbundet med at begrænse omfanget af udenlandske trafikanters bompengeunddragelse. En medlemsstat, som afslører en manglende bompengebetaling via automatiske kontrolanordninger, kan ikke identificere lovovertræderen på grundlag af nummerpladen, når køretøjet er registreret i udlandet. Der findes intet EU-retsgrundlag for at udveksle data om køretøjsregistrering mellem medlemsstaterne med henblik på at inddrive bompenge. Det deraf følgende indtægtstab for nationale, regionale og lokale bompengesystemer beløber sig til ca. 300 mio. EUR om året (4).

| 3.7. | Det er meget vigtigt at fremme udvekslingen af oplysninger om bompengeunddragelse på EU-niveau og give de myndigheder, der har ansvaret for bompengesystemerne, flere beføjelser til at identificere og træffe foranstaltninger til inddrivelse. Når det gælder inddrivelse, er det medlemsstaternes ansvar at sikre, at trafikanterne behandles ens, og at den udmålte bøde er passende. |
| --- | --- |

3.7.

Det er meget vigtigt at fremme udvekslingen af oplysninger om bompengeunddragelse på EU-niveau og give de myndigheder, der har ansvaret for bompengesystemerne, flere beføjelser til at identificere og træffe foranstaltninger til inddrivelse. Når det gælder inddrivelse, er det medlemsstaternes ansvar at sikre, at trafikanterne behandles ens, og at den udmålte bøde er passende.

| 3.8. | Det obligatoriske krav for alle EETS-udbydere om at dække alle typer af køretøjer og alle betalingsområder i Europa betragtes som uforholdsmæssigt højt. Virkningen ville øges, hvis EETS-udbyderne frit kunne imødekomme deres kunders krav snarere end at være forpligtet til at pålægge dem en altomfattende, men dyr tjeneste. |
| --- | --- |

3.8.

Det obligatoriske krav for alle EETS-udbydere om at dække alle typer af køretøjer og alle betalingsområder i Europa betragtes som uforholdsmæssigt højt. Virkningen ville øges, hvis EETS-udbyderne frit kunne imødekomme deres kunders krav snarere end at være forpligtet til at pålægge dem en altomfattende, men dyr tjeneste.

| 3.9. | De ændringer af interoperabilitetsdirektivet og EETS-afgørelsen, som Kommissionen har foreslået, vil medføre trafikanterne besparelser på 370 mio. EUR (nettonutidsværdi (NNV) 2016-2025). De fleste af disse besparelser vil være til gavn for lastvognsindustrien, der hovedsagelig består af SMV. Vejinfrastrukturforvaltere kommer til at nyde godt af besparelserne ved ikke at skulle indkøbe redundante OBU'er (48 mio. EUR (NNV)), og de vil desuden få flere bompengeindtægter som følge af de forbedrede bestemmelser om tværnational inddrivelse (150 mio. EUR om året). Det forventes, at den administrative byrde forbundet med at trænge ind på de nationale markeder vil blive mindre for EETS-udbyderne (10 mio. EUR (NNV) for skønsmæssigt 12 udbydere). De kan desuden forvente yderligere indtægter på 700 mio. EUR om året (5). |
| --- | --- |

3.9.

De ændringer af interoperabilitetsdirektivet og EETS-afgørelsen, som Kommissionen har foreslået, vil medføre trafikanterne besparelser på 370 mio. EUR (nettonutidsværdi (NNV) 2016-2025). De fleste af disse besparelser vil være til gavn for lastvognsindustrien, der hovedsagelig består af SMV. Vejinfrastrukturforvaltere kommer til at nyde godt af besparelserne ved ikke at skulle indkøbe redundante OBU'er (48 mio. EUR (NNV)), og de vil desuden få flere bompengeindtægter som følge af de forbedrede bestemmelser om tværnational inddrivelse (150 mio. EUR om året). Det forventes, at den administrative byrde forbundet med at trænge ind på de nationale markeder vil blive mindre for EETS-udbyderne (10 mio. EUR (NNV) for skønsmæssigt 12 udbydere). De kan desuden forvente yderligere indtægter på 700 mio. EUR om året (5).

4.   Centrale elementer i Kommissionens forslag om en omarbejdning af direktiv 2004/52/EF.

| 4.1. | Relevant tværnational inddrivelse vil blive gennemført på følgende måde: |
| --- | --- |

4.1.

Relevant tværnational inddrivelse vil blive gennemført på følgende måde:

| 4.1.1. | Det er nødvendigt at indføre en enkel automatisk mekanisme til udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne. Nye mekanismer og retlige aftaler vil blive gennemført med henblik på at tackle problemet med inddrivelse af ubetalte afgifter på tværs af grænserne. Disse oplysninger vil gøre det muligt for medlemsstaterne at følge op på tilfælde, hvor en fører, der er bosat i et andet land, ikke har betalt bompenge. |
| --- | --- |

4.1.1.

Det er nødvendigt at indføre en enkel automatisk mekanisme til udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne. Nye mekanismer og retlige aftaler vil blive gennemført med henblik på at tackle problemet med inddrivelse af ubetalte afgifter på tværs af grænserne. Disse oplysninger vil gøre det muligt for medlemsstaterne at følge op på tilfælde, hvor en fører, der er bosat i et andet land, ikke har betalt bompenge.

| 4.1.2. | Systemet skal omfatte alle typer køretøjer og alle typer af elektroniske bompengesystemer, herunder videosystemer. |
| --- | --- |

4.1.2.

Systemet skal omfatte alle typer køretøjer og alle typer af elektroniske bompengesystemer, herunder videosystemer.

| 4.2. | De vigtigste forslag, for så vidt angår teknologi og behandling af lette køretøjer, er følgende: |
| --- | --- |

4.2.

De vigtigste forslag, for så vidt angår teknologi og behandling af lette køretøjer, er følgende:

| 4.2.1. | Listen over teknologier er flyttet til direktivets bilag. Det vil gøre det muligt at reagere hurtigere og mere effektivt på teknologiske fremskridt. |
| --- | --- |

4.2.1.

Listen over teknologier er flyttet til direktivets bilag. Det vil gøre det muligt at reagere hurtigere og mere effektivt på teknologiske fremskridt.

| 4.2.2. | Listen over teknologier forbliver uændret og kan kun ændres på et senere tidspunkt, efter at der er udført grundig kontrol, standardisering osv. |
| --- | --- |

4.2.2.

Listen over teknologier forbliver uændret og kan kun ændres på et senere tidspunkt, efter at der er udført grundig kontrol, standardisering osv.

| 4.2.3. | Kommissionen foreslår at adskille EETS for tunge og lette køretøjer, således at tjenesterne kan udbydes uafhængigt af hinanden. |
| --- | --- |

4.2.3.

Kommissionen foreslår at adskille EETS for tunge og lette køretøjer, således at tjenesterne kan udbydes uafhængigt af hinanden.

| 4.2.4. | En undtagelse vil give EETS-udbydere, der leverer tjenester til lette køretøjer, mulighed for at tilbyde kunderne OBU'er med DSRC. |
| --- | --- |

4.2.4.

En undtagelse vil give EETS-udbydere, der leverer tjenester til lette køretøjer, mulighed for at tilbyde kunderne OBU'er med DSRC.

| 4.3. | Definitionerne af EETS ensartes, og der foreslås nogle præciseringer: |
| --- | --- |

4.3.

Definitionerne af EETS ensartes, og der foreslås nogle præciseringer:

| 4.3.1. | Det præciseres, at EETS skal udbydes af EETS-udbydere og ikke af bompengeopkræverne. EETS-udbydere skal sikres lige markedsadgang på linje med de nationale bompengetjenesteudbydere. Dette vil give kunderne et bredere udvalg af bompengetjenesteudbydere. Medlemsstaterne vil ikke være forpligtet til at sikre, at EETS tages i brug inden for en bestemt frist. |
| --- | --- |

4.3.1.

Det præciseres, at EETS skal udbydes af EETS-udbydere og ikke af bompengeopkræverne. EETS-udbydere skal sikres lige markedsadgang på linje med de nationale bompengetjenesteudbydere. Dette vil give kunderne et bredere udvalg af bompengetjenesteudbydere. Medlemsstaterne vil ikke være forpligtet til at sikre, at EETS tages i brug inden for en bestemt frist.

| 4.3.2. | En OBU behøver ikke være én fysisk enhed, men kan bestå af flere enheder, der er fysisk eller trådløst forbundet, f.eks. udstyr, der allerede er installeret i køretøjet, f.eks. navigationssystemer, der opfylder alle OBU-funktioner. En given OBU bør kunne anvendes i alle bompengesystemer, og bærbare enheder som smartphones kan bruges sammen med fastmonterede OBU'er. |
| --- | --- |

4.3.2.

En OBU behøver ikke være én fysisk enhed, men kan bestå af flere enheder, der er fysisk eller trådløst forbundet, f.eks. udstyr, der allerede er installeret i køretøjet, f.eks. navigationssystemer, der opfylder alle OBU-funktioner. En given OBU bør kunne anvendes i alle bompengesystemer, og bærbare enheder som smartphones kan bruges sammen med fastmonterede OBU'er.

5.   Mulige hindringer for gennemførelse af Kommissionens forslag

| 5.1. | Det kunne medføre betydeligt administrativt arbejde og væsentlige omkostninger at opnå grænseoverskridende interoperabilitet på grund af de juridiske, tekniske og operationelle forskelle, der følger af anvendelsen af forskellige teknologier de enkelte nationale bompengesystemer imellem. |
| --- | --- |

5.1.

Det kunne medføre betydeligt administrativt arbejde og væsentlige omkostninger at opnå grænseoverskridende interoperabilitet på grund af de juridiske, tekniske og operationelle forskelle, der følger af anvendelsen af forskellige teknologier de enkelte nationale bompengesystemer imellem.

| 5.2. | Kommissionen bør overveje muligheden for at udarbejde en finansieringsmekanisme med henblik på at afhjælpe disse vanskeligheder. Tildeling af de nødvendige midler ville anspore medlemsstaterne til at gøre deres respektive nationale systemer interoperable på EU-plan. |
| --- | --- |

5.2.

Kommissionen bør overveje muligheden for at udarbejde en finansieringsmekanisme med henblik på at afhjælpe disse vanskeligheder. Tildeling af de nødvendige midler ville anspore medlemsstaterne til at gøre deres respektive nationale systemer interoperable på EU-plan.

| 5.3. | Det er vigtigt, at EETS-tjenesterne udvikles sideløbende med de nationale, men EETS-udbydere vil muligvis opleve en vis grad af forskelsbehandling fra de lokale myndigheders side i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

5.3.

Det er vigtigt, at EETS-tjenesterne udvikles sideløbende med de nationale, men EETS-udbydere vil muligvis opleve en vis grad af forskelsbehandling fra de lokale myndigheders side i medlemsstaterne.

| 5.4. | De sociale aspekter af dette forslag er også af afgørende betydning. SMV og mikrovirksomheder spiller en fremtrædende rolle i vejgodstransportsektoren i hele EU, og konsekvenserne for dem ventes at være positive. Udvidelsen af anvendelsesområdet medfører, at private køretøjer skal betale bompenge på en større del af vejnettet, hvilket muligvis vil møde modstand i den brede offentlighed, og der bør i dette tilfælde derfor foretages en meget nøje afvejning. |
| --- | --- |

5.4.

De sociale aspekter af dette forslag er også af afgørende betydning. SMV og mikrovirksomheder spiller en fremtrædende rolle i vejgodstransportsektoren i hele EU, og konsekvenserne for dem ventes at være positive. Udvidelsen af anvendelsesområdet medfører, at private køretøjer skal betale bompenge på en større del af vejnettet, hvilket muligvis vil møde modstand i den brede offentlighed, og der bør i dette tilfælde derfor foretages en meget nøje afvejning.

| 5.5. | Brugeromkostningerne kunne nedbringes ved at intensivere forskningen om og udviklingen af tekniske løsninger og IT-løsninger inden for elektroniske bompengesystemer. Fremme af innovation inden for dette område er ligeledes et vigtigt punkt, som Kommissionen bør fokusere på. |
| --- | --- |

5.5.

Brugeromkostningerne kunne nedbringes ved at intensivere forskningen om og udviklingen af tekniske løsninger og IT-løsninger inden for elektroniske bompengesystemer. Fremme af innovation inden for dette område er ligeledes et vigtigt punkt, som Kommissionen bør fokusere på.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 32 af 5.2.2004, s. 36

1

EUT C 277 af 17.11.2009, s. 85

EUT C 291 af 4.9.2015, s. 14

EUT C 173 af 31.5.2017, s. 55

EUT C 288 af 31.8.2017, s. 85.

(2)  Undersøgelse om »State of the Art of Electronic Road Tolling« MOVE/D3/2014-259.

2

(3)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer og fremme af udvekslingen på tværs af landegrænser af oplysninger om manglende betaling af vejafgifter i Unionen (omarbejdning) (COM(2017) 280 final).

3

(4)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer og fremme af udvekslingen på tværs af landegrænser af oplysninger om manglende betaling af vejafgifter i Unionen (omarbejdning) (COM(2017) 280 final).

4

(5)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: Executive summary of the Impact Assessment (SWD(2017) 191 final).

5

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/188 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/188

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer

(COM(2017) 275 final — 2017/0114 (COD))

og om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer, for så vidt angår visse bestemmelser om afgifter på køretøjer

(COM(2017) 276 final — 2017/0115 (CNS))

(2018/C 081/26)

| Ordfører: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Ordfører:

Alberto MAZZOLA

| Anmodning om udtalelse | Det Europæiske Råd, 12.6.2017 og 23.6.2017
  Europa-Parlamentet, 15.6.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 91 og 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 2.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 121/2/6 |

Anmodning om udtalelse

Det Europæiske Råd, 12.6.2017 og 23.6.2017

Europa-Parlamentet, 15.6.2017

Retsgrundlag

Artikel 91 og 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

2.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

121/2/6

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU mener, at indførelsen af et fair, gennemskueligt, ikkediskriminerende og ikkebureaukratisk afgiftssystem for vejtransport i EU, som står i et rimeligt forhold til anvendelsen af vejen og til de eksterne omkostninger, der genereres af lastbiler, busser og personbiler, som ikke skaber fragmenterede afgiftsordninger, og som er i overensstemmelse med principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, vil have en positiv effekt med hensyn til at afhjælpe forringelsen af vejinfrastrukturen, belastningen af vejnettet og forureningen. På de nedenfor opregnede betingelser vil et sådant system kunne indføres gradvist for tunge godskøretøjer og lette køretøjer overalt i det transeuropæiske transportnet, startende med de prioriterede veje. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU mener, at indførelsen af et fair, gennemskueligt, ikkediskriminerende og ikkebureaukratisk afgiftssystem for vejtransport i EU, som står i et rimeligt forhold til anvendelsen af vejen og til de eksterne omkostninger, der genereres af lastbiler, busser og personbiler, som ikke skaber fragmenterede afgiftsordninger, og som er i overensstemmelse med principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, vil have en positiv effekt med hensyn til at afhjælpe forringelsen af vejinfrastrukturen, belastningen af vejnettet og forureningen. På de nedenfor opregnede betingelser vil et sådant system kunne indføres gradvist for tunge godskøretøjer og lette køretøjer overalt i det transeuropæiske transportnet, startende med de prioriterede veje.

| 1.2. | EØSU understreger vigtigheden af at ajourføre den fælles retlige ramme for at sikre, at anvendelsesområdet er det samme for alle brugere af vejene, navnlig hvad angår den afstandsbaserede ordning for opkrævning af afgifter på EU-niveau for benyttelse af vejinfrastruktur af EU-betydning, såsom TEN-T-veje, motorveje og hovedveje med en betydelig international trafik. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU understreger vigtigheden af at ajourføre den fælles retlige ramme for at sikre, at anvendelsesområdet er det samme for alle brugere af vejene, navnlig hvad angår den afstandsbaserede ordning for opkrævning af afgifter på EU-niveau for benyttelse af vejinfrastruktur af EU-betydning, såsom TEN-T-veje, motorveje og hovedveje med en betydelig international trafik.

| 1.3. | Transportsektoren spiller en afgørende rolle i sikringen af mobilitet og socioøkonomisk udvikling i EU, og EØSU anfører, at det er nødvendigt at optimere transportinfrastrukturnettene for at imødekomme udfordringerne i forbindelse med vækst og bæredygtighed. Investeringer i infrastruktur er afgørende for vækst og beskæftigelse, eftersom en stigning på 1 % i infrastrukturudgifter resulterer i en forbedring i resultaterne på 0,4 % samme år og 1,5 % fire år senere (1). |
| --- | --- |

1.3.

Transportsektoren spiller en afgørende rolle i sikringen af mobilitet og socioøkonomisk udvikling i EU, og EØSU anfører, at det er nødvendigt at optimere transportinfrastrukturnettene for at imødekomme udfordringerne i forbindelse med vækst og bæredygtighed. Investeringer i infrastruktur er afgørende for vækst og beskæftigelse, eftersom en stigning på 1 % i infrastrukturudgifter resulterer i en forbedring i resultaterne på 0,4 % samme år og 1,5 % fire år senere (1).

| 1.4. | EØSU ser med bekymring, at selv om transportinfrastrukturbehovet vurderes til omkring 130 mia. EUR om året på europæisk plan, har det gennemsnitlige investeringsniveau i EU været langt under 100 mia. EUR siden krisens start (2). Det kan konstateres, at der er sket et fald i vedligeholdelsesomkostningerne til vejinfrastruktur i EU til trods for de nye EU-rammer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, der trådte i kraft i slutningen af 2013 (3), og de foranstaltninger, der støttes af EU's strukturfonde (4). Det ser ikke ud til, at de midler, der afsættes dertil, vil blive forhøjet under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU ser med bekymring, at selv om transportinfrastrukturbehovet vurderes til omkring 130 mia. EUR om året på europæisk plan, har det gennemsnitlige investeringsniveau i EU været langt under 100 mia. EUR siden krisens start (2). Det kan konstateres, at der er sket et fald i vedligeholdelsesomkostningerne til vejinfrastruktur i EU til trods for de nye EU-rammer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, der trådte i kraft i slutningen af 2013 (3), og de foranstaltninger, der støttes af EU's strukturfonde (4). Det ser ikke ud til, at de midler, der afsættes dertil, vil blive forhøjet under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027.

| 1.5. | EØSU finder det afgørende, at indtægterne fra benyttelsen af vejinfrastruktur specifikt øremærkes, således at indtægterne fra benyttelse af infrastrukturen går til dækning af omkostningerne til anlæg, udvikling, drift og vedligeholdelse af vejinfrastrukturen, mens indtægterne fra eksterne omkostninger bør anvendes til at afhjælpe vejtransportens negative indvirkning og forbedre ydeevnen gennem alternativ infrastruktur, innovative systemer for trafikstyring, automatisk styring, elektrificering, navnlig lynopladningsstandere, og alternative energisystemer. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU finder det afgørende, at indtægterne fra benyttelsen af vejinfrastruktur specifikt øremærkes, således at indtægterne fra benyttelse af infrastrukturen går til dækning af omkostningerne til anlæg, udvikling, drift og vedligeholdelse af vejinfrastrukturen, mens indtægterne fra eksterne omkostninger bør anvendes til at afhjælpe vejtransportens negative indvirkning og forbedre ydeevnen gennem alternativ infrastruktur, innovative systemer for trafikstyring, automatisk styring, elektrificering, navnlig lynopladningsstandere, og alternative energisystemer.

| 1.6. | Ifølge EØSU vil de således opnåede ekstra indtægter, som ved fuld gennemførelse af den af Kommissionen valgte løsning kan overstige 10 mia. EUR om året (5) og 20 mia. EUR, hvis den bliver obligatorisk for tunge godskøretøjer og endnu mere, hvis også lette køretøjer bliver omfattet, give en betydelig håndsrækning til færdiggørelsen og driften af det transeuropæiske transportnet, herunder de teknologiske komponenter. Det offentlige bidrag til finansiering af infrastrukturerne er dog fortsat helt afgørende. |
| --- | --- |

1.6.

Ifølge EØSU vil de således opnåede ekstra indtægter, som ved fuld gennemførelse af den af Kommissionen valgte løsning kan overstige 10 mia. EUR om året (5) og 20 mia. EUR, hvis den bliver obligatorisk for tunge godskøretøjer og endnu mere, hvis også lette køretøjer bliver omfattet, give en betydelig håndsrækning til færdiggørelsen og driften af det transeuropæiske transportnet, herunder de teknologiske komponenter. Det offentlige bidrag til finansiering af infrastrukturerne er dog fortsat helt afgørende.

| 1.7. | EØSU opfatter revisionen af lovgivningen om eurovignet som en mulighed for at fastlægge fælles og harmoniserede standarder og for at overvåge og forbedre den korrekte anvendelse af lovgivningen med oprettelse af et særligt EU-register og indsamling af nøjagtig information fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU opfatter revisionen af lovgivningen om eurovignet som en mulighed for at fastlægge fælles og harmoniserede standarder og for at overvåge og forbedre den korrekte anvendelse af lovgivningen med oprettelse af et særligt EU-register og indsamling af nøjagtig information fra medlemsstaterne.

| 1.8. | EØSU anser det for væsentligt, at der på det indre marked for transport ikke forekommer diskriminerende praksis, og opfordrer Kommissionen til at gribe ind for rettidigt at sikre fuld overholdelse af EU's retlige rammer. Især må de opkrævede afgifter og rabatter til hyppige og/eller nationale brugere ikke være af en sådan karakter, at de resulterer i forskelsbehandling af lejlighedsvise og/eller ikkenationale brugere. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU anser det for væsentligt, at der på det indre marked for transport ikke forekommer diskriminerende praksis, og opfordrer Kommissionen til at gribe ind for rettidigt at sikre fuld overholdelse af EU's retlige rammer. Især må de opkrævede afgifter og rabatter til hyppige og/eller nationale brugere ikke være af en sådan karakter, at de resulterer i forskelsbehandling af lejlighedsvise og/eller ikkenationale brugere.

| 1.9. | En anden stor bekymring for EØSU vedrører virkningerne af klimaændringerne, sikringen og beskyttelsen af miljøet og alle aspekterne vedrørende sundhed og social velfærd forbundet med en fornuftig udnyttelse af transport, som allerede fremhævet: Hvad transportområdet angår er der ingen tvivl om, at målet om at nedbringe udledningen af drivhusgasser med 60 % i forhold til emissionsniveauet i 1990 er yderst ambitiøst, og at det kræver en stor indsats at nå det (6). |
| --- | --- |

1.9.

En anden stor bekymring for EØSU vedrører virkningerne af klimaændringerne, sikringen og beskyttelsen af miljøet og alle aspekterne vedrørende sundhed og social velfærd forbundet med en fornuftig udnyttelse af transport, som allerede fremhævet: Hvad transportområdet angår er der ingen tvivl om, at målet om at nedbringe udledningen af drivhusgasser med 60 % i forhold til emissionsniveauet i 1990 er yderst ambitiøst, og at det kræver en stor indsats at nå det (6).

| 1.10. | EØSU gentager, at principperne om, at brugeren og forureneren betaler, bør anvendes på fleksibel manér, navnlig når der er tale om perifere regioner og fjerntliggende landdistrikt-, bjerg- og øområder, således at man undgår følgevirkninger, der er omvendt proportionale med omkostningerne, og sikrer, at de forbliver nyttige redskaber til at øve indflydelse på valgene med hensyn til tilrettelæggelse af transportaktiviteter, samtidig med at man eliminerer enhver form for urimelig konkurrence mellem forskellige transportformer (TEN/582, COP21 konklusionernes konsekvenser for den europæiske transportpolitik). |
| --- | --- |

1.10.

EØSU gentager, at principperne om, at brugeren og forureneren betaler, bør anvendes på fleksibel manér, navnlig når der er tale om perifere regioner og fjerntliggende landdistrikt-, bjerg- og øområder, således at man undgår følgevirkninger, der er omvendt proportionale med omkostningerne, og sikrer, at de forbliver nyttige redskaber til at øve indflydelse på valgene med hensyn til tilrettelæggelse af transportaktiviteter, samtidig med at man eliminerer enhver form for urimelig konkurrence mellem forskellige transportformer (TEN/582, COP21 konklusionernes konsekvenser for den europæiske transportpolitik).

| 1.11. | EØSU mener endvidere, at det er yderst vigtigt, at man to år efter direktivets ikrafttræden undersøger dets virkninger, navnlig med hensyn til hvilke fordele der er opstået som følge af nye investeringer samt omkostningerne til godstransport, så man undgår, at den europæiske industris konkurrenceevne forværres. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU mener endvidere, at det er yderst vigtigt, at man to år efter direktivets ikrafttræden undersøger dets virkninger, navnlig med hensyn til hvilke fordele der er opstået som følge af nye investeringer samt omkostningerne til godstransport, så man undgår, at den europæiske industris konkurrenceevne forværres.

| 1.12. | EØSU mener, at der især bør lægges vægt på, at brugerne, forbrugerne og borgerne i almindelighed accepterer foranstaltningerne, hvad angår gennemsigtigheden og klarheden af de nye afgiftsrammer. Det skal bl.a. med flersprogede skilte på motorveje sikres, at brugerne med det samme får en klar og positiv forståelse dels af, hvad de opkrævede beløb går til, og at de fordeles rimeligt, dels af at der ikke er tale om overopkrævning og dobbeltbeskatning, bl.a. bør der være to sammensatte indikatorer for vejenes kvalitet, belastningsniveau og CO2-besparelser pr. km infrastruktur. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU mener, at der især bør lægges vægt på, at brugerne, forbrugerne og borgerne i almindelighed accepterer foranstaltningerne, hvad angår gennemsigtigheden og klarheden af de nye afgiftsrammer. Det skal bl.a. med flersprogede skilte på motorveje sikres, at brugerne med det samme får en klar og positiv forståelse dels af, hvad de opkrævede beløb går til, og at de fordeles rimeligt, dels af at der ikke er tale om overopkrævning og dobbeltbeskatning, bl.a. bør der være to sammensatte indikatorer for vejenes kvalitet, belastningsniveau og CO2-besparelser pr. km infrastruktur.

| 1.13. | Hvis indtægterne fra håndhævelsen af den nye lovgivning fordeles som ovenfor angivet og investeres i transportsektoren, vil der ifølge EØSU kunne skabes yderligere beskæftigelse til mere end en halv million arbejdstagere. |
| --- | --- |

1.13.

Hvis indtægterne fra håndhævelsen af den nye lovgivning fordeles som ovenfor angivet og investeres i transportsektoren, vil der ifølge EØSU kunne skabes yderligere beskæftigelse til mere end en halv million arbejdstagere.

| 1.14. | EØSU mener, at Kommissionen bør overvåge og udvide de instrumenter, der skal sikre en korrekt og ensartet anvendelse af den nye lovgivning, herunder videnskabeligt baserede regelmæssige kontroller af størrelsen af de eksterne omkostninger og den reelle overensstemmelse mellem afgiftssystemerne og de faktiske emissioner fra køretøjerne, der i dag ikke er gunstige for de køretøjer, der yder de bedste resultater. Den bør også udarbejde en detaljeret årsrapport, der skal sendes til Europa-Parlamentet, Rådet, Regionsudvalget og EØSU, om de registrerede fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af det ændrede direktiv. |
| --- | --- |

1.14.

EØSU mener, at Kommissionen bør overvåge og udvide de instrumenter, der skal sikre en korrekt og ensartet anvendelse af den nye lovgivning, herunder videnskabeligt baserede regelmæssige kontroller af størrelsen af de eksterne omkostninger og den reelle overensstemmelse mellem afgiftssystemerne og de faktiske emissioner fra køretøjerne, der i dag ikke er gunstige for de køretøjer, der yder de bedste resultater. Den bør også udarbejde en detaljeret årsrapport, der skal sendes til Europa-Parlamentet, Rådet, Regionsudvalget og EØSU, om de registrerede fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af det ændrede direktiv.

2.   Indledning

| 2.1. | Transport udgør en vigtig søjle i det fælles europæiske område og sikrer helt konkret den frie bevægelighed for borgere, arbejdstagere, varer og tjenesteydelser gennem Unionen. Transportnettenes effektivitet og kvalitet har direkte indvirkning på den bæredygtige udvikling, livs- og arbejdskvaliteten og konkurrenceevnen i Europa. |
| --- | --- |

2.1.

Transport udgør en vigtig søjle i det fælles europæiske område og sikrer helt konkret den frie bevægelighed for borgere, arbejdstagere, varer og tjenesteydelser gennem Unionen. Transportnettenes effektivitet og kvalitet har direkte indvirkning på den bæredygtige udvikling, livs- og arbejdskvaliteten og konkurrenceevnen i Europa.

| 2.2. | Vejtransportøkonomien i EU sikrer 5 millioner direkte arbejdspladser og bidrager med næsten 2 % til EU's BNP med 344 000 virksomheder inden for vejtransport af personer og over 560 000 vejgodsvirksomheder (7) og yder dermed et vigtigt bidrag til vækst og beskæftigelse i EU, hvilket stiller krav om proaktive politikker. |
| --- | --- |

2.2.

Vejtransportøkonomien i EU sikrer 5 millioner direkte arbejdspladser og bidrager med næsten 2 % til EU's BNP med 344 000 virksomheder inden for vejtransport af personer og over 560 000 vejgodsvirksomheder (7) og yder dermed et vigtigt bidrag til vækst og beskæftigelse i EU, hvilket stiller krav om proaktive politikker.

| 2.3. | Transport er hovedårsagen til luftforurening og står i dag for en fjerdedel af Europas drivhusgasemissioner. Lastbiler og busser kan tilskrives ca. en fjerdedel af emissionerne fra vejtransporten — en procentdel, der forventes at stige med ca. 10 % mellem 2010 og 2030 (EU's 2016-referencescenarie: Energi, transport og drivhusgasemissioner — tendenser frem mod 2050). Som et første skridt har Kommissionen fremlagt to forslag: et om certificering af kuldioxidemissioner og brændstofforbrug for disse køretøjer og et andet om overvågning og rapportering af de således certificerede data. |
| --- | --- |

2.3.

Transport er hovedårsagen til luftforurening og står i dag for en fjerdedel af Europas drivhusgasemissioner. Lastbiler og busser kan tilskrives ca. en fjerdedel af emissionerne fra vejtransporten — en procentdel, der forventes at stige med ca. 10 % mellem 2010 og 2030 (EU's 2016-referencescenarie: Energi, transport og drivhusgasemissioner — tendenser frem mod 2050). Som et første skridt har Kommissionen fremlagt to forslag: et om certificering af kuldioxidemissioner og brændstofforbrug for disse køretøjer og et andet om overvågning og rapportering af de således certificerede data.

| 2.4. | Den vedtagne strategi, som EØSU tidligere har udtalt sig om (8), omfatter en køreplan for lavemissionsmobilitet, der vil sætte skub i denne overgang, bl.a. i lyset af målene i Parisaftalen om klimaændringer. |
| --- | --- |

2.4.

Den vedtagne strategi, som EØSU tidligere har udtalt sig om (8), omfatter en køreplan for lavemissionsmobilitet, der vil sætte skub i denne overgang, bl.a. i lyset af målene i Parisaftalen om klimaændringer.

| 2.5. | Strategien har tre mål: Sikre et mere effektivt transportsystem, fremme alternative energiformer med lavt kulstofindhold i transportsektoren, fremme lav- og nulemissionskøretøjer. |
| --- | --- |

2.5.

Strategien har tre mål: Sikre et mere effektivt transportsystem, fremme alternative energiformer med lavt kulstofindhold i transportsektoren, fremme lav- og nulemissionskøretøjer.

| 2.6. | Anvendelsesområdet er hovedsageligt vejtransport, som tegner sig for mere end 70 % af drivhusgasemissionerne fra transporten og for en stor del af luftforureningen, men også de øvrige transportsektorer skal bidrage. |
| --- | --- |

2.6.

Anvendelsesområdet er hovedsageligt vejtransport, som tegner sig for mere end 70 % af drivhusgasemissionerne fra transporten og for en stor del af luftforureningen, men også de øvrige transportsektorer skal bidrage.

| 2.7. | For at sikre en mere effektiv transport med hensyn til energiomkostninger og emissioner er det vigtigt, at prissignalerne er de rigtige, og at de eksterne effekter tages i betragtning. I den henseende har Kommissionen planer om, at vejafgifter skal baseres på den faktisk tilbagelagte afstand i kilometer for bedre at afspejle principperne om »forureneren betaler« og »brugeren betaler«. |
| --- | --- |

2.7.

For at sikre en mere effektiv transport med hensyn til energiomkostninger og emissioner er det vigtigt, at prissignalerne er de rigtige, og at de eksterne effekter tages i betragtning. I den henseende har Kommissionen planer om, at vejafgifter skal baseres på den faktisk tilbagelagte afstand i kilometer for bedre at afspejle principperne om »forureneren betaler« og »brugeren betaler«.

| 2.8. | Fire problemer vil blive tacklet med en mere udbredt anvendelse af principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, og løsningen ligger i rimelige og effektive vejafgifter:






  — | Vejtransport er årsag til 17 % af EU's CO2-emissioner, og brugen af lav- og nulemissionskøretøjer er utilstrækkelig til at opfylde klima- og energimålene for 2030. |
| --- | --- | --- |

2.8.

Fire problemer vil blive tacklet med en mere udbredt anvendelse af principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, og løsningen ligger i rimelige og effektive vejafgifter:

—

Vejtransport er årsag til 17 % af EU's CO2-emissioner, og brugen af lav- og nulemissionskøretøjer er utilstrækkelig til at opfylde klima- og energimålene for 2030.

| — | Kvaliteten af EU's veje forværres på grund af faldende infrastrukturinvesteringer og udskudte vedligeholdelsestider, uden at der tages hensyn til de langsigtede økonomiske virkninger. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten af EU's veje forværres på grund af faldende infrastrukturinvesteringer og udskudte vedligeholdelsestider, uden at der tages hensyn til de langsigtede økonomiske virkninger.

| — | Nogle medlemsstater har indført midlertidige takster (vignetter), der diskriminerer lejlighedsvise udenlandske brugere. |
| --- | --- |

—

Nogle medlemsstater har indført midlertidige takster (vignetter), der diskriminerer lejlighedsvise udenlandske brugere.

| — | Luftforurening og overbelastning fra vejkøretøjer medfører betydelige omkostninger for samfundet. |
| --- | --- |

—

Luftforurening og overbelastning fra vejkøretøjer medfører betydelige omkostninger for samfundet.

| 2.9. | De økonomiske konsekvensanalyser viser betydelige forskelle mellem stigningerne i omkostninger for transportbrugere og tilsynsmyndighederne — omkostninger, der opvejes af højere indtægter og reducerede omkostninger forbundet med overbelastning og andre eksterne forhold, mens der er potentielt negative virkninger for fordelingen og SMV'er som følge af de højere omkostninger (9). |
| --- | --- |

2.9.

De økonomiske konsekvensanalyser viser betydelige forskelle mellem stigningerne i omkostninger for transportbrugere og tilsynsmyndighederne — omkostninger, der opvejes af højere indtægter og reducerede omkostninger forbundet med overbelastning og andre eksterne forhold, mens der er potentielt negative virkninger for fordelingen og SMV'er som følge af de højere omkostninger (9).

| 2.10. | Digitale teknologier kan øge transportens sikkerhed, effektivitet og inklusivitet ved at sikre flydende mobilitet fra sted til sted og integreret logistik og integrerede tjenester med en merværdi, i takt med at intelligente transportsystemer vinder indpas inden for alle transportformer som et naturligt element i udviklingen af det transeuropæiske multimodale transportnet. |
| --- | --- |

2.10.

Digitale teknologier kan øge transportens sikkerhed, effektivitet og inklusivitet ved at sikre flydende mobilitet fra sted til sted og integreret logistik og integrerede tjenester med en merværdi, i takt med at intelligente transportsystemer vinder indpas inden for alle transportformer som et naturligt element i udviklingen af det transeuropæiske multimodale transportnet.

| 2.11. | De tiltag vedrørende lavemissionstransport, der er blevet udviklet på EU-niveau, vil uvægerligt få stor betydning for de regioner, som transportinfrastrukturerne løber igennem med direkte konsekvenser for energiplanlægningen, den fysiske planlægning og miljø- og transportplanlægningen og betydelig indvirkning på økonomien og beskæftigelsen. |
| --- | --- |

2.11.

De tiltag vedrørende lavemissionstransport, der er blevet udviklet på EU-niveau, vil uvægerligt få stor betydning for de regioner, som transportinfrastrukturerne løber igennem med direkte konsekvenser for energiplanlægningen, den fysiske planlægning og miljø- og transportplanlægningen og betydelig indvirkning på økonomien og beskæftigelsen.

| 2.12. | For at gøre disse foranstaltninger acceptable for brugerne, forbrugerne og borgerne i almindelighed skal der gøres mere med hensyn til gennemsigtighed og klarhed for at skabe et marked for lav- og nulemissionskøretøjer. Der bør arbejdes på at forbedre forbrugeroplysningen gennem mærkning af personbiler og på fremme gennem lovgivningen om offentlige indkøb. Parallelt bør der gøres en indsats i forhold til gennemsigtigheden af de nye afgiftsrammer, og det bør sikres, at brugerne med det samme klart forstår, hvad indtægterne går til, at de fordeles rimeligt, og at der ikke er tale om overopkrævning og dobbeltbeskatning. |
| --- | --- |

2.12.

For at gøre disse foranstaltninger acceptable for brugerne, forbrugerne og borgerne i almindelighed skal der gøres mere med hensyn til gennemsigtighed og klarhed for at skabe et marked for lav- og nulemissionskøretøjer. Der bør arbejdes på at forbedre forbrugeroplysningen gennem mærkning af personbiler og på fremme gennem lovgivningen om offentlige indkøb. Parallelt bør der gøres en indsats i forhold til gennemsigtigheden af de nye afgiftsrammer, og det bør sikres, at brugerne med det samme klart forstår, hvad indtægterne går til, at de fordeles rimeligt, og at der ikke er tale om overopkrævning og dobbeltbeskatning.

3.   Resumé af Kommissionens forslag

| 3.1. | Kommissionens forslag lægger op til, at afgifter skal opkræves for benyttelse af vejinfrastrukturen baseret på tilbagelagt afstand — og udelukker afgifter baseret på faste beløb som dem, der i øjeblikket opkræves i visse EU-lande — og, at de skal gælde for alle typer af køretøjer, dvs. ikke blot tunge godskøretøjer, men også busser, varevogne og personbiler og dermed både gods- og passagertransport, og at afgifterne skal differentieres baseret på »forureningspotentiale« og slid på infrastrukturen. De lovgivningsmæssige ændringer vedrører bl.a.:






  — | Bestemmelser om bompenge og brugsafgifter for samtlige køretøjer og ikke kun dem, der vejer mere end 3,5 tons: Ajourføring af bestemmelserne i direktivet og udvidelse af dets anvendelsesområde til samtlige tunge godskøretøjer fra 1. januar 2020 og lette køretøjer med fjernelse af undtagelser, maksimumsværdier for afgifter for eksterne omkostninger og forenkling af kravene til opkrævningen. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Kommissionens forslag lægger op til, at afgifter skal opkræves for benyttelse af vejinfrastrukturen baseret på tilbagelagt afstand — og udelukker afgifter baseret på faste beløb som dem, der i øjeblikket opkræves i visse EU-lande — og, at de skal gælde for alle typer af køretøjer, dvs. ikke blot tunge godskøretøjer, men også busser, varevogne og personbiler og dermed både gods- og passagertransport, og at afgifterne skal differentieres baseret på »forureningspotentiale« og slid på infrastrukturen. De lovgivningsmæssige ændringer vedrører bl.a.:

—

Bestemmelser om bompenge og brugsafgifter for samtlige køretøjer og ikke kun dem, der vejer mere end 3,5 tons: Ajourføring af bestemmelserne i direktivet og udvidelse af dets anvendelsesområde til samtlige tunge godskøretøjer fra 1. januar 2020 og lette køretøjer med fjernelse af undtagelser, maksimumsværdier for afgifter for eksterne omkostninger og forenkling af kravene til opkrævningen.

| — | Gradvis fjernelse af tidsbaserede afgifter for tunge godskøretøjer inden 31. december 2023 og for lette køretøjer inden 31. december 2027 samt indførelse af et nyt afstandsbaseret afgiftssystem, hvor en beregningsmetode og en vurdering af omkostningerne er grundlaget for fastsættelsen af afgifterne. |
| --- | --- |

—

Gradvis fjernelse af tidsbaserede afgifter for tunge godskøretøjer inden 31. december 2023 og for lette køretøjer inden 31. december 2027 samt indførelse af et nyt afstandsbaseret afgiftssystem, hvor en beregningsmetode og en vurdering af omkostningerne er grundlaget for fastsættelsen af afgifterne.

| — | Differentiering af infrastrukturafgifter baseret på CO2-emissioner for tunge godskøretøjer og en gradvis fjernelse af den nuværende afgiftsdifferentiering er baseret på euroemissionsklasser fra 1. januar 2022. |
| --- | --- |

—

Differentiering af infrastrukturafgifter baseret på CO2-emissioner for tunge godskøretøjer og en gradvis fjernelse af den nuværende afgiftsdifferentiering er baseret på euroemissionsklasser fra 1. januar 2022.

| — | Yderligere bestemmelser om lette køretøjer vedrørende trafikoverbelastning mellem byer og forurenende emissioner samt CO2-emissioner fra samtlige typer af køretøjer. |
| --- | --- |

—

Yderligere bestemmelser om lette køretøjer vedrørende trafikoverbelastning mellem byer og forurenende emissioner samt CO2-emissioner fra samtlige typer af køretøjer.

| — | Krav om obligatorisk opkrævning af afgifter for eksterne omkostninger for i det mindste en del af de tunge godskøretøjer fra 1. januar 2021. |
| --- | --- |

—

Krav om obligatorisk opkrævning af afgifter for eksterne omkostninger for i det mindste en del af de tunge godskøretøjer fra 1. januar 2021.

| 3.2. | I overensstemmelse med principperne »forureneren betaler« og »brugeren betaler« bør udvidelsen af anvendelsesområdet for direktiv 1999/62/EF bidrage til at mindske konkurrenceforvridningen som følge af den nuværende fritagelse for busser fra betaling for benyttelse af infrastruktur. |
| --- | --- |

3.2.

I overensstemmelse med principperne »forureneren betaler« og »brugeren betaler« bør udvidelsen af anvendelsesområdet for direktiv 1999/62/EF bidrage til at mindske konkurrenceforvridningen som følge af den nuværende fritagelse for busser fra betaling for benyttelse af infrastruktur.

| 3.3. | Et supplerende forslag sigter mod ændringer med henblik på en trinvis sænkning og til slut en nulstilling af minimumsbeskatningen af tunge køretøjer til godstransport ad vej, som skal finde sted i fem faser (hvor hver fase udgør 20 % af de nuværende minimumssatser) i en periode på 5 på hinanden følgende år. |
| --- | --- |

3.3.

Et supplerende forslag sigter mod ændringer med henblik på en trinvis sænkning og til slut en nulstilling af minimumsbeskatningen af tunge køretøjer til godstransport ad vej, som skal finde sted i fem faser (hvor hver fase udgør 20 % af de nuværende minimumssatser) i en periode på 5 på hinanden følgende år.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1. | EØSU mener, at indførelsen af et fair, gennemskueligt, ikkediskriminerende og ikkebureaukratisk afgiftssystem for vejtransport i EU, som står i et rimeligt forhold til anvendelsen af vejen og til de eksterne og videnskabeligt målbare omkostninger, der genereres af lastbiler, busser og personbiler, som ikke skaber fragmenterede afgiftsordninger, men med et loft for afgifter baseret på eksterne omkostninger, og som er i overensstemmelse med principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, vil kunne have en positiv effekt med hensyn til at afhjælpe forringelsen af vejinfrastrukturen, overbelastningen og forureningen. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU mener, at indførelsen af et fair, gennemskueligt, ikkediskriminerende og ikkebureaukratisk afgiftssystem for vejtransport i EU, som står i et rimeligt forhold til anvendelsen af vejen og til de eksterne og videnskabeligt målbare omkostninger, der genereres af lastbiler, busser og personbiler, som ikke skaber fragmenterede afgiftsordninger, men med et loft for afgifter baseret på eksterne omkostninger, og som er i overensstemmelse med principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, vil kunne have en positiv effekt med hensyn til at afhjælpe forringelsen af vejinfrastrukturen, overbelastningen og forureningen.

| 4.2. | EØSU understreger vigtigheden af at revurdere, ændre og styrke den ensartede anvendelse af EU-reglerne og dermed skabe en fælles retlig ramme, der sikrer samme vilkår for alle vejbrugere i vejtransportsektoren. Valget af direktiv giver rigelig mulighed for differentierede gennemførelsesmetoder, og EØSU mener, at det — tre år efter gennemførelsen — bør overvejes, om der er behov for at indføre mere bindende retlige instrumenter, der sikrer en ensartet anvendelse. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU understreger vigtigheden af at revurdere, ændre og styrke den ensartede anvendelse af EU-reglerne og dermed skabe en fælles retlig ramme, der sikrer samme vilkår for alle vejbrugere i vejtransportsektoren. Valget af direktiv giver rigelig mulighed for differentierede gennemførelsesmetoder, og EØSU mener, at det — tre år efter gennemførelsen — bør overvejes, om der er behov for at indføre mere bindende retlige instrumenter, der sikrer en ensartet anvendelse.

| 4.3. | EØSU anbefaler på det kraftigste, at de fælles afgiftsrammer gøres klare, gennemsigtige, enkle, kontrollerbare og udfærdiges på en letforståelig måde, og at det klart angives både i de elektroniske og papirbaserede kvitteringer og på motorvejsskiltene, hvad pengene går til for at sikre en bedre social accept af det bidrag, som hver bruger yder til den fælles velfærd. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU anbefaler på det kraftigste, at de fælles afgiftsrammer gøres klare, gennemsigtige, enkle, kontrollerbare og udfærdiges på en letforståelig måde, og at det klart angives både i de elektroniske og papirbaserede kvitteringer og på motorvejsskiltene, hvad pengene går til for at sikre en bedre social accept af det bidrag, som hver bruger yder til den fælles velfærd.

| 4.4. | Yderligere harmonisering af bestemmelserne og fastlæggelse af en fælles EU-retlig ramme for vejafgifter for benyttelse af vejinfrastruktur af EU-betydning, såsom TEN-T-nettet, motorveje og hovedveje med en betydelig international trafik, er afgørende for at gennemføre et ægte indre marked for vejtransport i EU uden forskelsbehandling og konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

4.4.

Yderligere harmonisering af bestemmelserne og fastlæggelse af en fælles EU-retlig ramme for vejafgifter for benyttelse af vejinfrastruktur af EU-betydning, såsom TEN-T-nettet, motorveje og hovedveje med en betydelig international trafik, er afgørende for at gennemføre et ægte indre marked for vejtransport i EU uden forskelsbehandling og konkurrenceforvridning.

| 4.5. | Afgiftssystemerne har forskellig effekt i centrale og perifere regioner: Centrale regioner med en høj gennemgående trafik påvirkes mere negativt end de perifere regioner, mens de sidstnævnte modtager langt mindre skattekompensation for miljøbelastning og infrastrukturfinansiering end de centrale regioner. EØSU mener, at struktur- og miljøfondene samt EIB bør gribe ind for at sikre en afbalanceret udvikling. |
| --- | --- |

4.5.

Afgiftssystemerne har forskellig effekt i centrale og perifere regioner: Centrale regioner med en høj gennemgående trafik påvirkes mere negativt end de perifere regioner, mens de sidstnævnte modtager langt mindre skattekompensation for miljøbelastning og infrastrukturfinansiering end de centrale regioner. EØSU mener, at struktur- og miljøfondene samt EIB bør gribe ind for at sikre en afbalanceret udvikling.

| 4.6. | Manglen på harmonisering af afgiftssystemer, hvad enten der er tale om vignetter eller bompenge, hænger også sammen med, at indsamlingsteknologierne ikke er de samme og ofte ikkeinteroperable modeller for vejafgiftssystemer, hvilket skaber yderligere administrative byrder og ekstraomkostninger for transport- og logistikvirksomhederne, som skal håndtere en voksende efterspørgsel efter innovativ vejtransport med udvikling af ny og intelligent infrastruktur, herunder automatisk styring og distribution af nye brændstoffer, og en korrekt vedligeholdelse af eksisterende net, som formår at klare trafikstrømmene. |
| --- | --- |

4.6.

Manglen på harmonisering af afgiftssystemer, hvad enten der er tale om vignetter eller bompenge, hænger også sammen med, at indsamlingsteknologierne ikke er de samme og ofte ikkeinteroperable modeller for vejafgiftssystemer, hvilket skaber yderligere administrative byrder og ekstraomkostninger for transport- og logistikvirksomhederne, som skal håndtere en voksende efterspørgsel efter innovativ vejtransport med udvikling af ny og intelligent infrastruktur, herunder automatisk styring og distribution af nye brændstoffer, og en korrekt vedligeholdelse af eksisterende net, som formår at klare trafikstrømmene.

| 4.7. | EØSU er af den klare opfattelse, at der skal investeres tilstrækkeligt i eksisterende og fremtidig infrastruktur for at opnå en bedre funktionel interoperabilitet mellem de nationale transportnet — gerne ved hjælp af satellitteknologi, lette deres adgang til hele det indre marked, fremme en bedre anvendelse af intelligent logistik (10) og IKT-løsninger for at forbedre trafiksikkerheden og øge den samlede systemeffektivitet med en udvidet anvendelse af intelligente transportsystemer og sikre mere effektive og bedre forbundne, moderne og bæredygtige vejtransportnet i hele Europa. Målet bør være, at det udstyr, der fra 2019, installeres i køretøjerne er interoperabelt på EU-niveau (On Board Unit), jf. strategien for digitalisering af transport. |
| --- | --- |

4.7.

EØSU er af den klare opfattelse, at der skal investeres tilstrækkeligt i eksisterende og fremtidig infrastruktur for at opnå en bedre funktionel interoperabilitet mellem de nationale transportnet — gerne ved hjælp af satellitteknologi, lette deres adgang til hele det indre marked, fremme en bedre anvendelse af intelligent logistik (10) og IKT-løsninger for at forbedre trafiksikkerheden og øge den samlede systemeffektivitet med en udvidet anvendelse af intelligente transportsystemer og sikre mere effektive og bedre forbundne, moderne og bæredygtige vejtransportnet i hele Europa. Målet bør være, at det udstyr, der fra 2019, installeres i køretøjerne er interoperabelt på EU-niveau (On Board Unit), jf. strategien for digitalisering af transport.

| 4.8. | I betragtning af de manglende investeringer i transportinfrastruktur og den utilstrækkelige vedligeholdelse heraf finder EØSU det absolut nødvendigt at håndhæve principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler« til finansiering af vejinfrastrukturen, forudsat at:






  — | indtægterne fra opkrævningen af afgifter for benyttelse af infrastrukturen går til den samme vejinfrastruktur, mens |
| --- | --- | --- |

4.8.

I betragtning af de manglende investeringer i transportinfrastruktur og den utilstrækkelige vedligeholdelse heraf finder EØSU det absolut nødvendigt at håndhæve principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler« til finansiering af vejinfrastrukturen, forudsat at:

—

indtægterne fra opkrævningen af afgifter for benyttelse af infrastrukturen går til den samme vejinfrastruktur, mens

| — | indtægterne fra afgifter for eksterne omkostninger går til at afhjælpe de skadelige virkninger af vejtransport, herunder til anlæg af alternativ infrastruktur, distribution af alternative brændstoffer, alternative styresystemer, alternative former for transport og energiforsyning samt støtte til det transeuropæiske transportnet |
| --- | --- |

—

indtægterne fra afgifter for eksterne omkostninger går til at afhjælpe de skadelige virkninger af vejtransport, herunder til anlæg af alternativ infrastruktur, distribution af alternative brændstoffer, alternative styresystemer, alternative former for transport og energiforsyning samt støtte til det transeuropæiske transportnet

| — | Direktivets artikel 9 ændres i overensstemmelse dermed. |
| --- | --- |

—

Direktivets artikel 9 ændres i overensstemmelse dermed.

| 4.9. | EØSU mener, at investeringer i at reducere CO2-emissionerne fra vejtransport (se punkt 2.12), som har en alvorlig indvirkning på miljøkvaliteten, og de eksterne omkostninger i størrelsesordenen 1,8-2,4 % af BNP er lige vigtige, og opfordrer til en integreret tilgang til reduktion af CO2-emissionerne. Fastsættelse af emissionsgrænser for nye tunge godskøretøjer, der bringes på EU-markedet for køretøjer, er et mere effektivt instrument til at reducere emissionerne end indførelsen af afgifter, men det er ikke tilstrækkeligt til at nå de fastsatte mål. |
| --- | --- |

4.9.

EØSU mener, at investeringer i at reducere CO2-emissionerne fra vejtransport (se punkt 2.12), som har en alvorlig indvirkning på miljøkvaliteten, og de eksterne omkostninger i størrelsesordenen 1,8-2,4 % af BNP er lige vigtige, og opfordrer til en integreret tilgang til reduktion af CO2-emissionerne. Fastsættelse af emissionsgrænser for nye tunge godskøretøjer, der bringes på EU-markedet for køretøjer, er et mere effektivt instrument til at reducere emissionerne end indførelsen af afgifter, men det er ikke tilstrækkeligt til at nå de fastsatte mål.

| 4.10. | I betragtning af det vedvarende problem med trafikoverbelastning i og uden for byområderne bør der ydes EU-støtte til avancerede trafikstyringssystemer og til effektive satellitbaserede logistikprocesser for at fjerne de yderligere omkostninger, der for øjeblikket betales af brugerne. Indtægterne fra den frivillige indførelse af disse foranstaltninger bør under alle omstændigheder anvendes til direkte finansiering af alternative løsninger med neutral indvirkning. |
| --- | --- |

4.10.

I betragtning af det vedvarende problem med trafikoverbelastning i og uden for byområderne bør der ydes EU-støtte til avancerede trafikstyringssystemer og til effektive satellitbaserede logistikprocesser for at fjerne de yderligere omkostninger, der for øjeblikket betales af brugerne. Indtægterne fra den frivillige indførelse af disse foranstaltninger bør under alle omstændigheder anvendes til direkte finansiering af alternative løsninger med neutral indvirkning.

| 4.11. | Offentlig transport bør fremmes, og vejafgifter fastlægges for at respektere og opfylde dette mål med udgangspunkt i principperne om, at brugeren og forureneren betaler. |
| --- | --- |

4.11.

Offentlig transport bør fremmes, og vejafgifter fastlægges for at respektere og opfylde dette mål med udgangspunkt i principperne om, at brugeren og forureneren betaler.

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1. | EØSU støtter målet for den europæiske elektroniske bompengetjeneste om, at der skal være tale om én enkelt type interoperabelt køretøjsudstyr, hvortil er knyttet samme kontrakt og samme faktura i hele EU, hvilket vil skabe et indre marked og garantere de kommercielle vejtransportoperatører, at der én leverandør, én kontrakt og én faktura. |
| --- | --- |

5.1.

EØSU støtter målet for den europæiske elektroniske bompengetjeneste om, at der skal være tale om én enkelt type interoperabelt køretøjsudstyr, hvortil er knyttet samme kontrakt og samme faktura i hele EU, hvilket vil skabe et indre marked og garantere de kommercielle vejtransportoperatører, at der én leverandør, én kontrakt og én faktura.

| 5.2. | Brennereksperimentet med at anvende forhøjede vejafgifter i overensstemmelse med de principper og grænser, der er fastsat i direktivet, med henblik på at anlægge alternativ infrastruktur, har vist sig at fungere og accepteres af lokalbefolkningen. EØSU ser derfor positivt på, at denne mulighed udvides til andre følsomme områder. |
| --- | --- |

5.2.

Brennereksperimentet med at anvende forhøjede vejafgifter i overensstemmelse med de principper og grænser, der er fastsat i direktivet, med henblik på at anlægge alternativ infrastruktur, har vist sig at fungere og accepteres af lokalbefolkningen. EØSU ser derfor positivt på, at denne mulighed udvides til andre følsomme områder.

| 5.3. | EØSU finder, at den rabatordning for tunge godskøretøjer, der fastlagt i artikel 7 som resultat af langvarige drøftelser og analyser, er retfærdig og ikkediskriminerende og muligvis kunne udvides i samme omfang til lette køretøjer og dermed reducere de nuværende uligheder mellem lejlighedsvise/udenlandske brugere og hyppige/nationale brugere i visse lande. Artikel 7 bør derfor ændres som angivet. |
| --- | --- |

5.3.

EØSU finder, at den rabatordning for tunge godskøretøjer, der fastlagt i artikel 7 som resultat af langvarige drøftelser og analyser, er retfærdig og ikkediskriminerende og muligvis kunne udvides i samme omfang til lette køretøjer og dermed reducere de nuværende uligheder mellem lejlighedsvise/udenlandske brugere og hyppige/nationale brugere i visse lande. Artikel 7 bør derfor ændres som angivet.

| 5.4. | En sammenligning af afgifterne for de eksterne omkostninger for visse kategorier af køretøjer, f.eks. mellem Euro V- og Euro VI-lastbiler, viser, at de mindre forurenende køretøjer straffes, hvilket efter EØSU's opfattelse ikke kan begrundes. EØSU opfordrer til at revidere de afgifter for eksterne omkostninger, der er fastsat i bilagene til direktivet, til fordel for lavemissionskøretøjer. Ved nulemissionskøretøjer er udvalget enigt i, at afgifterne for benyttelse af infrastrukturen midlertidigt bør sættes ned. |
| --- | --- |

5.4.

En sammenligning af afgifterne for de eksterne omkostninger for visse kategorier af køretøjer, f.eks. mellem Euro V- og Euro VI-lastbiler, viser, at de mindre forurenende køretøjer straffes, hvilket efter EØSU's opfattelse ikke kan begrundes. EØSU opfordrer til at revidere de afgifter for eksterne omkostninger, der er fastsat i bilagene til direktivet, til fordel for lavemissionskøretøjer. Ved nulemissionskøretøjer er udvalget enigt i, at afgifterne for benyttelse af infrastrukturen midlertidigt bør sættes ned.

| 5.5. | EØSU opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at ajourføre den videnskabelige vurdering af vejafgifterne, herunder de lokale forhold, under hensyntagen til lokale omstændigheder, men undgå forskelsbehandling, der ikke er baseret på solid videnskabelig dokumentation. |
| --- | --- |

5.5.

EØSU opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at ajourføre den videnskabelige vurdering af vejafgifterne, herunder de lokale forhold, under hensyntagen til lokale omstændigheder, men undgå forskelsbehandling, der ikke er baseret på solid videnskabelig dokumentation.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  IMF, World Economic Outlook, oktober 2014.

1

(2)  ITF (2015), ITF Transport Outlook 2015, OECD Publishing, Paris.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU, (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

3

(4)  I 2014-2015 investerede EU-institutionerne i alt i 30,67 mia. EUR af fra egne kilder (TEN-T/CEF, EFRU/SF og EIB-lån) i EU28 i hovednettet og den samlede TEN-T-netinfrastruktur.

4

(5)  Konsekvensanalyse af eurovignetdirektivet.

5

(6)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 10.

6

(7)  EU Transport in Figures 2016, baseret på oplysninger fra Eurostat.

7

(8)  EUT C 383 af 17.11.2015, s. 84.

8

(9)  Support Study for the Impact Assessment Accompanying the Revision of the Eurovignette Directive (1999/62/EC) — Study contract No. MOVE/A3/119-2013 — 05.2017.

9

Support Study for the Impact Assessment Accompanying the Revision of the Eurovignette Directive (1999/62/EC)

(10)  COM(2016) 766 final.

10

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/195

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et mobilt Europa — En dagsorden for en socialt retfærdig omstilling til ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet for alle

(COM(2017) 283 final)

(2018/C 081/27)

| Ordfører | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Medordfører | Brian CURTIS |

Ordfører

Ulrich SAMM

Medordfører

Brian CURTIS

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 5.7.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i EUF-traktaten |
| Kompetence | Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 2.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 111/0/0 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 5.7.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i EUF-traktaten

Kompetence

Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

2.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

111/0/0

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Dagsordenen for mobilitet, som præsenteres i Kommissionens meddelelse »Et mobilt Europa« (COM(2017) 283 final) (meddelelsen), afspejler Europas ambition om, inden 2025, at gøre hurtige fremskridt i retning af at indføre et rent, konkurrencedygtigt og forbundet mobilitetssystem, der omfatter alle transportformer og dækker hele Unionen. Fokus for denne meddelelse ligger på vejtransporten i Europa, som er baseret på en industri, der er førende i verden inden for fremstilling og levering af tjenesteydelser. Produktionsdelen af denne sektor beskæftiger 11 % af alle arbejdstagere i fremstillingsindustrien i hele EU og står for 7 % af EU's BNP. |
| --- | --- |

1.1.

Dagsordenen for mobilitet, som præsenteres i Kommissionens meddelelse »Et mobilt Europa« (COM(2017) 283 final) (meddelelsen), afspejler Europas ambition om, inden 2025, at gøre hurtige fremskridt i retning af at indføre et rent, konkurrencedygtigt og forbundet mobilitetssystem, der omfatter alle transportformer og dækker hele Unionen. Fokus for denne meddelelse ligger på vejtransporten i Europa, som er baseret på en industri, der er førende i verden inden for fremstilling og levering af tjenesteydelser. Produktionsdelen af denne sektor beskæftiger 11 % af alle arbejdstagere i fremstillingsindustrien i hele EU og står for 7 % af EU's BNP.

| 1.2. | Meddelelsen fremhæver forbindelsen til de overordnede prioriteter for energiunionen, det digitale indre marked og investeringsplanen for Europa. Mere specifikt søger den at komme med løsninger på nogle af de udestående transportproblemer i forbindelse med det indre marked, samtidig med at den bevarer et afbalanceret syn på menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljøspørgsmål. |
| --- | --- |

1.2.

Meddelelsen fremhæver forbindelsen til de overordnede prioriteter for energiunionen, det digitale indre marked og investeringsplanen for Europa. Mere specifikt søger den at komme med løsninger på nogle af de udestående transportproblemer i forbindelse med det indre marked, samtidig med at den bevarer et afbalanceret syn på menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljøspørgsmål.

| 1.3. | Et velfungerende fælles europæisk transportområde står og falder med en hensigtsmæssig lovgivningsmæssig ramme. Det er EØSU's opfattelse, at de foreslåede lovgivningsændringer vedrørende adgang til erhvervet, markedsadgang — herunder cabotagekørsel — og arbejdsvilkår, herunder køre- og hviletider, samt særlige regler om udstationering af arbejdstagere inden for vejtransport, i vidt omfang ikke er i stand til at afhjælpe de problemer, det er meningen, de skal løse. De specifikke forslag på disse områder behandles mere detaljeret i andre af EØSU's udtalelser. EØSU understreger, at et formålstjenligt regelsæt har afgørende betydning for at sikre, at det indre marked fungerer optimalt, og derfor haster det med at finde tilstrækkelige og velfungerende løsninger. I den forbindelse påpeger EØSU, at udvalget forventer, at det kommende forslag om kombineret transport også vil gribe ind over for problemer med markedsadgang. |
| --- | --- |

1.3.

Et velfungerende fælles europæisk transportområde står og falder med en hensigtsmæssig lovgivningsmæssig ramme. Det er EØSU's opfattelse, at de foreslåede lovgivningsændringer vedrørende adgang til erhvervet, markedsadgang — herunder cabotagekørsel — og arbejdsvilkår, herunder køre- og hviletider, samt særlige regler om udstationering af arbejdstagere inden for vejtransport, i vidt omfang ikke er i stand til at afhjælpe de problemer, det er meningen, de skal løse. De specifikke forslag på disse områder behandles mere detaljeret i andre af EØSU's udtalelser. EØSU understreger, at et formålstjenligt regelsæt har afgørende betydning for at sikre, at det indre marked fungerer optimalt, og derfor haster det med at finde tilstrækkelige og velfungerende løsninger. I den forbindelse påpeger EØSU, at udvalget forventer, at det kommende forslag om kombineret transport også vil gribe ind over for problemer med markedsadgang.

| 1.4. | Landtransportteknologi vil sandsynligvis blive revolutioneret af digitalisering og automatisering. Disse teknologier giver en bred vifte af nye muligheder for forbrugere og virksomheder, der vil have bedre kvalitet, komfort, fleksibilitet, overkommelige priser og sikkerhed i forbindelse med de tjenester, de anvender, og alle typer udstyr. EØSU konstaterer, at denne nye teknologi har kapaciteten til at effektivisere transportmarkedet, men også til at tilvejebringe analysedata, som kan bidrage til kontrol med og håndhævelse af eksisterende lovgivning og beskyttelse af menneskerettigheder og sociale rettigheder. |
| --- | --- |

1.4.

Landtransportteknologi vil sandsynligvis blive revolutioneret af digitalisering og automatisering. Disse teknologier giver en bred vifte af nye muligheder for forbrugere og virksomheder, der vil have bedre kvalitet, komfort, fleksibilitet, overkommelige priser og sikkerhed i forbindelse med de tjenester, de anvender, og alle typer udstyr. EØSU konstaterer, at denne nye teknologi har kapaciteten til at effektivisere transportmarkedet, men også til at tilvejebringe analysedata, som kan bidrage til kontrol med og håndhævelse af eksisterende lovgivning og beskyttelse af menneskerettigheder og sociale rettigheder.

| 1.5. | Automatisk kørsel har potentialet til at blive en afgørende faktor, som ud over at udvide både mulighederne for nye tjenester og forretningsmulighederne kan forbedre køretøjernes primære sikkerhed markant og nedbringe antallet af dødsulykker betydeligt. EØSU opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med projektet nul trafikdræbte i 2050, da dets mål er yderst vigtige for vores samfund og alle borgere. |
| --- | --- |

1.5.

Automatisk kørsel har potentialet til at blive en afgørende faktor, som ud over at udvide både mulighederne for nye tjenester og forretningsmulighederne kan forbedre køretøjernes primære sikkerhed markant og nedbringe antallet af dødsulykker betydeligt. EØSU opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med projektet nul trafikdræbte i 2050, da dets mål er yderst vigtige for vores samfund og alle borgere.

| 1.6. | EØSU støtter fuldt ud Kommissionens forslag om at afhjælpe den ringe interoperabilitet mellem de forskellige eksisterende elektroniske vejafgiftssystemer i medlemsstaterne og indføre en fælles ramme for interoperabilitet. EØSU mener også, at et fleksibelt, fair, gennemskueligt, ikke-diskriminerende vejafgiftssystem, som opfylder principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, vil have en positiv effekt, hvis indtægterne herfra øremærkes. En fuld øremærkning af indtægterne vil kunne bringe mere end en halv million nye beskæftigelsesmuligheder til Europa. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU støtter fuldt ud Kommissionens forslag om at afhjælpe den ringe interoperabilitet mellem de forskellige eksisterende elektroniske vejafgiftssystemer i medlemsstaterne og indføre en fælles ramme for interoperabilitet. EØSU mener også, at et fleksibelt, fair, gennemskueligt, ikke-diskriminerende vejafgiftssystem, som opfylder principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, vil have en positiv effekt, hvis indtægterne herfra øremærkes. En fuld øremærkning af indtægterne vil kunne bringe mere end en halv million nye beskæftigelsesmuligheder til Europa.

| 1.7. | EØSU bemærker, at der er en indbyrdes modstrid mellem den forventede nedbringelse af emissioner (13 %) fra vejtransportsektoren i forbindelse med denne pakke og den nødvendige reduktion på 18-19 %, som transportsektoren er nødt til at bidrage med, hvis EU skal nå sine klima- og energimål for 2030. Denne kløft kan kun lukkes, hvis medlemsstaterne gør en ihærdig indsats for at stimulere indførelsen af »rene« vejtransportinitiativer. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU bemærker, at der er en indbyrdes modstrid mellem den forventede nedbringelse af emissioner (13 %) fra vejtransportsektoren i forbindelse med denne pakke og den nødvendige reduktion på 18-19 %, som transportsektoren er nødt til at bidrage med, hvis EU skal nå sine klima- og energimål for 2030. Denne kløft kan kun lukkes, hvis medlemsstaterne gør en ihærdig indsats for at stimulere indførelsen af »rene« vejtransportinitiativer.

| 1.8. | EØSU ønsker at understrege, at produktionen af ren elektricitet er en afgørende forudsætning for en vellykket indførelse af elkøretøjer på massemarkedet. Imidlertid kan elkøretøjer bidrage til at mindske luftforureningen på lokalt plan, uanset hvilken kilde elektriciteten stammer fra, hvorimod EU's globale mål for reduktion af udledningen af drivhusgasser kun kan opfyldes gennem en politik for ren elproduktion. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU ønsker at understrege, at produktionen af ren elektricitet er en afgørende forudsætning for en vellykket indførelse af elkøretøjer på massemarkedet. Imidlertid kan elkøretøjer bidrage til at mindske luftforureningen på lokalt plan, uanset hvilken kilde elektriciteten stammer fra, hvorimod EU's globale mål for reduktion af udledningen af drivhusgasser kun kan opfyldes gennem en politik for ren elproduktion.

| 1.9. | I den seneste tid er forbrugernes tillid til bilindustrien og til lovgivningssystemet blevet sat på en alvorlig prøve. Genopbygning af tilliden ved hjælp af realistiske standarder for emissioner og fyldestgørende prøvningsprocedurer har afgørende betydning, og udvalget beklager, at den uafhængige tilsynsmyndighed for emissionsprøvning af køretøjer, som Kommissionen har foreslået oprettet, blev droppet tidligere i 2017 efter modstand fra en række medlemsstater. |
| --- | --- |

1.9.

I den seneste tid er forbrugernes tillid til bilindustrien og til lovgivningssystemet blevet sat på en alvorlig prøve. Genopbygning af tilliden ved hjælp af realistiske standarder for emissioner og fyldestgørende prøvningsprocedurer har afgørende betydning, og udvalget beklager, at den uafhængige tilsynsmyndighed for emissionsprøvning af køretøjer, som Kommissionen har foreslået oprettet, blev droppet tidligere i 2017 efter modstand fra en række medlemsstater.

| 1.10. | Det er nødvendigt at fastlægge klare og udfordrende europæiske mål for køretøjer, der kører på ren energi, med henblik på at stimulere fremstillingssektoren, når det gælder forskning, markedsføring og produktion. De tekniske begrænsninger, som stadig er til hinder for en hurtigere indførelse af alternative fremdriftssystemer, kan kun overvindes ved hjælp af et robust forskningsprogram (i det næste rammeprogram), der spænder over hele spektret fra grundforskning til innovation og markedsintroduktion. |
| --- | --- |

1.10.

Det er nødvendigt at fastlægge klare og udfordrende europæiske mål for køretøjer, der kører på ren energi, med henblik på at stimulere fremstillingssektoren, når det gælder forskning, markedsføring og produktion. De tekniske begrænsninger, som stadig er til hinder for en hurtigere indførelse af alternative fremdriftssystemer, kan kun overvindes ved hjælp af et robust forskningsprogram (i det næste rammeprogram), der spænder over hele spektret fra grundforskning til innovation og markedsintroduktion.

| 1.11. | Udvalget så gerne en større erkendelse af, at det er vigtigt at støtte en trafikoverflytning med flere incitamenter, som tilskynder til offentlig transport og flytter godstransport fra vej til jernbane. Den overordnede strategi kan bidrage til at dekarbonisere vejtransporten, men vil ikke nødvendigvis løse problemerne med trængsel og forurening. Det gælder ikke mindst fordi efterspørgslen efter vejtransport ventes fortsat at stige. |
| --- | --- |

1.11.

Udvalget så gerne en større erkendelse af, at det er vigtigt at støtte en trafikoverflytning med flere incitamenter, som tilskynder til offentlig transport og flytter godstransport fra vej til jernbane. Den overordnede strategi kan bidrage til at dekarbonisere vejtransporten, men vil ikke nødvendigvis løse problemerne med trængsel og forurening. Det gælder ikke mindst fordi efterspørgslen efter vejtransport ventes fortsat at stige.

2.   Indledning

| 2.1. | Meddelelsen er den første afgørende fase i mobilitetspakken, og yderligere forslag følger senere på året. Den sætter de specifikke forslag, som behandles i separate udtalelser fra udvalget, ind i en politisk kontekst, fastlægger støtteforanstaltninger — såsom vejafgifter (inklusive den påkrævede infrastruktur), alternative brændstoffer og konnektivitet, bedre information til forbrugerne, styrkelse af det indre marked og bedre arbejdsvilkår for vejgodstransportsektoren — og den fremlægger forslag til foranstaltninger, der skal danne grundlag for en samarbejdsbaseret, sammenbundet og automatiseret mobilitet. I praksis omhandler Kommissionens forslag først og fremmest vejtransportsektoren. |
| --- | --- |

2.1.

Meddelelsen er den første afgørende fase i mobilitetspakken, og yderligere forslag følger senere på året. Den sætter de specifikke forslag, som behandles i separate udtalelser fra udvalget, ind i en politisk kontekst, fastlægger støtteforanstaltninger — såsom vejafgifter (inklusive den påkrævede infrastruktur), alternative brændstoffer og konnektivitet, bedre information til forbrugerne, styrkelse af det indre marked og bedre arbejdsvilkår for vejgodstransportsektoren — og den fremlægger forslag til foranstaltninger, der skal danne grundlag for en samarbejdsbaseret, sammenbundet og automatiseret mobilitet. I praksis omhandler Kommissionens forslag først og fremmest vejtransportsektoren.

| 2.2. | Meddelelsen fremhæver også forbindelsen til de overordnede prioriteter for energiunionen (energieffektivitet og afkarbonisering af transportsektoren, herunder udbredelse af kulstoffattige brændstoffer og fremme af elektromobilitet), det digitale indre marked, dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer og investeringsplanen for Europa, der skal støtte gennemførelsen, samt målene om at opnå større retfærdighed og styrke den sociale dimension som fastsat i den europæiske søjle for sociale rettigheder. Den søger at løse nogle af de udestående transportproblemer i forbindelse med det indre marked, samtidig med at den bevarer et afbalanceret syn på menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljøspørgsmål — selv om der dog består en række spændinger. |
| --- | --- |

2.2.

Meddelelsen fremhæver også forbindelsen til de overordnede prioriteter for energiunionen (energieffektivitet og afkarbonisering af transportsektoren, herunder udbredelse af kulstoffattige brændstoffer og fremme af elektromobilitet), det digitale indre marked, dagsordenen for beskæftigelse, vækst og investeringer og investeringsplanen for Europa, der skal støtte gennemførelsen, samt målene om at opnå større retfærdighed og styrke den sociale dimension som fastsat i den europæiske søjle for sociale rettigheder. Den søger at løse nogle af de udestående transportproblemer i forbindelse med det indre marked, samtidig med at den bevarer et afbalanceret syn på menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljøspørgsmål — selv om der dog består en række spændinger.

| 2.3. | Dagsordenen for mobilitet afspejler Europas ambition om, inden 2025, at gøre hurtige fremskridt i retning af at indføre et rent, konkurrencedygtigt og forbundet mobilitetssystem, der omfatter alle transportformer, som dækker hele Unionen og forbedrer dens forbindelser til nabolandene og resten af verden. Hvorvidt dette yderst ambitiøse mål kan blive opfyldt, afhænger af en industri, der er førende i verden inden for fremstilling og levering af tjenesteydelser, og kræver, at der er en stærk og effektiv politisk vilje til stede i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.3.

Dagsordenen for mobilitet afspejler Europas ambition om, inden 2025, at gøre hurtige fremskridt i retning af at indføre et rent, konkurrencedygtigt og forbundet mobilitetssystem, der omfatter alle transportformer, som dækker hele Unionen og forbedrer dens forbindelser til nabolandene og resten af verden. Hvorvidt dette yderst ambitiøse mål kan blive opfyldt, afhænger af en industri, der er førende i verden inden for fremstilling og levering af tjenesteydelser, og kræver, at der er en stærk og effektiv politisk vilje til stede i medlemsstaterne.

| 2.4. | Man må huske på, at EU-landene indkasserer over 500 mia. EUR i skatteindtægter fra vejtransportsektoren. Produktionsdelen af denne sektor beskæftiger 11 % af alle arbejdstagere i fremstillingsindustrien i hele EU og står for 7 % af EU's BNP og et handelsoverskud på 90 mia. EUR. Der er faktisk tale om en så stærk og vigtig sektor, at fremskridtene inden for mange områder af EU-reguleringen og for så vidt angår forbedringer har været lang tid undervejs, netop fordi flere medlemsstater regner sektoren for at være af national strategisk betydning. Ændringer, der menes at berøre de nationale systemer og prioriteter, f.eks. markedsåbning og vejafgifter, er ofte længe om at blive vedtaget og gennemført. |
| --- | --- |

2.4.

Man må huske på, at EU-landene indkasserer over 500 mia. EUR i skatteindtægter fra vejtransportsektoren. Produktionsdelen af denne sektor beskæftiger 11 % af alle arbejdstagere i fremstillingsindustrien i hele EU og står for 7 % af EU's BNP og et handelsoverskud på 90 mia. EUR. Der er faktisk tale om en så stærk og vigtig sektor, at fremskridtene inden for mange områder af EU-reguleringen og for så vidt angår forbedringer har været lang tid undervejs, netop fordi flere medlemsstater regner sektoren for at være af national strategisk betydning. Ændringer, der menes at berøre de nationale systemer og prioriteter, f.eks. markedsåbning og vejafgifter, er ofte længe om at blive vedtaget og gennemført.

| 2.5. | EU starter ikke fra nul. Gennemførelsen af det indre marked og målene for bæredygtig udvikling har givet gode resultater. EØSU har allerede tidligere fremlagt sine synspunkter i en række udtalelser, bl.a. de udtalelser der behandler det fælles europæiske transportområde (1) som værende det centrale område på det frie indre marked, multimodale rejser (2) og det indre marked for international vejgodstransport (3). Den bæredygtige udvikling af EU's transportpolitik (4) spiller en stor rolle, navnlig afkarboniseringen af transportsektoren (5) og konsekvenserne af konklusionerne fra COP21 for den fælles transportpolitik (6). EØSU har også udtalt sig om betydningen af digitaliseringen og robotiseringen af transportområdet for EU's politikudformning (7) samt udsigterne til kooperative intelligente transportsystemer (8), som vil komme til at spille en stadig større rolle i EU's transportpolitik. |
| --- | --- |

2.5.

EU starter ikke fra nul. Gennemførelsen af det indre marked og målene for bæredygtig udvikling har givet gode resultater. EØSU har allerede tidligere fremlagt sine synspunkter i en række udtalelser, bl.a. de udtalelser der behandler det fælles europæiske transportområde (1) som værende det centrale område på det frie indre marked, multimodale rejser (2) og det indre marked for international vejgodstransport (3). Den bæredygtige udvikling af EU's transportpolitik (4) spiller en stor rolle, navnlig afkarboniseringen af transportsektoren (5) og konsekvenserne af konklusionerne fra COP21 for den fælles transportpolitik (6). EØSU har også udtalt sig om betydningen af digitaliseringen og robotiseringen af transportområdet for EU's politikudformning (7) samt udsigterne til kooperative intelligente transportsystemer (8), som vil komme til at spille en stadig større rolle i EU's transportpolitik.

| 2.6. | Der er dog stadig en hel del at tage fat på. Dagsordenen for mobilitet skal bane vejen for et europæisk transportsystem, der kan tackle de største udfordringer som følge af digitaliseringen og miljøpåvirkningen. |
| --- | --- |

2.6.

Der er dog stadig en hel del at tage fat på. Dagsordenen for mobilitet skal bane vejen for et europæisk transportsystem, der kan tackle de største udfordringer som følge af digitaliseringen og miljøpåvirkningen.

3.   Digitalisering

| 3.1. | Digitalisering og automatisering baseret på hurtige og pålidelige internetforbindelser giver en bred vifte af nye muligheder for forbrugere og virksomheder, der vil have bedre kvalitet, komfort, fleksibilitet, overkommelige priser og sikkerhed i forbindelse med de tjenester, de anvender, og alle typer udstyr. De byder også på nye effektive teknikker til analyse, kontrol og håndhævelse af eksisterende lovgivning og beskyttelse af menneskerettigheder og sociale rettigheder. Digitalisering vil sandsynligvis revolutionere især landtransportteknologi. Et af hovedformålene bør være at harmonisere systemerne eller finde tekniske løsninger, som gør det muligt for systemerne at operere på tværs af grænser, hvilket er nødvendigt for et velfungerende indre marked. Et eksempel herpå er den forestående indførelse af intelligente fartskrivere. Der er imidlertid en tidsramme på 15 år for den foreslåede eftermontering på eksisterende køretøjer. Denne tidsfrist bør reduceres væsentligt. |
| --- | --- |

3.1.

Digitalisering og automatisering baseret på hurtige og pålidelige internetforbindelser giver en bred vifte af nye muligheder for forbrugere og virksomheder, der vil have bedre kvalitet, komfort, fleksibilitet, overkommelige priser og sikkerhed i forbindelse med de tjenester, de anvender, og alle typer udstyr. De byder også på nye effektive teknikker til analyse, kontrol og håndhævelse af eksisterende lovgivning og beskyttelse af menneskerettigheder og sociale rettigheder. Digitalisering vil sandsynligvis revolutionere især landtransportteknologi. Et af hovedformålene bør være at harmonisere systemerne eller finde tekniske løsninger, som gør det muligt for systemerne at operere på tværs af grænser, hvilket er nødvendigt for et velfungerende indre marked. Et eksempel herpå er den forestående indførelse af intelligente fartskrivere. Der er imidlertid en tidsramme på 15 år for den foreslåede eftermontering på eksisterende køretøjer. Denne tidsfrist bør reduceres væsentligt.

| 3.2. | EU-strategien for en samarbejdsbaseret, sammenbundet og automatiseret mobilitet (C-ITS) og dens gennemførelse udgør de første skridt hen imod automatiserede køretøjer (se også TEN/621). Konnektiviteten indbyrdes mellem køretøjer og mellem køretøjer og fast infrastruktur er et nøgleelement, der er nødvendigt for at udnytte digital teknologi fuldt ud. EØSU glæder sig derfor over de strategiske mål for 2025, som for nylig blev fremlagt i en meddelelse om det »europæiske gigabitsamfund« (9). Denne meddelelse fastlagde en tidsplan for udviklingen af en europæisk bredbåndsinfrastruktur med høj kapacitet, der giver uafbrudt 5G-dækning med internetkonnektivitet med høj kapacitet langs alle større jordbaserede transportveje. |
| --- | --- |

3.2.

EU-strategien for en samarbejdsbaseret, sammenbundet og automatiseret mobilitet (C-ITS) og dens gennemførelse udgør de første skridt hen imod automatiserede køretøjer (se også TEN/621). Konnektiviteten indbyrdes mellem køretøjer og mellem køretøjer og fast infrastruktur er et nøgleelement, der er nødvendigt for at udnytte digital teknologi fuldt ud. EØSU glæder sig derfor over de strategiske mål for 2025, som for nylig blev fremlagt i en meddelelse om det »europæiske gigabitsamfund« (9). Denne meddelelse fastlagde en tidsplan for udviklingen af en europæisk bredbåndsinfrastruktur med høj kapacitet, der giver uafbrudt 5G-dækning med internetkonnektivitet med høj kapacitet langs alle større jordbaserede transportveje.

| 3.3. | Digitaliseringen vil også være central for udviklingen af nye markedsmodeller, herunder forskellige typer af platforme og deleøkonomiske koncepter, som har potentiale til at forbedre ressourceeffektiviteten, men som også kan forventes at rejse en række juridiske, sociale og forbrugerrelaterede spørgsmål, f.eks. om internetplatformes rolle og status og forandringer på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

3.3.

Digitaliseringen vil også være central for udviklingen af nye markedsmodeller, herunder forskellige typer af platforme og deleøkonomiske koncepter, som har potentiale til at forbedre ressourceeffektiviteten, men som også kan forventes at rejse en række juridiske, sociale og forbrugerrelaterede spørgsmål, f.eks. om internetplatformes rolle og status og forandringer på arbejdsmarkedet.

| 3.4. | Potentialet for automatiserede køretøjer, herunder førerløse biler, bliver primært set som en mulighed for nye forretningsmodeller. Spørgsmål om ansvarsplacering er imidlertid også vigtige, og det er nødvendigt på en harmoniseret måde at få klarhed over disse i EU. En anden følge af automatiserede eller halvautomatiserede køretøjer er, at de vil kunne forbedre den primære sikkerhed i landkøretøjer betydeligt. Antallet af trafikdræbte er faldet med en faktor på fire siden 1970'erne, hovedsageligt takket været indførelsen af passive sikkerhedsforanstaltninger i biler. Ikke desto mindre var der beklageligvis stadig 25 500 personer, som mistede livet på EU's veje i 2016. Ved at udvikle og indføre avancerede sikkerhedsforanstaltninger (halvautomatiserede køretøjer og internetforbundne biler) bør det nu være muligt at reducere antallet af trafikdræbte markant eller endda helt at undgå trafikdrab, som det er målet for sikkerhedsprojektet »nul trafikdræbte«. Dette projekt, som startede i Sverige tilbage i 1997, blev senere taget op af EU, men nåede aldrig de forventede resultater. Automatisk kørsel har potentialet til blive en afgørende faktor. EØSU opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med projektet nul trafikdræbte i 2050, da målet er yderst vigtigt for vores samfund og for alle borgere. |
| --- | --- |

3.4.

Potentialet for automatiserede køretøjer, herunder førerløse biler, bliver primært set som en mulighed for nye forretningsmodeller. Spørgsmål om ansvarsplacering er imidlertid også vigtige, og det er nødvendigt på en harmoniseret måde at få klarhed over disse i EU. En anden følge af automatiserede eller halvautomatiserede køretøjer er, at de vil kunne forbedre den primære sikkerhed i landkøretøjer betydeligt. Antallet af trafikdræbte er faldet med en faktor på fire siden 1970'erne, hovedsageligt takket været indførelsen af passive sikkerhedsforanstaltninger i biler. Ikke desto mindre var der beklageligvis stadig 25 500 personer, som mistede livet på EU's veje i 2016. Ved at udvikle og indføre avancerede sikkerhedsforanstaltninger (halvautomatiserede køretøjer og internetforbundne biler) bør det nu være muligt at reducere antallet af trafikdræbte markant eller endda helt at undgå trafikdrab, som det er målet for sikkerhedsprojektet »nul trafikdræbte«. Dette projekt, som startede i Sverige tilbage i 1997, blev senere taget op af EU, men nåede aldrig de forventede resultater. Automatisk kørsel har potentialet til blive en afgørende faktor. EØSU opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med projektet nul trafikdræbte i 2050, da målet er yderst vigtigt for vores samfund og for alle borgere.

4.   Det fælles europæiske transportområde

| 4.1. | EØSU glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at afklare den lovgivningsmæssige ramme for vejtransportmarkedet og sikre bedre håndhævelse samt at forbedre arbejdsforholdene og bekæmpe social dumping for derved at sikre et velfungerende indre marked i sektoren. De foreslåede ændringer omhandler adgang til erhvervet, markedsadgang — herunder cabotagekørsel — og arbejdsvilkår, herunder køre- og hviletider, samt særlige regler om udstationering af arbejdstagere inden for vejtransport.
  EØSU mener dog, at de foreslåede ændringer af lovgivningen, på trods af ambitionen om at gøre reglerne lette at håndhæve og sikre retfærdig konkurrence, i vidt omfang ikke er i stand til at afhjælpe de problemer, det er meningen, de skal løse. Det gælder også de problemer, der er opstået ved gennemførelsen af de nuværende rammebestemmelser. EØSU noterer sig, at initiativet har affødt divergerende synspunkter blandt medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og operatørerne. Udvalget fastholder, at den eneste bæredygtige vej frem er gennem klare regler, der er lette at håndhæve, og som garanterer retssikkerheden med hensyn til markedsadgang og tilstrækkelig beskyttelse af sociale rettigheder. EØSU understreger også behovet for at anvende moderne IT (fartskrivere osv.) og effektiv infrastruktur (sikre parkeringspladser) til at lette gennemførelsen og håndhævelsen. Et overraskende træk ved meddelelsen er, at kombineret transport ikke behandles som et problem relateret til markedsadgang, men kun som et spørgsmål om at optimere bæredygtigheden. (Detaljer om EØSU's holdninger til disse forslag kan findes i de udtalelser, udvalget har fremsat om de forskellige emner). |
| --- | --- |

4.1.

EØSU glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at afklare den lovgivningsmæssige ramme for vejtransportmarkedet og sikre bedre håndhævelse samt at forbedre arbejdsforholdene og bekæmpe social dumping for derved at sikre et velfungerende indre marked i sektoren. De foreslåede ændringer omhandler adgang til erhvervet, markedsadgang — herunder cabotagekørsel — og arbejdsvilkår, herunder køre- og hviletider, samt særlige regler om udstationering af arbejdstagere inden for vejtransport.

EØSU mener dog, at de foreslåede ændringer af lovgivningen, på trods af ambitionen om at gøre reglerne lette at håndhæve og sikre retfærdig konkurrence, i vidt omfang ikke er i stand til at afhjælpe de problemer, det er meningen, de skal løse. Det gælder også de problemer, der er opstået ved gennemførelsen af de nuværende rammebestemmelser. EØSU noterer sig, at initiativet har affødt divergerende synspunkter blandt medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og operatørerne. Udvalget fastholder, at den eneste bæredygtige vej frem er gennem klare regler, der er lette at håndhæve, og som garanterer retssikkerheden med hensyn til markedsadgang og tilstrækkelig beskyttelse af sociale rettigheder. EØSU understreger også behovet for at anvende moderne IT (fartskrivere osv.) og effektiv infrastruktur (sikre parkeringspladser) til at lette gennemførelsen og håndhævelsen. Et overraskende træk ved meddelelsen er, at kombineret transport ikke behandles som et problem relateret til markedsadgang, men kun som et spørgsmål om at optimere bæredygtigheden. (Detaljer om EØSU's holdninger til disse forslag kan findes i de udtalelser, udvalget har fremsat om de forskellige emner).

| 4.2. | EØSU glæder sig over hensigten om at ændre direktivet om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej, men udtrykker et vist forbehold over for mulige følgevirkninger. Disse falder ind under to kategorier, hvoraf den første vedrører den mulige vækst i antallet af skuffeselskaber, mens den anden vedrører muligheden for, at en erhvervsdrivende udfører ulovlig cabotagekørsel uden at blive opdaget. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU glæder sig over hensigten om at ændre direktivet om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej, men udtrykker et vist forbehold over for mulige følgevirkninger. Disse falder ind under to kategorier, hvoraf den første vedrører den mulige vækst i antallet af skuffeselskaber, mens den anden vedrører muligheden for, at en erhvervsdrivende udfører ulovlig cabotagekørsel uden at blive opdaget.

| 4.3. | EØSU mener, at gennemførelsen af et fleksibelt, fair, gennemskueligt, ikke-diskriminerende og ikke-bureaukratisk vejafgiftssystem, som opfylder principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, vil have en positiv effekt, hvis indtægterne fra anvendelsen af vejinfrastruktur øremærkes, og det indre marked for transport friholdes for forskelsbehandling. En fuld øremærkning af indtægterne vil kunne bringe mere end en halv million nye beskæftigelsesmuligheder til Europa. EØSU støtter fuldt ud Kommissionens forslag om at afhjælpe den ringe interoperabilitet mellem de forskellige eksisterende elektroniske vejafgiftssystemer i medlemsstaterne og indføre et ensartet elektronisk vejafgiftssystem i hele EU baseret på avanceret teknologi. (Yderligere detaljer om EØSU's holdninger kan findes i de udtalelser, udvalget har fremsat om de forskellige emner). |
| --- | --- |

4.3.

EØSU mener, at gennemførelsen af et fleksibelt, fair, gennemskueligt, ikke-diskriminerende og ikke-bureaukratisk vejafgiftssystem, som opfylder principperne om »brugeren betaler« og »forureneren betaler«, vil have en positiv effekt, hvis indtægterne fra anvendelsen af vejinfrastruktur øremærkes, og det indre marked for transport friholdes for forskelsbehandling. En fuld øremærkning af indtægterne vil kunne bringe mere end en halv million nye beskæftigelsesmuligheder til Europa. EØSU støtter fuldt ud Kommissionens forslag om at afhjælpe den ringe interoperabilitet mellem de forskellige eksisterende elektroniske vejafgiftssystemer i medlemsstaterne og indføre et ensartet elektronisk vejafgiftssystem i hele EU baseret på avanceret teknologi. (Yderligere detaljer om EØSU's holdninger kan findes i de udtalelser, udvalget har fremsat om de forskellige emner).

5.   På vej mod et bæredygtigt transportsystem

| 5.1. | Transportsektoren bidrager med cirka 20 % af Europas' drivhusgasemissioner. Selvom transportaktiviteterne øges, skal drivhusgasemissionerne falde, hvis EU's energi- og klimamål for 2030 skal nås. Som følge deraf indeholdt pakken om ren energi til alle europæere fra november 2016 foranstaltninger til at fremskynde udbredelsen af kulstoffattige brændstoffer til transport og støtte til elektromobilitet, hvilket blev positivt modtaget af EØSU (10). |
| --- | --- |

5.1.

Transportsektoren bidrager med cirka 20 % af Europas' drivhusgasemissioner. Selvom transportaktiviteterne øges, skal drivhusgasemissionerne falde, hvis EU's energi- og klimamål for 2030 skal nås. Som følge deraf indeholdt pakken om ren energi til alle europæere fra november 2016 foranstaltninger til at fremskynde udbredelsen af kulstoffattige brændstoffer til transport og støtte til elektromobilitet, hvilket blev positivt modtaget af EØSU (10).

| 5.2. | Samlet set forventes den faldende tendens for transportemissioner at fortsætte under den nuværende udvikling og de vedtagne politikker, hvilket vil lede til en reduktion i emissioner på 13 % inden 2030 sammenlignet med 2005 (og på 15 % inden 2050). Dette er imidlertid ikke i overensstemmelse med den omkostningseffektive emissionsreduktion på 18-19 %, som er nødvendig for, at transportsektoren kan medvirke til at opfylde klima- og energimålene for 2030. EØSU er enig i, at det er et effektivt værktøj at sætte grænseværdier for emissioner fra nye køretøjer for at reducere emissionerne, men det er ikke nok til at opnå de fastsatte mål. De bør derfor suppleres med foranstaltninger, som kan forbedre energieffektiviteten yderligere og fremme alternative brændstoffer og fremdriftssystemer, herunder LNG og elektricitet, gennem køretøjsmonterede systemer eller elektrificerede veje samt vejafgifter. |
| --- | --- |

5.2.

Samlet set forventes den faldende tendens for transportemissioner at fortsætte under den nuværende udvikling og de vedtagne politikker, hvilket vil lede til en reduktion i emissioner på 13 % inden 2030 sammenlignet med 2005 (og på 15 % inden 2050). Dette er imidlertid ikke i overensstemmelse med den omkostningseffektive emissionsreduktion på 18-19 %, som er nødvendig for, at transportsektoren kan medvirke til at opfylde klima- og energimålene for 2030. EØSU er enig i, at det er et effektivt værktøj at sætte grænseværdier for emissioner fra nye køretøjer for at reducere emissionerne, men det er ikke nok til at opnå de fastsatte mål. De bør derfor suppleres med foranstaltninger, som kan forbedre energieffektiviteten yderligere og fremme alternative brændstoffer og fremdriftssystemer, herunder LNG og elektricitet, gennem køretøjsmonterede systemer eller elektrificerede veje samt vejafgifter.

| 5.3. | Forventningerne til elbiler er høje, hvilket illustreres af en række medlemsstaters tilkendegivelser om, at de vil følge Norges (2025), Frankrigs og Storbritanniens (2040) eksempler om at forbyde alle nye biler med interne forbrændingsmotorer (benzin og diesel). Elbiler er i hastig vækst på det globale marked. Antallet af elbiler på vejene nåede i 2016 op på 2 mio. på verdensplan, men de udgør stadig kun 0,2 % af alle personbiler (IEA 2017). Den største absolutte vækst ses i Kina og er hovedsageligt en følge af problemer med luftforurening og reduktionsmål. I Europa er det nødvendigt at fastlægge klare og udfordrende mål for køretøjer, der kører på ren energi, med henblik på at stimulere fremstillingssektoren inden for forskning og produktion. |
| --- | --- |

5.3.

Forventningerne til elbiler er høje, hvilket illustreres af en række medlemsstaters tilkendegivelser om, at de vil følge Norges (2025), Frankrigs og Storbritanniens (2040) eksempler om at forbyde alle nye biler med interne forbrændingsmotorer (benzin og diesel). Elbiler er i hastig vækst på det globale marked. Antallet af elbiler på vejene nåede i 2016 op på 2 mio. på verdensplan, men de udgør stadig kun 0,2 % af alle personbiler (IEA 2017). Den største absolutte vækst ses i Kina og er hovedsageligt en følge af problemer med luftforurening og reduktionsmål. I Europa er det nødvendigt at fastlægge klare og udfordrende mål for køretøjer, der kører på ren energi, med henblik på at stimulere fremstillingssektoren inden for forskning og produktion.

| 5.4. | Hurtigere indførelse af elbiler er blevet hæmmet af tekniske begrænsninger relateret til batteriernes ydeevne. Selvom prisen på batterier falder hurtigere end forventet, er der stadig en række udestående problemer med (ind imellem modstridende) parametre, som begrænser elbilernes ydeevne: vægt, opladningskapacitet (rækkevidde), opladningshastighed og problemer med levetid og forringelse. Ikke desto mindre er elbiler ved at blive anerkendt som det største fremtidige vækstområde inden for biler og lette erhvervskøretøjer. |
| --- | --- |

5.4.

Hurtigere indførelse af elbiler er blevet hæmmet af tekniske begrænsninger relateret til batteriernes ydeevne. Selvom prisen på batterier falder hurtigere end forventet, er der stadig en række udestående problemer med (ind imellem modstridende) parametre, som begrænser elbilernes ydeevne: vægt, opladningskapacitet (rækkevidde), opladningshastighed og problemer med levetid og forringelse. Ikke desto mindre er elbiler ved at blive anerkendt som det største fremtidige vækstområde inden for biler og lette erhvervskøretøjer.

| 5.5. | De tekniske begrænsninger kan kun overvindes ved hjælp af et robust forskningsprogram, der spænder over hele spektret fra grundforskning til innovation. Europas forskningsprogrammer, især Horisont 2020, er yderst målrettede, og der forskes aktivt inden for flere forskellige områder, f.eks. i nye typer af batterier og brændselsceller og hydrogen. Målene er lovende, men en stor del af denne forskning er stadig på et tidligt stadium. Ikke desto mindre har vi allerede nogle indledende resultater som demonstreret af Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking (fællesforetagendet for brændselsceller og brint) (www.fch.europa.eu). |
| --- | --- |

5.5.

De tekniske begrænsninger kan kun overvindes ved hjælp af et robust forskningsprogram, der spænder over hele spektret fra grundforskning til innovation. Europas forskningsprogrammer, især Horisont 2020, er yderst målrettede, og der forskes aktivt inden for flere forskellige områder, f.eks. i nye typer af batterier og brændselsceller og hydrogen. Målene er lovende, men en stor del af denne forskning er stadig på et tidligt stadium. Ikke desto mindre har vi allerede nogle indledende resultater som demonstreret af Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking (fællesforetagendet for brændselsceller og brint) (www.fch.europa.eu).

| 5.6. | For at overvinde usikkerheden om fremtiden for trækkraftsystemer til køretøjer er Den Europæiske Union nødt til fortsat at lade transport indgå som en målrettet prioritet i det næste rammeprogram, som kommissionens forsknings- og -innovationsstrategier for transport og europæiske teknologiplatforme såsom Det Rådgivende Udvalg for Luftfartsforskning og -innovation i Europa danner et solidt grundlag for. Endvidere er et samarbejde, der dækker hele spektret af teknologiske modenhedsniveauer, fra grundforskning til anvendt forskning, den mest effektive måde at nå frem til en markedsintroduktion på. |
| --- | --- |

5.6.

For at overvinde usikkerheden om fremtiden for trækkraftsystemer til køretøjer er Den Europæiske Union nødt til fortsat at lade transport indgå som en målrettet prioritet i det næste rammeprogram, som kommissionens forsknings- og -innovationsstrategier for transport og europæiske teknologiplatforme såsom Det Rådgivende Udvalg for Luftfartsforskning og -innovation i Europa danner et solidt grundlag for. Endvidere er et samarbejde, der dækker hele spektret af teknologiske modenhedsniveauer, fra grundforskning til anvendt forskning, den mest effektive måde at nå frem til en markedsintroduktion på.

| 5.7. | EØSU vil gerne gentage (11), at der mangler harmonisering mellem nationale forskningsmidler og EU-forskningsmidler. Som eksempel kan nævnes Power-to-X-konceptet. Det går ud på elektrokemisk omdannelse af damp og kuldioxid ved brug af elektricitet fremstillet af vedvarende energikilder til produktion af syntetisk brændstof. Power-to-X-konceptet modtager omfattende støtte fra et tysk finansieringsprogram (12), og der findes ikke noget tilsvarende program på EU-niveau. |
| --- | --- |

5.7.

EØSU vil gerne gentage (11), at der mangler harmonisering mellem nationale forskningsmidler og EU-forskningsmidler. Som eksempel kan nævnes Power-to-X-konceptet. Det går ud på elektrokemisk omdannelse af damp og kuldioxid ved brug af elektricitet fremstillet af vedvarende energikilder til produktion af syntetisk brændstof. Power-to-X-konceptet modtager omfattende støtte fra et tysk finansieringsprogram (12), og der findes ikke noget tilsvarende program på EU-niveau.

| 5.8. | Der er i øjeblikket en stærkt stigende efterspørgsel på batterier i Europa baseret på eksisterende teknologi. Størstedelen af den globale celleproduktionskapacitet ligger fortsat i Asien og USA. EØSU deler Kommissionens bekymring for, at bilindustrien i vid udstrækning vil blive afhængig af import af battericeller, hvilket vil udsætte forsyningen for forskellige risici. Det er i de europæiske bilproducenters interesse, at der findes en lokal europæisk batteriindustri, som er i stand til at håndtere efterspørgslen. |
| --- | --- |

5.8.

Der er i øjeblikket en stærkt stigende efterspørgsel på batterier i Europa baseret på eksisterende teknologi. Størstedelen af den globale celleproduktionskapacitet ligger fortsat i Asien og USA. EØSU deler Kommissionens bekymring for, at bilindustrien i vid udstrækning vil blive afhængig af import af battericeller, hvilket vil udsætte forsyningen for forskellige risici. Det er i de europæiske bilproducenters interesse, at der findes en lokal europæisk batteriindustri, som er i stand til at håndtere efterspørgslen.

| 5.9. | Støtte til elektromobilitet er ikke begrænset til udviklingen af batterier. Alternative løsninger, særligt hvad angår tunge godskøretøjer, omfatter muligheden for elektrificerede veje med elektrisk fremdrift gennem luftledninger eller skinner i kørebanens overflade (elmotorvej osv.). Alternative fremdriftssystemer har det til fælles, at det er vigtigt at udvikle fælles standarder for at tillade grænseoverskridende trafik og som minimum at skabe et EU- og helst et verdensomspændende marked. Det transeuropæiske transportnet, særligt hovednetkorridorerne, kunne være et værktøj til dette. |
| --- | --- |

5.9.

Støtte til elektromobilitet er ikke begrænset til udviklingen af batterier. Alternative løsninger, særligt hvad angår tunge godskøretøjer, omfatter muligheden for elektrificerede veje med elektrisk fremdrift gennem luftledninger eller skinner i kørebanens overflade (elmotorvej osv.). Alternative fremdriftssystemer har det til fælles, at det er vigtigt at udvikle fælles standarder for at tillade grænseoverskridende trafik og som minimum at skabe et EU- og helst et verdensomspændende marked. Det transeuropæiske transportnet, særligt hovednetkorridorerne, kunne være et værktøj til dette.

| 5.10. | De indre forbrændingsmotorer, som udgør kernen i vores mobilitet på vejene, møder i stigende grad modstand. Der har været et væsentligt tab af tillid til virksomheder og kontrolsystemer, hvad angår emissioner fra køretøjer, særligt efter at tilstedeværelsen af ulovlige manipulationsanordninger er blevet afsløret. Disse forstyrrer eller deaktiverer emissionskontroller under faktiske kørselsforhold. Selv uden ulovligt snyd er det dog velkendt, at køretøjer, som består formelle emissionskontroller, normalt producerer meget højere niveauer af forurening under faktiske kørselsforhold. At denne uoverensstemmelse er blevet større i de seneste årtier er hovedårsagen til de nuværende problemer. Der er et presserende behov for at genetablere forbrugernes tillid til bilindustrien og genopbygge tilliden til kontrolsystemerne ved hjælp af realistiske emissionsstandarder og fyldestgørende prøvningsprocedurer. Udvalget beklager, at den uafhængige tilsynsmyndighed for emissionsprøvning af køretøjer, som Kommissionen har foreslået oprettet, blev droppet tidligere i 2017 efter modstand fra en række medlemsstater. |
| --- | --- |

5.10.

De indre forbrændingsmotorer, som udgør kernen i vores mobilitet på vejene, møder i stigende grad modstand. Der har været et væsentligt tab af tillid til virksomheder og kontrolsystemer, hvad angår emissioner fra køretøjer, særligt efter at tilstedeværelsen af ulovlige manipulationsanordninger er blevet afsløret. Disse forstyrrer eller deaktiverer emissionskontroller under faktiske kørselsforhold. Selv uden ulovligt snyd er det dog velkendt, at køretøjer, som består formelle emissionskontroller, normalt producerer meget højere niveauer af forurening under faktiske kørselsforhold. At denne uoverensstemmelse er blevet større i de seneste årtier er hovedårsagen til de nuværende problemer. Der er et presserende behov for at genetablere forbrugernes tillid til bilindustrien og genopbygge tilliden til kontrolsystemerne ved hjælp af realistiske emissionsstandarder og fyldestgørende prøvningsprocedurer. Udvalget beklager, at den uafhængige tilsynsmyndighed for emissionsprøvning af køretøjer, som Kommissionen har foreslået oprettet, blev droppet tidligere i 2017 efter modstand fra en række medlemsstater.

| 5.11. | Ikke desto mindre bør debatten om forbrændingsmotorer kontra eldrift gå videre end emissionsstandarder. Vi har navnlig brug for at skelne mellem effekterne af global opvarmning og effekterne af lokal luftforurening. Elbiler uden lokale emissioner er førstevalget, når det gælder om at mindske den lokale luftforening. Overordnet set er elbiler imidlertid normalt ikke emissionsfrie. Emissionsniveauet afhænger af, hvilken metode der bruges til at producere elektriciteten til opladning af batterierne, samt af batteriernes fremstillingsproces. Eftersom andelen af kulstoffri elektricitetsproduktion varierer meget medlemsstaterne imellem, afhænger elbilernes succes med at bidrage til at opfylde EU's klimamål selvsagt af, i hvilket land elbilen er i drift. EU's støtte til elektromobilitet er nødt til at tage hensyn til, at dette problem er tæt forbundet med området for elektricitetsproduktion som drøftet inden for rammerne af den europæiske energiunion. |
| --- | --- |

5.11.

Ikke desto mindre bør debatten om forbrændingsmotorer kontra eldrift gå videre end emissionsstandarder. Vi har navnlig brug for at skelne mellem effekterne af global opvarmning og effekterne af lokal luftforurening. Elbiler uden lokale emissioner er førstevalget, når det gælder om at mindske den lokale luftforening. Overordnet set er elbiler imidlertid normalt ikke emissionsfrie. Emissionsniveauet afhænger af, hvilken metode der bruges til at producere elektriciteten til opladning af batterierne, samt af batteriernes fremstillingsproces. Eftersom andelen af kulstoffri elektricitetsproduktion varierer meget medlemsstaterne imellem, afhænger elbilernes succes med at bidrage til at opfylde EU's klimamål selvsagt af, i hvilket land elbilen er i drift. EU's støtte til elektromobilitet er nødt til at tage hensyn til, at dette problem er tæt forbundet med området for elektricitetsproduktion som drøftet inden for rammerne af den europæiske energiunion.

| 5.12. | Forbrændingsmotorer er i øjeblikket overlegne på længere distancer og til kørsel med tunge køretøjer. Med hensyn til hvor hurtigt eldrift kan indhente forbrændingsmotorerne, er det tilrådeligt at forberede sig på en lang overgangstid, hvor begge trækkraftsystemer eksisterer side om side. Hybridbiler, som kan skifte mellem forbrænding på langdistancekørsel og eldrift i byerne, kan eksempelvis udgøre en løsning, som den europæiske bilindustri er velforberedt på. Til visse anvendelsesformål (som f.eks. godstransport over lange distancer) er batteridrevne elkøretøjer uegnede. Der findes en lang række alternative teknologier, der kan anvendes, f.eks. hydrogenbrændstofceller og elektrificerede motorveje. Europa er nødt til at investere i udviklingen heraf for at opbygge en industriel førerposition inden for grøn transport. |
| --- | --- |

5.12.

Forbrændingsmotorer er i øjeblikket overlegne på længere distancer og til kørsel med tunge køretøjer. Med hensyn til hvor hurtigt eldrift kan indhente forbrændingsmotorerne, er det tilrådeligt at forberede sig på en lang overgangstid, hvor begge trækkraftsystemer eksisterer side om side. Hybridbiler, som kan skifte mellem forbrænding på langdistancekørsel og eldrift i byerne, kan eksempelvis udgøre en løsning, som den europæiske bilindustri er velforberedt på. Til visse anvendelsesformål (som f.eks. godstransport over lange distancer) er batteridrevne elkøretøjer uegnede. Der findes en lang række alternative teknologier, der kan anvendes, f.eks. hydrogenbrændstofceller og elektrificerede motorveje. Europa er nødt til at investere i udviklingen heraf for at opbygge en industriel førerposition inden for grøn transport.

| 5.13. | EØSU støtter udviklingen af erhvervsuddannelser i logistik i alle medlemsstater med henblik på at tilvejebringe de nye færdigheder, der er brug for til støtte for initiativerne i denne pakke. |
| --- | --- |

5.13.

EØSU støtter udviklingen af erhvervsuddannelser i logistik i alle medlemsstater med henblik på at tilvejebringe de nye færdigheder, der er brug for til støtte for initiativerne i denne pakke.

| 5.14. | Det er værd at bemærke, at store byer i hele EU på eget initiativ har iværksat en lang række initiativer, der skal løse problemerne med trængsel og forurening. EØSU opfordrer Kommissionen til at udvide sit eksisterende samarbejde med kommunale myndigheder vedrørende bedste praksis og informationsformidling. |
| --- | --- |

5.14.

Det er værd at bemærke, at store byer i hele EU på eget initiativ har iværksat en lang række initiativer, der skal løse problemerne med trængsel og forurening. EØSU opfordrer Kommissionen til at udvide sit eksisterende samarbejde med kommunale myndigheder vedrørende bedste praksis og informationsformidling.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 291 af 4.9.2015, s. 14.

1

(2)  EUT C 12 af 15.1.2015, s. 81.

2

(3)  EUT C 13 af 15.1.2016, s. 176.

3

(4)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 31.

4

(5)  EUT C 173 af 31.5.2017, s. 55.

5

(6)  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 10.

6

(7)  EUT C 345 af 13.10.2017, s. 52.

7

(8)  EUT C 288 af 31.8.2017, s. 85.

8

(9)  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 51.

9

(10)  EUT C 246 af 28.7.2017, s. 64.

10

(11)  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 66.

11

(12)  https://www.kopernikus-projekte.de/projekte/power-to-x.

12

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/201 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/201

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om frihandelsaftalen mellem EU og Korea — Kapitlet om handel og bæredygtig udvikling

(2018/C 081/28)

| Ordfører: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Ordfører:

Dumitru FORNEA

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 22.6.2016 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Eksterne Forbindelser |
| Vedtaget i sektionen | 28.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 127/0/2 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 22.6.2016

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Eksterne Forbindelser

Vedtaget i sektionen

28.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

127/0/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU bakker op om de internationale bestræbelser på at bevare freden, bl.a. ved at fremme initiativer om demilitarisering og atomnedrustning af den koreanske halvø. I den nuværende situation ønsker udvalget først og fremmest at udtrykke sin fulde og uforbeholdne solidaritet med Republikken Korea, for så vidt angår truslerne fra Nordkorea. |
| --- | --- |

1.1.

EØSU bakker op om de internationale bestræbelser på at bevare freden, bl.a. ved at fremme initiativer om demilitarisering og atomnedrustning af den koreanske halvø. I den nuværende situation ønsker udvalget først og fremmest at udtrykke sin fulde og uforbeholdne solidaritet med Republikken Korea, for så vidt angår truslerne fra Nordkorea.

| 1.2. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) anerkender, at frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union (EU) og Republikken Korea (1) overordnet set har resulteret i opmuntrende økonomiske og sociale resultater. |
| --- | --- |

1.2.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) anerkender, at frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union (EU) og Republikken Korea (1) overordnet set har resulteret i opmuntrende økonomiske og sociale resultater.

| 1.3. | Gennemførelsen af frihandelsaftalens elementer vedrørende bæredygtig udvikling, navnlig beskæftigelsesrelaterede spørgsmål, er imidlertid fortsat utilfredsstillende. EØSU minder om de holdninger, EU's interne rådgivende gruppe (2) har givet udtryk for, navnlig at Kommissionen bør indlede konsultationer med den koreanske regering om gennemførelsen af dennes tilsagn om foreningsfrihed og kollektive overenskomstforhandlinger. |
| --- | --- |

1.3.

Gennemførelsen af frihandelsaftalens elementer vedrørende bæredygtig udvikling, navnlig beskæftigelsesrelaterede spørgsmål, er imidlertid fortsat utilfredsstillende. EØSU minder om de holdninger, EU's interne rådgivende gruppe (2) har givet udtryk for, navnlig at Kommissionen bør indlede konsultationer med den koreanske regering om gennemførelsen af dennes tilsagn om foreningsfrihed og kollektive overenskomstforhandlinger.

| 1.4. | Civilsamfundsmekanismerne i kapitlet om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftalen mellem EU og Korea er i de seneste fem år løbende blevet styrket. Repræsentativiteten og den afbalancerede repræsentation af aktørerne er blevet betydeligt forbedret. Interne rådgivende grupper i både EU og Korea har mødtes regelmæssigt, og det årlige civilsamfundsforum for EU og Korea, der samler de interne rådgivende grupper i henholdsvis EU og Korea, blev i februar 2017 afholdt for femte gang. |
| --- | --- |

1.4.

Civilsamfundsmekanismerne i kapitlet om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftalen mellem EU og Korea er i de seneste fem år løbende blevet styrket. Repræsentativiteten og den afbalancerede repræsentation af aktørerne er blevet betydeligt forbedret. Interne rådgivende grupper i både EU og Korea har mødtes regelmæssigt, og det årlige civilsamfundsforum for EU og Korea, der samler de interne rådgivende grupper i henholdsvis EU og Korea, blev i februar 2017 afholdt for femte gang.

| 1.5. | Hidtil har fire centrale temaer domineret de interne rådgivende gruppers drøftelser og aktiviteter, nemlig grundlæggende arbejdstagerrettigheder, virksomhedernes sociale ansvar (VSA), grøn økonomi og handel som led i bæredygtig udvikling samt klimapolitikken, herunder emissionshandelssystemerne i EU og Korea. For yderligere at styrke disse rådgivningsmekanismers rolle og for at kunne håndtere en bredere vifte af de forskellige civilsamfundsorganisationers bekymringer anbefaler EØSU, at de interne rådgivende grupper skal kunne diskutere emner, der er relevante for civilsamfundet eller den bæredygtige udvikling, og kunne udtale sig om alle aspekter af frihandelsaftalen. |
| --- | --- |

1.5.

Hidtil har fire centrale temaer domineret de interne rådgivende gruppers drøftelser og aktiviteter, nemlig grundlæggende arbejdstagerrettigheder, virksomhedernes sociale ansvar (VSA), grøn økonomi og handel som led i bæredygtig udvikling samt klimapolitikken, herunder emissionshandelssystemerne i EU og Korea. For yderligere at styrke disse rådgivningsmekanismers rolle og for at kunne håndtere en bredere vifte af de forskellige civilsamfundsorganisationers bekymringer anbefaler EØSU, at de interne rådgivende grupper skal kunne diskutere emner, der er relevante for civilsamfundet eller den bæredygtige udvikling, og kunne udtale sig om alle aspekter af frihandelsaftalen.

| 1.6. | I betragtning af det stigende antal EU-handelsaftaler, der træder i kraft, og den tilsvarende stigning i antallet af civilsamfundsovervågningsmekanismer opfordrer EØSU indtrængende til, at Kommissionen sikrer, at der er de nødvendige midler til rådighed, til at disse mekanismer kan fungere effektivt. Specifikt for så vidt angår frihandelsaftalen mellem EU og Korea bør dette omfatte midler til relevante aktiviteter, herunder analysearbejde eller workshops i forbindelse med årlige fælles møder med den koreanske interne rådgivende gruppe. |
| --- | --- |

1.6.

I betragtning af det stigende antal EU-handelsaftaler, der træder i kraft, og den tilsvarende stigning i antallet af civilsamfundsovervågningsmekanismer opfordrer EØSU indtrængende til, at Kommissionen sikrer, at der er de nødvendige midler til rådighed, til at disse mekanismer kan fungere effektivt. Specifikt for så vidt angår frihandelsaftalen mellem EU og Korea bør dette omfatte midler til relevante aktiviteter, herunder analysearbejde eller workshops i forbindelse med årlige fælles møder med den koreanske interne rådgivende gruppe.

| 1.7. | Erfaringer har vist, at kontinuiteten og kvaliteten af dialogen mellem EU og Korea inden for rammerne af frihandelsaftalen mellem EU og Korea er blevet betydeligt forbedret, både takket være bedre koordinering af aktiviteterne i EU's interne rådgivende gruppe og EU-institutionerne og som følge af bedre samordning mellem disse og andre internationale organisationer såsom ILO og OECD. EØSU anbefaler, at de arbejdsmetoder, der er blevet udviklet gennem dette interinstitutionelle samarbejde, anvendes i den kommende periode, herunder gennem udvikling af nye partnerskaber for relevante aktiviteter og projekter. |
| --- | --- |

1.7.

Erfaringer har vist, at kontinuiteten og kvaliteten af dialogen mellem EU og Korea inden for rammerne af frihandelsaftalen mellem EU og Korea er blevet betydeligt forbedret, både takket være bedre koordinering af aktiviteterne i EU's interne rådgivende gruppe og EU-institutionerne og som følge af bedre samordning mellem disse og andre internationale organisationer såsom ILO og OECD. EØSU anbefaler, at de arbejdsmetoder, der er blevet udviklet gennem dette interinstitutionelle samarbejde, anvendes i den kommende periode, herunder gennem udvikling af nye partnerskaber for relevante aktiviteter og projekter.

| 1.8. | Med henblik på at sikre en effektiv gennemførelse af kapitlet om handel og bæredygtig udvikling mener EØSU, at det har afgørende betydning, at parterne tager hensyn til og følger op på de anbefalinger fra civilsamfundet, der formidles af de interne rådgivende grupper og civilsamfundsforummet. Udvalget for Handel og Bæredygtig Udvikling bør inden for en rimelig tidsfrist reagere på spørgsmål og anbefalinger fra de interne rådgivende grupper. |
| --- | --- |

1.8.

Med henblik på at sikre en effektiv gennemførelse af kapitlet om handel og bæredygtig udvikling mener EØSU, at det har afgørende betydning, at parterne tager hensyn til og følger op på de anbefalinger fra civilsamfundet, der formidles af de interne rådgivende grupper og civilsamfundsforummet. Udvalget for Handel og Bæredygtig Udvikling bør inden for en rimelig tidsfrist reagere på spørgsmål og anbefalinger fra de interne rådgivende grupper.

| 1.9. | EØSU opfordrer Kommissionen og Europa-Parlamentet til i de bilaterale drøftelser med de koreanske partnere at fremme initiativer og politiske foranstaltninger, der kan styrke beskyttelsen af immaterielle rettigheder og bekæmpelsen af forfalskninger, også ved at udnytte den kulturelle mangfoldighed gennem at fremme en afbalanceret handel med produkter og tjenester fra kulturelle og kreative industrier i EU og Korea. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU opfordrer Kommissionen og Europa-Parlamentet til i de bilaterale drøftelser med de koreanske partnere at fremme initiativer og politiske foranstaltninger, der kan styrke beskyttelsen af immaterielle rettigheder og bekæmpelsen af forfalskninger, også ved at udnytte den kulturelle mangfoldighed gennem at fremme en afbalanceret handel med produkter og tjenester fra kulturelle og kreative industrier i EU og Korea.

| 1.10. | EØSU understreger, at det er vigtigt fortsat at øge opmærksomheden blandt europæiske virksomheder, navnlig SMV'er, om de muligheder, som denne frihandelsaftale indebærer. Graden af EU's anvendelse af toldpræferencer (71 % i 2016 mod 68 % i 2015) kan forbedres ved handelsfremmende foranstaltninger og ved at mindske både toldbarrierer og andre handelsbarrierer, men også ved at tilvejebringe bedre muligheder for kommunikation og samarbejde mellem relevante europæiske og koreanske partnere. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU understreger, at det er vigtigt fortsat at øge opmærksomheden blandt europæiske virksomheder, navnlig SMV'er, om de muligheder, som denne frihandelsaftale indebærer. Graden af EU's anvendelse af toldpræferencer (71 % i 2016 mod 68 % i 2015) kan forbedres ved handelsfremmende foranstaltninger og ved at mindske både toldbarrierer og andre handelsbarrierer, men også ved at tilvejebringe bedre muligheder for kommunikation og samarbejde mellem relevante europæiske og koreanske partnere.

| 1.11. | Frihandelsaftalen mellem EU og Republikken Korea har haft stor betydning for landbrugsfødevaresektoren. Handelen med landbrugsfødevarer mellem EU og Korea er i de senere år steget markant. Som følge af de problemer, der er opstået for landbrugssektoren i EU efter det russiske importforbud, og Kinas restriktioner på Koreas eksport, har både EU og Korea brug for adgang til nye markeder. Kommissionen bør gøre mere for at lette europæiske landbrugs- og fødevareprodukters adgang til det koreanske marked. |
| --- | --- |

1.11.

Frihandelsaftalen mellem EU og Republikken Korea har haft stor betydning for landbrugsfødevaresektoren. Handelen med landbrugsfødevarer mellem EU og Korea er i de senere år steget markant. Som følge af de problemer, der er opstået for landbrugssektoren i EU efter det russiske importforbud, og Kinas restriktioner på Koreas eksport, har både EU og Korea brug for adgang til nye markeder. Kommissionen bør gøre mere for at lette europæiske landbrugs- og fødevareprodukters adgang til det koreanske marked.

| 1.12. | EØSU understreger betydningen af de høringsmekanismer, der er oprettet i frihandelsaftalen mellem EU og Korea (den interne rådgivende gruppe og civilsamfundsforummet), som effektive og repræsentative instrumenter, der kan støtte EU-institutionerne i deres indsats til virkeliggørelse af målene for bæredygtig udvikling og gennemførelse af Parisaftalen og til styrkelse af det internationale samarbejde om bæredygtig udvikling, miljøbeskyttelse og klimaforandringer. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU understreger betydningen af de høringsmekanismer, der er oprettet i frihandelsaftalen mellem EU og Korea (den interne rådgivende gruppe og civilsamfundsforummet), som effektive og repræsentative instrumenter, der kan støtte EU-institutionerne i deres indsats til virkeliggørelse af målene for bæredygtig udvikling og gennemførelse af Parisaftalen og til styrkelse af det internationale samarbejde om bæredygtig udvikling, miljøbeskyttelse og klimaforandringer.

2.   Baggrund

| 2.1. | Frihandelsaftalen mellem EU og Korea trådte i kraft den 1. juli 2011. Det var den første af EU's bilaterale aftaler under den »nye generation« af frihandelsaftaler, der blev gennemført. Dermed giver evalueringen af aftalen lejlighed til at vurdere fremskridtene ikke kun for denne frihandelsaftale, men også for andre efterfølgende aftaler. Da forhandlingsmandatet for frihandelsaftalen blev givet, før Lissabontraktaten trådte i kraft, kunne den imidlertid ikke omfatte investeringer. |
| --- | --- |

2.1.

Frihandelsaftalen mellem EU og Korea trådte i kraft den 1. juli 2011. Det var den første af EU's bilaterale aftaler under den »nye generation« af frihandelsaftaler, der blev gennemført. Dermed giver evalueringen af aftalen lejlighed til at vurdere fremskridtene ikke kun for denne frihandelsaftale, men også for andre efterfølgende aftaler. Da forhandlingsmandatet for frihandelsaftalen blev givet, før Lissabontraktaten trådte i kraft, kunne den imidlertid ikke omfatte investeringer.

| 2.2. | Ifølge Kommissionen har frihandelsaftalen overordnet set skabt positive resultater for EU på handelsområdet. Kommissionens datamateriale viser, at EU's vareeksport til Korea fem år efter frihandelsaftalens gennemførelse er øget med 59 % fra 28 mia. EUR i 2010 (sidste år inden den midlertidige anvendelse) til 44,5 mia. EUR i 2016. Derfor har EU's handelsunderskud over for Korea på 11,6 mia. EUR i 2010 forvandlet sig til et handelsoverskud for EU på 3,1 mia. EUR i 2016. EU's eksport af tjenester til Korea steg med 49 % sammenlignet med en stigning på 32 % i EU's import fra Korea fra 2010 til 2015. EU havde i 2015 et overskud på tjenestebalancen på 4,8 mia. EUR. I samme periode steg de indgående direkte udenlandske investeringer i EU (FDI) med 59 %, og EU's udgående direkte udenlandske investeringer (EU's investeringer i Korea) steg med 33 % (3). |
| --- | --- |

2.2.

Ifølge Kommissionen har frihandelsaftalen overordnet set skabt positive resultater for EU på handelsområdet. Kommissionens datamateriale viser, at EU's vareeksport til Korea fem år efter frihandelsaftalens gennemførelse er øget med 59 % fra 28 mia. EUR i 2010 (sidste år inden den midlertidige anvendelse) til 44,5 mia. EUR i 2016. Derfor har EU's handelsunderskud over for Korea på 11,6 mia. EUR i 2010 forvandlet sig til et handelsoverskud for EU på 3,1 mia. EUR i 2016. EU's eksport af tjenester til Korea steg med 49 % sammenlignet med en stigning på 32 % i EU's import fra Korea fra 2010 til 2015. EU havde i 2015 et overskud på tjenestebalancen på 4,8 mia. EUR. I samme periode steg de indgående direkte udenlandske investeringer i EU (FDI) med 59 %, og EU's udgående direkte udenlandske investeringer (EU's investeringer i Korea) steg med 33 % (3).

| 2.3. | Kommissionen er ved at foretage en evaluering af denne frihandelsaftale (4). Den har opfordret EØSU til at bidrage med sin egen vurdering af frihandelsaftalens gennemførelse og navnlig af gennemførelsen af dens kapitel om handel og bæredygtig udvikling. Konklusionerne i denne udtalelse er blevet udarbejdet under hensyntagen til bl.a. dokumenter og holdninger i EU's interne rådgivende gruppe og relevante workshops, der er blevet afholdt i Seoul og Bruxelles (5). |
| --- | --- |

2.3.

Kommissionen er ved at foretage en evaluering af denne frihandelsaftale (4). Den har opfordret EØSU til at bidrage med sin egen vurdering af frihandelsaftalens gennemførelse og navnlig af gennemførelsen af dens kapitel om handel og bæredygtig udvikling. Konklusionerne i denne udtalelse er blevet udarbejdet under hensyntagen til bl.a. dokumenter og holdninger i EU's interne rådgivende gruppe og relevante workshops, der er blevet afholdt i Seoul og Bruxelles (5).

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | Koreas økonomiske og sociale udvikling i det seneste halve århundrede anses for at være en succeshistorie. Landets BNP voksede fra 2,36 mia. USD i 1961 til så meget som 1 411,3 mia. USD i 2014 (6). I denne periode er det lykkedes Korea at opbygge en formidabel teknologisk og industriel base, som kan konkurrere med en hvilken som helst anden industrination i verden. |
| --- | --- |

3.1.

Koreas økonomiske og sociale udvikling i det seneste halve århundrede anses for at være en succeshistorie. Landets BNP voksede fra 2,36 mia. USD i 1961 til så meget som 1 411,3 mia. USD i 2014 (6). I denne periode er det lykkedes Korea at opbygge en formidabel teknologisk og industriel base, som kan konkurrere med en hvilken som helst anden industrination i verden.

| 3.2. | Imidlertid har der på trods af disse fremskridt i de seneste fem år bredt sig en bølge af sociale krav fra borgerne og det organiserede civilsamfund om en mere retfærdig fordeling af de økonomiske fordele blandt alle sociale klasser i det koreanske samfund. Ud over arbejdstagerrettigheder har interessenterne i EU og Korea udtrykt bekymring over manglen på en reel civil og social dialog i landet. Masseprotester i Seoul i slutningen af 2016 og starten af 2017 cementerede denne situation yderligere. |
| --- | --- |

3.2.

Imidlertid har der på trods af disse fremskridt i de seneste fem år bredt sig en bølge af sociale krav fra borgerne og det organiserede civilsamfund om en mere retfærdig fordeling af de økonomiske fordele blandt alle sociale klasser i det koreanske samfund. Ud over arbejdstagerrettigheder har interessenterne i EU og Korea udtrykt bekymring over manglen på en reel civil og social dialog i landet. Masseprotester i Seoul i slutningen af 2016 og starten af 2017 cementerede denne situation yderligere.

| 3.3. | Valget af Moon Jae-in (7) til præsident ses som starten på en ny æra for koreanske lønmodtagere, landbrugere, forbrugere og arbejdsgivere, og mange civilsamfundsorganisationer har taget godt imod den nye præsidents tilsagn om at konsolidere den sociale retfærdighed, navnlig når det gælder arbejdstagerrettigheder, anstændige lønninger og jobsikkerhed, samt hans hensigt om at se nærmere på sagen om de fængslede fagforeningsledere (8). |
| --- | --- |

3.3.

Valget af Moon Jae-in (7) til præsident ses som starten på en ny æra for koreanske lønmodtagere, landbrugere, forbrugere og arbejdsgivere, og mange civilsamfundsorganisationer har taget godt imod den nye præsidents tilsagn om at konsolidere den sociale retfærdighed, navnlig når det gælder arbejdstagerrettigheder, anstændige lønninger og jobsikkerhed, samt hans hensigt om at se nærmere på sagen om de fængslede fagforeningsledere (8).

4.   Civilsamfundets overvågningsmekanisme under kapitlet om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftalen mellem EU og Korea

| 4.1. | Bestemmelserne i den nye generation af frihandelsaftaler giver civilsamfundet en rådgivende mekanisme. I frihandelsaftalen mellem EU og Korea er der tale om to interne rådgivende grupper, én i EU og én i Korea, som overvåger gennemførelsen af aftalen og kommer med anbefalinger til parterne (9). |
| --- | --- |

4.1.

Bestemmelserne i den nye generation af frihandelsaftaler giver civilsamfundet en rådgivende mekanisme. I frihandelsaftalen mellem EU og Korea er der tale om to interne rådgivende grupper, én i EU og én i Korea, som overvåger gennemførelsen af aftalen og kommer med anbefalinger til parterne (9).

| 4.2. | Ud over den interne rådgivende gruppe, der er nedsat af hver af parterne, indeholder frihandelsaftalen mellem EU og Korea også bestemmelser om afholdelse af et civilsamfundsforum (10) en gang om året, hvor de to interne rådgivende grupper mødes for at arbejde sammen på et fælles møde, og hvor de har mulighed for at udarbejde udtalelser og anbefalinger. |
| --- | --- |

4.2.

Ud over den interne rådgivende gruppe, der er nedsat af hver af parterne, indeholder frihandelsaftalen mellem EU og Korea også bestemmelser om afholdelse af et civilsamfundsforum (10) en gang om året, hvor de to interne rådgivende grupper mødes for at arbejde sammen på et fælles møde, og hvor de har mulighed for at udarbejde udtalelser og anbefalinger.

| 4.3. | EØSU bifalder i høj grad, at dette skaber en merværdi set i forhold til andre frihandelsaftaler. Disse fælles møder, som desværre endnu ikke er normal praksis, er specifikt skrevet ind i aftalen. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU bifalder i høj grad, at dette skaber en merværdi set i forhold til andre frihandelsaftaler. Disse fælles møder, som desværre endnu ikke er normal praksis, er specifikt skrevet ind i aftalen.

| 4.4. | Frihandelsaftalen mellem EU og Korea, som man nåede til enighed om i 2010, var den første af EU's frihandelsaftaler, som omfattede et særskilt kapitel om handel og bæredygtig udvikling. Ydermere indeholdt den også en overvågningsmekanisme varetaget af civilsamfundet. Dette var en direkte konsekvens af Kommissionens meddelelse »Det globale Europa« (11), som blev offentliggjort i oktober 2006. Heri blev det anført, at »når nu vi tilstræber social retfærdighed og samhørighed internt i EU, bør vi også søge at fremme vores værdier, herunder standarder på social- og miljøområdet og kulturel mangfoldighed, ude i verden« (12). |
| --- | --- |

4.4.

Frihandelsaftalen mellem EU og Korea, som man nåede til enighed om i 2010, var den første af EU's frihandelsaftaler, som omfattede et særskilt kapitel om handel og bæredygtig udvikling. Ydermere indeholdt den også en overvågningsmekanisme varetaget af civilsamfundet. Dette var en direkte konsekvens af Kommissionens meddelelse »Det globale Europa« (11), som blev offentliggjort i oktober 2006. Heri blev det anført, at »når nu vi tilstræber social retfærdighed og samhørighed internt i EU, bør vi også søge at fremme vores værdier, herunder standarder på social- og miljøområdet og kulturel mangfoldighed, ude i verden« (12).

| 4.5. | I sin udtalelse om denne meddelelse opfordrede EØSU specifikt til, at man i fremtidige frihandelsaftaler inkluderede et kapitel om handel og bæredygtig udvikling og samtidig tildelte civilsamfundet en aktiv rolle i overvågningsprocessen (13). |
| --- | --- |

4.5.

I sin udtalelse om denne meddelelse opfordrede EØSU specifikt til, at man i fremtidige frihandelsaftaler inkluderede et kapitel om handel og bæredygtig udvikling og samtidig tildelte civilsamfundet en aktiv rolle i overvågningsprocessen (13).

| 4.6. | Der er siden indgåelsen af aftalen mellem EU og Korea blevet indgået syv EU-handelsaftaler med vigtige kapitler om handel og bæredygtig udvikling, og mange flere aftaler afventer at blive ratificeret, herunder aftalerne med Canada, Vietnam, Singapore og Japan. Udvalget har siden opfordret til også at inkludere kapitler om handel og bæredygtig udvikling i uafhængige investeringsaftaler (14). Efter udvalgets mening er oprettelsen af disse mekanismer et godt eksempel på, at EU's værdier omsættes til praksis, selv om tiden nu er moden til at foretage en generel gennemgang (15) med udgangspunkt i de erfaringer, man indtil videre har høstet. |
| --- | --- |

4.6.

Der er siden indgåelsen af aftalen mellem EU og Korea blevet indgået syv EU-handelsaftaler med vigtige kapitler om handel og bæredygtig udvikling, og mange flere aftaler afventer at blive ratificeret, herunder aftalerne med Canada, Vietnam, Singapore og Japan. Udvalget har siden opfordret til også at inkludere kapitler om handel og bæredygtig udvikling i uafhængige investeringsaftaler (14). Efter udvalgets mening er oprettelsen af disse mekanismer et godt eksempel på, at EU's værdier omsættes til praksis, selv om tiden nu er moden til at foretage en generel gennemgang (15) med udgangspunkt i de erfaringer, man indtil videre har høstet.

| 4.7. | I mange tilfælde har disse overvågningsmekanismer givet det lokale civilsamfund den første direkte kontakt med EU og dermed styrket det i et hidtil uset omfang. I de fleste tilfælde, og det gælder også i Korea, er der dog store sociale og kulturelle forskelle, og det kræver tid og kræfter at tilpasse sig og forene dem samt at få etableret gensidig tillid, der efterfølgende kan udvikle sig. Det kan derfor tage lang tid, før disse mekanismer bliver fuldt ud etablerede og effektive, og i mange tilfælde vil der være behov for særlige kapacitetsopbyggende foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.7.

I mange tilfælde har disse overvågningsmekanismer givet det lokale civilsamfund den første direkte kontakt med EU og dermed styrket det i et hidtil uset omfang. I de fleste tilfælde, og det gælder også i Korea, er der dog store sociale og kulturelle forskelle, og det kræver tid og kræfter at tilpasse sig og forene dem samt at få etableret gensidig tillid, der efterfølgende kan udvikle sig. Det kan derfor tage lang tid, før disse mekanismer bliver fuldt ud etablerede og effektive, og i mange tilfælde vil der være behov for særlige kapacitetsopbyggende foranstaltninger.

| 4.8. | EØSU glæder sig over, at udvalget selv har haft en stor rolle at spille og har været dybt involveret i oprettelsen af disse mekanismer, både på medlemsstatsniveau og gennem sit sekretariat. Det har en central rolle at spille i dette aspekt af EU's internationale forbindelser. |
| --- | --- |

4.8.

EØSU glæder sig over, at udvalget selv har haft en stor rolle at spille og har været dybt involveret i oprettelsen af disse mekanismer, både på medlemsstatsniveau og gennem sit sekretariat. Det har en central rolle at spille i dette aspekt af EU's internationale forbindelser.

| 4.9. | Under drøftelser i EU's interne rådgivende gruppe ved slutningen af dens første mandatperiode i 2015 blev det konkluderet, at mekanismen skaber en supplerende kanal for dialog og samarbejde med partnere fra civilsamfundet om spørgsmål knyttet til handelsrelationer og bæredygtig udvikling. Den har ligeledes bidraget til dialogen mellem Kommissionen og repræsentanter for regeringen i partnerlandet uden at udelukke eller begrænse udvekslingen gennem de eksisterende kanaler. Ikke desto mindre er mekanismens evne til at opnå konkrete resultater i marken endnu ikke blevet dokumenteret. |
| --- | --- |

4.9.

Under drøftelser i EU's interne rådgivende gruppe ved slutningen af dens første mandatperiode i 2015 blev det konkluderet, at mekanismen skaber en supplerende kanal for dialog og samarbejde med partnere fra civilsamfundet om spørgsmål knyttet til handelsrelationer og bæredygtig udvikling. Den har ligeledes bidraget til dialogen mellem Kommissionen og repræsentanter for regeringen i partnerlandet uden at udelukke eller begrænse udvekslingen gennem de eksisterende kanaler. Ikke desto mindre er mekanismens evne til at opnå konkrete resultater i marken endnu ikke blevet dokumenteret.

| 4.10. | EØSU vil endnu en gang understrege, at det har kostet tid og kræfter at gøre mekanismen fuldt operationel. Det indledende arbejde fokuserede på oprettelsen af de interne rådgivende grupper og civilsamfundsforummet og handlede om at skabe de institutionelle rammer og opbygge kapacitet. Først herefter kunne medlemmerne af de interne rådgivende grupper fra begge sider bevæge sig hen imod en fælles forståelse af mekanismens mandat, repræsentativiteten af civilsamfundsorganisationerne, sammensætningen af de interne rådgivende grupper, forbindelserne med det mellemstatslige organ (f.eks. deltagelse af formændene for de interne rådgivende grupper i møder i Udvalget for Handel og Bæredygtig Udvikling) og spørgsmål til behandling m.m. |
| --- | --- |

4.10.

EØSU vil endnu en gang understrege, at det har kostet tid og kræfter at gøre mekanismen fuldt operationel. Det indledende arbejde fokuserede på oprettelsen af de interne rådgivende grupper og civilsamfundsforummet og handlede om at skabe de institutionelle rammer og opbygge kapacitet. Først herefter kunne medlemmerne af de interne rådgivende grupper fra begge sider bevæge sig hen imod en fælles forståelse af mekanismens mandat, repræsentativiteten af civilsamfundsorganisationerne, sammensætningen af de interne rådgivende grupper, forbindelserne med det mellemstatslige organ (f.eks. deltagelse af formændene for de interne rådgivende grupper i møder i Udvalget for Handel og Bæredygtig Udvikling) og spørgsmål til behandling m.m.

| 4.11. | Dialogen udviklede sig gradvist til at dække en række emner, og nye aspekter blev medtaget såsom inddragelse af ILO's repræsentant i drøftelserne om arbejdsstandarder. Der blev introduceret fælles projekter om spørgsmål af fælles interesse (f.eks. det Kommissionsledede projekt om klimaforandringer og ordningen for handel med emissioner med Korea samt et andet projekt om ILO's konvention nr. 111). Der blev også arrangeret sideløbende arrangementer som f.eks. workshops med det formål at udveksle oplysninger og erfaringer med mulighed for at inddrage repræsentanter for andre relevante organisationer og institutioner ud over de interne rådgivende grupper og civilsamfundet. På koreansk anmodning blev der afholdt en workshop i februar 2017, som omfattede nationale handlingsplaner om virksomhedernes sociale ansvar, erhvervslivet og menneskerettighederne, og nationale kontaktpunkter, som er etableret efter OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder. |
| --- | --- |

4.11.

Dialogen udviklede sig gradvist til at dække en række emner, og nye aspekter blev medtaget såsom inddragelse af ILO's repræsentant i drøftelserne om arbejdsstandarder. Der blev introduceret fælles projekter om spørgsmål af fælles interesse (f.eks. det Kommissionsledede projekt om klimaforandringer og ordningen for handel med emissioner med Korea samt et andet projekt om ILO's konvention nr. 111). Der blev også arrangeret sideløbende arrangementer som f.eks. workshops med det formål at udveksle oplysninger og erfaringer med mulighed for at inddrage repræsentanter for andre relevante organisationer og institutioner ud over de interne rådgivende grupper og civilsamfundet. På koreansk anmodning blev der afholdt en workshop i februar 2017, som omfattede nationale handlingsplaner om virksomhedernes sociale ansvar, erhvervslivet og menneskerettighederne, og nationale kontaktpunkter, som er etableret efter OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder.

| 4.12. | EU's interne rådgivende gruppe samarbejder og indgår i en dialog med Europa-Parlamentet og med andre EU-institutioner, navnlig Kommissionen og EU's udenrigstjeneste, som løbende opdaterer EU's interne rådgivende gruppe om gennemførelsen af kapitlet om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftalen mellem EU og Korea. |
| --- | --- |

4.12.

EU's interne rådgivende gruppe samarbejder og indgår i en dialog med Europa-Parlamentet og med andre EU-institutioner, navnlig Kommissionen og EU's udenrigstjeneste, som løbende opdaterer EU's interne rådgivende gruppe om gennemførelsen af kapitlet om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftalen mellem EU og Korea.

| 4.13. | Forbindelserne med EU's delegation i Seoul er blevet opretholdt, og det er vigtigt, at delegationen har kapacitet og ekspertise til at følge op på spørgsmål vedrørende handel og bæredygtig udvikling. EØSU anbefaler derfor på det kraftigste, at der oprettes en særlig stilling i delegationen, som skal beskæftige sig med handelsmæssige spørgsmål og spørgsmål om bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

4.13.

Forbindelserne med EU's delegation i Seoul er blevet opretholdt, og det er vigtigt, at delegationen har kapacitet og ekspertise til at følge op på spørgsmål vedrørende handel og bæredygtig udvikling. EØSU anbefaler derfor på det kraftigste, at der oprettes en særlig stilling i delegationen, som skal beskæftige sig med handelsmæssige spørgsmål og spørgsmål om bæredygtig udvikling.

| 4.14. | Når det gælder gennemførelse mener EØSU stadig, at der er behov for at sikre, at anbefalinger fra civilsamfundsmekanismen tages alvorligt og følges op af begge parter. Samtidig er der et presserende behov for at drøfte og nå frem til en fælles forståelse for de omstændigheder, der kan udløse anvendelsen af den regeringshøringsprocedure, der er omhandlet i artikel 13.14, stk. 1, i frihandelsaftalen mellem EU og Korea (16). |
| --- | --- |

4.14.

Når det gælder gennemførelse mener EØSU stadig, at der er behov for at sikre, at anbefalinger fra civilsamfundsmekanismen tages alvorligt og følges op af begge parter. Samtidig er der et presserende behov for at drøfte og nå frem til en fælles forståelse for de omstændigheder, der kan udløse anvendelsen af den regeringshøringsprocedure, der er omhandlet i artikel 13.14, stk. 1, i frihandelsaftalen mellem EU og Korea (16).

| 4.15. | I henhold til frihandelsaftalen skal de interne rådgivende grupper omfatte uafhængige repræsentative organisationer med udgangspunkt i en afbalanceret deltagelse af interessenter, der repræsenterer alle tre dimensioner af bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

4.15.

I henhold til frihandelsaftalen skal de interne rådgivende grupper omfatte uafhængige repræsentative organisationer med udgangspunkt i en afbalanceret deltagelse af interessenter, der repræsenterer alle tre dimensioner af bæredygtig udvikling.

| 4.16. | Et sådant medlemskab bør på EU's side omfatte paraplyorganisationer på EU-plan samt organisationer, der har en særlig interesse i eller erfaring med handel, investeringer eller samarbejde mellem EU og den pågældende tredjepart, eller som har partnerorganisationer, datterselskaber eller lokale filialer i det pågældende partnerland. Der bør også gøres bedre brug af den ekspertise og de oplysninger, der er tilgængelige hos de deltagende organisationer eller deres medlemsorganisationer. |
| --- | --- |

4.16.

Et sådant medlemskab bør på EU's side omfatte paraplyorganisationer på EU-plan samt organisationer, der har en særlig interesse i eller erfaring med handel, investeringer eller samarbejde mellem EU og den pågældende tredjepart, eller som har partnerorganisationer, datterselskaber eller lokale filialer i det pågældende partnerland. Der bør også gøres bedre brug af den ekspertise og de oplysninger, der er tilgængelige hos de deltagende organisationer eller deres medlemsorganisationer.

| 4.17. | EØSU anbefaler på det kraftigste, at de to interne rådgivende grupper skal være i stand til at drøfte spørgsmål, der er relevante for civilsamfundet eller den bæredygtige udvikling (dvs. økonomisk udvikling, social udvikling, miljøbeskyttelse, sundheds- og plantesundhedskrav og SMV-spørgsmål), herunder betydelige konsekvenser af gennemførelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

4.17.

EØSU anbefaler på det kraftigste, at de to interne rådgivende grupper skal være i stand til at drøfte spørgsmål, der er relevante for civilsamfundet eller den bæredygtige udvikling (dvs. økonomisk udvikling, social udvikling, miljøbeskyttelse, sundheds- og plantesundhedskrav og SMV-spørgsmål), herunder betydelige konsekvenser af gennemførelsesforanstaltninger.

| 4.18. | I betragtning af det stigende antal EU-handelsaftaler, der træder i kraft, og den tilsvarende stigning i antallet af civilsamfundsovervågningsmekanismer opfordrer EØSU indtrængende til, at Kommissionen sikrer, at der er de nødvendige midler til rådighed for, at disse mekanismer kan fungere effektivt. Specifikt for så vidt angår frihandelsaftalen mellem EU og Korea bør dette omfatte midler til relevante aktiviteter, herunder analysearbejde eller workshops i forbindelse med årlige fælles møder med den koreanske interne rådgivende gruppe. |
| --- | --- |

4.18.

I betragtning af det stigende antal EU-handelsaftaler, der træder i kraft, og den tilsvarende stigning i antallet af civilsamfundsovervågningsmekanismer opfordrer EØSU indtrængende til, at Kommissionen sikrer, at der er de nødvendige midler til rådighed for, at disse mekanismer kan fungere effektivt. Specifikt for så vidt angår frihandelsaftalen mellem EU og Korea bør dette omfatte midler til relevante aktiviteter, herunder analysearbejde eller workshops i forbindelse med årlige fælles møder med den koreanske interne rådgivende gruppe.

| 4.19. | På samme måde opfordrer udvalget til, at afholdelsen af civilsamfundsforummet i forbindelse med det årlige møde i Udvalget vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling gøres til en fast praksis, der er accepteret af alle parter. Dette bør indebære, at begge interne rådgivende gruppers formænd deltager i møderne i Udvalget for Handel og Bæredygtig Udvikling mellem EU og Korea. |
| --- | --- |

4.19.

På samme måde opfordrer udvalget til, at afholdelsen af civilsamfundsforummet i forbindelse med det årlige møde i Udvalget vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling gøres til en fast praksis, der er accepteret af alle parter. Dette bør indebære, at begge interne rådgivende gruppers formænd deltager i møderne i Udvalget for Handel og Bæredygtig Udvikling mellem EU og Korea.

| 4.20. | EØSU bifalder den stærke støtte fra GD for Handel til EU's interne rådgivende gruppes krav om, at den koreanske interne rådgivende gruppe fik en ligelig sammensætning, der afspejler bestemmelserne i aftalen. Som resultat heraf ændredes sammensætningen af den koreanske interne rådgivende gruppe i 2014, så der nu er en bedre balance mellem de tre undergrupper, selv om der fortsat er problemer med utilstrækkelig erhvervsekspertise og repræsentation i den koreanske gruppe. |
| --- | --- |

4.20.

EØSU bifalder den stærke støtte fra GD for Handel til EU's interne rådgivende gruppes krav om, at den koreanske interne rådgivende gruppe fik en ligelig sammensætning, der afspejler bestemmelserne i aftalen. Som resultat heraf ændredes sammensætningen af den koreanske interne rådgivende gruppe i 2014, så der nu er en bedre balance mellem de tre undergrupper, selv om der fortsat er problemer med utilstrækkelig erhvervsekspertise og repræsentation i den koreanske gruppe.

| 4.21. | Udvalget mener endvidere, at det bør overvejes, hvordan den interne rådgivende gruppes aktiviteter kan formidles mere effektivt, ikke kun til andre civilsamfundsorganisationer, men også til andre EU-institutioner (navnlig Europa-Parlamentet), ikke mindst for at skabe større interesse for arbejdet i EU's interne rådgivende gruppe og større inddragelse af andre organisationer i fremtiden. |
| --- | --- |

4.21.

Udvalget mener endvidere, at det bør overvejes, hvordan den interne rådgivende gruppes aktiviteter kan formidles mere effektivt, ikke kun til andre civilsamfundsorganisationer, men også til andre EU-institutioner (navnlig Europa-Parlamentet), ikke mindst for at skabe større interesse for arbejdet i EU's interne rådgivende gruppe og større inddragelse af andre organisationer i fremtiden.

5.   Muligheder og udfordringer for virksomhederne i forbindelse med frihandelsaftalen mellem EU og Korea

| 5.1. | En undersøgelse af virksomhedernes forventninger, som blev foretaget i 2016 af det europæiske handelskammer i Korea, viser, at Korea er og fortsat vil være et vigtigt marked for europæiske virksomheder. Industrien forventer, at revisionen af regler og forskrifter vil resultere i større operationel frihed samt mindre kompleksitet, når der drives virksomhed i Korea. En vilkårlig håndhævelse af forskrifter og den uforudsigelige lovgivningsmæssige ramme anses for at være blandt de vigtigste hindringer for en hensigtsmæssig virksomhedsdrift i Korea (17). |
| --- | --- |

5.1.

En undersøgelse af virksomhedernes forventninger, som blev foretaget i 2016 af det europæiske handelskammer i Korea, viser, at Korea er og fortsat vil være et vigtigt marked for europæiske virksomheder. Industrien forventer, at revisionen af regler og forskrifter vil resultere i større operationel frihed samt mindre kompleksitet, når der drives virksomhed i Korea. En vilkårlig håndhævelse af forskrifter og den uforudsigelige lovgivningsmæssige ramme anses for at være blandt de vigtigste hindringer for en hensigtsmæssig virksomhedsdrift i Korea (17).

| 5.2. | Europæiske erhvervsorganisationer (18) mener, at graden af anvendelse af toldpræferencer kan forbedres ved at øge opmærksomheden blandt virksomheder (navnlig SMV'er) om de muligheder, der ligger i denne frihandelsaftale, og gennem:






  — | reducerede toldbarrierer og andre former for handelsbarrierer for EU's eksport af landbrugsfødevarer |
| --- | --- | --- |

5.2.

Europæiske erhvervsorganisationer (18) mener, at graden af anvendelse af toldpræferencer kan forbedres ved at øge opmærksomheden blandt virksomheder (navnlig SMV'er) om de muligheder, der ligger i denne frihandelsaftale, og gennem:

—

reducerede toldbarrierer og andre former for handelsbarrierer for EU's eksport af landbrugsfødevarer

| — | handelslettelser, herunder i forhold til toldbehandling, konkurrence og offentlige indkøb |
| --- | --- |

—

handelslettelser, herunder i forhold til toldbehandling, konkurrence og offentlige indkøb

| — | fuld dækning, fuld gensidighed og effektiv markedsadgang for industrivarer |
| --- | --- |

—

fuld dækning, fuld gensidighed og effektiv markedsadgang for industrivarer

| — | skabelse af flere muligheder for kommunikation og samarbejde blandt relevante europæiske og koreanske parter. |
| --- | --- |

—

skabelse af flere muligheder for kommunikation og samarbejde blandt relevante europæiske og koreanske parter.

| 5.3. | SMV'er i EU (navnlig de virksomheder, som ikke er en del af de globale værdikæder) efterlyser en nytænkning af handelsstatistikkerne, fordi de eksisterende datasæt ikke tegner et klart billede af den indirekte eksport og ikke er i stand til hjælpe med at identificere nye forretningsmuligheder og vurdere handelsudviklingen i forskellige sektorer. Deres forslag er at gå fra bruttohandelsstatistikker til handel med merværdi. |
| --- | --- |

5.3.

SMV'er i EU (navnlig de virksomheder, som ikke er en del af de globale værdikæder) efterlyser en nytænkning af handelsstatistikkerne, fordi de eksisterende datasæt ikke tegner et klart billede af den indirekte eksport og ikke er i stand til hjælpe med at identificere nye forretningsmuligheder og vurdere handelsudviklingen i forskellige sektorer. Deres forslag er at gå fra bruttohandelsstatistikker til handel med merværdi.

| 5.4. | Bekæmpelse af forfalskninger og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder er ligeledes et nøglespørgsmål for EU og Korea, hovedsageligt inden for de kreative og kulturelle industrier: biograffilm, mode, videospil, intelligente tekstiler, musik m.m. Derfor er det vigtigt at være mere opmærksom på frihandelsaftalens håndhævelse, når det gælder emner med relation til dette område. Nogle europæiske og globale organisationer har berettet om vanskeligheder i Korea, når det gælder effektiv beskyttelse og udnyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. Mere specifikt har der været rapporter om manglende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder for modehuse og producenter af luksusvarer og af de fulde rettigheder til offentlig fremførelse for musikproducenter, udøvende kunstnere og forfattere (19). |
| --- | --- |

5.4.

Bekæmpelse af forfalskninger og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder er ligeledes et nøglespørgsmål for EU og Korea, hovedsageligt inden for de kreative og kulturelle industrier: biograffilm, mode, videospil, intelligente tekstiler, musik m.m. Derfor er det vigtigt at være mere opmærksom på frihandelsaftalens håndhævelse, når det gælder emner med relation til dette område. Nogle europæiske og globale organisationer har berettet om vanskeligheder i Korea, når det gælder effektiv beskyttelse og udnyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. Mere specifikt har der været rapporter om manglende beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder for modehuse og producenter af luksusvarer og af de fulde rettigheder til offentlig fremførelse for musikproducenter, udøvende kunstnere og forfattere (19).

| 5.5. | UNESCO's protokol fra 2005 er indarbejdet i denne frihandelsaftale og bør give tilstrækkelige garantier for udnyttelsen af den kulturelle mangfoldighed ved at beskytte ophavsretten effektivt og opmuntre til en afbalanceret handel med varer og tjenesteydelser fra kulturelle og kreative industrier fra EU-landene og Korea. Nogle europæiske virksomheder finder det nødvendigt at forbedre samarbejde og dialog på dette område for at undgå protektionistiske foranstaltninger, der ensidigt pålægges i forbindelse med den stadig større globale konkurrence til fremme af eget indhold (navnlig i medier og biografer). |
| --- | --- |

5.5.

UNESCO's protokol fra 2005 er indarbejdet i denne frihandelsaftale og bør give tilstrækkelige garantier for udnyttelsen af den kulturelle mangfoldighed ved at beskytte ophavsretten effektivt og opmuntre til en afbalanceret handel med varer og tjenesteydelser fra kulturelle og kreative industrier fra EU-landene og Korea. Nogle europæiske virksomheder finder det nødvendigt at forbedre samarbejde og dialog på dette område for at undgå protektionistiske foranstaltninger, der ensidigt pålægges i forbindelse med den stadig større globale konkurrence til fremme af eget indhold (navnlig i medier og biografer).

| 5.6. | Europæiske landbrugsprodukter og forarbejdede fødevarer har et godt ry hos de koreanske forbrugere, og EU har derfor en betydelig eksport af landbrugsprodukter og fødevarer til det koreanske marked. Kommissionen har gjort en indsats for at fremme EU's produkter i Korea, men der kan stadig gøres meget mere for at maksimere potentialet i disse privilegerede handelsforbindelser. |
| --- | --- |

5.6.

Europæiske landbrugsprodukter og forarbejdede fødevarer har et godt ry hos de koreanske forbrugere, og EU har derfor en betydelig eksport af landbrugsprodukter og fødevarer til det koreanske marked. Kommissionen har gjort en indsats for at fremme EU's produkter i Korea, men der kan stadig gøres meget mere for at maksimere potentialet i disse privilegerede handelsforbindelser.

| 5.7. | EU's eksport af landbrugs- og fødevarer til Korea er vokset meget hurtigt i de seneste år, og nåede i 2016 op på 2,6 mia. EUR. Korea ligger på en 13. plads blandt EU's vigtigste handelspartnere når det gælder landbrugs- og fødevarer (20). Frihandelsaftalen mellem EU og Korea har afskaffet told på næsten alle landbrugsprodukter fra EU. For visse produkter blev der indført toldhandelskvoter. Den gensidige anerkendelse af visse geografiske betegnelser er også vigtig med henblik på at sætte skub i eksporten af landbrugsfødevarer mellem EU og Korea. |
| --- | --- |

5.7.

EU's eksport af landbrugs- og fødevarer til Korea er vokset meget hurtigt i de seneste år, og nåede i 2016 op på 2,6 mia. EUR. Korea ligger på en 13. plads blandt EU's vigtigste handelspartnere når det gælder landbrugs- og fødevarer (20). Frihandelsaftalen mellem EU og Korea har afskaffet told på næsten alle landbrugsprodukter fra EU. For visse produkter blev der indført toldhandelskvoter. Den gensidige anerkendelse af visse geografiske betegnelser er også vigtig med henblik på at sætte skub i eksporten af landbrugsfødevarer mellem EU og Korea.

| 5.8. | Som følge af de problemer, der er opstået for landbrugssektoren i EU efter det russiske importforbud, og Kinas restriktioner på Koreas eksport efter opstillingen af det amerikanske THAAD-forsvarssystem, har både EU og Korea brug for adgang til nye markeder, og i den forbindelse har frihandelsaftalen mellem EU og Korea allerede vist sig at være til gensidig fordel. |
| --- | --- |

5.8.

Som følge af de problemer, der er opstået for landbrugssektoren i EU efter det russiske importforbud, og Kinas restriktioner på Koreas eksport efter opstillingen af det amerikanske THAAD-forsvarssystem, har både EU og Korea brug for adgang til nye markeder, og i den forbindelse har frihandelsaftalen mellem EU og Korea allerede vist sig at være til gensidig fordel.

6.   Følgevirkningerne af frihandelsaftalen mellem EU og Korea for arbejdsstandarder, arbejdsmarkedsrelationer og kvaliteten af den sociale og civile dialog overordnet set

| 6.1. | Kapitlet om handel og bæredygtig udvikling bekræfter parternes forpligtelser i henhold til ILO's konventioner og etablerer en overvågnings- og rådgivningsmekanisme for civilsamfundet, der skal føre tilsyn med gennemførelsen af frihandelsaftalen og udarbejde anbefalinger. EU's medlemsstater har ratificeret alle ILO's otte grundlæggende konventioner, og Republikken Korea har ratificeret fire. På globalt plan er de lande, der ikke har ratificeret disse ILO-konventioner, i mindretal (21). |
| --- | --- |

6.1.

Kapitlet om handel og bæredygtig udvikling bekræfter parternes forpligtelser i henhold til ILO's konventioner og etablerer en overvågnings- og rådgivningsmekanisme for civilsamfundet, der skal føre tilsyn med gennemførelsen af frihandelsaftalen og udarbejde anbefalinger. EU's medlemsstater har ratificeret alle ILO's otte grundlæggende konventioner, og Republikken Korea har ratificeret fire. På globalt plan er de lande, der ikke har ratificeret disse ILO-konventioner, i mindretal (21).

| 6.2. | Der er adskillige frie økonomiske zoner (FEZ — Free Economic Zones) (22) og frihandelszoner (FTZ — Free Trade Zones) (23) i Korea. Blandt andre incitamenter giver zonerne mulighed for nogle undtagelser fra den nationale arbejds- og miljølovgivning. F.eks. er virksomheder, der beskæftiger over 300 ansatte, fritaget fra forpligtelsen til at ansætte personer med handicap i et omfang svarende til mindst 2 % af deres arbejdsstyrke eller give mulighed for orlov med løn, der normalt betegnes som »ugentlig hviletid«. |
| --- | --- |

6.2.

Der er adskillige frie økonomiske zoner (FEZ — Free Economic Zones) (22) og frihandelszoner (FTZ — Free Trade Zones) (23) i Korea. Blandt andre incitamenter giver zonerne mulighed for nogle undtagelser fra den nationale arbejds- og miljølovgivning. F.eks. er virksomheder, der beskæftiger over 300 ansatte, fritaget fra forpligtelsen til at ansætte personer med handicap i et omfang svarende til mindst 2 % af deres arbejdsstyrke eller give mulighed for orlov med løn, der normalt betegnes som »ugentlig hviletid«.

| 6.3. | Efter EØSU's opfattelse er såvel karakteren af som formålet med disse undtagelser udtryk for en overtrædelse af artikel 13.7 i frihandelsaftalen mellem EU og Korea, hvori det fastslås at »[a] En part må ikke svække eller reducere den miljø- eller arbejdsmarkedsbeskyttelse, der er fastsat i dens lovgivning, for at fremme handel eller investeringer ved at indrømme fritagelse fra eller på anden måde fravige sine love, forskrifter eller standarder eller ved at muliggøre dette, på en måde, der påvirker handelen eller investeringerne mellem parterne«. |
| --- | --- |

6.3.

Efter EØSU's opfattelse er såvel karakteren af som formålet med disse undtagelser udtryk for en overtrædelse af artikel 13.7 i frihandelsaftalen mellem EU og Korea, hvori det fastslås at »[a] En part må ikke svække eller reducere den miljø- eller arbejdsmarkedsbeskyttelse, der er fastsat i dens lovgivning, for at fremme handel eller investeringer ved at indrømme fritagelse fra eller på anden måde fravige sine love, forskrifter eller standarder eller ved at muliggøre dette, på en måde, der påvirker handelen eller investeringerne mellem parterne«.

| 6.4. | EU's interne rådgivende gruppe og det årlige civilsamfundsforum har i perioden 2012-2017 igen og igen rejst disse spørgsmål og gentagne gange opfordret til, at ratificeringen af de grundlæggende ILO-konventioner fremskyndes. På initiativ af EU's interne rådgivende gruppe overvågede civilsamfundsforummet EU-Korea gennemførelsen af artikel 13.4, stk. 3's, bestemmelse om, at parterne vil bestræbe sig på fortsat og vedholdende at for at ratificere de grundlæggende og ajourførte ILO-konventioner. Kommissionen tog dette spørgsmål op med regeringen i Korea. Parterne bestræber sig fortsat og vedholdende på at ratificere de grundlæggende ILO-konventioner |
| --- | --- |

6.4.

EU's interne rådgivende gruppe og det årlige civilsamfundsforum har i perioden 2012-2017 igen og igen rejst disse spørgsmål og gentagne gange opfordret til, at ratificeringen af de grundlæggende ILO-konventioner fremskyndes. På initiativ af EU's interne rådgivende gruppe overvågede civilsamfundsforummet EU-Korea gennemførelsen af artikel 13.4, stk. 3's, bestemmelse om, at parterne vil bestræbe sig på fortsat og vedholdende at for at ratificere de grundlæggende og ajourførte ILO-konventioner. Kommissionen tog dette spørgsmål op med regeringen i Korea. Parterne bestræber sig fortsat og vedholdende på at ratificere de grundlæggende ILO-konventioner

| 6.5. | Koreas regering svarede i juni 2015, at »nogle af bestemmelserne i de ikkeratificerede grundlæggende konventioner ikke er i overensstemmelse med den gældende nationale lovgivning og situation, hvilket gør det vanskeligt at skabe forudsætningerne for ratifikation i Korea«. Regeringens svar fortsætter som følger: »Idet et lands love og modeller, især arbejdsmarkedslovgivning, bør afspejle dets unikke sociale og økonomiske karakteristika og være baseret på trepartsaftaler, er det ikke nemt at forbedre den nationale lovgivning og de nationale modeller inden for en kort tidshorisont.« Dette er ikke i overensstemmelse med artikel 13.4, stk. 3, og kapitlet om handel og bæredygtig udvikling overordnet set. |
| --- | --- |

6.5.

Koreas regering svarede i juni 2015, at »nogle af bestemmelserne i de ikkeratificerede grundlæggende konventioner ikke er i overensstemmelse med den gældende nationale lovgivning og situation, hvilket gør det vanskeligt at skabe forudsætningerne for ratifikation i Korea«. Regeringens svar fortsætter som følger: »Idet et lands love og modeller, især arbejdsmarkedslovgivning, bør afspejle dets unikke sociale og økonomiske karakteristika og være baseret på trepartsaftaler, er det ikke nemt at forbedre den nationale lovgivning og de nationale modeller inden for en kort tidshorisont.« Dette er ikke i overensstemmelse med artikel 13.4, stk. 3, og kapitlet om handel og bæredygtig udvikling overordnet set.

| 6.6. | Den 15. september 2015 udsendte civilsamfundsforummet en erklæring, hvori forummet gav udtryk for »sin skuffelse over manglen på fremskridt og konkrete tiltag, navnlig med hensyn til ratificering og effektiv gennemførelse af ILO's grundlæggende konventioner, [og hvori forummet opfordrede] parterne til at forny deres bestræbelser i den retning«. |
| --- | --- |

6.6.

Den 15. september 2015 udsendte civilsamfundsforummet en erklæring, hvori forummet gav udtryk for »sin skuffelse over manglen på fremskridt og konkrete tiltag, navnlig med hensyn til ratificering og effektiv gennemførelse af ILO's grundlæggende konventioner, [og hvori forummet opfordrede] parterne til at forny deres bestræbelser i den retning«.

| 6.7. | EØSU opfordrer indtrængende Kommissionen til at indlede formelle konsultationer med den koreanske regering, således som EU's interne rådgivende gruppe anmoder om i sine breve til kommissæren med ansvar for handel (De Gucht i januar 2014 og Malmström i december 2016), og som Europa-Parlamentet opfordrer til i sin beslutning af 18. maj 2017 (24). Konsultationerne skulle i givet fald indledes med at fokusere på Koreas manglende ratificering af ILO's konventioner og spørgsmål set i relation til Koreas misligholdelse af de arbejdsretlige bestemmelser, der er fastlagt i frihandelsaftalens kapitel om handel og bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

6.7.

EØSU opfordrer indtrængende Kommissionen til at indlede formelle konsultationer med den koreanske regering, således som EU's interne rådgivende gruppe anmoder om i sine breve til kommissæren med ansvar for handel (De Gucht i januar 2014 og Malmström i december 2016), og som Europa-Parlamentet opfordrer til i sin beslutning af 18. maj 2017 (24). Konsultationerne skulle i givet fald indledes med at fokusere på Koreas manglende ratificering af ILO's konventioner og spørgsmål set i relation til Koreas misligholdelse af de arbejdsretlige bestemmelser, der er fastlagt i frihandelsaftalens kapitel om handel og bæredygtig udvikling.

| 6.8. | I fremtiden er det vigtigt, at samarbejdet mellem Republikken Koreas regering og arbejdsmarkedets parter styrkes, f.eks. via flere tematiske projekter, der finansieres og gennemføres i fællesskab af Kommissionen, EØSU og ILO. Repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer i Korea og EU, der deltager i de to parters interne rådgivende grupper, skal inddrages direkte i gennemførelsen af disse projekter. |
| --- | --- |

6.8.

I fremtiden er det vigtigt, at samarbejdet mellem Republikken Koreas regering og arbejdsmarkedets parter styrkes, f.eks. via flere tematiske projekter, der finansieres og gennemføres i fællesskab af Kommissionen, EØSU og ILO. Repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer i Korea og EU, der deltager i de to parters interne rådgivende grupper, skal inddrages direkte i gennemførelsen af disse projekter.

7.   Miljøbeskyttelse og fremme af bæredygtig udvikling

| 7.1. | Denne frihandelsaftale bekræfter EU-medlemsstaternes engagement i de multilaterale miljøaftaler, de er part i, såsom FN's rammekonvention om klimaforandringer og Parisaftalen, konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD) og CITES-konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter. |
| --- | --- |

7.1.

Denne frihandelsaftale bekræfter EU-medlemsstaternes engagement i de multilaterale miljøaftaler, de er part i, såsom FN's rammekonvention om klimaforandringer og Parisaftalen, konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD) og CITES-konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter.

| 7.2. | Siden 2015 har Korea haft sin egen nationale ordning for handel med emissioner (KETS), det første operationelle program af denne type i Østasien. KETS omfatter ca. 525 af landets største udledere, som tegner sig for omkring 68 % af de nationale drivhusgasemissioner. KETS omfatter direkte emissioner af seks Kyotodrivhusgasser samt indirekte emissioner fra elforbrug. Republikken Korea agter at reducere sine drivhusgasemissioner til 37 % under business as usual-scenariet inden 2030 (INDC til UNFCCC). Dette svarer til en reduktion på 22 % i forhold til emissionsniveauet i 2012 (25). Den 8. juli 2016 indledte EU et samarbejdsprojekt på 3,5 mio. EUR med Republikken Korea for at støtte gennemførelsen af KETS. Projektet løber frem til januar 2019 og finansieres under EU's udenrigspolitiske partnerskabsinstrument med bidrag i naturalier fra den koreanske regering. Det styres i fællesskab af EU og Koreas ministerium for strategi og finansiering (26). |
| --- | --- |

7.2.

Siden 2015 har Korea haft sin egen nationale ordning for handel med emissioner (KETS), det første operationelle program af denne type i Østasien. KETS omfatter ca. 525 af landets største udledere, som tegner sig for omkring 68 % af de nationale drivhusgasemissioner. KETS omfatter direkte emissioner af seks Kyotodrivhusgasser samt indirekte emissioner fra elforbrug. Republikken Korea agter at reducere sine drivhusgasemissioner til 37 % under business as usual-scenariet inden 2030 (INDC til UNFCCC). Dette svarer til en reduktion på 22 % i forhold til emissionsniveauet i 2012 (25). Den 8. juli 2016 indledte EU et samarbejdsprojekt på 3,5 mio. EUR med Republikken Korea for at støtte gennemførelsen af KETS. Projektet løber frem til januar 2019 og finansieres under EU's udenrigspolitiske partnerskabsinstrument med bidrag i naturalier fra den koreanske regering. Det styres i fællesskab af EU og Koreas ministerium for strategi og finansiering (26).

| 7.3. | En tidligere præsident Lee Myung Baek iværksatte et regeringsinitiativ kaldet »grøn vækst«. Den 27.-28. oktober 2015 afholdtes det 19. forum for miljøinnovation i Seoul som led i samarbejdet mellem EU og Korea om miljøspørgsmål. Siden 2006 har det europæiske forum for miljøinnovation samlet eksperter inden for videnskab og teknik, politik, økonomi, NGO'er, akademiske kredse og erhvervslivet. Forummet har undersøgt nye forretningsmuligheder inden for miljøinnovation og indsamlet viden om de seneste tendenser i den cirkulære økonomi med særligt fokus på innovative materialer og produkter (27). |
| --- | --- |

7.3.

En tidligere præsident Lee Myung Baek iværksatte et regeringsinitiativ kaldet »grøn vækst«. Den 27.-28. oktober 2015 afholdtes det 19. forum for miljøinnovation i Seoul som led i samarbejdet mellem EU og Korea om miljøspørgsmål. Siden 2006 har det europæiske forum for miljøinnovation samlet eksperter inden for videnskab og teknik, politik, økonomi, NGO'er, akademiske kredse og erhvervslivet. Forummet har undersøgt nye forretningsmuligheder inden for miljøinnovation og indsamlet viden om de seneste tendenser i den cirkulære økonomi med særligt fokus på innovative materialer og produkter (27).

| 7.4. | Under de rådgivningsmekanismer, der er oprettet i frihandelsaftalen mellem EU og Republikken Korea, har repræsentanter for civilsamfundet i EU og Korea givet udtryk for interesse i at rette opmærksomheden mod spørgsmål, der er relateret til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen. Udvalget er overbevist om, at både de interne rådgivende grupper og det årlige civilsamfundsforum er effektive og repræsentative redskaber, som kan bistå EU-institutionerne i deres arbejde med at styrke det internationale samarbejde om bæredygtig udvikling, miljøbeskyttelse og klimaforandringer. |
| --- | --- |

7.4.

Under de rådgivningsmekanismer, der er oprettet i frihandelsaftalen mellem EU og Republikken Korea, har repræsentanter for civilsamfundet i EU og Korea givet udtryk for interesse i at rette opmærksomheden mod spørgsmål, der er relateret til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen. Udvalget er overbevist om, at både de interne rådgivende grupper og det årlige civilsamfundsforum er effektive og repræsentative redskaber, som kan bistå EU-institutionerne i deres arbejde med at styrke det internationale samarbejde om bæredygtig udvikling, miljøbeskyttelse og klimaforandringer.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Frihandelsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Korea på den anden side (EUT L 127 af 14.5.2011 s. 6 . — http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=OJ:L:2011:127:FULL&from=DA.

1

(2)  Den interne rådgivende gruppe om bæredygtig udvikling (miljø og arbejdsmarkedsforhold) er nedsat i henhold til artikel 13.12 og skal rådgive om gennemførelsen af kapitlet om handel og bæredygtig udvikling.

2

(3)  Kilde: Kommissionen.

3

Kilde

(4)  Evaluation of the Implementation of the Free Trade Agreement between the EU and its Member States and the Republic of Korea Interim Technical Report — http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/june/tradoc_155673.pdf.

4

(5)  Interessentworkshops i Seoul (30. november 2016) og Bruxelles (23. marts 2017) inden for rammerne af Korea/EU ILO 111-projektet og ILO-seminaret i Bruxelles (6. december 2016) »Evaluering af arbejdsmarkedsbestemmelser i handelsaftaler: udformning, gennemførelse og inddragelse af interessenter«.

5

(6)  http://www.tradingeconomics.com/south-korea/gdp.

6

(7)  Den nye præsident for Korea blev valgt i maj 2017 som afløser for præsident Park-Geun-hye, der blev afsat i december 2016 efter anklager om bestikkelse og magtmisbrug.

7

(8)  https://www.ituc-csi.org/korea-president-moon-and-a-new-era?lang=en.

8

(9)  Frihandelsaftalen mellem EU og Korea, artikel 13.12.

9

(10)  Idem, artikel 13.13.

10

(11)  COM(2006) 567 final.

11

(12)  Ibidem punkt 3.1 nr. iii).

12

(13)  EUT C 211 af 19.8.2008, s. 82.

13

(14)  EUT C 268 af 14.8.2015, s. 19.

14

(15)  EUT C 264 af 20.7.2016, s. 123.

15

(16)  En part kan ved skriftlig henvendelse til kontaktpunktet i den anden part anmode om konsultationer vedrørende ethvert spørgsmål af fælles interesse i forbindelse med dette kapitel, herunder meddelelserne fra den eller de nationale rådgivende gruppe(r), der er omhandlet i artikel 13.12.

16

(17)  European Business in Korea: Business Confidence Survey 2016, European Chamber.; https://ecck.eu/wp-content/uploads/2017/01/Business-Confidence-Survey-2016.pdf.

17

(18)  Business Europe's holdning til frihandelsaftalen mellem EU og Korea: https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2007-01113-EN.pdf.

18

(19)  IFPI's kommentarer til en delvis ændring af Sydkoreas lov om ophavsrettigheder: https://opennet.or.kr/wp-content/uploads/2013/04/IFPI-Comments-on-Partial-Amendment-of-Copyright-Act-in-South-Korea-March-20131.pdf.

19

(20)  https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/outside-eu/countries/agrifood-south-korea_en.pdf.

20

(21)  Republikken Korea har ikke ratificeret følgende grundlæggende ILO-konventioner: konvention nr. 29 vedrørende tvungent eller pligtmæssigt arbejde fra 1930, konvention nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig fra 1948, konvention nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger fra 1949 og konvention nr. 105 om afskaffelse af tvangsarbejde fra 1957.

21

(22)  http://www.fez.go.kr/global/en/index.do.

22

(23)  http://english.motie.go.kr/en/tp/alltopiccs/bbs/bbsView.do?bbs_cd_n=3&bbs_seq_n=12.

23

(24)  Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2017 om gennemførelsen af frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Korea (2015/2059(INI)) (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0225+0+DOC+XML+V0//DA).

24

(25)  International Carbon Action Partnership, den 9. januar 2017, Koreas emissionshandelsordning.

25

(26)  http://ec.europa.eu/clima/news/articles/news_2016070801_en.

26

(27)  http://ec.europa.eu/environment/archives/ecoinnovation2015/2nd_forum/index_en.html.

27

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/209 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/209

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om udveksling og beskyttelse af personoplysninger i en globaliseret verden

(COM(2017) 7 final)

(2018/C 081/29)

| Ordfører: | Christian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Ordfører:

Christian PÎRVULESCU

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 31.5.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | |
| Plenarforsamlingens beslutning | 8.5.2017 |
| | |
| Kompetence | Sektionen for Eksterne Forbindelser |
| Vedtaget i sektionen | 28.9.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 175/1/3 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 31.5.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Plenarforsamlingens beslutning

8.5.2017

Kompetence

Sektionen for Eksterne Forbindelser

Vedtaget i sektionen

28.9.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

175/1/3

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | På grundlag af sine kerneværdier og grundlæggende retsakter har EU et ansvar for at blive en global aktør, der fremmer overholdelsen af grundlæggende rettigheder og tilstrækkelig beskyttelse af privatlivet og af personoplysninger. I den henseende opfordrer EØSU Kommissionen til at være proaktiv på bilateralt og multilateralt plan med henblik på at fremme den højeste standard for beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

1.1.

På grundlag af sine kerneværdier og grundlæggende retsakter har EU et ansvar for at blive en global aktør, der fremmer overholdelsen af grundlæggende rettigheder og tilstrækkelig beskyttelse af privatlivet og af personoplysninger. I den henseende opfordrer EØSU Kommissionen til at være proaktiv på bilateralt og multilateralt plan med henblik på at fremme den højeste standard for beskyttelse af personoplysninger.

| 1.2. | EØSU finder de fire nøglekriterier, som Kommissionen skal tage hensyn til ved vurderingen af, med hvilke lande der bør indledes en dialog om tilstrækkeligheden, både velafbalancerede og rimelige. Det er dog vigtigt at fortolke disse kriterier i lyset af en reel forpligtelse fra regeringer, parlamenter og domstole i disse lande for at nå et tilsvarende og funktionelt niveau for beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU finder de fire nøglekriterier, som Kommissionen skal tage hensyn til ved vurderingen af, med hvilke lande der bør indledes en dialog om tilstrækkeligheden, både velafbalancerede og rimelige. Det er dog vigtigt at fortolke disse kriterier i lyset af en reel forpligtelse fra regeringer, parlamenter og domstole i disse lande for at nå et tilsvarende og funktionelt niveau for beskyttelse af personoplysninger.

| 1.3. | EØSU opfordrer til større gennemsigtighed og deltagelse i processen med at træffe afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet. Repræsentanter for erhvervslivet, især SMV'er, må inddrages og konsulteres sammen med forbrugerbeskyttelsesgrupper, borgergrupper og andre civilsamfundsorganisationer. EØSU er rede til at befordre høringsprocessen. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU opfordrer til større gennemsigtighed og deltagelse i processen med at træffe afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet. Repræsentanter for erhvervslivet, især SMV'er, må inddrages og konsulteres sammen med forbrugerbeskyttelsesgrupper, borgergrupper og andre civilsamfundsorganisationer. EØSU er rede til at befordre høringsprocessen.

| 1.4. | EØSU bifalder den dialog, som Kommissionen har indledt med vigtige handelspartnere i Øst- og Sydøstasien, herunder Japan og Korea og eventuelt Indien, sammen med lande i Latinamerika og lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, og som har udtrykt interesse i at opnå en »afgørelse af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet«. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU bifalder den dialog, som Kommissionen har indledt med vigtige handelspartnere i Øst- og Sydøstasien, herunder Japan og Korea og eventuelt Indien, sammen med lande i Latinamerika og lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, og som har udtrykt interesse i at opnå en »afgørelse af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet«.

| 1.5. | EØSU håber, at Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes nationale regeringer og parlamenter og den amerikanske regering og kongres vil tage vel imod forslagene i Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2017 om tilstrækkeligheden af EU's og USA's værn om privatlivets fred. Europa-Parlamentet giver i sin beslutning udtryk for alvorlig bekymring på mange punkter, herunder frygt for, at aftalen og den nuværende amerikanske lovramme ikke i praksis beskytter EU-borgernes rettigheder. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU håber, at Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes nationale regeringer og parlamenter og den amerikanske regering og kongres vil tage vel imod forslagene i Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2017 om tilstrækkeligheden af EU's og USA's værn om privatlivets fred. Europa-Parlamentet giver i sin beslutning udtryk for alvorlig bekymring på mange punkter, herunder frygt for, at aftalen og den nuværende amerikanske lovramme ikke i praksis beskytter EU-borgernes rettigheder.

| 1.6. | På grund af de hurtige teknologiske fremskridt og den fortsatte udvidelse af ITC-infrastrukturen er der behov for tæt myndighedstilsyn og overvågning. Selv om afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet vurderes hvert fjerde år (jf. artikel 45, stk. 3, i den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR)), anbefaler EØSU en permanent kontakt mellem Kommissionen, databeskyttelsesmyndighederne og offentlige myndigheder i tredjelande for at identificere nye udfordringer i et meget dynamisk, teknologisk og økonomisk miljø. |
| --- | --- |

1.6.

På grund af de hurtige teknologiske fremskridt og den fortsatte udvidelse af ITC-infrastrukturen er der behov for tæt myndighedstilsyn og overvågning. Selv om afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet vurderes hvert fjerde år (jf. artikel 45, stk. 3, i den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR)), anbefaler EØSU en permanent kontakt mellem Kommissionen, databeskyttelsesmyndighederne og offentlige myndigheder i tredjelande for at identificere nye udfordringer i et meget dynamisk, teknologisk og økonomisk miljø.

| 1.7. | EØSU mener, at fremme af databeskyttelsesstandarder gennem multilaterale instrumenter bør være en prioritet for Kommissionen, og at denne indsats bør støttes med ressourcer, således der a priori kan opnås reel beskyttelse af menneskerettighederne og efterfølgende en effektiv klageadgang for skadelidte. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU mener, at fremme af databeskyttelsesstandarder gennem multilaterale instrumenter bør være en prioritet for Kommissionen, og at denne indsats bør støttes med ressourcer, således der a priori kan opnås reel beskyttelse af menneskerettighederne og efterfølgende en effektiv klageadgang for skadelidte.

| 1.8. | Udvalget hæfter sig ved, at Kommissionen i meddelelsen ikke skelner mellem forskellige typer og anvendelser af personoplysninger med undtagelse af kriminalsager. |
| --- | --- |

1.8.

Udvalget hæfter sig ved, at Kommissionen i meddelelsen ikke skelner mellem forskellige typer og anvendelser af personoplysninger med undtagelse af kriminalsager.

| 1.9. | Europarådets konvention nr. 108 af 1981 med tillægsprotokollen af 1999 er det eneste bindende multilaterale instrument inden for databeskyttelse. Instrumentet bør videreudvikles, og flere tredjelande bør opfordres til at tilslutte sig. |
| --- | --- |

1.9.

Europarådets konvention nr. 108 af 1981 med tillægsprotokollen af 1999 er det eneste bindende multilaterale instrument inden for databeskyttelse. Instrumentet bør videreudvikles, og flere tredjelande bør opfordres til at tilslutte sig.

| 1.10. | Den multilaterale indsats inden for OECD (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling), G20 og APEC (det økonomiske samarbejde i Asien-Stillehavsområdet) bør videreudvikles med henblik på at opbygge et virkelig globalt multilateralt system for databeskyttelse. Samarbejdet med FN's særlige rapportør om retten til privatlivets fred skal være solidt og funktionelt. |
| --- | --- |

1.10.

Den multilaterale indsats inden for OECD (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling), G20 og APEC (det økonomiske samarbejde i Asien-Stillehavsområdet) bør videreudvikles med henblik på at opbygge et virkelig globalt multilateralt system for databeskyttelse. Samarbejdet med FN's særlige rapportør om retten til privatlivets fred skal være solidt og funktionelt.

| 1.11. | Hvad angår udveksling af personoplysninger som led i forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af strafbare handlinger, er EØSU en stærk tilhænger af at skabe robuste databeskyttelsesgarantier, men udvalget er også åbent for indførelse af afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet på det strafferetlige håndhævelsesområde. Databeskyttelse og forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af strafbare handlinger, herunder cyberkriminalitet og terrorisme, må gå hånd i hånd. |
| --- | --- |

1.11.

Hvad angår udveksling af personoplysninger som led i forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af strafbare handlinger, er EØSU en stærk tilhænger af at skabe robuste databeskyttelsesgarantier, men udvalget er også åbent for indførelse af afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet på det strafferetlige håndhævelsesområde. Databeskyttelse og forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af strafbare handlinger, herunder cyberkriminalitet og terrorisme, må gå hånd i hånd.

| 1.12. | EØSU minder om vigtigheden af at beskytte personoplysninger, helbreds- og rehabiliteringsdata for personer med handicap som fastsat i artikel 22 i FN-konventionen om handicappedes rettigheder. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU minder om vigtigheden af at beskytte personoplysninger, helbreds- og rehabiliteringsdata for personer med handicap som fastsat i artikel 22 i FN-konventionen om handicappedes rettigheder.

2.   Baggrund og indledning

| 2.1. | Beskyttelsen af personoplysninger indgår i Europas fælles konstitutionelle opbygning og er forankret i artikel 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder. Denne beskyttelse har været et centralt aspekt i EU-retten i over 20 år lige fra databeskyttelsesdirektivet i 1995 (»1995-direktivet«) til vedtagelsen af den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) og politidirektivet i 2016. |
| --- | --- |

2.1.

Beskyttelsen af personoplysninger indgår i Europas fælles konstitutionelle opbygning og er forankret i artikel 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder. Denne beskyttelse har været et centralt aspekt i EU-retten i over 20 år lige fra databeskyttelsesdirektivet i 1995 (»1995-direktivet«) til vedtagelsen af den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) og politidirektivet i 2016.

| 2.2. | Med reformen af databeskyttelseslovgivningen, der blev vedtaget i april 2016, indføres et system, som sikrer et højt beskyttelsesniveau både inden for EU og ved international udveksling af personoplysninger i kommercielt eller retshåndhævende øjemed. De nye regler træder i kraft i maj 2018. |
| --- | --- |

2.2.

Med reformen af databeskyttelseslovgivningen, der blev vedtaget i april 2016, indføres et system, som sikrer et højt beskyttelsesniveau både inden for EU og ved international udveksling af personoplysninger i kommercielt eller retshåndhævende øjemed. De nye regler træder i kraft i maj 2018.

| 2.3. | Efter at have færdiggjort EU's databeskyttelsesregler udarbejder Kommissionen nu en strategi til fremme af internationale standarder for databeskyttelse. Meddelelsen indeholder de forskellige redskaber til international udveksling af personoplysninger på grundlag af de reformerede regler for databeskyttelse og strategien for samarbejde med udvalgte tredjelande med henblik på at nå frem til afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet og fremme standarder for databeskyttelse gennem multilaterale instrumenter. |
| --- | --- |

2.3.

Efter at have færdiggjort EU's databeskyttelsesregler udarbejder Kommissionen nu en strategi til fremme af internationale standarder for databeskyttelse. Meddelelsen indeholder de forskellige redskaber til international udveksling af personoplysninger på grundlag af de reformerede regler for databeskyttelse og strategien for samarbejde med udvalgte tredjelande med henblik på at nå frem til afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet og fremme standarder for databeskyttelse gennem multilaterale instrumenter.

| 2.4. | Den generelle forordning om databeskyttelse fra 2016 tilbyder en »værktøjskasse« af mekanismer til overførsel af personoplysninger fra EU til tredjelande: afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, standardkontraktbestemmelser, bindende virksomhedsregler, certificeringsmekanismer og adfærdskodekser. Det primære formål med disse mekanismer er at sikre beskyttelsen af europæiske borgeres personoplysninger ved videregivelse til andre lande. Selv om arkitekturen for international videregivelse af personoplysninger ligner strukturen i databeskyttelsesdirektivet fra 1995, forenkler og udvider reformen deres anvendelse og indfører nye redskaber til internationalt videregivelse (f.eks. adfærdskodekser og certificeringsmekanismer). |
| --- | --- |

2.4.

Den generelle forordning om databeskyttelse fra 2016 tilbyder en »værktøjskasse« af mekanismer til overførsel af personoplysninger fra EU til tredjelande: afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, standardkontraktbestemmelser, bindende virksomhedsregler, certificeringsmekanismer og adfærdskodekser. Det primære formål med disse mekanismer er at sikre beskyttelsen af europæiske borgeres personoplysninger ved videregivelse til andre lande. Selv om arkitekturen for international videregivelse af personoplysninger ligner strukturen i databeskyttelsesdirektivet fra 1995, forenkler og udvider reformen deres anvendelse og indfører nye redskaber til internationalt videregivelse (f.eks. adfærdskodekser og certificeringsmekanismer).

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU værdsætter EU's bestræbelser på at beskytte borgernes personoplysninger og samtidig forblive åben og integreret i en stadig mere forbundet verden. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU værdsætter EU's bestræbelser på at beskytte borgernes personoplysninger og samtidig forblive åben og integreret i en stadig mere forbundet verden.

| 3.2. | På grundlag af sine kerneværdier og grundlæggende retsakter har EU et ansvar for at blive en global aktør, der fremmer overholdelsen af grundlæggende rettigheder og et højt niveau for beskyttelse af privatlivet og personoplysninger. I den henseende opfordrer EØSU Kommissionen til at være proaktiv på bilateralt og multilateralt plan med henblik på at fremme den højeste standard for beskyttelse af personoplysninger for sine egne borgere og for tredjelandsborgere. |
| --- | --- |

3.2.

På grundlag af sine kerneværdier og grundlæggende retsakter har EU et ansvar for at blive en global aktør, der fremmer overholdelsen af grundlæggende rettigheder og et højt niveau for beskyttelse af privatlivet og personoplysninger. I den henseende opfordrer EØSU Kommissionen til at være proaktiv på bilateralt og multilateralt plan med henblik på at fremme den højeste standard for beskyttelse af personoplysninger for sine egne borgere og for tredjelandsborgere.

| 3.3. | EU bør støtte dagsordenen for global beskyttelse af personoplysninger og dens grundlæggende principper: Databeskyttelse er en grundlæggende rettighed, og der værnes om denne rettighed gennem vedtagelse af rammelovgivning på dette område, indførelse af individuelle rettigheder til privatlivets fred, der kan håndhæves, og oprettelse af uafhængige tilsynsmyndigheder. |
| --- | --- |

3.3.

EU bør støtte dagsordenen for global beskyttelse af personoplysninger og dens grundlæggende principper: Databeskyttelse er en grundlæggende rettighed, og der værnes om denne rettighed gennem vedtagelse af rammelovgivning på dette område, indførelse af individuelle rettigheder til privatlivets fred, der kan håndhæves, og oprettelse af uafhængige tilsynsmyndigheder.

| 3.4. | Den højest mulige beskyttelse af personoplysninger er ikke kun et juridisk ansvar, men også en stor mulighed. Den digitale økonomi, internationale strømme af varer og tjenesteydelser og e-forvaltning har alle gavn af den tillid, borgere har til det aktuelle institutionelle og lovgivningsmæssige beskyttelsesniveau. Databeskyttelse og fair international handel er begge vigtige for borgerne og bør ikke betragtes som modstridende værdier. |
| --- | --- |

3.4.

Den højest mulige beskyttelse af personoplysninger er ikke kun et juridisk ansvar, men også en stor mulighed. Den digitale økonomi, internationale strømme af varer og tjenesteydelser og e-forvaltning har alle gavn af den tillid, borgere har til det aktuelle institutionelle og lovgivningsmæssige beskyttelsesniveau. Databeskyttelse og fair international handel er begge vigtige for borgerne og bør ikke betragtes som modstridende værdier.

| 3.5. | EØSU støtter fortsat den overordnede kurs i EU's politik for databeskyttelse, sådan som det har gjort i sine tidligere udtalelser, men insisterer dog på behovet for højere beskyttelsesniveauer. I sin udtalelse fra SOC/455 om den generelle forordning om databeskyttelse gav udvalget med udgangspunkt i flere artikler præcise eksempler, som tager sigte på at finde frem til en bedre definition af, hvad der forstås ved rettigheder, stærkere beskyttelse af borgerne generelt og af arbejdstagerne i særdeleshed, samtykke, lovlig behandling af personoplysninger og ikke mindst de databeskyttelsesansvarlige opgaver og behandling af personoplysninger i forbindelse med beskæftigelse (1). |
| --- | --- |

3.5.

EØSU støtter fortsat den overordnede kurs i EU's politik for databeskyttelse, sådan som det har gjort i sine tidligere udtalelser, men insisterer dog på behovet for højere beskyttelsesniveauer. I sin udtalelse fra SOC/455 om den generelle forordning om databeskyttelse gav udvalget med udgangspunkt i flere artikler præcise eksempler, som tager sigte på at finde frem til en bedre definition af, hvad der forstås ved rettigheder, stærkere beskyttelse af borgerne generelt og af arbejdstagerne i særdeleshed, samtykke, lovlig behandling af personoplysninger og ikke mindst de databeskyttelsesansvarlige opgaver og behandling af personoplysninger i forbindelse med beskæftigelse (1).

| 3.6. | Desuden fremhævede EØSU fysiske eller juridiske personers ret til at udtrykke deres samtykke hvad angår deres personoplysninger. I sin udtalelse TEN/631 om Beskyttelse af personoplysninger giver EØSU udtryk for den holdning, at brugerne bør »informeres, uddannes og være forsigtige, for når de én gang har givet deres samtykke, kan leverandøren bearbejde indholdet og metadataene yderligere for at opnå så mange handlemuligheder og så stor fortjeneste som muligt (...) Uddannelse af brugerne i at gøre brug af deres rettigheder bør ligesom anonymisering og kryptering være prioriterede mål i forbindelse med denne forordning [forordning om respekt for privatliv og beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med elektronisk kommunikation]« (2). |
| --- | --- |

3.6.

Desuden fremhævede EØSU fysiske eller juridiske personers ret til at udtrykke deres samtykke hvad angår deres personoplysninger. I sin udtalelse TEN/631 om Beskyttelse af personoplysninger giver EØSU udtryk for den holdning, at brugerne bør »informeres, uddannes og være forsigtige, for når de én gang har givet deres samtykke, kan leverandøren bearbejde indholdet og metadataene yderligere for at opnå så mange handlemuligheder og så stor fortjeneste som muligt (...) Uddannelse af brugerne i at gøre brug af deres rettigheder bør ligesom anonymisering og kryptering være prioriterede mål i forbindelse med denne forordning [forordning om respekt for privatliv og beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med elektronisk kommunikation]« (2).

| 3.7. | EØSU støtter oprettelsen af ét enkelt paneuropæisk regelsæt, der vil gælde fra maj 2018, i stedet for de nuværende 28 nationale lovgivninger. Den nyligt etablerede one-stop-shop-mekanisme vil sikre, at en enkelt databeskyttelsesmyndighed vil være ansvarlig for overvågningen af en EU-virksomheds grænseoverskridende databehandlingsaktiviteter. Det sikres således, at de ny regler fortolkes ensartet. I grænseoverskridende sager med inddragelse af flere nationale databeskyttelsesmyndigheder, vil der navnlig blive truffet en enkelt afgørelse for at sikre fælles løsninger på fælles problemer. EØSU håber, at de nye procedurer ikke blot sikrer en ensartet fortolkning, men også det højest mulige niveau for databeskyttelse. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU støtter oprettelsen af ét enkelt paneuropæisk regelsæt, der vil gælde fra maj 2018, i stedet for de nuværende 28 nationale lovgivninger. Den nyligt etablerede one-stop-shop-mekanisme vil sikre, at en enkelt databeskyttelsesmyndighed vil være ansvarlig for overvågningen af en EU-virksomheds grænseoverskridende databehandlingsaktiviteter. Det sikres således, at de ny regler fortolkes ensartet. I grænseoverskridende sager med inddragelse af flere nationale databeskyttelsesmyndigheder, vil der navnlig blive truffet en enkelt afgørelse for at sikre fælles løsninger på fælles problemer. EØSU håber, at de nye procedurer ikke blot sikrer en ensartet fortolkning, men også det højest mulige niveau for databeskyttelse.

| 3.8. | EØSU noterer sig, at meddelelsen og dens vigtigste forslag hilses velkommen af Digital Europe, som er den organisation, der repræsenterer den digitale teknologibranche i Europa (3).
  Cloudcomputings voksende indtrængning skaber nye og komplekse udfordringer, som uvægerligt vil udvikle sig på grund af hastige teknologiske forandringer. Lovgivningen må tilpasses, så den kan bringes i overensstemmelse med den teknologiske udvikling og markedsudviklingen. |
| --- | --- |

3.8.

EØSU noterer sig, at meddelelsen og dens vigtigste forslag hilses velkommen af Digital Europe, som er den organisation, der repræsenterer den digitale teknologibranche i Europa (3).

Cloudcomputings voksende indtrængning skaber nye og komplekse udfordringer, som uvægerligt vil udvikle sig på grund af hastige teknologiske forandringer. Lovgivningen må tilpasses, så den kan bringes i overensstemmelse med den teknologiske udvikling og markedsudviklingen.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | Afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet truffet af Kommissionen er i øjeblikket det rette instrument til at sikre databeskyttelse for EU-borgere i forhold til andre lande og enheder, både statslige og private. De er også et nyttigt instrument til at tilskynde tredjelande til at efterstræbe et tilsvarende beskyttelsesniveau for deres egne borgere, og det bør være det foretrukne redskab til at beskytte udvekslingen af personoplysninger. |
| --- | --- |

4.1.

Afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet truffet af Kommissionen er i øjeblikket det rette instrument til at sikre databeskyttelse for EU-borgere i forhold til andre lande og enheder, både statslige og private. De er også et nyttigt instrument til at tilskynde tredjelande til at efterstræbe et tilsvarende beskyttelsesniveau for deres egne borgere, og det bør være det foretrukne redskab til at beskytte udvekslingen af personoplysninger.

| 4.2. | EØSU finder de fire nøglekriterier (4), som Kommissionen skal tage hensyn til ved vurderingen af, med hvilke lande der bør indledes en dialog om tilstrækkeligheden, både velafbalancerede og rimelige. Det er dog vigtigt at fortolke disse kriterier i lyset af en reel forpligtelse fra regeringer, parlamenter og domstole i disse lande til at nå op på et tilsvarende og funktionelt niveau for beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU finder de fire nøglekriterier (4), som Kommissionen skal tage hensyn til ved vurderingen af, med hvilke lande der bør indledes en dialog om tilstrækkeligheden, både velafbalancerede og rimelige. Det er dog vigtigt at fortolke disse kriterier i lyset af en reel forpligtelse fra regeringer, parlamenter og domstole i disse lande til at nå op på et tilsvarende og funktionelt niveau for beskyttelse af personoplysninger.

| 4.3. | EØSU opfordrer til større gennemsigtighed og deltagelse i processen med at træffe afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet. Repræsentanter for erhvervslivet, især SMV'er, må inddrages og konsulteres sammen med forbrugerbeskyttelsesgrupper og civilsamfundsorganisationer. EØSU er rede til at befordre høringsprocessen. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU opfordrer til større gennemsigtighed og deltagelse i processen med at træffe afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet. Repræsentanter for erhvervslivet, især SMV'er, må inddrages og konsulteres sammen med forbrugerbeskyttelsesgrupper og civilsamfundsorganisationer. EØSU er rede til at befordre høringsprocessen.

| 4.4. | EØSU bifalder den dialog, som Kommissionen har indledt med vigtige handelspartnere i Øst- og Sydøstasien, herunder Japan og Korea og eventuelt Indien, sammen med lande i Latinamerika og lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, og som har udtrykt interesse i at opnå en »afgørelse af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet«. |
| --- | --- |

4.4.

EØSU bifalder den dialog, som Kommissionen har indledt med vigtige handelspartnere i Øst- og Sydøstasien, herunder Japan og Korea og eventuelt Indien, sammen med lande i Latinamerika og lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, og som har udtrykt interesse i at opnå en »afgørelse af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet«.

| 4.5. | EØSU mener, at et delvist tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for visse lande, hvilket vil inkludere nogle sektorer og områder, er problematisk, fordi det ikke sikrer tilstrækkelige og konsekvente forfatningsmæssige, proceduremæssige og institutionelle garantier for beskyttelse af personoplysninger. Et delvist tilstrækkeligt beskyttelsesniveau kan være et nyttigt mellemtrin, hvor EU og de respektive lande finder et fælles grundlag og koordinerer indsatsen. Målet er på længere sigt at nå frem til en mere solid og omfattende aftale på grundlag af eksisterende rammer i alle de berørte lande (5). |
| --- | --- |

4.5.

EØSU mener, at et delvist tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for visse lande, hvilket vil inkludere nogle sektorer og områder, er problematisk, fordi det ikke sikrer tilstrækkelige og konsekvente forfatningsmæssige, proceduremæssige og institutionelle garantier for beskyttelse af personoplysninger. Et delvist tilstrækkeligt beskyttelsesniveau kan være et nyttigt mellemtrin, hvor EU og de respektive lande finder et fælles grundlag og koordinerer indsatsen. Målet er på længere sigt at nå frem til en mere solid og omfattende aftale på grundlag af eksisterende rammer i alle de berørte lande (5).

| 4.6. | EØSU bifalder bestræbelserne på at skabe en sund og funktionel bilateral ramme med USA. Den nyligt vedtagne beslutning om EU's og USA's værn om privatlivets fred, der erstatter Safe Harbor-rammen mellem EU og USA, er et skridt fremad. Den er imidlertid begrænset i omfang, da den er baseret på frivillig tilslutning og udelader et stort antal amerikanske organisationer. |
| --- | --- |

4.6.

EØSU bifalder bestræbelserne på at skabe en sund og funktionel bilateral ramme med USA. Den nyligt vedtagne beslutning om EU's og USA's værn om privatlivets fred, der erstatter Safe Harbor-rammen mellem EU og USA, er et skridt fremad. Den er imidlertid begrænset i omfang, da den er baseret på frivillig tilslutning og udelader et stort antal amerikanske organisationer.

| 4.7. | EØSU håber, at Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes nationale regeringer og parlamenter og den amerikanske regering og kongres vil tage vel imod forslagene i Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2017 om tilstrækkeligheden af EU's og USA's værn om privatlivets fred. Europa-Parlamentet giver udtryk for alvorlige bekymringer i sin beslutning, herunder frygt for, at aftalen og den nuværende amerikanske lovramme ikke i praksis beskytter EU-borgernes rettigheder (6). |
| --- | --- |

4.7.

EØSU håber, at Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes nationale regeringer og parlamenter og den amerikanske regering og kongres vil tage vel imod forslagene i Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2017 om tilstrækkeligheden af EU's og USA's værn om privatlivets fred. Europa-Parlamentet giver udtryk for alvorlige bekymringer i sin beslutning, herunder frygt for, at aftalen og den nuværende amerikanske lovramme ikke i praksis beskytter EU-borgernes rettigheder (6).

| 4.8. | Flere civilsamfundsgrupper fra EU og USA udtrykte lignende bekymringer (7). EØSU opfordrer alle EU-institutionerne til at notere sig disse bekymringer. |
| --- | --- |

4.8.

Flere civilsamfundsgrupper fra EU og USA udtrykte lignende bekymringer (7). EØSU opfordrer alle EU-institutionerne til at notere sig disse bekymringer.

| 4.9. | Skønt udvalget anerkender Kommissionens ønske om at skabe en ny dynamik, bemærkes det, at dens forslag opretholder retsusikkerheden for personer, hvis rettigheder er blevet krænket. Flere aspekter bidrager til dette:






  — | Arten af de berørte data er ikke specificeret: f.eks. personoplysninger, metadata, intellektuel ejendom. |
| --- | --- | --- |

4.9.

Skønt udvalget anerkender Kommissionens ønske om at skabe en ny dynamik, bemærkes det, at dens forslag opretholder retsusikkerheden for personer, hvis rettigheder er blevet krænket. Flere aspekter bidrager til dette:

—

Arten af de berørte data er ikke specificeret: f.eks. personoplysninger, metadata, intellektuel ejendom.

| — | Anvendelsesformerne. Hvilken form for behandling af personoplysninger er tilladt til kommercielle og retshåndhævende formål? |
| --- | --- |

—

Anvendelsesformerne. Hvilken form for behandling af personoplysninger er tilladt til kommercielle og retshåndhævende formål?

| — | Typer af berørte aktører. Hvilken rolle, skal private virksomheder, statslige myndigheder og domstole spille? |
| --- | --- |

—

Typer af berørte aktører. Hvilken rolle, skal private virksomheder, statslige myndigheder og domstole spille?

| — | Uklarhed omkring retsstilling og ansvar for virksomheder, der arbejder med personoplysninger. Sanktioner og erstatning for skader. Hvilken rolle spiller EU-medlemsstaternes nationale domstole eller andre domstole, herunder dem i tredjelande? |
| --- | --- |

—

Uklarhed omkring retsstilling og ansvar for virksomheder, der arbejder med personoplysninger. Sanktioner og erstatning for skader. Hvilken rolle spiller EU-medlemsstaternes nationale domstole eller andre domstole, herunder dem i tredjelande?

| 4.10. | Overvågning efter vedtagelsen af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet er afgørende for at sikre, at aftalerne fungerer i praksis. På grund af de hurtige teknologiske fremskridt og den fortsatte udvidelse af ITC-infrastrukturen er der behov for tæt myndighedstilsyn og overvågning. Selv om afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet vurderes hvert fjerde år (jf. artikel 45, stk. 3, i den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR)) anbefaler EØSU en permanent kontakt mellem Kommissionen, databeskyttelsesmyndighederne og offentlige myndigheder i tredjelande for at identificere nye udfordringer i et meget dynamisk, teknologisk og økonomisk miljø. |
| --- | --- |

4.10.

Overvågning efter vedtagelsen af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet er afgørende for at sikre, at aftalerne fungerer i praksis. På grund af de hurtige teknologiske fremskridt og den fortsatte udvidelse af ITC-infrastrukturen er der behov for tæt myndighedstilsyn og overvågning. Selv om afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet vurderes hvert fjerde år (jf. artikel 45, stk. 3, i den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR)) anbefaler EØSU en permanent kontakt mellem Kommissionen, databeskyttelsesmyndighederne og offentlige myndigheder i tredjelande for at identificere nye udfordringer i et meget dynamisk, teknologisk og økonomisk miljø.

| 4.11. | EØSU opfordrer Kommissionen til at samarbejde med interessenter om at udvikle alternative mekanismer til overførsel af personoplysninger, der er tilpasset specifikke industriers, forretningsmodellers og/eller operatørers særlige behov eller betingelser. |
| --- | --- |

4.11.

EØSU opfordrer Kommissionen til at samarbejde med interessenter om at udvikle alternative mekanismer til overførsel af personoplysninger, der er tilpasset specifikke industriers, forretningsmodellers og/eller operatørers særlige behov eller betingelser.

| 4.12. | EØSU mener, at fremme af standarder for databeskyttelse gennem multilaterale instrumenter bør være en prioritet for Kommissionen, og at denne indsats bør støttes med ressourcer. |
| --- | --- |

4.12.

EØSU mener, at fremme af standarder for databeskyttelse gennem multilaterale instrumenter bør være en prioritet for Kommissionen, og at denne indsats bør støttes med ressourcer.

| 4.13. | Europarådets konvention nr. 108 af 1981 med tillægsprotokollen af 1999 er det eneste bindende multilaterale instrument inden for databeskyttelse. Instrumentet bør videreudvikles, og flere tredjelande bør opfordres til at tilslutte sig. |
| --- | --- |

4.13.

Europarådets konvention nr. 108 af 1981 med tillægsprotokollen af 1999 er det eneste bindende multilaterale instrument inden for databeskyttelse. Instrumentet bør videreudvikles, og flere tredjelande bør opfordres til at tilslutte sig.

| 4.14. | Den multilaterale indsats inden for OECD, G20 og APEC bør videreudvikles med henblik på at opbygge et virkelig globalt multilateralt system for databeskyttelse. Samarbejdet med FN's særlige rapportør om retten til privatlivets fred skal være solidt og funktionelt. |
| --- | --- |

4.14.

Den multilaterale indsats inden for OECD, G20 og APEC bør videreudvikles med henblik på at opbygge et virkelig globalt multilateralt system for databeskyttelse. Samarbejdet med FN's særlige rapportør om retten til privatlivets fred skal være solidt og funktionelt.

| 4.15. | Forbedring af samarbejdet med relevante myndigheder for beskyttelse af privatlivets fred på nationalt plan og tilsynsmyndigheder i tredjelande bør være en prioritet. Selv om det ikke skaber juridisk bindende forpligtelser, kan OECD's Global Privacy Enforcement Network (GPEN) fremme lovhåndhævelsessamarbejdet ved at dele bedste praksis for at tackle grænseoverskridende udfordringer og støtte fælles håndhævelsesinitiativer og oplysningskampagner (8). |
| --- | --- |

4.15.

Forbedring af samarbejdet med relevante myndigheder for beskyttelse af privatlivets fred på nationalt plan og tilsynsmyndigheder i tredjelande bør være en prioritet. Selv om det ikke skaber juridisk bindende forpligtelser, kan OECD's Global Privacy Enforcement Network (GPEN) fremme lovhåndhævelsessamarbejdet ved at dele bedste praksis for at tackle grænseoverskridende udfordringer og støtte fælles håndhævelsesinitiativer og oplysningskampagner (8).

| 4.16. | Hvad angår udveksling af personoplysninger som led i forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af strafbare handlinger, er EØSU en stærk tilhænger af at skabe robuste databeskyttelsesgarantier, men udvalget er også åbent for indførelse af afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet på det strafferetlige håndhævelsesområde. Databeskyttelse og forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af strafbare handlinger, herunder cyberkriminalitet og terrorisme, må gå hånd i hånd. |
| --- | --- |

4.16.

Hvad angår udveksling af personoplysninger som led i forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af strafbare handlinger, er EØSU en stærk tilhænger af at skabe robuste databeskyttelsesgarantier, men udvalget er også åbent for indførelse af afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet på det strafferetlige håndhævelsesområde. Databeskyttelse og forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af strafbare handlinger, herunder cyberkriminalitet og terrorisme, må gå hånd i hånd.

| 4.17. | Paraplyaftalen om databeskyttelse mellem EU og USA, der blev indgået i december 2016, er et godt eksempel på, hvordan databeskyttelsesrettigheder og -forpligtelser i overensstemmelse med gældende EU-ret kan indbygges i bilaterale aftaler. De samme procedurer kan også fungere på andre politikområder, såsom konkurrencepolitik og forbrugerbeskyttelse. EØSU opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at indgå tilsvarende rammeaftaler med EU's vigtige retshåndhævende partnere. |
| --- | --- |

4.17.

Paraplyaftalen om databeskyttelse mellem EU og USA, der blev indgået i december 2016, er et godt eksempel på, hvordan databeskyttelsesrettigheder og -forpligtelser i overensstemmelse med gældende EU-ret kan indbygges i bilaterale aftaler. De samme procedurer kan også fungere på andre politikområder, såsom konkurrencepolitik og forbrugerbeskyttelse. EØSU opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at indgå tilsvarende rammeaftaler med EU's vigtige retshåndhævende partnere.

| 4.18. | Udvalget ser frem til resultaterne af den første årlige gennemgang af EU's og USA's værn om privatlivets fred i år og håber, at det vil være en grundig og deltagerorienteret proces. EØSU håber, at både EU og USA fortsat vil være indstillet på at samarbejde om at opnå et højere niveau for beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

4.18.

Udvalget ser frem til resultaterne af den første årlige gennemgang af EU's og USA's værn om privatlivets fred i år og håber, at det vil være en grundig og deltagerorienteret proces. EØSU håber, at både EU og USA fortsat vil være indstillet på at samarbejde om at opnå et højere niveau for beskyttelse af personoplysninger.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse om Generel forordning om databeskyttelse, 23. maj 2012 (EUT C 229 af 31.7.2012, s. 90).

1

(2)  EØSU's udtalelse om om respekt for privatliv og om beskyttelse af personoplysninger, 5. juli 2017 (EUT C 345 af 13.10.2017, s. 138).

2

(3)  Brev til Kommissionen vedrørende den seneste meddelelse om internationale dataoverførsler, DIGITALEUROPE, den 12. maj 2017, konsulteret 1. august: http://www.digitaleurope.org/Press-Room/Latest-News/News-Story/newsID/623.

3

(4)  De vigtigste kriterier er: 1. Omfanget af EU's (faktiske eller potentielle) handelsforbindelser med et bestemt tredjeland, herunder eksistensen af en frihandelsaftale eller igangværende forhandlinger; 2. Omfanget af strømmene af personoplysninger fra EU, der afspejler geografiske og/eller kulturelle bånd; 3. Tredjelandets pionerrolle inden for beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, der kunne tjene som model for andre lande i regionen; 4. De overordnede politiske forbindelser med det pågældende tredjeland, navnlig i forbindelse med fremme af fælles værdier og fælles mål på internationalt plan.

4

(5)  Kommissionen opfordrede USA til at bestræbe sig på at skabe et omfattende system for beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, således at der på længere sigt kan opnås konvergens mellem de to systemer. Jf. meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet, Transatlantiske datastrømme: genoprettelse af tilliden via stærke garantier, COM(2016) 117 final af 29.2.2016.

5

(6)  Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2017 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred: »beklager, at hverken principperne i værnet om privatlivets fred eller skrivelserne fra den amerikanske regering med præciseringer og forsikringer påviser, at der findes effektive rettigheder til retslig prøvelse for borgere i EU, hvis personoplysninger overføres til en amerikansk organisation i henhold til principperne i værnet om privatlivets fred og derefter gøres tilgængelige for og bliver behandlet af amerikanske offentlige myndigheder med henblik på retshåndhævelse og andre offentlige interesser, hvilket blev fremhævet af Domstolen i sin dom af 6. oktober 2015 som det væsentligste indhold af den grundlæggende ret, således som denne er sikret ved chartrets artikel 47«, punkt 26.

6

(7)  Koalitionen af borgerrettighedsorganisationer opfordrer EU's lovgivere til at presse på over for USA for at få gennemført overvågningsreformen (Surveillance Reform) med det mål at sikre respekt for ikke-amerikanske personers rettigheder, 28. februar 2017; konsulteret 1. august: https://www.accessnow.org/cms/assets/uploads/2017/02/Section702CoalitionLetter1.pdf.

7

(8)  Se også OECD Primacy Framework, OECD, 2013.

8

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/215 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/215

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020)

(COM(2017) 385 final — 2017/0163 (COD))

(2018/C 081/30)

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 11.9.2017
  Rådet, 22.9.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI) |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 196/0/3 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 11.9.2017

Rådet, 22.9.2017

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI)

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

196/0/3

Udvalget vedtog sin tidligere udtalelse om programmet Et Kreativt Europa 2014-2020 (forordning (EU) nr. 1295/2013) — CCMI/098 — CES828-2012_AC — den 28. marts 2012 (1).

I den tidligere udtalelse blev såvel indholdet af Kommissionens forslag om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) som budgetforhøjelsen til finansiering heraf bifaldt. Udvalget fremhævede ganske vist betydningen af den økonomiske dimension af programmet Et Kreativt Europa, men bemærkede ligeledes, at programmet fokuserede for meget på den generelle målsætning om konkurrenceevne, mens målsætningen om at fremme Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed og værdier er mindre synlig. Derudover var de afsatte budgetmidler ifølge udvalget ikke tilstrækkelige til at nå målet set i forhold til det samlede EU-budget eller de midler, som visse EU-medlemsstater afsætter til støtte til kulturelle aktiviteter.

I sit nye forslag foreslår Kommissionen, at man finder en juridisk holdbar og gennemsigtig løsning for at sikre bæredygtig støtte til Det Europæiske Ungdomsorkester (EUYO), samtidig med at der tages hensyn til dets særlige karakteristika, ved at anerkende det som et »organ, der identificeres i en basisretsakt« som omhandlet i artikel 190, stk. 1, litra d) i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012.

Dette initiativ er fuldstændigt i tråd med udvalgets holdning som udtrykt i dets tidligere udtalelse. Denne finansiering af EUYO vil ikke kræve yderligere midler fra EU's budget.

Det nye forslag tilføjer blot et punkt til artikel 13, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1295/2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020): »f) Det Europæiske Ungdomsorkester«.

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, og da EØSU allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse CCMI/098 — CES828-2012_AC af 28. marts 2012 (2), besluttede det på sin 529. plenarforsamling den 18.-19. oktober 2017, mødet den 18. oktober, med 196 stemmer for, ingen imod og 3 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 18. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU’s udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2018) (EUT C 181 af 21.6.2012, s. 35).

1

(2)  Se fodnote 1.

2

---

| 2.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/216 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/216

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den økonomiske politik i euroområdet 2017

(tillægsudtalelse)

(2018/C 081/31)

| Ordfører: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Medordfører: | Javier DOZ ORRIT |

Ordfører:

Petr ZAHRADNÍK

Medordfører:

Javier DOZ ORRIT

| Plenarforsamlingens beslutning: | 27.4.2017 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 29, litra A, i gennemførelsesbestemmelserne til EØSU's forretningsorden |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 5.10.2017 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 19.10.2017 |
| Plenarforsamling nr. | 529 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 158/4/6 |

Plenarforsamlingens beslutning:

27.4.2017

Retsgrundlag

Artikel 29, litra A, i gennemførelsesbestemmelserne til EØSU's forretningsorden

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

5.10.2017

Vedtaget på plenarforsamlingen

19.10.2017

Plenarforsamling nr.

529

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

158/4/6

Præambel

Denne udtalelse er en del af en større pakke på fire udtalelser fra EØSU om fremtiden for den europæiske økonomi (uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union, den økonomiske politik i euroområdet, kapitalmarkedsunionen og fremtiden for EU's finanser)
   (1)
  . Pakken kommer i forbindelse med den hvidbog om Europas fremtid, som blev lanceret af Kommissionen for nylig og tager hensyn til talen om Unionens tilstand i 2017 ved Kommissionens formand Jean-Claude Juncker. I overensstemmelse med EØSU's resolution om Europas fremtid
   (2)
  og tidligere udtalelser om fuldførelse af ØMU'en
   (3)
  understreger denne pakke af udtalelser behovet for en fælles forståelse af EU's styring, som går langt ud over tekniske tilgange og foranstaltninger, og først og fremmest er et spørgsmål om politisk vilje og et fælles perspektiv.

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Disse konklusioner og anbefalinger er udarbejdet som supplement til udtalelsen ECO/423, som denne udtalelse fuldt ud tilslutter sig og bygger på. De er også i overensstemmelse med de tre andre udtalelser om Europas økonomiske fremtid, som der henvises til i præamblen. |
| --- | --- |

1.1.

Disse konklusioner og anbefalinger er udarbejdet som supplement til udtalelsen ECO/423, som denne udtalelse fuldt ud tilslutter sig og bygger på. De er også i overensstemmelse med de tre andre udtalelser om Europas økonomiske fremtid, som der henvises til i præamblen.

| 1.2. | EØSU glæder sig over de fremskridt, der er gjort med hensyn til udviklingen af den økonomiske politik i euroområdet, og overvåger nøje de omstændigheder, der former denne udvikling. Udvalget anser dog de forhold, der forbinder euroområdet med de finanspolitiske aspekter, og styrkelsen af områdets institutionelle rammer for at være særlig vigtige. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU glæder sig over de fremskridt, der er gjort med hensyn til udviklingen af den økonomiske politik i euroområdet, og overvåger nøje de omstændigheder, der former denne udvikling. Udvalget anser dog de forhold, der forbinder euroområdet med de finanspolitiske aspekter, og styrkelsen af områdets institutionelle rammer for at være særlig vigtige.

| 1.3. | EØSU mener, at der er et væsentligt behov for en afbalanceret kombination af økonomiske politikker for euroområdet, hvis pengepolitiske, finanspolitiske og strukturelle komponenter er indbyrdes forbundne. På grund af den planlagte sammenlægning af disse politikker i tråd med den økonomiske udvikling er dette blevet en faktor af stadig større betydning. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU mener, at der er et væsentligt behov for en afbalanceret kombination af økonomiske politikker for euroområdet, hvis pengepolitiske, finanspolitiske og strukturelle komponenter er indbyrdes forbundne. På grund af den planlagte sammenlægning af disse politikker i tråd med den økonomiske udvikling er dette blevet en faktor af stadig større betydning.

| 1.4. | EØSU er uenig i Det Europæiske Råds afvisning af en positiv finanspolitisk kurs og opfordrer det til at genoverveje denne beslutning. Det forventes, at man bevæger sig væk fra Den Europæiske Centralbanks kvantitative lempelsespolitik, hvilket styrker argumenterne for at vedtage en positiv finanspolitisk kurs. Samtidig erkender EØSU, at en positiv finanspolitisk kurs bør målrettes, så den ikke øger det fortsat høje niveau af offentlig gæld, og specifikt omfatte områder, der skaber klare langsigtede fordele. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU er uenig i Det Europæiske Råds afvisning af en positiv finanspolitisk kurs og opfordrer det til at genoverveje denne beslutning. Det forventes, at man bevæger sig væk fra Den Europæiske Centralbanks kvantitative lempelsespolitik, hvilket styrker argumenterne for at vedtage en positiv finanspolitisk kurs. Samtidig erkender EØSU, at en positiv finanspolitisk kurs bør målrettes, så den ikke øger det fortsat høje niveau af offentlig gæld, og specifikt omfatte områder, der skaber klare langsigtede fordele.

| 1.5. | EØSU noterer sig den forbedrede økonomiske situation i euroområdet og anbefaler, at der med henblik på at fastholde og styrke denne træffes afgørende skridt for at stimulere investeringerne og gennemføre strukturreformer, der fremmer både en højere produktivitet og kvalitetsjob. Strukturreformer bør i højere grad gennemføres i overensstemmelse med processerne vedrørende det europæiske semester. EØSU anbefaler desuden, at behovet for strukturreformer betragtes som et forhold, der gør sig gældende for euroområdet eller hele EU og ikke bare håndteres som enkeltstående strukturelle foranstaltninger i de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU noterer sig den forbedrede økonomiske situation i euroområdet og anbefaler, at der med henblik på at fastholde og styrke denne træffes afgørende skridt for at stimulere investeringerne og gennemføre strukturreformer, der fremmer både en højere produktivitet og kvalitetsjob. Strukturreformer bør i højere grad gennemføres i overensstemmelse med processerne vedrørende det europæiske semester. EØSU anbefaler desuden, at behovet for strukturreformer betragtes som et forhold, der gør sig gældende for euroområdet eller hele EU og ikke bare håndteres som enkeltstående strukturelle foranstaltninger i de enkelte medlemsstater.

| 1.6. | EØSU går kraftigt ind for øget samhørighed i euroområdet, både i form af øget koordinering af den økonomiske politik og finanspolitikken og med en forbedring af den finansielle formidling ved at fuldføre den finansielle union og sikre euroområdet større indflydelse i den globale økonomi. For at tackle disse udfordringer anbefaler EØSU, at euroområdets institutionelle rammer styrkes tilsvarende. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU går kraftigt ind for øget samhørighed i euroområdet, både i form af øget koordinering af den økonomiske politik og finanspolitikken og med en forbedring af den finansielle formidling ved at fuldføre den finansielle union og sikre euroområdet større indflydelse i den globale økonomi. For at tackle disse udfordringer anbefaler EØSU, at euroområdets institutionelle rammer styrkes tilsvarende.

| 1.7. | Efter EØSU's mening er euroen hele EU's valuta. Udvalget går ind for at forbedre den økonomiske situation i EU, hvilket til gengæld vil give mulighed for at udvide euroområdet med en forventet positiv indvirkning på såvel euroområdet som dets nye medlemmer. |
| --- | --- |

1.7.

Efter EØSU's mening er euroen hele EU's valuta. Udvalget går ind for at forbedre den økonomiske situation i EU, hvilket til gengæld vil give mulighed for at udvide euroområdet med en forventet positiv indvirkning på såvel euroområdet som dets nye medlemmer.

| 1.8. | EØSU konstaterer, at der som følge af brexit og den uforudsigelighed, der knytter sig til den nuværende amerikanske administration, også bør tages behørigt hensyn til den politiske og økonomiske udvikling på verdensplan. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU konstaterer, at der som følge af brexit og den uforudsigelighed, der knytter sig til den nuværende amerikanske administration, også bør tages behørigt hensyn til den politiske og økonomiske udvikling på verdensplan.

| 1.9. | EØSU er opmærksom på, at der er grænser for, hvor meget euroområdets funktion kan forbedres i henhold til de gældende regler (hovedsageligt strukturelle foranstaltninger). For nogle af de mere grundlæggende aspekter (f.eks. forbedring af områdets institutionelle rammer og anvendelse af nye finanspolitiske instrumenter) må der vedtages nye regler. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU er opmærksom på, at der er grænser for, hvor meget euroområdets funktion kan forbedres i henhold til de gældende regler (hovedsageligt strukturelle foranstaltninger). For nogle af de mere grundlæggende aspekter (f.eks. forbedring af områdets institutionelle rammer og anvendelse af nye finanspolitiske instrumenter) må der vedtages nye regler.

| 1.10. | I forbindelse med de kommende økonomiske og politiske anbefalinger for 2018 understreger EØSU, at der er behov for at lancere en debat om følgende:






  — | oprettelse af en finanspolitisk union |
| --- | --- | --- |

1.10.

I forbindelse med de kommende økonomiske og politiske anbefalinger for 2018 understreger EØSU, at der er behov for at lancere en debat om følgende:

—

oprettelse af en finanspolitisk union

| — | øget ansvar til medlemsstaterne i forbindelse med deres forpligtelser over for euroområdet |
| --- | --- |

—

øget ansvar til medlemsstaterne i forbindelse med deres forpligtelser over for euroområdet

| — | behovet for strukturreformer under det europæiske semesters platform |
| --- | --- |

—

behovet for strukturreformer under det europæiske semesters platform

| — | yderligere styrkelse af den økonomiske samordning og styring |
| --- | --- |

—

yderligere styrkelse af den økonomiske samordning og styring

| — | forbedring af systemet for finansiel formidling og dermed en forøgelse af langsigtede investeringer i tråd med FN's mål for bæredygtig udvikling, ved at benytte sig af den rolle, som EIB, EIF og EFSI 2.0 spiller |
| --- | --- |

—

forbedring af systemet for finansiel formidling og dermed en forøgelse af langsigtede investeringer i tråd med FN's mål for bæredygtig udvikling, ved at benytte sig af den rolle, som EIB, EIF og EFSI 2.0 spiller

| — | større indflydelse i verden til euroområdet. |
| --- | --- |

—

større indflydelse i verden til euroområdet.

| 1.11. | EØSU er opmærksom på det store behov for, at øget investeringsaktivitet afspejles i lønudvikling og faldende arbejdsløshed. Euroområdet bør også være gearet til at tackle de skævheder, der beskrives i udtalelsen, og som kan udgøre en grundlæggende hindring for langsigtet vækst, hvis problemet varer ved og ikke løses. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU er opmærksom på det store behov for, at øget investeringsaktivitet afspejles i lønudvikling og faldende arbejdsløshed. Euroområdet bør også være gearet til at tackle de skævheder, der beskrives i udtalelsen, og som kan udgøre en grundlæggende hindring for langsigtet vækst, hvis problemet varer ved og ikke løses.

| 1.12. | For at sikre afgørende støtte fra borgerne til euroområdets genopretning og strukturreformer i den henseende må reformernes sociale dimension styrkes, og der bør anvendes demokratiske, gennemsigtige former for styring af euroområdet, som sigter mod økonomisk velstand og en høj levestandard. |
| --- | --- |

1.12.

For at sikre afgørende støtte fra borgerne til euroområdets genopretning og strukturreformer i den henseende må reformernes sociale dimension styrkes, og der bør anvendes demokratiske, gennemsigtige former for styring af euroområdet, som sigter mod økonomisk velstand og en høj levestandard.

2.   Baggrund

| 2.1. | Som en del af den jævnligt tilbagevendende proces vedrørende det europæiske semester offentliggjorde Kommissionen i november 2016 dokumenter til Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet samt en meddelelse (»En positiv finanspolitisk kurs i euroområdet«). EØSU udarbejdede en udtalelse om disse dokumenter, ECO/423, som blev vedtaget på udvalgets plenarforsamling i februar 2017. Siden da har udviklingen af EU's økonomiske politik og visse medlemsstaters aktiviteter betydet, at problemet har udviklet sig betydeligt. Denne tillægsudtalelse fokuserer på at afspejle de vigtigste elementer af udviklingen:






  — | Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet (marts 2017) |
| --- | --- | --- |

2.1.

Som en del af den jævnligt tilbagevendende proces vedrørende det europæiske semester offentliggjorde Kommissionen i november 2016 dokumenter til Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet samt en meddelelse (»En positiv finanspolitisk kurs i euroområdet«). EØSU udarbejdede en udtalelse om disse dokumenter, ECO/423, som blev vedtaget på udvalgets plenarforsamling i februar 2017. Siden da har udviklingen af EU's økonomiske politik og visse medlemsstaters aktiviteter betydet, at problemet har udviklet sig betydeligt. Denne tillægsudtalelse fokuserer på at afspejle de vigtigste elementer af udviklingen:

—

Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet (marts 2017)

| — | økonomisk forårsprognose (maj 2017) |
| --- | --- |

—

økonomisk forårsprognose (maj 2017)

| — | meddelelse om landespecifikke henstillinger for 2017 (maj 2017). |
| --- | --- |

—

meddelelse om landespecifikke henstillinger for 2017 (maj 2017).

Sideløbende hermed blev en hvidbog om Europas fremtid samt et oplæg om en dybere Økonomisk og Monetær Union og om fremtiden for EU's finanser offentliggjort i den pågældende periode og i september 2017 fulgt op af Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, i hans tale om Unionens tilstand. Derudover kunne der konstateres en markant udvikling af den måde, euroområdet fungerede på med hensyn til dets finanspolitiske aspekt. Denne udtalelse tager således hensyn til den økonomiske udvikling i 2018 og afspejler EØSU's forslag til henstilling om den økonomiske politik i euroområdet for 2018.

| 2.2. | Den aktuelle økonomiske genopretning forløber markant hurtigere end forventet. Euroområdet har imidlertid stadig behov for flere investeringer, som også kunne ledsages af en velafvejet finanspolitisk stimulusforanstaltning, der forhindrer, at den offentlige gæld vokser på lang sigt. Krisens konsekvenser og de politikker, der er udviklet, påvirker stadig arbejdsløsheden, fattigdommen og uligheden og er en medvirkende årsag til de økonomiske og sociale forskelle mellem medlemsstaterne. Det er derfor afgørende at fremme vækstperspektiverne med større støtte til investeringer i euroområdet ledsaget af en socialpolitik, der begrænser fattigdom og ulighed. Ifølge Kommissionens økonomiske forårsprognose er investeringer ledsaget af en tilsvarende lønudvikling og en fortsat nedgang i arbejdsløsheden, som bidrager til at styrke den indenlandske efterspørgsel, en nøglefaktor til at understøtte det økonomiske opsving. |
| --- | --- |

2.2.

Den aktuelle økonomiske genopretning forløber markant hurtigere end forventet. Euroområdet har imidlertid stadig behov for flere investeringer, som også kunne ledsages af en velafvejet finanspolitisk stimulusforanstaltning, der forhindrer, at den offentlige gæld vokser på lang sigt. Krisens konsekvenser og de politikker, der er udviklet, påvirker stadig arbejdsløsheden, fattigdommen og uligheden og er en medvirkende årsag til de økonomiske og sociale forskelle mellem medlemsstaterne. Det er derfor afgørende at fremme vækstperspektiverne med større støtte til investeringer i euroområdet ledsaget af en socialpolitik, der begrænser fattigdom og ulighed. Ifølge Kommissionens økonomiske forårsprognose er investeringer ledsaget af en tilsvarende lønudvikling og en fortsat nedgang i arbejdsløsheden, som bidrager til at styrke den indenlandske efterspørgsel, en nøglefaktor til at understøtte det økonomiske opsving.

| 2.3. | Desuden er der brug for et mere sammenhængende euroområde. Et sådant kan fremmes ved at fuldføre den finansielle union, der forventes at have en positiv virkning på investeringerne, hvilket de nuværende regler giver mulighed for. Yderligere styrkelse af en koordineret økonomisk politik og finanspolitik rettet mod en finanspolitisk kapacitet for euroområdet og oprettelsen af et selvstændigt budget for dette samt en mere solid institutionel arkitektur for euroområdet, som giver mulighed for bedre intern og ekstern repræsentation samt øget ansvar for dets enkelte medlemmer, forudsætter, at der indføres nye regler. |
| --- | --- |

2.3.

Desuden er der brug for et mere sammenhængende euroområde. Et sådant kan fremmes ved at fuldføre den finansielle union, der forventes at have en positiv virkning på investeringerne, hvilket de nuværende regler giver mulighed for. Yderligere styrkelse af en koordineret økonomisk politik og finanspolitik rettet mod en finanspolitisk kapacitet for euroområdet og oprettelsen af et selvstændigt budget for dette samt en mere solid institutionel arkitektur for euroområdet, som giver mulighed for bedre intern og ekstern repræsentation samt øget ansvar for dets enkelte medlemmer, forudsætter, at der indføres nye regler.

| 2.4. | I et af scenarierne i hvidbogen om Europas fremtid overvejes muligheden for et Europa i flere hastigheder med euroområdet som mulig vigtig skillelinje. I dette tilfælde er EØSU imidlertid af den opfattelse, at euroen er valutaen for EU som helhed. Derfor bør der skabes incitamenter for medlemsstater uden for euroområdet til at overveje tilslutning til euroen som en prioritet i deres interne politikker. |
| --- | --- |

2.4.

I et af scenarierne i hvidbogen om Europas fremtid overvejes muligheden for et Europa i flere hastigheder med euroområdet som mulig vigtig skillelinje. I dette tilfælde er EØSU imidlertid af den opfattelse, at euroen er valutaen for EU som helhed. Derfor bør der skabes incitamenter for medlemsstater uden for euroområdet til at overveje tilslutning til euroen som en prioritet i deres interne politikker.

| 2.5. | Kommissionens vinter- og forårsprognoser fokuserer på en situation med »stor usikkerhed« med hensyn til såvel interne som eksterne risici i forbindelse med vækst som følge af kommercielle, finansielle og geopolitiske faktorer. I sin forårsprognose udtrykker Kommissionen bekymring for, at udviklingen i USA og UK (brexit) muligvis påvirker den (moderate) genopretning i Europa negativt. Trump-administrationen er endnu mindre forudsigelig end oprindeligt forventet, og den betragter det vedvarende høje overskud på de løbende poster i Tyskland og i euroområdet som et problem. Dette kan give USA anledning til at træffe uhensigtsmæssige handelspolitiske foranstaltninger med skadelige virkninger for EU og euroområdet. Brexit er også en ubekendt. Den lange optakt til forhandlinger indgyder ikke tillid til det endelige resultat, og resultatet af valget i juni antyder, at forhandlingerne vil være forbundet med komplikationer og forsinkelser. |
| --- | --- |

2.5.

Kommissionens vinter- og forårsprognoser fokuserer på en situation med »stor usikkerhed« med hensyn til såvel interne som eksterne risici i forbindelse med vækst som følge af kommercielle, finansielle og geopolitiske faktorer. I sin forårsprognose udtrykker Kommissionen bekymring for, at udviklingen i USA og UK (brexit) muligvis påvirker den (moderate) genopretning i Europa negativt. Trump-administrationen er endnu mindre forudsigelig end oprindeligt forventet, og den betragter det vedvarende høje overskud på de løbende poster i Tyskland og i euroområdet som et problem. Dette kan give USA anledning til at træffe uhensigtsmæssige handelspolitiske foranstaltninger med skadelige virkninger for EU og euroområdet. Brexit er også en ubekendt. Den lange optakt til forhandlinger indgyder ikke tillid til det endelige resultat, og resultatet af valget i juni antyder, at forhandlingerne vil være forbundet med komplikationer og forsinkelser.

| 2.6. | Af Kommissionens seneste økonomiske forårsprognose fremgår det, at dens henstillinger og EØSU's udtalelse (ECO/423), der støttede en positiv finanspolitisk kurs i euroområdet som helhed i 2017 — og som nu er blevet forkastet via Rådets henstilling af 10. marts 2017 — var på rette spor. EØSU er uenig med Det Europæiske Råds beslutning og mener, at den risiko, der siden har udviklet sig, og Kommissionens forårsprognose bekræfter hensigtsmæssigheden af at opretholde en positiv finanspolitisk kurs i forbindelse med budgetpolitikken. |
| --- | --- |

2.6.

Af Kommissionens seneste økonomiske forårsprognose fremgår det, at dens henstillinger og EØSU's udtalelse (ECO/423), der støttede en positiv finanspolitisk kurs i euroområdet som helhed i 2017 — og som nu er blevet forkastet via Rådets henstilling af 10. marts 2017 — var på rette spor. EØSU er uenig med Det Europæiske Råds beslutning og mener, at den risiko, der siden har udviklet sig, og Kommissionens forårsprognose bekræfter hensigtsmæssigheden af at opretholde en positiv finanspolitisk kurs i forbindelse med budgetpolitikken.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | ØMU'ens betydning som central prioritet for den europæiske integration blev fremhævet i forbindelse med markeringen af 60-årsdagen for undertegnelsen af Rom-traktaterne og de efterfølgende drøftelser om EU's fremtid. Det blev ligeledes anført, at det trods de resterende og stadig uløste problemer vil være forkert at anlægge en alt for defensiv tone hvad angår euroområdet. I stedet bør der indtages et mere ambitiøst synspunkt om områdets fremtid og arbejdes for specifikke foranstaltninger til en bedre udnyttelse af dets potentiale. EØSU er helt enig i dette. |
| --- | --- |

3.1.

ØMU'ens betydning som central prioritet for den europæiske integration blev fremhævet i forbindelse med markeringen af 60-årsdagen for undertegnelsen af Rom-traktaterne og de efterfølgende drøftelser om EU's fremtid. Det blev ligeledes anført, at det trods de resterende og stadig uløste problemer vil være forkert at anlægge en alt for defensiv tone hvad angår euroområdet. I stedet bør der indtages et mere ambitiøst synspunkt om områdets fremtid og arbejdes for specifikke foranstaltninger til en bedre udnyttelse af dets potentiale. EØSU er helt enig i dette.

| 3.2. | Med hensyn til fremgangen i EU's økonomi og en rimelige omfordeling af de indkomster og den velfærd, der dermed skabes, fremhæves det i udtalelse ECO/423, at det er vigtigt, at en afvejet økonomisk politiksammensætning indeholder monetære, finanspolitiske og strukturelle instrumenter samt foranstaltninger, der fokuserer på at fremme det finansielle markeds funktionalitet og effektivitet, herunder passende regulering for at forhindre uansvarlig risikabel adfærd blandt visse finansielle institutioner. EØSU er overbevist om, at udviklingen i de seneste få måneder på mange måder har gjort dette mere vigtigt. |
| --- | --- |

3.2.

Med hensyn til fremgangen i EU's økonomi og en rimelige omfordeling af de indkomster og den velfærd, der dermed skabes, fremhæves det i udtalelse ECO/423, at det er vigtigt, at en afvejet økonomisk politiksammensætning indeholder monetære, finanspolitiske og strukturelle instrumenter samt foranstaltninger, der fokuserer på at fremme det finansielle markeds funktionalitet og effektivitet, herunder passende regulering for at forhindre uansvarlig risikabel adfærd blandt visse finansielle institutioner. EØSU er overbevist om, at udviklingen i de seneste få måneder på mange måder har gjort dette mere vigtigt.

| 3.3. | EØSU støtter fuldt ud fuldførelsen og udbygningen af ØMU'en inden 2025. I den forbindelse er denne udtalelse i overensstemmelse med den pakke af andre udtalelser fra EØSU vedrørende den økonomiske fremtid for Europa, der henvises til i præamblen. EØSU mener, at der bør lægges særlig vægt på følgende: |
| --- | --- |

3.3.

EØSU støtter fuldt ud fuldførelsen og udbygningen af ØMU'en inden 2025. I den forbindelse er denne udtalelse i overensstemmelse med den pakke af andre udtalelser fra EØSU vedrørende den økonomiske fremtid for Europa, der henvises til i præamblen. EØSU mener, at der bør lægges særlig vægt på følgende:

| 3.3.1. | De finanspolitiske, økonomiske og strukturelle politikker bør styrkes og samordnes yderligere med det sigte at skabe en effektiv blanding af disse politikker og anvende bevillingerne på den stærke (øremærkede) budgetpost for euroområdet inden for rammerne af EU-budgettet. Det er første gang, at begrebet »finanspolitisk union«, der optræder i oplægget om en dybere Økonomisk og Monetær Union, anvendes på et så højt politisk niveau. En »finanspolitisk union« i et homogent monetært og økonomisk miljø og i et fungerende indre marked omfatter også en fælles eller nøje samordnet finanspolitik (som både dækker beskatning og udgifter), der fremmer fair beskatning og en systematisk og effektiv kurs i forhold til skatteunddragelse og -svig. |
| --- | --- |

3.3.1.

De finanspolitiske, økonomiske og strukturelle politikker bør styrkes og samordnes yderligere med det sigte at skabe en effektiv blanding af disse politikker og anvende bevillingerne på den stærke (øremærkede) budgetpost for euroområdet inden for rammerne af EU-budgettet. Det er første gang, at begrebet »finanspolitisk union«, der optræder i oplægget om en dybere Økonomisk og Monetær Union, anvendes på et så højt politisk niveau. En »finanspolitisk union« i et homogent monetært og økonomisk miljø og i et fungerende indre marked omfatter også en fælles eller nøje samordnet finanspolitik (som både dækker beskatning og udgifter), der fremmer fair beskatning og en systematisk og effektiv kurs i forhold til skatteunddragelse og -svig.

| 3.3.2. | En nødvendig forudsætning for at forbedre euroområdet er — på grundlag af en samlet forståelse af EU's økonomiske styring, navnlig processen vedrørende det europæiske semester — de enkelte aktørers ansvar. Medlemsstaternes individuelle ansvar og forpligtelser bør fastholdes eller endog fremmes i alle eksisterende mekanismer for økonomisk styring, herunder objektiv kontrol, anvendelse af alle præventive og korrigerende foranstaltninger, og endelig sanktioner, om nødvendigt. |
| --- | --- |

3.3.2.

En nødvendig forudsætning for at forbedre euroområdet er — på grundlag af en samlet forståelse af EU's økonomiske styring, navnlig processen vedrørende det europæiske semester — de enkelte aktørers ansvar. Medlemsstaternes individuelle ansvar og forpligtelser bør fastholdes eller endog fremmes i alle eksisterende mekanismer for økonomisk styring, herunder objektiv kontrol, anvendelse af alle præventive og korrigerende foranstaltninger, og endelig sanktioner, om nødvendigt.

| 3.3.3. | Produktivitetsråd anbefales som hensigtsmæssige redskaber baseret på en aktiv deltagelse af alle relevante arbejdsmarkedsparter til at lette gennemførelsen af strukturreformerne, som ud over at forbedre de enkelte medlemsstaters økonomiske kapacitet bidrager væsentligt til at øge funktionaliteten og ensartetheden af det indre marked som helhed ved at fjerne visse lovgivningsmæssige hindringer og barrierer, uden at dette berører de etablerede sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder. |
| --- | --- |

3.3.3.

Produktivitetsråd anbefales som hensigtsmæssige redskaber baseret på en aktiv deltagelse af alle relevante arbejdsmarkedsparter til at lette gennemførelsen af strukturreformerne, som ud over at forbedre de enkelte medlemsstaters økonomiske kapacitet bidrager væsentligt til at øge funktionaliteten og ensartetheden af det indre marked som helhed ved at fjerne visse lovgivningsmæssige hindringer og barrierer, uden at dette berører de etablerede sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder.

| 3.3.4. | Effektiviteten af den finansielle formidling kan forbedres væsentligt ved at anvende hele spektret af deltagere på de finansielle markeder i tråd med tanken bag bankunionen og kapitalmarkedsunionen. Med hensyn til at gøre den finansielle formidling mere effektiv bør fokus være på realinvesteringer og ikke på at øge den virtuelle finansielle sektors volumen. |
| --- | --- |

3.3.4.

Effektiviteten af den finansielle formidling kan forbedres væsentligt ved at anvende hele spektret af deltagere på de finansielle markeder i tråd med tanken bag bankunionen og kapitalmarkedsunionen. Med hensyn til at gøre den finansielle formidling mere effektiv bør fokus være på realinvesteringer og ikke på at øge den virtuelle finansielle sektors volumen.

| 3.3.5. | For at opnå en stærk og respekteret ØMU — inden for rammerne af de aktuelle forandringer i den globale økonomi — er dennes eksterne repræsentation også meget vigtig. Det er af afgørende betydning, at de individuelle medlemsstater er enige om positionerne i forhold til deres globale partnere dér, hvor EU taler med én stemme, men det er lige så vigtigt, at der også træffes foranstaltninger til fremme af en hensigtsmæssig institutionel struktur, der modsvarer denne fælles interesse i global sammenhæng (4); |
| --- | --- |

3.3.5.

For at opnå en stærk og respekteret ØMU — inden for rammerne af de aktuelle forandringer i den globale økonomi — er dennes eksterne repræsentation også meget vigtig. Det er af afgørende betydning, at de individuelle medlemsstater er enige om positionerne i forhold til deres globale partnere dér, hvor EU taler med én stemme, men det er lige så vigtigt, at der også træffes foranstaltninger til fremme af en hensigtsmæssig institutionel struktur, der modsvarer denne fælles interesse i global sammenhæng (4);

| 3.3.6. | I tilfælde, hvor dette var rimeligt, burde muligheden for at udvide det nuværende euroområde i øvrigt have været taget i betragtning. Visse lande — især i Central- og Østeuropa — udviser meget positive indikatorer for økonomisk ydeevne og evalueres meget positivt i forbindelse med det europæiske semester. De vil tilsyneladende kunne støtte euroområdets funktion og øge dets betydning i EU. |
| --- | --- |

3.3.6.

I tilfælde, hvor dette var rimeligt, burde muligheden for at udvide det nuværende euroområde i øvrigt have været taget i betragtning. Visse lande — især i Central- og Østeuropa — udviser meget positive indikatorer for økonomisk ydeevne og evalueres meget positivt i forbindelse med det europæiske semester. De vil tilsyneladende kunne støtte euroområdets funktion og øge dets betydning i EU.

| 3.3.7. | Endelig forudsætter borgernes opbakning til det nye ØMU-projekt, at der oprettes instrumenter for at sikre, at beslutninger om økonomisk styring er demokratiske, og at det indre marked suppleres med en stærk social søjle. |
| --- | --- |

3.3.7.

Endelig forudsætter borgernes opbakning til det nye ØMU-projekt, at der oprettes instrumenter for at sikre, at beslutninger om økonomisk styring er demokratiske, og at det indre marked suppleres med en stærk social søjle.

| 3.4. | EØSU mener, at tilskyndelse til yderligere investeringer samt udvikling og gennemførelse af strukturreformer, som i højere grad kunne have været promoveret i processen vedrørende det europæiske semester, navnlig under hensyntagen til rammerne for det indre marked, er af central betydning for euroområdets funktion. Investeringer, der finansieres af EIB, EIF eller EFSI, giver positive resultater, bl.a. regionale projekter, som der er behov for. Deres volumen er imidlertid stadig ikke tilstrækkelig til at afhjælpe den mangel på investeringer, der kan opstå, især i krisetider. Disse instrumenter bør bidrage til at skabe et tilstrækkeligt robust system, som muliggør en deling af offentlige og private finansieringskilder. Stabilitets- og vækstpagtens fleksibilitet bør udnyttes til dette formål for at muliggøre anvendelse af den gyldne regel om, at investeringer og dermed forbundne løbende udgifter gennemføres på en måde, så de giver resultater og virkninger i fremtiden. Strukturreformernes fokus bør tydeligt flyttes fra de enkelte medlemsstater til det indre markeds overordnede funktion. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU mener, at tilskyndelse til yderligere investeringer samt udvikling og gennemførelse af strukturreformer, som i højere grad kunne have været promoveret i processen vedrørende det europæiske semester, navnlig under hensyntagen til rammerne for det indre marked, er af central betydning for euroområdets funktion. Investeringer, der finansieres af EIB, EIF eller EFSI, giver positive resultater, bl.a. regionale projekter, som der er behov for. Deres volumen er imidlertid stadig ikke tilstrækkelig til at afhjælpe den mangel på investeringer, der kan opstå, især i krisetider. Disse instrumenter bør bidrage til at skabe et tilstrækkeligt robust system, som muliggør en deling af offentlige og private finansieringskilder. Stabilitets- og vækstpagtens fleksibilitet bør udnyttes til dette formål for at muliggøre anvendelse af den gyldne regel om, at investeringer og dermed forbundne løbende udgifter gennemføres på en måde, så de giver resultater og virkninger i fremtiden. Strukturreformernes fokus bør tydeligt flyttes fra de enkelte medlemsstater til det indre markeds overordnede funktion.

| 3.4.1. | Formålet med strukturreformerne bør først og fremmest være at fjerne eksisterende ubalancer og skabe gunstige betingelser for langsigtet udvikling i overensstemmelse med FN's mål for bæredygtig udvikling. Blandt sådanne ubalancer kan nævnes de voksende forskelle inden for EU og inden for de enkelte medlemsstater. Strukturreformerne bør føre til vedtagelsen af foranstaltninger, som tager højde for den fælleseuropæiske kontekst og ikke kun for enkelte medlemsstaters delbehov. |
| --- | --- |

3.4.1.

Formålet med strukturreformerne bør først og fremmest være at fjerne eksisterende ubalancer og skabe gunstige betingelser for langsigtet udvikling i overensstemmelse med FN's mål for bæredygtig udvikling. Blandt sådanne ubalancer kan nævnes de voksende forskelle inden for EU og inden for de enkelte medlemsstater. Strukturreformerne bør føre til vedtagelsen af foranstaltninger, som tager højde for den fælleseuropæiske kontekst og ikke kun for enkelte medlemsstaters delbehov.

| 3.4.2. | I EU-sammenhæng bør reformerne ikke blot tilpasses interne politiske prioriteter, men også ses i et EU-perspektiv som helhed, nemlig et perspektiv om strategiske projekter, der kan skabe solid EU-merværdi. |
| --- | --- |

3.4.2.

I EU-sammenhæng bør reformerne ikke blot tilpasses interne politiske prioriteter, men også ses i et EU-perspektiv som helhed, nemlig et perspektiv om strategiske projekter, der kan skabe solid EU-merværdi.

| 3.4.3. | Parallelt med strukturreformerne bør man fremme kvalitetsjob med særlig vægt på et passende lønniveau og fuld respekt for social retfærdighed. |
| --- | --- |

3.4.3.

Parallelt med strukturreformerne bør man fremme kvalitetsjob med særlig vægt på et passende lønniveau og fuld respekt for social retfærdighed.

| 3.4.4. | Der er stadig brug for adskillige reformer til at forbedre den lovgivning, der understøtter virksomhedsudvikling og sikrer passende beskyttelse af borgerne. Som eksempler på områder, hvor der skal gennemføres strukturreformer, kan nævnes: regler for opstart af virksomhed, byggetilladelser, optagelse af lån, afgiftsbetaling, handel på tværs af grænserne, registrering af ejendom og harmonisering af skattepolitik, og disse reformer skal bidrage til et velfungerende indre marked og samtidig begrænse skadelig konkurrence heri. Det offentlige/politiske klima (dvs. effektivitet og integritet i den offentlige sektor, sikkerhed og stabilitet i hele projektets levetid) spiller også en vigtig rolle. Ikke mindst hvad angår offentlighedens accept af disse reformer bør det bemærkes, hvor kompliceret en proces der ligger bag gennemførelsen af disse reformer, og at deres makroøkonomiske resultater afhænger af mange komplekse processers funktion på mikroniveau. En vigtig forudsætning for at opnå offentlighedens støtte til reformerne er, at man redegør for disse konsekvenser. Støtte fra offentligheden kræver, at beslutninger om de instrumenter, der oprettes til at bidrage til euroområdets fortsatte funktion, træffes på en legitim og demokratisk måde, som skaber den rette balance mellem den økonomiske og den sociale søjle. |
| --- | --- |

3.4.4.

Der er stadig brug for adskillige reformer til at forbedre den lovgivning, der understøtter virksomhedsudvikling og sikrer passende beskyttelse af borgerne. Som eksempler på områder, hvor der skal gennemføres strukturreformer, kan nævnes: regler for opstart af virksomhed, byggetilladelser, optagelse af lån, afgiftsbetaling, handel på tværs af grænserne, registrering af ejendom og harmonisering af skattepolitik, og disse reformer skal bidrage til et velfungerende indre marked og samtidig begrænse skadelig konkurrence heri. Det offentlige/politiske klima (dvs. effektivitet og integritet i den offentlige sektor, sikkerhed og stabilitet i hele projektets levetid) spiller også en vigtig rolle. Ikke mindst hvad angår offentlighedens accept af disse reformer bør det bemærkes, hvor kompliceret en proces der ligger bag gennemførelsen af disse reformer, og at deres makroøkonomiske resultater afhænger af mange komplekse processers funktion på mikroniveau. En vigtig forudsætning for at opnå offentlighedens støtte til reformerne er, at man redegør for disse konsekvenser. Støtte fra offentligheden kræver, at beslutninger om de instrumenter, der oprettes til at bidrage til euroområdets fortsatte funktion, træffes på en legitim og demokratisk måde, som skaber den rette balance mellem den økonomiske og den sociale søjle.

| 3.4.5. | Det er muligt at skabe et stærkere forhold mellem behovet for strukturreformer, det europæiske semester, den flerårige ramme for gennemførelsen af ESI-fondene (eller mere generelt EU's budget) og et mere udviklet og effektivt euroområde. Et stærkere forhold mellem strukturreformerne og EU-budgettet med henblik på at fremme konvergensen på mellemlang til lang sigt hænger tæt sammen med den forventede begrænsning af ECB's kvantitative lempelsespolitik, når en stram pengepolitik giver større mulighed for at udnytte de budgetmæssige strømme. |
| --- | --- |

3.4.5.

Det er muligt at skabe et stærkere forhold mellem behovet for strukturreformer, det europæiske semester, den flerårige ramme for gennemførelsen af ESI-fondene (eller mere generelt EU's budget) og et mere udviklet og effektivt euroområde. Et stærkere forhold mellem strukturreformerne og EU-budgettet med henblik på at fremme konvergensen på mellemlang til lang sigt hænger tæt sammen med den forventede begrænsning af ECB's kvantitative lempelsespolitik, når en stram pengepolitik giver større mulighed for at udnytte de budgetmæssige strømme.

| 3.5. | Samtidig er der brug for en fornyet indsats for at opnå opadgående konvergens i levestandarderne og de sociale standarder samt i lønningerne i og mellem medlemsstaterne som en minimumsbetingelse for at øge tilliden til EU og sikre Europas fremtid. Den europæiske søjle for sociale rettigheder bør støtte konvergens. |
| --- | --- |

3.5.

Samtidig er der brug for en fornyet indsats for at opnå opadgående konvergens i levestandarderne og de sociale standarder samt i lønningerne i og mellem medlemsstaterne som en minimumsbetingelse for at øge tilliden til EU og sikre Europas fremtid. Den europæiske søjle for sociale rettigheder bør støtte konvergens.

| 3.5.1. | I denne forbindelse er der brug for politikker, der styrker den indenlandske efterspørgsel i EU og i euroområdet generelt samt i lande med højt overskud på de løbende poster/handelsoverskud, med henblik på at genskabe balancen i euroområdet og i forhold til resten af verden. |
| --- | --- |

3.5.1.

I denne forbindelse er der brug for politikker, der styrker den indenlandske efterspørgsel i EU og i euroområdet generelt samt i lande med højt overskud på de løbende poster/handelsoverskud, med henblik på at genskabe balancen i euroområdet og i forhold til resten af verden.

| 3.5.2. | EU's medlemsstater bør ikke basere deres strategier for konkurrenceevne på den antagelse, at lønniveauerne fortsat vil være lave. En effektiv kombination af økonomiske politikker bør føre til stimulering af investeringerne i infrastruktur, og øgede udgifter til uddannelse, forskning, erhvervsuddannelse og kvalifikationer bør give udslag i produktivitetsvækst samt løn- og indkomststigninger, der samtidig afspejler livscyklussen, karriereudvikling og ændrede leveomkostninger. EØSU respekterer imidlertid de enkelte medlemsstaters forskellige situationer og primære ansvar for at håndtere dette ved hjælp af moderne metoder for kollektive overenskomstforhandlinger. |
| --- | --- |

3.5.2.

EU's medlemsstater bør ikke basere deres strategier for konkurrenceevne på den antagelse, at lønniveauerne fortsat vil være lave. En effektiv kombination af økonomiske politikker bør føre til stimulering af investeringerne i infrastruktur, og øgede udgifter til uddannelse, forskning, erhvervsuddannelse og kvalifikationer bør give udslag i produktivitetsvækst samt løn- og indkomststigninger, der samtidig afspejler livscyklussen, karriereudvikling og ændrede leveomkostninger. EØSU respekterer imidlertid de enkelte medlemsstaters forskellige situationer og primære ansvar for at håndtere dette ved hjælp af moderne metoder for kollektive overenskomstforhandlinger.

| 3.5.3. | I en række lande i euroområdet viser situationen på arbejdsmarkedet, at de udestående strukturreformer på området bør fokusere på at nedbringe de høje niveauer af midlertidigt, ufrivilligt deltidsarbejde og lave lønninger samt på at fremme kvalitetsjob med en arbejdsstyrke med højere uddannelses- og færdighedsniveauer. Det sunde grundlag for dialog mellem arbejdsmarkedets parter og kollektive forhandlinger baseret på disse parters uafhængighed bør danne grundlag for en ny type arbejdsmarkedsreform. Den sociale retfærdighed vil således forbedres og produktiviteten i økonomien stimuleres. |
| --- | --- |

3.5.3.

I en række lande i euroområdet viser situationen på arbejdsmarkedet, at de udestående strukturreformer på området bør fokusere på at nedbringe de høje niveauer af midlertidigt, ufrivilligt deltidsarbejde og lave lønninger samt på at fremme kvalitetsjob med en arbejdsstyrke med højere uddannelses- og færdighedsniveauer. Det sunde grundlag for dialog mellem arbejdsmarkedets parter og kollektive forhandlinger baseret på disse parters uafhængighed bør danne grundlag for en ny type arbejdsmarkedsreform. Den sociale retfærdighed vil således forbedres og produktiviteten i økonomien stimuleres.

| 3.6. | Særlige foranstaltninger til at gennemføre strukturreformer og styrke samordningen af den økonomiske politik og finanspolitikken kan træffes under det nuværende regelsæt. De kan styrkes yderligere ved hjælp af den næste flerårige finansielle ramme for tiden efter 2020. Til gengæld vil en yderligere konsolidering af euroområdet med en fælles budgetpolitik eller stærkere tilstedeværelse af euroområdet på verdensplan kræve helt nye bestemmelser. |
| --- | --- |

3.6.

Særlige foranstaltninger til at gennemføre strukturreformer og styrke samordningen af den økonomiske politik og finanspolitikken kan træffes under det nuværende regelsæt. De kan styrkes yderligere ved hjælp af den næste flerårige finansielle ramme for tiden efter 2020. Til gengæld vil en yderligere konsolidering af euroområdet med en fælles budgetpolitik eller stærkere tilstedeværelse af euroområdet på verdensplan kræve helt nye bestemmelser.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | Af de grunde, der fremgår af denne udtalelse, opfordrer EØSU Kommissionen og Rådet til at indarbejde en passende positiv finanspolitisk kurs i henstillingerne om den økonomiske politik i euroområdet for 2018. Dette forslag er særlig vigtigt for så vidt angår behovet for passende og bæredygtig økonomisk vækst og sikring af en velfungerende blanding af økonomisk og monetær politik, hvis ekspansive karakter ikke kan fortsætte i det uendelige. |
| --- | --- |

4.1.

Af de grunde, der fremgår af denne udtalelse, opfordrer EØSU Kommissionen og Rådet til at indarbejde en passende positiv finanspolitisk kurs i henstillingerne om den økonomiske politik i euroområdet for 2018. Dette forslag er særlig vigtigt for så vidt angår behovet for passende og bæredygtig økonomisk vækst og sikring af en velfungerende blanding af økonomisk og monetær politik, hvis ekspansive karakter ikke kan fortsætte i det uendelige.

| 4.2. | Udvalget mener, at man under gennemførelsen af investeringsplanen for Europa, som udvalget støtter, bør prioritere projekter, der overholder målene for bæredygtig udvikling og tager hensyn til det sociale og miljømæssige ansvar. |
| --- | --- |

4.2.

Udvalget mener, at man under gennemførelsen af investeringsplanen for Europa, som udvalget støtter, bør prioritere projekter, der overholder målene for bæredygtig udvikling og tager hensyn til det sociale og miljømæssige ansvar.

| 4.3. | EØSU er overbevist om, at udviklingen i EU's økonomisk-politiske paradigme gennem de seneste måneder er et tydeligt tegn på øget politisk opbakning til en tilgang, der fører til en finanspolitisk union med euroområdet som platform. I den forbindelse anbefaler EØSU, at den fortsatte udvikling overvåges nøje, og udvalget er fuldt ud parat til at deltage i bestræbelserne på at øge det finanspolitiske fokus, som er en forudsætning for et mere homogent euroområde. Det er også vigtigt at observere, hvordan denne udvikling kommer til udtryk i eventuelle ændringer af de institutionelle strukturer og systemer. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU er overbevist om, at udviklingen i EU's økonomisk-politiske paradigme gennem de seneste måneder er et tydeligt tegn på øget politisk opbakning til en tilgang, der fører til en finanspolitisk union med euroområdet som platform. I den forbindelse anbefaler EØSU, at den fortsatte udvikling overvåges nøje, og udvalget er fuldt ud parat til at deltage i bestræbelserne på at øge det finanspolitiske fokus, som er en forudsætning for et mere homogent euroområde. Det er også vigtigt at observere, hvordan denne udvikling kommer til udtryk i eventuelle ændringer af de institutionelle strukturer og systemer.

| 4.4. | EØSU mener fortsat, at det på et tidspunkt, hvor en uddybning af ØMU'en igen er en topprioritet, er meget vigtigt ikke at undervurdere de processer, der er forbundet med et mere effektivt og mere velfungerende indre marked. Et effektivt og velfungerende indre marked er en grundlæggende forudsætning for overhovedet at forestille sig en udbygget ØMU. ØMU'en kan kun opfylde forventningerne, hvis den fremtidige åbning og liberalisering af det indre marked fortsætter, hvis dets ensartethed styrkes, og hvis synlige og skjulte nationale beskyttende barrierer fjernes. |
| --- | --- |

4.4.

EØSU mener fortsat, at det på et tidspunkt, hvor en uddybning af ØMU'en igen er en topprioritet, er meget vigtigt ikke at undervurdere de processer, der er forbundet med et mere effektivt og mere velfungerende indre marked. Et effektivt og velfungerende indre marked er en grundlæggende forudsætning for overhovedet at forestille sig en udbygget ØMU. ØMU'en kan kun opfylde forventningerne, hvis den fremtidige åbning og liberalisering af det indre marked fortsætter, hvis dets ensartethed styrkes, og hvis synlige og skjulte nationale beskyttende barrierer fjernes.

| 4.5. | EØSU er enig i, at grundlaget for en udbygget ØMU også må være i overensstemmelse med processen for finansiel formidling. Bankunionen og kapitalmarkedsunionen er hovedelementerne i den finansielle union. Bankunionen vedrører primært stabil og forudsigelig adfærd i banksektoren. Den bør også suppleres med tilstrækkelige finansielle midler til at håndtere eventuelle bankkrak. Kapitalmarkedsunionen øger til gengæld mulighederne for at tildele finansielle kilder og er stadig i en tidlig udviklingsfase. I forbindelse med reale investeringer bør det fremgå tydeligere, at den finansielle formidling er velfungerende. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU er enig i, at grundlaget for en udbygget ØMU også må være i overensstemmelse med processen for finansiel formidling. Bankunionen og kapitalmarkedsunionen er hovedelementerne i den finansielle union. Bankunionen vedrører primært stabil og forudsigelig adfærd i banksektoren. Den bør også suppleres med tilstrækkelige finansielle midler til at håndtere eventuelle bankkrak. Kapitalmarkedsunionen øger til gengæld mulighederne for at tildele finansielle kilder og er stadig i en tidlig udviklingsfase. I forbindelse med reale investeringer bør det fremgå tydeligere, at den finansielle formidling er velfungerende.

| 4.6. | EU's fremtid afhænger også af styrkelsen af Unionens integration og konsolideringen af dens rolle i global sammenhæng. Dette er en af de få nøgleprioriteter, navnlig på nuværende tidspunkt, og det er et anliggende af fælles interesse for alle EU's medlemsstater. Med henblik på at nå dette mål vil det være hensigtsmæssigt at styrke EU's fælles repræsentation på den internationale scene samt på dette plan fremme og respektere de fælles værdier, principper og politikker, f.eks. politisk og økonomisk frihed og lighed og social retfærdighed, værdien af frie virksomheder i forbindelse med handel og investeringer, skabelse af vilkår for et retfærdigt og åbent konkurrencepræget miljø samt eliminering af virksomheders ulovlige og kriminelle fremgangsmåder såsom misbrug af skattesystemer og offentlige udbudsprocedurer. Desuden er respekten for sociale og civile rettigheder og grundlæggende krav til miljøstandarder yderst vigtig. |
| --- | --- |

4.6.

EU's fremtid afhænger også af styrkelsen af Unionens integration og konsolideringen af dens rolle i global sammenhæng. Dette er en af de få nøgleprioriteter, navnlig på nuværende tidspunkt, og det er et anliggende af fælles interesse for alle EU's medlemsstater. Med henblik på at nå dette mål vil det være hensigtsmæssigt at styrke EU's fælles repræsentation på den internationale scene samt på dette plan fremme og respektere de fælles værdier, principper og politikker, f.eks. politisk og økonomisk frihed og lighed og social retfærdighed, værdien af frie virksomheder i forbindelse med handel og investeringer, skabelse af vilkår for et retfærdigt og åbent konkurrencepræget miljø samt eliminering af virksomheders ulovlige og kriminelle fremgangsmåder såsom misbrug af skattesystemer og offentlige udbudsprocedurer. Desuden er respekten for sociale og civile rettigheder og grundlæggende krav til miljøstandarder yderst vigtig.

Bruxelles den 19. oktober 2017.

Georges DASSIS

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Denne pakke omfatter EØSU-udtalelserne Den økonomiske politik i euroområdet 2017 (tillægsudtalelse), Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen (se side 117 i denne EUT), En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025 (se side 124 i denne EUT), og Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025 (se side 131 i denne EUT).

1

Den økonomiske politik i euroområdet 2017

Midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen

En dybere Økonomisk og Monetær Union inden 2025

Oplæg om fremtiden for EU's finanser i 2025

(2)  EØSU's resolution (EUT C 345 af 13.10.2017, s. 11).

2

(3)  EUT C 451 af 16.12.2014, s. 10 og EUT C 332 af 8.10.2015 s. 8.

3

(4)  For yderligere oplysninger se f.eks. EUT C 177 af 18.5.2016, s.16.

4

---