# Az Európai Unió C 65/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 65 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. február 21. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 65

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. február 21.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 65/01 | A Bizottság véleménye (2018. február 16.) a franciaországi Tricastin atomerőmű területén található SOCARTI sugármentesítő és uránvisszanyerő létesítményből származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó módosított tervről | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2018/C 65/01

A Bizottság véleménye (2018. február 16.) a franciaországi Tricastin atomerőmű területén található SOCARTI sugármentesítő és uránvisszanyerő létesítményből származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó módosított tervről

1

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 65/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8751 – Bell/Hügli) (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 65/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8753 – HASCO/Magna/JV) (
  1
  ) | 3 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2018/C 65/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8751 – Bell/Hügli) (
  1
  )

1

3

2018/C 65/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8753 – HASCO/Magna/JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2018/C 65/04 | A Tanács határozata (2018. február 19.) a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsa elnökének kinevezéséről | 4 |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 65/05 | Euroátváltási árfolyamok | 6 |
| 2018/C 65/06 | A Bizottság határozata (2018. január 31.) az Európai Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódexről | 7 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2018/C 65/04

A Tanács határozata (2018. február 19.) a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsa elnökének kinevezéséről

4

Európai Bizottság

2018/C 65/05

Euroátváltási árfolyamok

6

2018/C 65/06

A Bizottság határozata (2018. január 31.) az Európai Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódexről

7

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Beruházási Bank |
| 2018/C 65/07 | Pályázati felhívás – Az Európai Beruházási Bank Intézete új EIBURS támogatási programot hirdet Tudásprogramja keretében | 21 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 65/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 26 |
| 2018/C 65/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8793 – Axión/Enagás/Axent) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 28 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Beruházási Bank

2018/C 65/07

Pályázati felhívás – Az Európai Beruházási Bank Intézete új EIBURS támogatási programot hirdet Tudásprogramja keretében

21

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 65/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

26

2018/C 65/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8793 – Axión/Enagás/Axent) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 21.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 65/1

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2018. február 16.)

a franciaországi Tricastin atomerőmű területén található SOCARTI sugármentesítő és uránvisszanyerő létesítményből származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó módosított tervről

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2018/C 65/01)

Az alábbi értékelés az Euratom-Szerződés rendelkezései alapján készült, és nem érinti az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján, illetve az abból és a másodlagos jogból eredő kötelezettségek értelmében végrehajtandó esetleges további értékeléseket (1).

2017. augusztus 30-án az Európai Bizottság Franciaország kormányától az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban általános adatokat kapott a SOCARTI sugármentesítő és uránvisszanyerő létesítmény radioaktív hulladékának ártalmatlanítására (2) vonatkozó módosított tervről.

Ezen adatok alapján és a szakértői csoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | A létesítmény és a legközelebbi tagállam – ez esetben Olaszország – határa közötti távolság 170 km. |
| --- | --- |

1.

A létesítmény és a legközelebbi tagállam – ez esetben Olaszország – határa közötti távolság 170 km.

| 2. | A módosított terv kilátásba helyezi magasabb urán-235-tartalmú radioaktív anyagok feldolgozását, ezért szükséges felemelni a levegőbe jutó és folyékony radioaktív szennyező anyagokra vonatkozó szabályozási kibocsátási határértékeket. |
| --- | --- |

2.

A módosított terv kilátásba helyezi magasabb urán-235-tartalmú radioaktív anyagok feldolgozását, ezért szükséges felemelni a levegőbe jutó és folyékony radioaktív szennyező anyagokra vonatkozó szabályozási kibocsátási határértékeket.

| 3. | Az üzemeltetés szokásos körülményei között a módosított terv az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvekben (3) meghatározott dóziskorlát figyelembevételével várhatóan nem eredményez más tagállamok lakosságára nézve jelentős egészségi következményekkel járó kitettséget. |
| --- | --- |

3.

Az üzemeltetés szokásos körülményei között a módosított terv az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvekben (3) meghatározott dóziskorlát figyelembevételével várhatóan nem eredményez más tagállamok lakosságára nézve jelentős egészségi következményekkel járó kitettséget.

| 4. | A tervezett módosítás nincs kihatással a meglévő terv szerinti általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezésre. |
| --- | --- |

4.

A tervezett módosítás nincs kihatással a meglévő terv szerinti általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezésre.

A Bizottság következésképpen azon a véleményen van, hogy a franciaországi Tricastin atomerőmű területén található SOCARTI sugármentesítő és uránvisszanyerő létesítményből származó, bármilyen formájú radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó módosított terv végrehajtása az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvek rendelkezéseinek figyelembevételével várhatóan sem a szokásos működés során, sem az általános adatokban feltételezett típusú és súlyosságú baleset esetén nem okoz egészségügyi szempontból jelentős mértékű radioaktív szennyeződést más tagállam vizeiben, talajában vagy légterében.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 16-án.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  Például az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján további környezetvédelmi szempontú vizsgálatokat is el kell végezni. A Bizottság szeretné például felhívni a figyelmet a 2014/52/EU irányelvvel módosított, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv rendelkezéseire, a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2001/42/EK irányelvre, a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelvre, továbbá a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelvre.

1

(2)  Radioaktívhulladék-ártalmatlanítás az Euratom-Szerződés 37. cikkének alkalmazásáról szóló, 2010. október 11-i 2010/635/Euratom bizottsági ajánlás (HL L 279., 2010.10.23., 36. o.) 1. pontja szerinti értelemben.

2

(3)  A Tanács 96/29/Euratom irányelve (1996. május 13.) a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról (HL L 159., 1996.6.29., 1. o.) és a Tanács 2013/59/Euratom irányelve (2013. december 5.) az ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 89/618/Euratom, a 90/641/Euratom, a 96/29/Euratom, a 97/43/Euratom és a 2003/122/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről (a hatályon kívül helyezés tekintetében 2018. február 6-án lép hatályba) (HL L 13., 2014.1.17., 1. o.).

3

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 21.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 65/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 65/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8751 – Bell/Hügli)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 65/02)

2018. február 7-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak német nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8751 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8751 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 21.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 65/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 65/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8753 – HASCO/Magna/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 65/03)

2018. február 16-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8753 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8753 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 21.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 65/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 65/4

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2018. február 19.)

a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsa elnökének kinevezéséről

(2018/C 65/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 47. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács a 2012. december 4-i határozatával (2) megújította Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ-nak, a Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: Hivatal) fellebbezési tanácsa elnökének hivatali idejét. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2012. december 4-i határozatával (2) megújította Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ-nak, a Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: Hivatal) fellebbezési tanácsa elnökének hivatali idejét.

| (2) | Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ hivatali ideje 2017. december 18-án lejárt. |
| --- | --- |

(2)

Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ hivatali ideje 2017. december 18-án lejárt.

| (3) | A Bizottság 2017. december 14-én – a Hivatal igazgatási tanácsa véleményének kézhezvételét követően – az előválogatott jelöltek listáján szereplő egyetlen személyként Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ-t javasolta a Hivatal fellebbezési tanácsának elnöki tisztségére, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2017. december 14-én – a Hivatal igazgatási tanácsa véleményének kézhezvételét követően – az előválogatott jelöltek listáján szereplő egyetlen személyként Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ-t javasolta a Hivatal fellebbezési tanácsának elnöki tisztségére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Tanács ötéves időtartamra kinevezi Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ-t a Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) fellebbezési tanácsa elnökének.

(2)   Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ hivatali ideje a hivatalba lépésének napján kezdődik. A hivatalba lépés napját az elnök és a Hivatal igazgatási tanácsa határozza meg.

2. cikk

A Hivatal igazgatási tanácsának elnöke felhatalmazást kap arra, hogy az 1. cikk végrehajtásához szükséges minden intézkedést meghozzon.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. PORODZANOV

---

(1)  HL L 227., 1994.9.1., 1. o.

1

(2)  A Tanács határozata (2012. december 4.) a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsa elnöke hivatali idejének megújításáról (HL C 378., 2012.12.8., 2. o.).

2

---

Európai Bizottság

| 21.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 65/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 65/6

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2018. február 20.

(2018/C 65/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2340 |
| JPY | Japán yen | 132,25 |
| DKK | Dán korona | 7,4473 |
| GBP | Angol font | 0,88168 |
| SEK | Svéd korona | 9,9688 |
| CHF | Svájci frank | 1,1537 |
| ISK | Izlandi korona | 124,30 |
| NOK | Norvég korona | 9,6683 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,318 |
| HUF | Magyar forint | 311,78 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1467 |
| RON | Román lej | 4,6636 |
| TRY | Török líra | 4,6566 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5648 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5553 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,6549 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6782 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6272 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 323,70 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,4916 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8290 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4385 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 819,73 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8101 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 64,560 |
| RUB | Orosz rubel | 69,9071 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,883 |
| BRL | Brazil real | 4,0114 |
| MXN | Mexikói peso | 23,0002 |
| INR | Indiai rúpia | 80,0030 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2340

JPY

Japán yen

132,25

DKK

Dán korona

7,4473

GBP

Angol font

0,88168

SEK

Svéd korona

9,9688

CHF

Svájci frank

1,1537

ISK

Izlandi korona

124,30

NOK

Norvég korona

9,6683

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,318

HUF

Magyar forint

311,78

PLN

Lengyel zloty

4,1467

RON

Román lej

4,6636

TRY

Török líra

4,6566

AUD

Ausztrál dollár

1,5648

CAD

Kanadai dollár

1,5553

HKD

Hongkongi dollár

9,6549

NZD

Új-zélandi dollár

1,6782

SGD

Szingapúri dollár

1,6272

KRW

Dél-Koreai won

1 323,70

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,4916

CNY

Kínai renminbi

7,8290

HRK

Horvát kuna

7,4385

IDR

Indonéz rúpia

16 819,73

MYR

Maláj ringgit

4,8101

PHP

Fülöp-szigeteki peso

64,560

RUB

Orosz rubel

69,9071

THB

Thaiföldi baht

38,883

BRL

Brazil real

4,0114

MXN

Mexikói peso

23,0002

INR

Indiai rúpia

80,0030

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 21.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 65/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 65/7

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2018. január 31.)

az Európai Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódexről

(2018/C 65/06)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

mivel:

| (1) | A Szerződések, különösen az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (3) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. cikke meghatározta a Bizottság tagjainak magatartását szabályozó alapelveket; |
| --- | --- |

(1)

A Szerződések, különösen az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (3) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. cikke meghatározta a Bizottság tagjainak magatartását szabályozó alapelveket;

| (2) | E rendelkezésekkel összhangban a Bizottság tagjait általános hatáskörük és európai kötelezettségvállalásuk alapján választják ki olyan személyek közül, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség. A tagok teljes mértékben függetlenek, és nem kérhetnek, és nem fogadhatnak el utasításokat semmilyen kormánytól, intézménytől, testülettől, hivataltól vagy szervezettől, tartózkodnak a feladataikkal vagy feladataik ellátásával összeegyeztethetetlen tevékenységektől, és nem folytathatnak semmilyen egyéb – akár javadalmazás ellenében, vagy anélkül végzett – foglalkozást; |
| --- | --- |

(2)

E rendelkezésekkel összhangban a Bizottság tagjait általános hatáskörük és európai kötelezettségvállalásuk alapján választják ki olyan személyek közül, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség. A tagok teljes mértékben függetlenek, és nem kérhetnek, és nem fogadhatnak el utasításokat semmilyen kormánytól, intézménytől, testülettől, hivataltól vagy szervezettől, tartózkodnak a feladataikkal vagy feladataik ellátásával összeegyeztethetetlen tevékenységektől, és nem folytathatnak semmilyen egyéb – akár javadalmazás ellenében, vagy anélkül végzett – foglalkozást;

| (3) | A Bizottság tagjai politikai felelősséggel tartoznak, és a Bizottság az Európai Parlamentnek tartozik elszámolással. Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikke szerint az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához. Az európai és nemzeti politikai pártok az európai parlamenti választások keretében ismertetik a Bizottság elnökének jelöltjeit és a jelölt programját. Az Európai Bizottság elnökét az Európai Parlament választja meg az Európai Tanács javaslata alapján, figyelembe véve az európai parlamenti választásokat és a megfelelő konzultációkat, a Bizottság egésze pedig az Európai Parlament szavazással történő jóváhagyásának függvénye. Ez növeli az uniós döntéshozatali folyamat demokratikus legitimitását, amelyben a Bizottság tagjai is részt vesznek; |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság tagjai politikai felelősséggel tartoznak, és a Bizottság az Európai Parlamentnek tartozik elszámolással. Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikke szerint az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához. Az európai és nemzeti politikai pártok az európai parlamenti választások keretében ismertetik a Bizottság elnökének jelöltjeit és a jelölt programját. Az Európai Bizottság elnökét az Európai Parlament választja meg az Európai Tanács javaslata alapján, figyelembe véve az európai parlamenti választásokat és a megfelelő konzultációkat, a Bizottság egésze pedig az Európai Parlament szavazással történő jóváhagyásának függvénye. Ez növeli az uniós döntéshozatali folyamat demokratikus legitimitását, amelyben a Bizottság tagjai is részt vesznek;

| (4) | Hivatalba lépésükkor a Bizottság tagjai ünnepélyesen kötelezettséget vállalnak arra, hogy hivatali idejük alatt és után tiszteletben tartják a hivatalukból eredő kötelezettségeiket és különösen azt, hogy megbízatásuk megszűnését követően feddhetetlenül és tartózkodóan járnak el kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

(4)

Hivatalba lépésükkor a Bizottság tagjai ünnepélyesen kötelezettséget vállalnak arra, hogy hivatali idejük alatt és után tiszteletben tartják a hivatalukból eredő kötelezettségeiket és különösen azt, hogy megbízatásuk megszűnését követően feddhetetlenül és tartózkodóan járnak el kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban;

| (5) | A Bizottság jelenlegi és volt tagjaira vonatkozó kötelezettségeket meghatározó és egyértelműsítő, 2011. április 20-i, biztosokra vonatkozó magatartási kódexet (1) felül kell vizsgálni az alkalmazás során szerzett tapasztalatok figyelembevétele és a Bizottság tagjaitól elvárt magas etikai normák figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság jelenlegi és volt tagjaira vonatkozó kötelezettségeket meghatározó és egyértelműsítő, 2011. április 20-i, biztosokra vonatkozó magatartási kódexet (1) felül kell vizsgálni az alkalmazás során szerzett tapasztalatok figyelembevétele és a Bizottság tagjaitól elvárt magas etikai normák figyelembevétele érdekében;

| (6) | Helyénvaló a magatartási kódexet az Európai Bizottság elnökjelöltjeként és a biztosjelöltként javasolt személyekre alkalmazni érdekeltségeiknek az Európai Parlamentben való meghallgatásukat megelőzően kellő időben történő közzététele tekintetében; |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló a magatartási kódexet az Európai Bizottság elnökjelöltjeként és a biztosjelöltként javasolt személyekre alkalmazni érdekeltségeiknek az Európai Parlamentben való meghallgatásukat megelőzően kellő időben történő közzététele tekintetében;

| (7) | A magatartási kódexet a Bizottság eljárási szabályzatával összhangban kell alkalmazni (2); |
| --- | --- |

(7)

A magatartási kódexet a Bizottság eljárási szabályzatával összhangban kell alkalmazni (2);

| (8) | A Bizottság tagjaira az e kérdésről szóló bizottsági határozatban (3) a szervezetekkel vagy önfoglalkoztató személyekkel rendezett találkozók tekintetében átláthatósági követelmények vonatkoznak; |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság tagjaira az e kérdésről szóló bizottsági határozatban (3) a szervezetekkel vagy önfoglalkoztató személyekkel rendezett találkozók tekintetében átláthatósági követelmények vonatkoznak;

| (9) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 339. cikke értelmében az Unió intézményeinek tagjai szolgálati jogviszonyuk megszűnését követően sem fedhetik fel a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információkat, így különösen a vállalkozásokra, ezek üzleti kapcsolataira vagy költségösszetevőire vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 339. cikke értelmében az Unió intézményeinek tagjai szolgálati jogviszonyuk megszűnését követően sem fedhetik fel a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információkat, így különösen a vállalkozásokra, ezek üzleti kapcsolataira vagy költségösszetevőire vonatkozó információkat.

| (10) | Az egykori bizottsági tagoknak a havi átmeneti ellátásra való jogosultságuk időtartama alatt szintén meg kell tenniük az (EU) 2016/300 tanácsi rendelet (4) 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban előírt nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

(10)

Az egykori bizottsági tagoknak a havi átmeneti ellátásra való jogosultságuk időtartama alatt szintén meg kell tenniük az (EU) 2016/300 tanácsi rendelet (4) 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban előírt nyilatkozatokat;

| (11) | Független etikai bizottság – független tanácsadással – segíti a Bizottságot e magatartási kódex alkalmazásában; |
| --- | --- |

(11)

Független etikai bizottság – független tanácsadással – segíti a Bizottságot e magatartási kódex alkalmazásában;

| (12) | A Bizottság tagja lemond, amennyiben az elnök ezt kéri az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke (6) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság tagja lemond, amennyiben az elnök ezt kéri az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke (6) bekezdésének megfelelően;

| (13) | A Bizottság azon tagjait, akik már nem felelnek meg a feladataik ellátásához szükséges feltételeknek, vagy súlyos kötelességszegést követnek el, kötelezhetik arra, hogy nyugdíjba vonuljanak vagy megfoszthatják őket nyugdíjjogosultságuktól, illetve egyéb előnyöktől az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. és 247. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság azon tagjait, akik már nem felelnek meg a feladataik ellátásához szükséges feltételeknek, vagy súlyos kötelességszegést követnek el, kötelezhetik arra, hogy nyugdíjba vonuljanak vagy megfoszthatják őket nyugdíjjogosultságuktól, illetve egyéb előnyöktől az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. és 247. cikkével összhangban;

| (14) | Ezt a magatartási kódexet jóhiszeműen és az arányosság elvének, valamint az egyéni jogok tiszteletben tartásával kell alkalmazni; |
| --- | --- |

(14)

Ezt a magatartási kódexet jóhiszeműen és az arányosság elvének, valamint az egyéni jogok tiszteletben tartásával kell alkalmazni;

| (15) | Ez a magatartási kódex a 2011. április 20-i biztosokra vonatkozó magatartási kódex (5) helyébe lép; |
| --- | --- |

(15)

Ez a magatartási kódex a 2011. április 20-i biztosokra vonatkozó magatartási kódex (5) helyébe lép;

| (16) | Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodással (6) összhangban a Bizottság konzultált (7) a magatartási kódex felülvizsgálatáról az Európai Parlamenttel, amely 2018. január 23-án nyilvánított véleményt (8), |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodással (6) összhangban a Bizottság konzultált (7) a magatartási kódex felülvizsgálatáról az Európai Parlamenttel, amely 2018. január 23-án nyilvánított véleményt (8),

ELFOGADJA EZT A MAGATARTÁSI KÓDEXET:

1. cikk

Hatály

Ez a magatartási kódex a Bizottság tagjaira és – amennyiben konkrétan megjelölték – a Bizottság korábbi tagjaira, az Európai Bizottság elnökjelöltjeként javasolt személyre és a biztosjelöltekre alkalmazandó.

2. cikk

Elvek

(1)   A tagok teljes mértékben elkötelezik magukat amellett, hogy az Unió általános érdekében látják el feladataikat.

(2)   A tagok a Szerződésekben megállapított és e magatartási kódexben meghatározott szabályoknak megfelelően a teljes függetlenség, a feddhetetlenség, a méltóság, valamint a lojalitás és a tartózkodás biztosítása mellett járnak el és látják el feladataikat. Tiszteletben tartják a legszigorúbb etikai magatartási szabályokat.

(3)   A politikai kapcsolatok fenntartása a tagok felelőssége, tekintettel a Bizottságnak az Parlamenttel és az európai választókkal szembeni elszámoltathatóságára, valamint az európai politikai pártoknak az Unió demokratikus életében betöltött szerepére.

(4)   A tagok együttműködnek egymással, és kollektív felelősséget vállalnak a Bizottság által hozott bármely határozatért.

(5)   A tagok tiszteletben tartják hivataluk méltóságát, és nem járnak el vagy fejezik ki magukat – bármilyen médiumon keresztül – oly módon, amely hátrányosan érinti függetlenségük, feddhetetlenségük vagy hivataluk méltóságának közvélemény általi megítélését.

(6)   A tagok elkerülik az olyan helyzeteket, amelyek összeférhetetlenséghez vezethetnek, vagy amelyekről észszerűen feltételezhető, hogy összeférhetetlenséget tükrözhetnek. Összeférhetetlenség akkor áll fenn, ha valamely személyes érdek befolyásolhatja az egyént feladatainak független teljesítésében. A személyes érdekek magukban foglalják maguk a tagok, házastársuk, élettársuk (9) vagy közvetlen családtagjaik számára biztosított bármely lehetséges előnyt vagy lehetőséget, de nem korlátozódnak azokra. Nem áll fenn összeférhetetlenség abban az esetben, ha a Bizottság tagja csak az állampolgári közösség vagy személyek átfogó csoportjának tagjaként érintett.

(7)   A volt tagok tiszteletben tartják a megbízatásuk lejárta után továbbra is hatályban lévő kötelezettségeiket, különösen azt, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. cikkével és az e magatartási kódexben meghatározott kötelezettségekkel összhangban feddhetetlenül és tartózkodóan járnak el bizonyos kinevezések vagy ellátások elfogadása tekintetében.

3. cikk

Érdekeltségi nyilatkozat

(1)   A tagoknak nyilatkozniuk kell minden olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltségről vagy eszközről, amely összeférhetetlenséget okozhat feladataik ellátása során, vagy egyéb módon jelentőséggel bírnak a feladatok ellátása szempontjából. E cikk alkalmazásában a tagok érdekeltségei magukban foglalhatják a házastársak, az élettársak (10) és a kiskorú gyermekek érdekeit. Ezt a tagoknak az 1. mellékletben található kitöltött formanyomtatvány benyújtásával kell megtenniük, amely tartalmazza az összes olyan információt, amelyet a tagok e szabályzat értelmében kötelesek bejelenteni, és amelynek tartalmáért felelősséget kell vállalniuk.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt követelmények a Bizottság elnökének és a biztosjelölteknek javasolt személyre is vonatkoznak, akik a nyilatkozatot kellő időben benyújtják az Európai Parlamentnek annak érdekében, hogy a Parlament megvizsgálhassa a nyilatkozatokat.

(3)   A nyilatkozatokat évente, január 1-jén kell benyújtani, és abban az esetben, ha a tagok hivatali ideje alatt változás áll be a benyújtandó információkban, a lehető leghamarabb, de legkésőbb a szóban forgó változástól számított két hónapon belül új nyilatkozatot kell benyújtani.

(4)   A nyilatkozatnak a következőket kell meghatároznia:

| a) | olyan pénzügyi érdekeltségek, ideértve az eszközöket és kötelezettségeket is, amelyekre esetlegesen úgy kell tekinteni, hogy összeférhetetlenséghez vezethetnek, és minden olyan esetben, amikor egy befektetés értéke meghaladja a 10 000 EUR-t. Ezek a pénzügyi érdekeltségek egy adott gazdálkodó egység tőkéjében, különösen részvényekben vagy bármely más pénzügyi érdekeltségben – például kötvényekben vagy befektetési jegyekben – fennálló különleges pénzügyi részesedés formájában is kifejeződhetnek. Ez a kötelezettség a házastársak, élettársak (11) és kiskorú gyermekek pénzügyi érdekeltségeire vonatkozik, amennyiben azokra úgy lehet tekinteni, hogy összeférhetetlenséget eredményezhetnek; |
| --- | --- |

a)

olyan pénzügyi érdekeltségek, ideértve az eszközöket és kötelezettségeket is, amelyekre esetlegesen úgy kell tekinteni, hogy összeférhetetlenséghez vezethetnek, és minden olyan esetben, amikor egy befektetés értéke meghaladja a 10 000 EUR-t. Ezek a pénzügyi érdekeltségek egy adott gazdálkodó egység tőkéjében, különösen részvényekben vagy bármely más pénzügyi érdekeltségben – például kötvényekben vagy befektetési jegyekben – fennálló különleges pénzügyi részesedés formájában is kifejeződhetnek. Ez a kötelezettség a házastársak, élettársak (11) és kiskorú gyermekek pénzügyi érdekeltségeire vonatkozik, amennyiben azokra úgy lehet tekinteni, hogy összeférhetetlenséget eredményezhetnek;

| b) | minden olyan – szakmai vagy egyéb – tevékenység, amely különbséget tesz a tag hivatalba lépését megelőző tíz év során végzett tevékenységek – például társasági tagság, tanácsadó vagy tanácsadó testület tagja, alapítvány vagy hasonló testület tagja, illetve oktatási intézmény tagja, valamint olyan tiszteletbeli és/vagy az életnek vagy funkcióknak tulajdonítható funkciók – között, amelyeket a tag megbízása alatt közvetlen joghatállyal, a 8. cikk (2) bekezdésének tiszteletben tartása mellett hivatalosan felfüggesztettek; |
| --- | --- |

b)

minden olyan – szakmai vagy egyéb – tevékenység, amely különbséget tesz a tag hivatalba lépését megelőző tíz év során végzett tevékenységek – például társasági tagság, tanácsadó vagy tanácsadó testület tagja, alapítvány vagy hasonló testület tagja, illetve oktatási intézmény tagja, valamint olyan tiszteletbeli és/vagy az életnek vagy funkcióknak tulajdonítható funkciók – között, amelyeket a tag megbízása alatt közvetlen joghatállyal, a 8. cikk (2) bekezdésének tiszteletben tartása mellett hivatalosan felfüggesztettek;

| c) | minden olyan jogalany, amelyben a tag érdekeltséggel rendelkezik, vagy amelyben, vagy amelyre vonatkozóan a fenti a) és b) pontban meghatározottak szerint tevékenységet folytatott, azon jogalanyok kivételével, amelyekben a tag olyan részesedéssel rendelkezik, amelyet egy harmadik fél független alapon kezel, kivéve, ha azok olyan konkrét ágazatokhoz kapcsolódnak, mint az ágazati vagy tematikus alapok. Alapítvány vagy hasonló testület esetében fel kell tüntetni a szervezet rendeltetését; |
| --- | --- |

c)

minden olyan jogalany, amelyben a tag érdekeltséggel rendelkezik, vagy amelyben, vagy amelyre vonatkozóan a fenti a) és b) pontban meghatározottak szerint tevékenységet folytatott, azon jogalanyok kivételével, amelyekben a tag olyan részesedéssel rendelkezik, amelyet egy harmadik fél független alapon kezel, kivéve, ha azok olyan konkrét ágazatokhoz kapcsolódnak, mint az ágazati vagy tematikus alapok. Alapítvány vagy hasonló testület esetében fel kell tüntetni a szervezet rendeltetését;

| d) | egyesületekben, politikai pártokban, szakszervezetekben, nem kormányzati szervezetekben vagy egyéb szervekben való tagság, amennyiben – az állami vagy magánszférához kapcsolódó – tevékenységük a közfeladatok ellátását hivatott befolyásolni; |
| --- | --- |

d)

egyesületekben, politikai pártokban, szakszervezetekben, nem kormányzati szervezetekben vagy egyéb szervekben való tagság, amennyiben – az állami vagy magánszférához kapcsolódó – tevékenységük a közfeladatok ellátását hivatott befolyásolni;

| e) | bármely, közvetlenül vagy ingatlantársaság tulajdonában lévő ingatlan, kivéve a kizárólagos használatukra fenntartott otthonokat és a családjuk ingatlanját; |
| --- | --- |

e)

bármely, közvetlenül vagy ingatlantársaság tulajdonában lévő ingatlan, kivéve a kizárólagos használatukra fenntartott otthonokat és a családjuk ingatlanját;

| f) | a házastársak vagy élettársak folyamatban lévő szakmai tevékenysége, a tevékenység jellegének, a betöltött tisztség megnevezésének és adott esetben a munkáltató nevének feltüntetésével. |
| --- | --- |

f)

a házastársak vagy élettársak folyamatban lévő szakmai tevékenysége, a tevékenység jellegének, a betöltött tisztség megnevezésének és adott esetben a munkáltató nevének feltüntetésével.

(5)   A nyilatkozatokat elektronikus és gép által olvasható formátumban kell közzétenni.

4. cikk

Összeférhetetlenségre vonatkozó eljárás

(1)   A tagok tartózkodnak attól, hogy a 2. cikk (6) bekezdésének hatálya alá tartozó kérdéssel kapcsolatos ügy tekintetében határozatot hozzanak vagy utasítást rendeljenek el, valamint hogy részt vegyenek azzal kapcsolatos megbeszélésen, vitában vagy szavazásban.

(2)   A 3. cikk alapján benyújtott nyilatkozatok vizsgálatára az elnök felügyelete alatt kerül sor.

(3)   A tagok tájékoztatják az elnököt minden olyan helyzetről, amely a 2. cikk (6) bekezdésének hatálya alá tartozik, amint tudomást szereznek róla.

(4)   Az elnök meghozza az általa megfelelőnek ítélt intézkedéseket a (2) és (3) bekezdésben említett információk vagy az egyéb rendelkezésre álló információk alapján, szükség esetén a független etikai bizottsággal folytatott konzultációt követően, például a következő esetben:

| a) | az ügy átadása egy másik tag vagy az illetékes alelnök számára. Az elnök az ilyen ügyátadásról kellő időben tájékoztatja az Európai Parlament elnökét; |
| --- | --- |

a)

az ügy átadása egy másik tag vagy az illetékes alelnök számára. Az elnök az ilyen ügyátadásról kellő időben tájékoztatja az Európai Parlament elnökét;

| b) | a 3. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi érdekeltségek értékesítésére vagy bizalmi vagyonkezelésre („blind trust”) irányuló kérelem, amennyiben azok összeférhetetlenséget eredményeznek a tag tárcái terén. |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi érdekeltségek értékesítésére vagy bizalmi vagyonkezelésre („blind trust”) irányuló kérelem, amennyiben azok összeférhetetlenséget eredményeznek a tag tárcái terén.

5. cikk

A kollegialitás és tartózkodás

(1)   A tagok kötelezettségeik teljesítése során tiszteletben tartják a Bizottsággal szembeni lojalitásra és tartózkodásra vonatkozó kötelezettséget. A tagok a hivatalukhoz szükséges önmérséklet gyakorlásával járnak el és fejezik ki magukat.

(2)   A tagok tartózkodnak a Bizottság ülésein elhangzott információk nyilvánosságra hozatalától.

(3)   A tagok a tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra vonatkozó fegyelmi rendelkezések sérelme nélkül felelősek azért, hogy a minősített dokumentumokat, az érzékeny információkat vagy a testülethez elfogadásra vagy tájékoztatás céljából benyújtott bizalmas dokumentumokat kabinetjük tagjai megfelelően kezeljék és a külvilág felé továbbítsák.

(4)   A tagok nem tehetnek olyan megjegyzést, amely megkérdőjelezné a Bizottság döntését, vagy sértené a Bizottság hírnevét.

6. cikk

A feddhetetlenség elvére vonatkozó egyedi rendelkezések

(1)   A tagok a Bizottság anyagi forrásait felelős módon kezelik. Kabinetjük és a Bizottság infrastruktúráját és forrásait a vonatkozó szabályokat teljes mértékben tiszteletben tartva kell használniuk.

(2)   A tagok a költségvetési rendelet szabályaival, az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó belső szabályokkal, a kiküldetésekre vonatkozó útmutatóval és a 2. mellékletben foglalt szabályokkal összhangban tesznek eleget a kiküldetéseknek. A kiküldetés olyan utazás, amely során a Bizottság tagja munkahelyétől távol látja el feladatait. A harmadik felek által biztosított ingyenes utazást csak abban az esetben szabad elfogadni, ha az összhangban áll a diplomáciai szokásokkal vagy az udvariassági normákkal, illetve ha az elnök előzetesen engedélyezte azt. Az átláthatóság érdekében a Bizottság a kiküldetési költségek tagonkénti áttekintését kéthavonta közzéteszi, kivéve, ha ezen információk közzététele veszélyeztetné a közérdek védelmét a közbiztonság, a védelmi és katonai ügyek, a nemzetközi kapcsolatok vagy az Unió vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikája tekintetében.

(3)   A tagok betartják a Bizottság vonatkozó határozatában (12)
   (13) a fogadásokra és a szakmai képviseletre vonatkozó szabályokat. Az említett határozat hatálya alá nem tartozó kiadásokat a tagok az (EU) 2016/300 rendelet 7. cikkében előírt átalányalapú juttatásából kell kifizetni.

(4)   A tagok nem fogadhatnak el 150 EUR-t meghaladó összegű ajándékokat. Amennyiben a diplomáciai szokásokkal és udvariassági normákkal összhangban ezen összeget meghaladó ajándékokat kapnak, azokat átadják a Bizottság protokoll osztályának. Amennyiben kétség merül fel az ajándék értékével kapcsolatban, értékelést kell végezni a Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal igazgatójának felügyelete mellett, akinek döntése végleges. A Bizottság protokoll osztálya az e bekezdéssel összhangban átadott ajándékokról nyilvántartást vezet, amely azonosítja az ajándékozót.

(5)   A tagok nem fogadhatnak el vendéglátást, kivéve, ha az a diplomáciai szokásokkal és udvariassági normákkal összhangban történik. Nem számít vendéglátásra irányuló meghívásnak az olyan eseményeken való részvétel, amelyeken a tagok a Bizottságot képviselik.

(6)   A tagok értesítik az elnököt a nekik átnyújtott/odaítélt bármely kitüntetésről, díjról vagy elismerésről. Amennyiben a díj bizonyos pénzösszeget vagy értéktárgyakat foglal magában, a díjat a választásuk szerinti jótékonysági szervezetnek kell adományozni; az értékes tárgyakat pedig át lehet adni a protokoll osztálynak is.

(7)   A tagok az elnök által meghatározott szabályokkal (14) összhangban és objektív kritériumok alapján választják ki a kabinetek tagjait, figyelembe véve a funkció igényes jellegét, a kért szakmai profilokat, valamint a tag és a kabinet tagjai közötti kölcsönös bizalmon alapuló kapcsolat létrehozásának szükségességét. A tagok nem választhatnak házastársakat, élettársat és közvetlen családtagokat kabinetjük tagjaként.

7. cikk

Átláthatóság

(1)   A tagok és a kabinet tagjai csak azon szervezetekkel vagy önálló vállalkozókkal találkozhatnak, akiket az Európai Parlament és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (15) alapján létrehozott átláthatósági nyilvántartásba vettek nyilvántartásba, amennyiben azok a hatálya alá tartoznak.

(2)   Az ilyen találkozókról a 2014/839/EU, Euratom bizottsági határozattal (16) összhangban tájékoztatják a nyilvánosságot.

8. cikk

Külső tevékenységek a megbízatás időtartama alatt

(1)   A Bizottság tagjai nem folytathatnak semmilyen más szakmai tevékenységet, sem javadalmazás ellenében, sem anélkül, vagy nem láthatnak el semmilyen más közfeladatot, kivéve a feladataik ellátásából eredő tevékenységeket. Ez a bekezdés nem érinti a tiszteletbeli és/vagy életre szóló funkciók fenntartását, illetve azokat a feladatokat, amelyeket a tag biztosi megbízatása alatt közvetlen joghatállyal hivatalosan felfüggesztettek; mindaddig, amíg a tag függetlensége biztosított.

(2)   A tagok a 2. és 5. cikk tiszteletben tartása mellett a következő külső tevékenységeket végezhetik:

| a) | alkalmanként fizetés nélküli tanfolyamok tartása az európai integráció érdekében, feltéve, hogy az elnököt megfelelően tájékoztatják, valamint egyéb kommunikációs tevékenységeket az európai érdeket képviselő területeken; |
| --- | --- |

a)

alkalmanként fizetés nélküli tanfolyamok tartása az európai integráció érdekében, feltéve, hogy az elnököt megfelelően tájékoztatják, valamint egyéb kommunikációs tevékenységeket az európai érdeket képviselő területeken;

| b) | könyvek kiadása, feltéve, hogy a tag feladataival kapcsolatban kiadott munka során szerzett jogdíjakat egy szabadon választott jótékonysági szervezetnek fizetik be, és feltéve, hogy az elnököt arról megfelelően tájékoztatják; |
| --- | --- |

b)

könyvek kiadása, feltéve, hogy a tag feladataival kapcsolatban kiadott munka során szerzett jogdíjakat egy szabadon választott jótékonysági szervezetnek fizetik be, és feltéve, hogy az elnököt arról megfelelően tájékoztatják;

| c) | cikkek írása, beszédek tartása vagy konferenciákon való részvétel, feltéve, hogy nem kerül sor kifizetésre, vagy ha kifizetésre kerül sor, akkor az összeget egy szabadon választott jótékonysági szervezet részére fizetik; |
| --- | --- |

c)

cikkek írása, beszédek tartása vagy konferenciákon való részvétel, feltéve, hogy nem kerül sor kifizetésre, vagy ha kifizetésre kerül sor, akkor az összeget egy szabadon választott jótékonysági szervezet részére fizetik;

| d) | javadalmazással nem járó tiszteletbeli poszt betöltése politikai, jogi, kulturális, művészeti, társadalmi, sport- vagy karitatív területeken működő alapítványokban vagy hasonló testületekben, illetve oktatási vagy kutatási intézményekben, feltéve, hogy az elnököt arról megfelelően tájékoztatják. „Tiszteletbeli poszt”: olyan tisztség, amelynek esetében az azt betöltő személynek nincs szerepe a kérdéses szervezet vezetésében, nincsenek döntéshozatali jogkörei, nincs felelőssége a szervezet működését illetően és arra nincs befolyása. Az „alapítványok vagy hasonló szervek”: kifejezés olyan nem profitorientált szervezetekre, illetve szövetségekre utal, amelyek az első mondatban említett területeken általános érdekű tevékenységeket végeznek. A tisztség nem járhat az összeférhetetlenség kockázatával. Ilyen kockázat áll fenn különösen, ha a szervezet finanszírozást kap az uniós költségvetésből. |
| --- | --- |

d)

javadalmazással nem járó tiszteletbeli poszt betöltése politikai, jogi, kulturális, művészeti, társadalmi, sport- vagy karitatív területeken működő alapítványokban vagy hasonló testületekben, illetve oktatási vagy kutatási intézményekben, feltéve, hogy az elnököt arról megfelelően tájékoztatják. „Tiszteletbeli poszt”: olyan tisztség, amelynek esetében az azt betöltő személynek nincs szerepe a kérdéses szervezet vezetésében, nincsenek döntéshozatali jogkörei, nincs felelőssége a szervezet működését illetően és arra nincs befolyása. Az „alapítványok vagy hasonló szervek”: kifejezés olyan nem profitorientált szervezetekre, illetve szövetségekre utal, amelyek az első mondatban említett területeken általános érdekű tevékenységeket végeznek. A tisztség nem járhat az összeférhetetlenség kockázatával. Ilyen kockázat áll fenn különösen, ha a szervezet finanszírozást kap az uniós költségvetésből.

9. cikk

A nemzeti politikában való részvétel a hivatali idő alatt

(1)   A tagok részt vehetnek a nemzeti politikában nemzeti politikai pártok tagjaiként vagy szociális partnerek szervezeteként (például szakszervezetek), illetve nemzeti választási kampányban, ideértve a regionális és helyi választásokat is, feltéve, hogy az nem veszélyezteti a Bizottságon belüli szolgálatra való rendelkezésre állásukat, valamint hogy továbbra is a bizottsági kötelezettségvállalások élveznek elsőbbséget a pártbeli elkötelezettség előtt. A nemzeti politikai pártok tagjaiként vagy a szociális partnerek valamely szervezetében való részvétel magában foglalja a párt struktúrájában működő tiszteletbeli vagy nem ügyvezető funkciók betöltését, de kizárja a vezetői feladatokat. Ez nem érinti a Bizottság tagjaként vállalt tisztséggel együtt járó politikai kapcsolatokat.

(2)   A tagok tájékoztatják az elnököt a nemzeti, regionális vagy helyi választási kampányban való részvételi szándékukról és a kampányban betöltendő szerepükről. Amennyiben választáson kívánnak indulni vagy választási kampányban egyéb módon kívánnak aktív szerepet vállalni, az aktív részvétel teljes időtartamára, de legalább a kampányidőszak idejére vissza kell vonulniuk a Bizottságban végzett munkájuktól. Más esetekben az elnök – figyelembe véve az eset sajátos körülményeit – dönti el, hogy a választási kampányban való tervezett részvétel összeegyeztethető-e a tag feladatainak ellátásával. A Bizottság munkájától ily módon visszavonuló tagok számára az elnök „fizetés nélküli választási szabadságot” biztosít, és ezen időszak alatt a Bizottság emberi vagy anyagi forrásait nem használhatja fel. Az elnök a szabadság időtartama alatt megfelelően tájékoztatja az Európai Parlament elnökét a szóban forgó szabadság megadásáról, valamint arról, hogy mely tag veszi át a szóban forgó feladatokat.

(3)   A tagok tartózkodnak minden olyan politikai párt vagy szociális partner szervezete nevében tett nyilvános nyilatkozat vagy beavatkozás megtételétől, amelynek tagjai, kivéve, ha a (2) bekezdés szerint indulni kívánnak a választáson, vagy a választási kampányban való részvételre kerül sor. Ez nem érinti a tagok azon jogát, hogy kifejezésre juttassák személyes véleményüket. A választási kampányokban részt vevő tagok vállalják, hogy a kampány során tartózkodnak egy olyan álláspont elfogadásától, amely nem állna összhangban a titoktartási kötelezettséggel, vagy sérti a kollegialitás elvét.

10. cikk

Az európai politikában való részvétel a hivatali idő alatt

(1)   A tagok európai szintű politikai pártok vagy szociális partnerek európai szintű szervezeteinek tagjaiként vehetnek részt az európai politikában, feltéve, hogy az nem veszélyezteti a Bizottságon belüli szolgálatra való rendelkezésre állásukat, valamint hogy továbbra is a bizottsági kötelezettségvállalások élveznek elsőbbséget a pártbeli elkötelezettség előtt. Az európai politikai pártok vagy az európai szintű szociális partnerek valamely szervezetében való részvétel magában foglalja a párt struktúrájában működő politikai, tiszteletbeli vagy nem ügyvezető funkciók betöltését, de kizárja a vezetői feladatokat. Ez nem érinti a Bizottság tagjaként vállalt tisztséggel együtt járó politikai kapcsolatokat.

(2)   A tagok választási kampányokban vehetnek részt az európai parlamenti választásokon, beleértve a jelöltként való részvételt is. Az európai politikai pártok vezető jelöltként („Spitzenkandidat”) is választhatják a tagokat a Bizottság elnöki tisztségére.

(3)   A tagok tájékoztatják az elnököt a (2) bekezdés értelmében vett választási kampányban való részvételi szándékukról és a kampányban betöltendő szerepükről.

(4)   Az elnök kellő időben tájékoztatja az Európai Parlamentet arról, hogy egy vagy több tag indulni fog jelöltként az európai parlamenti választásokon, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. cikkében és e magatartási kódexben a függetlenség, a feddhetetlenség és a tartózkodás elveinek tiszteletben tartása érdekében hozott intézkedésekről.

(5)   A (2) bekezdés értelmében a választási kampányban jelöltként részt vevő tagok nem használhatják a Bizottság emberi vagy anyagi forrásait a választási kampányhoz kapcsolódó tevékenységekhez.

(6)   A tagok tartózkodnak minden olyan európai politikai párt nevében tett nyilvános nyilatkozat vagy beavatkozás megtételétől, amelynek tagjai, kivéve, ha a (3) és (4) bekezdés szerint indulni kívánnak a választáson, vagy a választási kampányban való részvételre kerül sor. Ez nem érinti a tagok azon jogát, hogy kifejezésre juttassák személyes véleményüket. A választási kampányokban részt vevő tagok vállalják, hogy a kampány során tartózkodnak az olyan álláspont elfogadásától, amely nem állna összhangban a titoktartási kötelezettséggel, vagy sérti a kollegialitás elvét.

11. cikk

A hivatali megbízatást követő időszak

(1)   Hivatali megbízatásuk megszűnését követően a volt tagok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. cikke értelmében továbbra is kötelesek feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni. A Bizottság határozatai és tevékenységei tekintetében a tagok megbízatása során továbbra is kötik őket az 5. cikkben meghatározott kollegialitásra és tartózkodásra vonatkozó kötelezettségek.

(2)   A volt tagok legalább két hónapos felmondási idővel tájékoztatják a Bizottságot arról a szándékukról, hogy megbízatásuk megszűnését követő két éven belül szakmai tevékenységet kívánnak folytatni. A jelen magatartási kódex alkalmazásában a „szakmai tevékenység” minden olyan – akár javadalmazás ellenében, vagy anélkül végzett – szakmai tevékenységet jelent, amely nem kapcsolódik az Európai Unió tevékenységeihez, és amely nem vezet lobbizáshoz vagy a Bizottsággal és annak szolgálataival kapcsolatos tanácsadáshoz, például:

| a) | jótékonysági vagy humanitárius tevékenység; |
| --- | --- |

a)

jótékonysági vagy humanitárius tevékenység;

| b) | politikai, szakszervezeti és/vagy világnézeti vagy vallási meggyőződésből eredő tevékenységek; |
| --- | --- |

b)

politikai, szakszervezeti és/vagy világnézeti vagy vallási meggyőződésből eredő tevékenységek;

| c) | kulturális tevékenységek; |
| --- | --- |

c)

kulturális tevékenységek;

| d) | az eszközök vagy családi gazdaságok, illetve a személyes vagy családi vagyon puszta kezelése; |
| --- | --- |

d)

az eszközök vagy családi gazdaságok, illetve a személyes vagy családi vagyon puszta kezelése;

| e) | illetve hasonló tevékenységek. |
| --- | --- |

e)

illetve hasonló tevékenységek.

(3)   A Bizottság megvizsgálja a benyújtott információkat annak megállapítása érdekében, hogy a tervezett tevékenység jellege összeegyeztethető-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. cikkével, és ha a tervezett tevékenység a volt tag tárcájához kapcsolódik, csak a független etikai bizottsággal való konzultációt követően határoz.

Annak a lehetőségnek a sérelme nélkül, hogy az elnök kétség esetén kikérje a független etikai bizottság véleményét, a független etikai bizottsággal nem kell konzultálni, ha a volt tagok:

| a) | továbbra is az európai érdek szolgálatában állnak az Európai Unió valamely intézményében vagy szervében; |
| --- | --- |

a)

továbbra is az európai érdek szolgálatában állnak az Európai Unió valamely intézményében vagy szervében;

| b) | valamely tagállam nemzeti polgári szolgálatának feladatait látják el (nemzeti, regionális vagy helyi szinten) |
| --- | --- |

b)

valamely tagállam nemzeti polgári szolgálatának feladatait látják el (nemzeti, regionális vagy helyi szinten)

| c) | együttműködnek a közérdekkel foglalkozó nemzetközi szervezetekkel vagy más nemzetközi szervekkel, amelyekben az EU, vagy egy vagy több tagállama képviselteti magát; |
| --- | --- |

c)

együttműködnek a közérdekkel foglalkozó nemzetközi szervezetekkel vagy más nemzetközi szervekkel, amelyekben az EU, vagy egy vagy több tagállama képviselteti magát;

| d) | tudományos tevékenységek folytatása; |
| --- | --- |

d)

tudományos tevékenységek folytatása;

| e) | egyszeri tevékenység folytatása rövid időtartamra (1 vagy 2 munkanap); |
| --- | --- |

e)

egyszeri tevékenység folytatása rövid időtartamra (1 vagy 2 munkanap);

| f) | tiszteletbeli kinevezések elfogadása. |
| --- | --- |

f)

tiszteletbeli kinevezések elfogadása.

(4)   A korábbi tagok nem lobbizhatnak (17) jelenlegi tagoknál vagy alkalmazottaiknál saját vállalkozásuk, munkáltatójuk vagy ügyfelük nevében olyan ügyekben, amelyekért portfóliójukban a hivatali megbízatásuk megszűnését követő két éven keresztül voltak felelősek.

(5)   Korábbi elnök esetében a (2) és (4) bekezdésben meghatározott időszak három év.

(6)   A (2) és (4) bekezdésben meghatározott kötelezettségek nem alkalmazandók abban az esetben, ha a volt tag közhivatalt tölt be.

(7)   A (3) bekezdés alapján hozott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. cikkével és a független etikai bizottság témához kapcsolódó véleményekkel való összeegyeztethetőséget meghatározó határozatokat a személyes adatok védelmének kellő figyelembevételével kell közzétenni.

12. cikk

A független etikai bizottság

(1)   A Bizottság független etikai bizottságot hoz létre. Az elnök kérésére a Bizottság tanácsot ad a Bizottságnak e magatartási kódexhez kapcsolódó bármely etikai kérdésben, és a magatartási kódex alapján releváns etikai kérdésekben általános ajánlásokat tesz a Bizottságnak.

(2)   Az elnök megállapítja azt a határidőt, amelyen belül a véleményt meg kell adni.

(3)   Az érintett tagok vagy volt tagok teljes mértékben együttműködnek a bizottsággal, különösen azáltal, hogy rendelkezésre bocsátják a kért vonatkozó kiegészítő információkat. Lehetőségük van arra, hogy megtegyék észrevételeiket, amennyiben a bizottság kedvezőtlen vélemény kibocsátását mérlegeli.

(4)   A bizottság három tagból áll, akiket szaktudásuk, tapasztalatuk, függetlenségük és szakmai képességük alapján választanak ki. A tagok tisztességes szakmai magatartásról tanúskodnak, valamint rendelkeznek az európai, nemzeti vagy nemzetközi intézményekben betöltött, magas szintű pozíciókban szerzett tapasztalatokkal. A bizottság összetételének tükröznie kell a különböző intézményekben vagy funkciókban szerzett tapasztalatokat. A tagokat a Bizottság az elnök javaslata alapján nevezi ki. Összeférhetetlenség hiányáról szóló nyilatkozatot kell aláírniuk. Megbízatásuk három évre szól, amely egyszer megújítható. Amennyiben egy tag hivatali ideje mandátumának lejárta előtt szűnik meg, az elnök javaslatára a Bizottság új tagot jelöl ki a hivatali idő fennmaradó részére.

(5)   A bizottság tagjai közül választja meg állandó levezető elnökét. A levezető elnök az elnök kérésére ülést hív össze.

(6)   A bizottság tanácskozásai titkosak.

(7)   Amennyiben egy véleményt nem egyhangúlag fogadnak el, annak tartalmaznia kell minden eltérő véleményt.

(8)   A Bizottság a vonatkozó igazgatási szabályokkal összhangban megtéríti a bizottság üléseivel kapcsolatos utazási és ellátási költségeket, és titkársági támogatást nyújt a bizottság számára (18).

13. cikk

A magatartási kódex alkalmazása

(1)   Az elnök, akinek munkáját a független etikai bizottság segíti, biztosítja e magatartási kódex megfelelő alkalmazását.

(2)   A tagok vagy volt tagok kellő időben tájékoztatják az elnököt, amennyiben kétségeik merülnek fel e magatartási kódex alkalmazásával kapcsolatban, mielőtt a kétségek felmerülésének okával kapcsolatban eljárnának.

(3)   E magatartási kódex megsértése esetén, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés 245. vagy 247. cikkével összhangban nem indokolja a Bírósághoz fordulást, a Bizottság – a független etikai bizottság véleményének figyelembevételével és az elnök javaslatára – határozhat a megrovásról, és adott esetben nyilvánosságra hozhatja azt.

(4)   A Bizottság évente jelentést tesz közzé e magatartási kódex alkalmazásáról és a független etikai bizottság munkájáról is. A jelentéseket e magatartási kódex alkalmazására kijelölt weboldalon teszik közzé.

14. cikk

Hatálybalépés

(1)   E magatartási kódex hatályon kívül helyezi és felváltja a 2011. április 20-i magatartási kódexet, valamint a 2003. október 21-i ad hoc etikai bizottságot létrehozó határozatot (19). A jelenlegi bizottság és tagjai megfelelnek az e kódex szerinti megbízatásuk fennmaradó részének.

(2)   Azon volt tagok tekintetében, akiknek a megbízatása e határozat hatálybalépését megelőzően ért véget, a 11. cikk (2)–(6) bekezdése nem alkalmazandó. A 2011. április 20-i magatartási kódex 1.2. szakasza továbbra is alkalmazandó rájuk.

(3)   Ez a határozat 2018. február 1-jén lép hatályba.

(4)   A 10. cikk (2)–(5) bekezdését az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló módosított keretmegállapodás hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. Eddig az időpontig a biztosok 2011. április 20-i magatartási kódexe (20) 1.1. szakaszának (8), (9) és (10) bekezdését továbbra is alkalmazni kell a Bizottság tagjainak az európai parlamenti választások választási kampányaiban való részvételére.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  C(2011) 2904.

1

(2)  C(2000) 3614, 2000. november 29.

2

(3)  C(2014) 9051, 2014. november 25.

3

(4)  A Tanács (EU) 2016/300 rendelete (2016. február 29.) a magas rangú uniós közhivatalt ellátó személyek javadalmazásáról (HL L 58., 2016.3.4., 1. o.).

4

(5)  C(2011) 2904.

5

(6)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

6

(7)  A Bizottság elnökének 2017. szeptember 13-i levele a Parlament elnökéhez.

7

(8)  Az Európai Parlament elnökének 2018. január 23-i levele a Bizottság elnökéhez.

8

(9)  A személyzeti szabályzat VII. mellékletének 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott stabil, nem házasságban élő élettárs.

9

(10)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

10

(11)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

11

(12)  C(2007) 3494, 2007. július 18.

12

(13)  A testület globális keretének felhasználását lásd a 2. mellékletben.

13

(14)  C(2014) 9002, 2014. november 1.

14

(15)  Megállapodás az Európai Parlament és a Bizottság között az átláthatósági nyilvántartásról az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetek és önfoglalkoztató személyek számára (HL L 277., 2014.9.19., 11. o.).

15

(16)  A Bizottság 2014/839/EU, Euratom határozata (2014. november 25.) a Bizottság tagjai, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről szóló tájékoztatás közzétételéről (HL L 343., 2014.11.28., 22. o.).

16

(17)  Az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó valamennyi tevékenységet lásd a 7. cikkben.

17

(18)  Ez nem érinti a tagok jogállására és jogaikra vonatkozó egyéb közigazgatási rendelkezéseket.

18

(19)  C(2003) 3750, 2003. október 21.

19

(20)  C(2011) 2904..

20

---

1. MELLÉKLET

ÉRDEKELTSÉGI NYILATKOZAT

Teljes név:

I.   Korábbi tevékenységek (a magatartási kódex 3. cikke (4) bekezdésének b) és c) pontja)

| I.1. | Az elmúlt 10 évben alapítványokban vagy hasonló szervekben betöltött tisztségek

  Kérjük, tüntesse fel a tisztség jellegét, a szervezet nevét és célját/tevékenységét. |
| --- | --- |

I.1.

Az elmúlt 10 évben alapítványokban vagy hasonló szervekben betöltött tisztségek

Kérjük, tüntesse fel a tisztség jellegét, a szervezet nevét és célját/tevékenységét.

| I.2. | Az elmúlt 10 évben oktatási intézményekben betöltött tisztségek

  Kérjük, tüntesse fel a tisztség jellegét és az intézmény nevét. |
| --- | --- |

I.2.

Az elmúlt 10 évben oktatási intézményekben betöltött tisztségek

Kérjük, tüntesse fel a tisztség jellegét és az intézmény nevét.

| I.3. | A társaságok és más, kereskedelmi vagy gazdasági tevékenységekkel foglalkozó szervek irányító, felügyeleti és tanácsadó szerveiben az elmúlt 10 évben betöltött tisztségek.

  Kérjük, tüntesse fel a tisztségek jellegét és a vállalat vagy egyéb szervezet nevét és tevékenységét. |
| --- | --- |

I.3.

A társaságok és más, kereskedelmi vagy gazdasági tevékenységekkel foglalkozó szervek irányító, felügyeleti és tanácsadó szerveiben az elmúlt 10 évben betöltött tisztségek.

Kérjük, tüntesse fel a tisztségek jellegét és a vállalat vagy egyéb szervezet nevét és tevékenységét.

| I.4. | Egyéb szakmai tevékenységek az elmúlt 10 évben, beleértve a szolgáltatásokat, a szabadfoglalkozású tevékenységeket és a tanácsadást.

  Kérjük, tüntesse fel a tevékenység jellegét. |
| --- | --- |

I.4.

Egyéb szakmai tevékenységek az elmúlt 10 évben, beleértve a szolgáltatásokat, a szabadfoglalkozású tevékenységeket és a tanácsadást.

Kérjük, tüntesse fel a tevékenység jellegét.

II.   Jelenleg folyamatban lévő külső tevékenységek a magatartási kódex 8. cikkével összhangban (a magatartási kódex 3. cikke (4) bekezdésének b) és c) pontja)

Be nem fizetett tanfolyamok, kiadványok és beszédek – a magatartási kódex 8. cikke (2) bekezdésének a)–c) pontja – ezeket nem kell bejelenteni.

| II.1. | Alapítványokban, hasonló szervekben, illetve oktatási vagy kutatási intézményekben jelenleg betöltött tiszteletbeli posztok (a magatartási kódex 8. cikke (2) bekezdésének d) pontja)

  Kérjük, tüntesse fel a poszt jellegét, a szervezet nevét és célját/tevékenységét. |
| --- | --- |

II.1.

Alapítványokban, hasonló szervekben, illetve oktatási vagy kutatási intézményekben jelenleg betöltött tiszteletbeli posztok (a magatartási kódex 8. cikke (2) bekezdésének d) pontja)

Kérjük, tüntesse fel a poszt jellegét, a szervezet nevét és célját/tevékenységét.

| II.2. | Egyéb funkciókra vonatkozó kiegészítő információk (pl. egyéb tiszteletbeli és/vagy életre szóló funkciók) |
| --- | --- |

II.2.

Egyéb funkciókra vonatkozó kiegészítő információk (pl. egyéb tiszteletbeli és/vagy életre szóló funkciók)

III.   Pénzügyi érdekeltségek (a magatartási kódex 3. cikke (4) bekezdésének a) és c) pontja)

Kérjük, tüntessen fel minden pénzügyi érdekeltséget, ideértve az eszközöket és a kötelezettségeket is, amelyek összeférhetetlenséghez vezethetnek. A bankszámlákat, a konkrét árukat vagy az ingatlanok magáncélú megvásárlására szolgáló hiteleket általában nem kell bejelenteni.

A 10 000 EUR-t meghaladó értékű befektetéseket minden esetben be kell jelenteni.

Kérjük, mindkét esetben tüntesse fel az alábbiakat:

| — | az érdekeltség típusa (pl. részvények, kötvény, hitelek), |
| --- | --- |

—

az érdekeltség típusa (pl. részvények, kötvény, hitelek),

| — | az érintett jogalany (pl. vállalkozás, bank, alap) – ha a beruházást független alapon harmadik fél irányítja, a gazdálkodó egység nevét nem kell bejelenteni, kivéve, ha a befektetés olyan konkrét ágazatokhoz kapcsolódik, mint az ágazati vagy tematikus alapok), |
| --- | --- |

—

az érintett jogalany (pl. vállalkozás, bank, alap) – ha a beruházást független alapon harmadik fél irányítja, a gazdálkodó egység nevét nem kell bejelenteni, kivéve, ha a befektetés olyan konkrét ágazatokhoz kapcsolódik, mint az ágazati vagy tematikus alapok),

| — | az érdekeltség mérete (pl. a részvények száma és aktuális értéke, a részesedés százaléka). |
| --- | --- |

—

az érdekeltség mérete (pl. a részvények száma és aktuális értéke, a részesedés százaléka).

IV.   A házastársak vagy az élettársak
   (1)
  és kiskorú gyermekek pénzügyi érdekeltségei, amelyekre esetlegesen úgy kell tekinteni, hogy összeférhetetlenséghez vezethetnek (a magatartási kódex 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja)

Kérjük, ebben az esetben elvben tüntesse fel ugyanazokat az információkat, mint a III. pontban.

V.   Egyesületekben, politikai pártokban, szakszervezetekben, nem kormányzati szervezetekben vagy más szervekben való tagság, amennyiben – az állami vagy magánszférához kapcsolódó – tevékenységeik a közfeladatok ellátását hivatottak befolyásolni, illetve azokra hatást gyakorolni (a magatartási kódex 3. cikke (4) bekezdésének d) pontja)

Kérjük, nevezze meg a szervezet nevét és tevékenységi területét; a kluboknak a kulturális, művészeti, társadalmi, sport- vagy karitatív területeken való tagságát nem kell bejelenteni.

VI.   Ingatlan (a magatartási kódex 3. cikke (4) bekezdésének e) pontja)

A tulajdonos és családja kizárólagos használatára fenntartott otthonokat nem kell bejelenteni.

VII.   A házastárs/élettárs
   (2)
  szakmai tevékenysége (a magatartási kódex 3. cikke (4) bekezdésének f) pontja)

Kérjük, ismertesse a tevékenység jellegét, a beosztás címét és a munkáltató nevét.

Kijelentem, hogy a fenti adatok megfelelnek a valóságnak.

| Kelt: | Aláírás: |
| --- | --- |

Kelt:

Aláírás:

E nyilatkozatot a magatartási kódex 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban közzé kell tenni.

---

(1)  A személyzeti szabályzat VII. mellékletének 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott stabil, nem házasságban élő élettárs.

(2)  Az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó valamennyi tevékenységet lásd a 7. cikkben.

---

2. MELLÉKLET

A TESTÜLET GLOBÁLIS KERETÉNEK FELHASZNÁLÁSA ÉS A BIZTOSOK HIVATALOS CÉLÚ UTAZÁSAI (KIKÜLDETÉSEK) (1)

1.   Költségvetés

A Bizottságnak a kiküldetési költségekre, valamint a fogadásokkal és a szakmai képviselettel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó teljes keretét évente a költségvetési hatóság határozza meg. A Bizottság a teljes keretet valamennyi tagja között a tárcák és valós igényeknek megfelelően, az elnök felelőssége mellett osztja el. A teljes keret kiadásait az érintett tag kabinetfőnöke (2) (engedélyezésre jogosult tisztviselő) engedélyezi, aki szintén igazolja a számlák érvényességét. Kifizetésük a számla és a fizetési bizonylat alapján történik, a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal igazgatójának (PMO – költségvetési kötelezettségvállalásokkal és kifizetésekkel foglalkozó engedélyezésre jogosult tisztviselő) felelőssége mellett.

A bizottsági tagoknak a hivatalos úton végzett tevékenységük során felmerült kiküldetési költségeit a 25 01 02 13 költségvetési jogcím alatti allokációból kell finanszírozni. A kabinetek személyzetének kiküldetési költségei (a Bizottság kiküldetésekre vonatkozó útmutatójának megfelelően) a 25 01 02 11 01.01.10 költségvetési jogcímből származnak.

2.   Értesítés a kiküldetésről – A kiküldetés törlése

Az érintett bizottsági tag által aláírt kiküldetési megbízást minden kiküldetésre vonatkozóan a megfelelő formanyomtatványon (MIPS) kell elkészíteni. A jelentésnek a következőket kell tartalmaznia:

| — | a kiküldetés célja, |
| --- | --- |

—

a kiküldetés célja,

| — | a kiküldetés helye, |
| --- | --- |

—

a kiküldetés helye,

| — | az igénybe vett közlekedési eszköz típusa, |
| --- | --- |

—

az igénybe vett közlekedési eszköz típusa,

| — | az indulás és a visszatérés napja és időpontja, |
| --- | --- |

—

az indulás és a visszatérés napja és időpontja,

| — | a munka megkezdése és befejezése. |
| --- | --- |

—

a munka megkezdése és befejezése.

Amennyiben a kiküldetést törlik, a Bizottság tagja köteles haladéktalanul:

| — | gondoskodni arról, hogy az utazási iroda által kiállított menetjegyeket és foglalásokat írásban töröljék, |
| --- | --- |

—

gondoskodni arról, hogy az utazási iroda által kiállított menetjegyeket és foglalásokat írásban töröljék,

| — | gondoskodik arról, hogy a szállodai foglalásokat is írásban mondják le. |
| --- | --- |

—

gondoskodik arról, hogy a szállodai foglalásokat is írásban mondják le.

3.   Közlekedési eszköz

a Bizottság tagjai a kiküldetés céljainak megfelelő bármely közlekedési eszközt igénybe vehetnek – költséghatékonyságát szem előtt tartva és az intézmény szükségleteinek figyelembevételével, valamint a magatartási kódex 6. cikkével összhangban.

4.   Jegyek és utazási költségek

A kiküldetésekre vonatkozó útmutató szerint a kiküldetés keretében visszatérített utazási költségek elvileg Brüsszel és a kiküldetés helye közötti távokra vonatkoznak.

A jegyeket a Bizottság hivatalos utazási irodájának kérésére állítják ki. A megfelelő költségeket teljes mértékben a bizottsági tag kiküldetésekre szánt allokációjából fedezik. A fel nem használt, ideértve a részben fel nem használt jegyeket vagy foglalásokat haladéktalanul vissza kell szolgáltatni az utazási irodának. Minden magáncélú utazást a tagnak személyesen kell megfizetnie, aki közvetlenül hitelkártyával fizet az utazási irodának.

5.   Légi taxi bérlése

A légi taxi használatát az elnöknek kell engedélyeznie. Általános szabály, hogy a légi taxi igénybevétele csak kivételes körülmények között engedélyezhető, ha a kereskedelmi légi járatok nem állnak rendelkezésre a célállomás elérése céljából, vagy ha azok nem illeszkednek a bizottsági tag naptárjához, vagy biztonsági okokból van rá szükség. Alaposan meg kell vizsgálni az összes lehetőséget, ideértve a napirend tervezését is, hogy a légi taxi csak utolsó opcióként jelenhessen meg.

Az összes gyakorlati részletet tartalmazó kérelmet (hely, dátum, program, résztvevők, indoklás stb.) és a szerződő fél ajánlatát az elnök általi engedélyezésre való benyújtást megelőzően a PMO részére jóváhagyásra meg kell küldeni. A Bizottság tagjától eltérő utazók esetében a menetrend szerinti repülőjegy árával egyenértékű pénzügyi hozzájárulás előirányzott (3). A PMO végrehajtja a költségvetési sorok közötti szükséges elosztást.

6.   A kiküldetés időtartama

A kiküldetés időtartama az indulás időpontjától az igénybe vett közlekedési eszközzel a munkavégzés helyére történő érkezés időpontjáig számítandó.

7.   Szabadsággal kombinált kiküldetések

A szabadsággal kombinált kiküldetések akkor kezdődnek, amikor kezdetét veszi a hivatalos munka, amennyiben a szabadságot a kiküldetés előtt veszik ki, és a hivatalos megbízás lezárultakor fejeződik be, amennyiben a szabadságot a kiküldetés végén veszik ki. A munkaszüneti napok és hétvége esetében ugyanez érvényes, kivéve, ha a munkarend másként nem rendelkezik. Még akkor is, ha ez az eset áll fenn, a munkaszüneti napokra/hétvégére nem fizetnek juttatást, ha a hivatalos megbízásra a Bizottság tagjának származási országában kerül sor.

8.   Napidíj

A Bizottság tagjának járó napidíj a tisztviselőknek fizetendő juttatás és azon felül 5 % lesz. Ezt a kiküldetésekre vonatkozó útmutatóban a tisztviselőkre vonatkozó szabályok alapján számítják ki.

9.   Szállodai költség

A szállodai költségeket (a reggeli és egyéb étkezés kivételével) a számla bemutatásakor térítik meg. Amennyiben a szállodai költségek meghaladják a napi 300 EUR-t, a költségek kimutatásához indokolást kell csatolni.

10.   Egyéb kiadások

A kiküldetés jellege által indokolt egyéb költségeket kérelem alapján és bizonylatok bemutatása mellett térítik meg. A fogadási és reprezentációs költségeket a Bizottság e kiadásokat szabályozó határozatával összhangban külön kell igényelni.

11.   Költségtérítési kérelmek

a Bizottság tagjainak költségeit a kiküldetési költségekről szóló nyilatkozat alapján térítik meg, amelyet a megfelelő formanyomtatványon (MIPS) a lehető legrövidebb időn belül kell elküldeni a PMO részére.

A kérelmeknek a következő adatokat kell tartalmazniuk:

| — | a kiküldetés célja, |
| --- | --- |

—

a kiküldetés célja,

| — | a kiküldetés helye, |
| --- | --- |

—

a kiküldetés helye,

| — | az igénybe vett közlekedési eszközzel a munkavégzés helyéről történő indulás és odaérkezés napja és időpontja, |
| --- | --- |

—

az igénybe vett közlekedési eszközzel a munkavégzés helyéről történő indulás és odaérkezés napja és időpontja,

| — | a munka megkezdésének és befejezésének időpontja, |
| --- | --- |

—

a munka megkezdésének és befejezésének időpontja,

| — | a kiküldetéssel kombinált szabadnapok száma, ha van ilyen, |
| --- | --- |

—

a kiküldetéssel kombinált szabadnapok száma, ha van ilyen,

| — | a Bizottság tagja által a helyszínen fizetett útiköltségek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság tagja által a helyszínen fizetett útiköltségek,

| — | szállodai költségek (a reggeli és egyéb étkezés kivételével), |
| --- | --- |

—

szállodai költségek (a reggeli és egyéb étkezés kivételével),

| — | a Bizottság tagja részére harmadik személy által fizetett bármely étkezés, |
| --- | --- |

—

a Bizottság tagja részére harmadik személy által fizetett bármely étkezés,

| — | egyéb költségek, amelyek megtérítését kérték. |
| --- | --- |

—

egyéb költségek, amelyek megtérítését kérték.

Valamennyi igazoló dokumentumot csatolni kell.

12.   A más országokban működő képviseleti irodák és uniós küldöttségek által fizetett bizonyos költségek

Bizonyos esetekben engedély adható a képviseleti irodák és küldöttségek által a rendeltetési helyen fizetendő kiküldetés során felmerült költségekre. Ez egy olyan kivételes eljárás, amelyet csak abban az esetben engedélyeznek, ha a kiküldetéssel kapcsolatban felmerült költségeket nem lehet a társasági hitelkártyával kifizetni vagy közvetlenül a PMO-nak számlázni (4). Tekintettel a jelentős adminisztratív terhekre, az ilyen kérelmeket szigorúan a minimumra kell korlátozni.

13.   A bizottsági tagok gépkocsivezetői által végrehajtott kiküldetésekre, valamint a más országokban működő bizottsági képviseletek és uniós küldöttségek közös használatú gépjárműveinek használatára vonatkozó egyedi szabályok

A Bizottság 1979. szeptember 14-i határozatának 14. cikke értelmében a Bizottság minden tagjának mindenkor biztosítani kell szolgálati gépkocsit és gépkocsivezetőt. A gépkocsivezetőt nem lehet felkérni arra, hogy magáncélú utazást tegyen, amennyiben ez a gépkocsivezető számára túlórát vagy kiküldetési költséget is jelent, kivéve, ha azt a biztonság megköveteli.

A Bizottság tagjának belga lakóhelye és a hivatal (vagy az állomás és a repülőtér) közötti napi ingázást hivatali utazásnak kell tekinteni.

A gépkocsivezetők a bizottsági tag szolgálati gépkocsijának vezetésekor kiküldetési megbízással rendelkeznek, még akkor is, ha a tag vagy a kabinet tisztviselője nem tartózkodik a gépkocsiban, amikor visszatér a hivatalos rendeltetési helyről, illetve onnan visszahozza a gépkocsit. A kiküldetési költségekre vonatkozó kérelmeket a gépkocsivezetőnek kell kitöltenie a megfelelő formanyomtatvány (MIPS) felhasználásával és azt a kabinetfőnöknek alá kell írnia, a következő adatok megadásával:

| — | a kiküldetés célja, |
| --- | --- |

—

a kiküldetés célja,

| — | a kiküldetés helye, |
| --- | --- |

—

a kiküldetés helye,

| — | a megtett út, |
| --- | --- |

—

a megtett út,

| — | az indulás és a munkahelyre való visszatérés napja és időpontja, |
| --- | --- |

—

az indulás és a munkahelyre való visszatérés napja és időpontja,

| — | szállodai költségek (a reggeli és egyéb étkezés kivételével), |
| --- | --- |

—

szállodai költségek (a reggeli és egyéb étkezés kivételével),

| — | a kérelem formanyomtatványán szereplő egyéb részletek. |
| --- | --- |

—

a kérelem formanyomtatványán szereplő egyéb részletek.

A gépkocsivezetők kiküldetési költségeit a kabinet saját kiküldetési költségvetése fedezi.

A Bizottság valamely képviseletéhez vagy uniós küldöttséghez ellátogató bizottsági tag a képviselet vagy a küldöttség rendelkezésére álló erőforrások keretein belül jogosult szolgálati gépkocsira. Amennyiben a bizottsági tag látogatása a képviselet rendes működésén kívül eső szállítási szolgáltatásnyújtást igényel, az adott költségeket a tag kiküldetésének terhére kell elszámolni. A küldöttségeknél tett látogatások esetében a Bizottság és az EKSZ által közösen megállapított szabályok vagy rendelkezések alkalmazandók.

---

(1)  Egyedi szabályok hiányában a kiküldetésekre vonatkozó útmutatóban foglalt általános szabályokat analógia útján kell alkalmazni.

(2)  Az elnöki kabinet vezetője delegálhatja ezt a hatáskört az elnöki kabinet koordinációs és igazgatási igazgatójának.

(3)  A magatartási kódex 6. cikkének (2) bekezdése szerinti közzététel céljából a Bizottság tagjának egyéni utazási költsége a járaton az egy főre (tagok és személyzet) jutó átlagköltségen alapul. Ez nem érinti a Bizottság tagjának a kiküldetéssel kapcsolatos általános felelősségét.

(4)  A költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak 66. cikke azokra az esetekre korlátozza az előlegszámlák használatát, amikor – az érintett korlátozott összegek miatt – a kifizetési műveletek költségvetési eljárással történő végrehajtása ténylegesen lehetetlen vagy nem hatékony.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Beruházási Bank

| 21.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 65/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 65/21

---

Pályázati felhívás

Az Európai Beruházási Bank Intézete új EIBURS támogatási programot hirdet Tudásprogramja keretében

(2018/C 65/07)

Az Európai Beruházási Bank Intézetének Tudásprogramja különböző programokon keresztül folyósítja kutatási támogatásait, amelyek egyike

| — | az EIBURS, az EBB egyetemi kutatásokat támogató programja (EIB University Research Sponsorship Programme) |
| --- | --- |

—

az EIBURS, az EBB egyetemi kutatásokat támogató programja (EIB University Research Sponsorship Programme)

Az EIBURS keretében uniós, tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban működő, a Bank számára kiemelten fontos kutatási témákkal foglalkozó egyetemi tanszékek vagy egyetemekhez kapcsolódó kutatóközpontok részesülhetnek támogatásban. A három éven át folyósított, évi legfeljebb 100 000 euro összegű EIBURS-támogatásokat versenyeljárás keretében ítélik oda olyan érdeklődő egyetemi tanszékek, illetve kutatóközpontok számára, amelyek elismert szakértelemmel rendelkeznek az adott területen. A sikeres pályázatok különféle eredmények elérését célozzák, amelyeket az Európai Beruházási Bankkal kötendő szerződéses megállapodás rögzít majd.

A 2018/2019-es egyetemi tanévre az EIBURS program az alábbi új kutatási témával kapcsolatban vár pályázatokat:

„A beruházási projektek közvetett hatásainak jobb mérése: a gazdasági hatásvizsgálati módszerek pontosítása és kalibrálása a költség-haszon elemzéssel való lehető legnagyobb fokú kompatibilitás érdekében”

1.   A kutatási téma háttere

A kutatási téma háttere

Az EBB („a Bank”) többnyire költség-haszon elemzés révén méri fel a beruházásai által megcélzott projektek társadalmi-gazdasági életképességét (1). Ez a módszer úgy írható le, mint egy beruházási művelet üzleti tervének kiterjesztése. Az üzleti terv a projekt pénzmozgásaira összpontosít. A kiadások (költségek) és a bevételek (haszon) pénzügyi vagy készpénzértékét vizsgálja. Amennyiben az utóbbi kellően meghaladja az előbbit, a beruházás pénzügyi hozzáadott értékkel bír, és ezért pénzügyi tekintetben kívánatos műveletnek minősül.

1

A költség-haszon elemzés ezt két tekintetben bővíti ki azáltal, hogy kiterjeszti a projekt költségeinek és hasznának fogalommeghatározását. Egyrészt magában foglal valamennyi költséget és hasznot, akár pénzmozgás formáját öntik, akár más formában realizálódnak. Másrészt számításba veszi azokat a költségeket is, amelyek a társadalom valamennyi tagjára hárulnak, nem pedig csupán a magánberuházóra hárulókat.

Ez maga után vonja, hogy az üzleti tervben szereplőkön kívül számos további tényezőt is meg kell vizsgálni. Talán a legismertebb új elem ezek közül az „externáliák” tényezője. Ezek azok a költségek vagy hasznok, amelyeket nem egy adott projekt megvalósítói vagy felhasználói viselnek, hanem valamely harmadik fél. Az externáliák lehetnek pozitívak vagy negatívak, attól függően, hogy hasznot vagy költséget jelentenek-e a harmadik fél számára. Klasszikus példa a pozitív externáliákra az ismeretek továbbgyűrűzése, amikor egy, a gazdaság egy adott ágazatát érintő kutatásba beruházó projekt olyan ismereteket hoz létre, amelyek más gazdasági ágazatok termelékenységét is javítják. A negatív externáliák tipikus példája a környezetszennyezés. Az externáliák ezért olyan hasznok és költségek, amelyek az üzleti terven kívüli feleket érintenek, és amelyek rendszerint nem öltik pénzmozgás formáját, jóllehet járhatnak pénzügyi következményekkel a harmadik félre nézve. Így például egy ismeretekkel kapcsolatos pozitív externália csökkentheti más iparágak működési költségeit.

A költség-haszon elemzésben vizsgált, az üzleti tervben viszont nem szereplő további elemek az ár-érték arány fogyasztó tekintetében bekövetkező változásai (amelyek hivatalosan a fogyasztói többlet segítségével mérhetők). Az üzleti terv a pénz tényezőjét méri, de figyelmen kívül hagyja az érték tényezőjét. Ha egy projekt javítja egy termék minőségét, ugyanakkor a terméket ugyanolyan áron értékesítik a vásárlóknak, mint a projekt előtt, az üzleti terv nem venné figyelembe a hasznot, amely jobb minőség és ezáltal érték formájában jelentkezik a fogyasztónál. A költség-haszon elemzés ezt az értékbeli változást igyekszik megragadni. Ebben az esetben ez hasznot jelent az üzleti terv egyik érintett felének (a fogyasztónak), de nem jelenik meg a haszon üzleti tervnél alkalmazott mérésében. Gyakran említett példa az az érték, amelyet az utazók számára az utazási idő közlekedési projektekből eredő csökkenése jelent.

Abból adódóan, hogy a költség-haszon elemzés a társadalom valamennyi tagjának szempontjából készül, bizonyos pénzügyi folyamatokra másként kell tekintenie, mint az üzleti tervnek. Így például egy üzleti terv egy támogatást ugyanúgy kezelne, mint egy hasznot – a projekt pénzforgalmi bevételének tekintené őket. A költség-haszon elemzés felismeri, hogy az előállító effajta haszna az adófizető számára költséget jelent, és ezért a támogatást az adófizetőtől a magánszférabeli projektgazda felé történő transzferként kezeli, amely se nem haszon, se nem költség. Hasonlóképpen az üzleti tervek a fizetett adókat a költséggel egyenértékű elemként – a projektből történő pénzkiáramlásként – kezelnék, míg a költség-haszon elemzés ezt a magánszektortól az állam felé történő transzfernek tekintené.

A költség-haszon elemzés bírálói gyakran megemlítik, hogy ez a módszer nem ragadja meg a projekt valamennyi hasznát és költségét. Különösen gyakran kritizálják annak kihagyását, amit a költség-haszon elemzések irodalmában „közvetett hatásoknak” neveznek. Ezek azok a pénzbeli hasznok és költségek, amelyeket a projekt más, a projekthez kapcsolódó piacokon – az úgynevezett „másodlagos piacokon” – eredményez. Ezeket a következményeket a gazdasági hatások irodalmában különbözőképpen jelölhetik. A terminológiai különbségek kezelése része is a szóban forgó kutatási projekt keretében elvégzendő feladatoknak.

A költség-haszon elemzés módszerei a másodlagos piacokat a kiegészítők és a helyettesítők közé sorolják. Egy olyan projekt, amelynek célja a narancstermesztés termelékenységének javítása és ezáltal a narancs árának csökkentése, hasznot hajthat egy kiegészítő iparágnak, például a dobozos narancslevek ágazatának. A költség-haszon elemzés nem vizsgálná a dobozos narancslevek piacának megnövekedett forgalmát és nyereségét, és ezáltal kétségkívül nem venné figyelembe a projektből adódó haszon egy részét. Ugyanakkor a narancs alacsonyabb ára kedvezőtlenül érintené egy helyettesítő ágazat, az alma forgalmát. Az almatermesztők alacsonyabb nyereségét pedig a költség-haszon elemzés állítólagosan nem veszi figyelembe.

Valójában a költség-haszon elemzés megragadja mindezeket a hatásokat, amennyiben a kiegészítő és a helyettesítő termékek piaca nem torzul (2). El kell ismerni, hogy a piacok gyakran torzulnak, így a költség-haszon elemzés e hatások bizonyos részét figyelmen kívül hagyja. A költség-haszon elemzés által alkalmazott pragmatikus megközelítés kettős alapon nyugszik. Egyrészt a költségek és a haszon a különböző helyettesítő és kiegészítő piacokon összességében jellemzően kioltják egymást. Másrészt az a projekt, amelynek társadalmi-gazdasági életképessége a másodlagos piacokon jelentkező haszontól függ, általában gyenge projekt: alternatív projektek és politikák valószínűsíthetően hatékonyabban idézik elő ezt a hasznot. Mégis igaz az, hogy bár ez a pragmatikus megközelítés általában észszerűnek tekinthető, a közvetett hatások tekintetében rejlik egy bizonyos hibalehetőség a költség-haszon elemzésben.

2

A költség-haszon elemzés bírálói arra is rámutatnak, hogy az adott projekthez kapcsolódó kiadások multiplikátorhatást fejtenek ki a gazdaság egészében, nyereséget, adóbevételeket és munkahelyeket generálva más ágazatokban. Ez a hatás túlmutat a projekt helyettesítő és kiegészítő piacokon kifejtett, fent említett hatásain, és a projekthez kapcsolódó tényleges pénzbeli kiadásokat érinti. A költség-haszon elemzés bírálói gazdasági hatásvizsgálatot javasolnak a költség-haszon elemzés kiegészítéseként, vagy akár alternatívájaként. A kritikák azonban a költség-haszon elemzés és a gazdasági hatásvizsgálat eltérő jellegének és célkitűzéseinek félreértésén alapulnak. A költség-haszon elemzés a jóléti közgazdaságtan alkalmazása a gyakorlati döntéshozatalra. Az összes hasznot és költséget vizsgálja, és azt méri, hogy egy adott cselekvési irány hozzáadott értéket biztosít-e egy alternatív cselekvési irányhoz képest, és így előrelépést jelent-e a szociális jólét tekintetében. A döntéshozatalra irányul, és ezáltal mindig két alternatív cselekvési irányt hasonlít össze az alternatív költségek számításba való beépítése érdekében. A gazdasági hatásvizsgálat csak a pénzben kifejezett változókat méri, és nem feltétlenül hivatkozik az alternatív költségekre. Ez elsődlegesen mérési eszköz. Használható a döntéshozatalhoz, de szűkebb kört vizsgál, mint ami a jóléti közgazdaságtanban szükséges.

A gazdasági hatásvizsgálat input-output táblázatokon alapul, és annak mérésével modellezi a gazdaság egészét, hogy miként hatnak a gazdaság valamely ágazatán belüli kiadások a más ágazatokon belüli kiadásokra. Úgy tűnhet ezért, hogy a gazdasági hatásvizsgálat egyidejűleg foglalkozna a közvetett hatások és a multiplikátorhatások kérdésével. A gazdasági hatásvizsgálatnak azonban van három olyan jellemzője, amelyek alkalmatlanná teszik a költség-haszon elemzés kiváltására vagy akár kiegészítésére. Vegyük sorra ezeket a hiányosságokat.

A három jellemző közül az első az, hogy a gazdasági hatásvizsgálat feltételezése szerint a beruházások a gazdaságba kívülről érkező beáramlások. Ez elfogadható feltételezés lehet akkor, ha azt nézzük, miként hat a projekt a gazdaságra, vagy miként terjednek tova a projekttel kapcsolatos kiadások a gazdaságban. De nem megfelelő annak méréséhez, hogy hozzáadott értékkel bír-e egy projekt, azaz hogy az erőforrások jobb felhasználását jelenti-e ahhoz képest, ahogyan ugyanazokat az erőforrásokat a projekt hiányában felhasználnák. A beruházási projektek szinte soha nem kívülről erednek: finanszírozásukhoz a gazdaság más részéről kell elvonni erőforrásokat.

Radikálisan eltérő eredményekre jutnánk, ha a projekteket endogén tényezőként kezelnénk. Leegyszerűsítve a narancstermesztési projekt multiplikátorhatásai azon multiplikátorhatások terhére jelentkeznének, amelyek azokban az ágazatokban jelentek volna meg, ahol a kiadásokat csökkenteni kellett az erőforrásoknak a narancstermesztési projektre történő átirányítása érdekében.

A három jellemző közül a második az a gazdasági hatásvizsgálat és a költség-haszon elemzés közötti különbség, hogy a gazdasági hatásvizsgálat kiindulópontja szerint az árak nem változnak a gazdaságban, és az erőforrások gyakorlatilag vég nélkül rendelkezésre állnak. A gazdasági hatásvizsgálat úgy van felépítve, hogy függetlenül attól, mekkora egy projekt a gazdaság méretéhez viszonyítva, mindig lesz elegendő erőforrás ahhoz, hogy azt az árak gazdaságon belüli változása nélkül végre lehessen hajtani. A valóságban azonban a nagyszabású projektek igenis az árak változásával járnak, és például az inputanyagok árának növekedése azt jelenti, hogy más ágazatokban csökkenteni kell a termelést.

A gazdasági hatásvizsgálat e két hiányosságának kezelése érdekében a tudományos közösség fejlettebb gazdasági hatásvizsgálati modellként számszerűsített általános egyensúlyi (CGE) modelleket dolgozott ki. Ez a módszer meglehetősen alapos, és végső soron a gazdaság egészének modellezéséből áll, az erőforrások korlátozottságára is kiterjedően. Ezzel kezeli a hagyományos gazdasági hatásvizsgálat eddigiekben tárgyalt két hátrányát. Egyrészt a számszerűsített általános egyensúlyi modell elismeri, hogy az adott beruházási projektre fordított erőforrások nem kívülről származnak, hanem az erőforrások másfajta felhasználásának kárára kerülnek alkalmazásra. Másrészt foglalkozik az árváltozásokkal is (3). Nem meglepő módon az e modellekkel készített empirikus tanulmányok közös megállapítása az, hogy a multiplikátorhatások lényegesen alacsonyabbak a gazdasági hatásvizsgálatban szereplőknél. Emellett ezek a tanulmányok rámutatnak arra, hogy a különböző ágazatok termelékenységétől és erőforráskorlátaitól függően az adott projektnek a gazdaság egészére gyakorolt nettó hatása lehet negatív.

3

A számszerűsített általános egyensúlyi modell ezért a gazdasági hatásvizsgálat finomított változatának tekinthető. Ezenkívül közelíti a hatásvizsgálatot a költség-haszon elemzéshez. Ugyanakkor a számszerűsített általános egyensúlyi modell esetében is fennáll a gazdasági hatásvizsgálat költség-haszon elemzéshez viszonyított harmadik hiányossága, nevezetesen az, hogy a pénzügyi ügyletekhez kapcsolódó pénzáramlásokra – a nyereségre, az adókra, bérekre stb. – összpontosít, figyelmen kívül hagyva számos, a költség-haszon elemzésben szereplő változót, így például az externáliákat és az ár-érték arányt. Ennek oka, hogy a számszerűsített általános egyensúlyi modellt a gazdasági hatásvizsgálathoz hasonlóan a projekt-, illetve szakpolitika-elemzés és a makrogazdaság közötti kapocsként alakították ki, márpedig a makrogazdasági teljesítmény fő mutatója a nemzeti jövedelem vagy a bruttó hazai termék (GDP).

Az említett hiányosságok nem fedhetik el azt, hogy egyrészt a számszerűsített általános egyensúlyi modell a projekt helye szerinti gazdaság alaposabb leírását kínálja, másrészt a számszerűsített általános egyensúlyi módszerek egyre kifinomultabbakká válnak. A dinamikus, sztochasztikus, általános egyensúlyi (DSGE) modellek foglalkoznak a gazdaság dinamikus magatartásával. A költség-haszon elemzés keretében értékelt projektek húsz évig vagy annál hosszabb ideig is eltarthatnak, ami növeli a dinamikus modellek által kínált felismerések jelentőségét. Így például a gazdaság számára technológiai sokkhatást előidéző projektek eredményeit valószínűleg jobban meg lehet érteni a DGSE modellen keresztül, mint statikus modellezéssel.

A szóban forgó EIBURS pályázat célja e harmadik hiányosság orvoslása lenne annak érdekében, hogy a hatásmodellek eredményei kompatibilisek legyenek a költség-haszon elemzés eredményeivel. A kutatóknak azt a hatásvizsgálati módszert kellene előterjeszteniük az empirikus tanulmányokban jelenleg alkalmazottak közül, amely a leginkább kompatibilis lehet a költség-haszon elemzéssel, és e kompatibilitás meghatározásán kellene dolgozniuk. Ez segítené általában véve a költség-haszon elemzések felhasználóit és különösen az EBB-t annak megvizsgálásában, hogy mennyire pontos mérőeszközként szolgálnak a költség-haszon elemzések a beruházási projektek valamennyi társadalmi-gazdasági vonatkozásának értékeléséhez.

2.   A kutatási projekt tartalma

A kutatási projekt tartalma

A kutatási program négy feladatból áll.

1. feladat

1. feladat

A kutatók áttekintik azon hatásvizsgálati módszerek körét, amelyek a leginkább alkalmasnak tűnnek arra, hogy működőképesen kompatibilissé váljanak a költség-haszon elemzéssel. Az alábbi kritériumok alapján kell kiválasztani egy módszert:

| 1. | mindenekelőtt alapos, kiforrott eredményekre kell visszatekintenie az empirikus alkalmazás területén; |
| --- | --- |

1.

mindenekelőtt alapos, kiforrott eredményekre kell visszatekintenie az empirikus alkalmazás területén;

| 2. | az alkalmazott tudományos szakirodalom szempontjából időszerű jelentőséggel kell bírnia; valamint |
| --- | --- |

2.

az alkalmazott tudományos szakirodalom szempontjából időszerű jelentőséggel kell bírnia; valamint

| 3. | a kutatóknak meg kell lenniük győződve arról, hogy a kutatási projekt idő- és erőforráskorlátain belül van kilátás a költség-haszon elemzéssel való kompatibilitás megteremtésére. |
| --- | --- |

3.

a kutatóknak meg kell lenniük győződve arról, hogy a kutatási projekt idő- és erőforráskorlátain belül van kilátás a költség-haszon elemzéssel való kompatibilitás megteremtésére.

2. feladat

2. feladat

A második rész két olyan hatásmodell kidolgozását foglalja magában, amelyek esetében adottak a feltételek ahhoz, hogy kompatibilisek lehessenek a költség-haszon elemzés hozzáadott értéket érintő méréseivel. Az egyik modell az Unió valamely viszonylag magas jövedelmű, hatékony, versenyképes regionális gazdaságát érintené. A másik egy viszonylag alacsony jövedelmű, nem versenyképes, magas munkanélküliséggel küzdő uniós gazdasággal foglalkozna. A két teljesen eltérő gazdaság modellezését az indokolja, hogy az elemzésnek ki kell mutatnia, lényegesen eltérő eredmények érhetők-e el különböző típusú gazdasági feltételek mellett. A szegényebb régiók jellemzően szélesebb körben jogosultak beruházásokra az állami szektorból. Fontos lenne megtudni, vannak-e arra utaló jelek, hogy a szegényebb régiókban végzett értékelések esetében érdemes lenne vállalni egy hatásvizsgálat elvégzésének többletköltségeit.

A kutatók kidolgozhatnak teljesen új hatásmodelleket, vagy adaptálhatnak már meglévőket. Választhatják a két alternatíva bármelyikét, amennyiben a választott alternatíva nem veszélyezteti a kutatási program központi célját, azaz a költség-haszon elemzéssel való kompatibilitást.

A hatásmodellek költség-haszon elemzések szerinti mérésekhez való hozzáigazítása érdekében két szinten kell egyszerre dolgozni: a „reálgazdaság” szintjén és a gazdaság „pénzügyi” szintjén. Számos meglévő hatásmodell nem tartalmazza a pénzügyi szektort. Tekintettel általánosságban a projektbe fektetett erőforrások eredetével kapcsolatban a költség-haszon elemzésben foglalt feltételezésekre és konkrétabban arra, hogy az EBB a pénzügyi szektoron keresztül tölti be szerepét, a kidolgozott hatásmodelleknek különös figyelmet kell fordítaniuk a pénzügyi oldalra.

A „reálgazdaság” oldalán a hatásmodellek már mérnek olyan változókat, mint a GDP, a foglalkoztatás és a kereskedelmi mérleg. A legfontosabb előirányzott változtatások a társadalmi haszon kiszámításához szükséges elemek felvételét foglalnák magukban, ideértve a következőket:

| — | a gazdaság minden területén a fogyasztói többlet változásainak megragadása, valamint |
| --- | --- |

—

a gazdaság minden területén a fogyasztói többlet változásainak megragadása, valamint

| — | a pozitív és negatív externáliák mérésének belefoglalása, a környezeti externáliákra is kiterjedően. |
| --- | --- |

—

a pozitív és negatív externáliák mérésének belefoglalása, a környezeti externáliákra is kiterjedően.

A pénzügyi oldalon a modellek tartalmaznák a projekthez szükséges finanszírozás előteremtésének alternatív lehetőségeit, ideértve az alábbiakat:

| — | közvetlen adóztatás, |
| --- | --- |

—

közvetlen adóztatás,

| — | közvetett adóztatás, |
| --- | --- |

—

közvetett adóztatás,

| — | a magánmegtakarítások növelése, valamint |
| --- | --- |

—

a magánmegtakarítások növelése, valamint

| — | a nemzetközi tőkepiacokon felvett hitelek (lásd például (4)). |
| --- | --- |

—

a nemzetközi tőkepiacokon felvett hitelek (lásd például (4)).

4

A 2. feladat szükséges összetevője a két módszer közötti terminológiai különbségek tisztázása. Így például a számszerűsített általános egyensúlyi modell „indukált hatásokra” hivatkozik, valószínűleg a gazdasági hatásvizsgálat terminológiája nyomán. Ezeknek a hatásoknak nem feltétlenül van közvetlen megfelelőjük a költség-haszon elemzésben, amely a számszerűsített általános egyensúlyi modell indukált hatásainak némelyikét adott esetben közvetett hatásokként veszi figyelembe, míg másokat multiplikátorhatásokként kezel, figyelmen kívül hagyva őket.

3. feladat

3. feladat

A kutatók ezt követően szimulálják a különböző típusú tőkeberuházási projekteknek az említett két gazdaságon belüli hatásait. A szimulálandó projektek számáról a kutatási projekt során kellene dönteni. A kutatók javaslatot tesznek a szimulálandó ágazatokra, amelyeket egyeztetni kell az EBB felelősével. Szóba jöhet például egy infrastrukturális projekt, egy nagyobb szabású ipari projekt és egy szolgáltató szektoron belüli projekt, például az oktatás vagy a szabadidő területén. Minden egyes projektet alternatív finanszírozási forrásokkal kell szimulálni.

4. feladat

4. feladat

A kutatók végül értékelik, hogy mennyiben különböznek a hatásvizsgálat eredményei egy „tipikus költség-haszon elemzés” eredményeitől. A „tipikus költség-haszon elemzés” az elsődleges piacra és csupán a legfontosabb másodlagos piacokra összpontosítana. A kutatók következtetéseket vonnak le és ajánlásokat adnak ki a következők vonatkozásában:

| i) | milyen körülmények között vezethetnek a hatásvizsgálati módszerekkel végzett projektértékelések valószínűsíthetően lényegesen eltérő eredményekre, mint a költség-haszon elemzés; és |
| --- | --- |

i)

milyen körülmények között vezethetnek a hatásvizsgálati módszerekkel végzett projektértékelések valószínűsíthetően lényegesen eltérő eredményekre, mint a költség-haszon elemzés; és

| ii) | milyen körülmények között érné meg egy projekt értékelésekor rászánni a költségeket és az időt egy hatásvizsgálat megrendelésére. |
| --- | --- |

ii)

milyen körülmények között érné meg egy projekt értékelésekor rászánni a költségeket és az időt egy hatásvizsgálat megrendelésére.

3.   A kutatási projekt jelentősége az EBB szempontjából

A kutatási projekt jelentősége az EBB szempontjából

A kutatás témája központi fontosságú az EBB finanszírozási tevékenységei szempontjából. Az EBB alapokmánya kimondja, hogy az EBB olyan beruházási projekteket finanszíroz, amelyek növelik a gazdasági termelékenységet (a 18. cikk (1) bekezdésének b) pontja) (5)). A Bank a költség-haszon elemzést használja központi eszközként annak méréséhez, hogy mennyire növeli egy beruházás a gazdaság termelékenységét. A kutatási projekt hozzájárul a költség-haszon elemzés teljességének teszteléséhez, és értékeli, vannak-e olyan körülmények, amelyek esetén tanácsos volna számszerűsített általános egyensúlyi modellel kiegészíteni a költség-haszon elemzést.

5

4.   A kutatási projekt tudományos kutatásokhoz való hozzájárulása

A kutatási projekt tudományos kutatásokhoz való hozzájárulása

A tudományos kutatók által jelenleg készített vagy kutatóintézetek által megrendelt hatásvizsgálati modellek előrelépést jelentenek a korábbi hatásvizsgálati módszerekhez képest. E modellek célja azonban továbbra is ugyanaz: egy projekt vagy szakpolitika nemzeti jövedelemre vagy GDP-re gyakorolt nettó hatásának mérése. A nemzeti jövedelem hiányos mérőszáma az adott ország termelésének, és ezért tökéletlen eszköz az összesített gazdasági termelékenység és azon belül a szociális jóléti szempontok méréséhez, így a modellek nem teljesen kompatibilisek a költség-haszon elemzéssel. A GDP mérése nem vesz figyelembe olyan elemeket, mint az ár-érték arány javulása (a fogyasztói többlet) és a környezeti externáliák. A hatásvizsgálati módszereknek a költség-haszon elemzéssel való kompatibilitás megteremtésére irányuló kiigazítása révén a hatásvizsgálati módszerek jobban fogják mérni az adott beruházási projekt gazdasági termelékenységre és jólétre gyakorolt összesített hatását. Ezeket a hatásvizsgálati módszereket szakpolitikák értékeléséhez is lehetne használni, nem csupán beruházási projektekéhez.

A pályázat kiírójának tudomása szerint a hatásvizsgálati módszereknek a költség-haszon elemzéshez való efféle hozzáigazítása jelenleg még nem áll rendelkezésre. A kutatási projektnek ezért elő kell segítenie a projektek és a szakpolitikák társadalmi-gazdasági értékelésére szolgáló gazdasági modellek új változatainak kidolgozását.

A pályázatokat angol nyelven kell benyújtani, közép-európai idő szerint 2018. április 15-én éjfélig. A határidő után benyújtott pályázatok nem kerülnek elbírálásra. A pályázatokat e-mailben kell megküldeni az alábbi címre:

Events.EIBInstitute@eib.org

Az EIBURS kiválasztási folyamatával, valamint az EBB Intézettel kapcsolatos további információkért kérjük, látogasson el az alábbi oldalra: http://institute.eib.org/

Az EIBURS

---

(1)  Európai Beruházási Bank (2013): The Economic Appraisal of Transport Projects at the EIB [A közlekedési projektek gazdasági értékelése az EBB-nél]. Luxembourg: Európai Beruházási Bank. (Elérhető a http://www.eib.org/infocentre/publications/all/economic-appraisal-of-investment-projects.htm oldalon)

1

The Economic Appraisal of Transport Projects at the EIB

(2)  Just, R.E., Hueth, D.L. és Schmitz, A. (2004): The Welfare Economics of Public Policy: A Practical Approach to Project and Policy Evaluation [A közpolitika jóléti közgazdaságtana: A projektek és szakpolitikák értékelésének gyakorlati megközelítése]. Cheltenham: Edward Elgar.

2

The Welfare Economics of Public Policy: A Practical Approach to Project and Policy Evaluation

(3)  Hosoe, N., Gasawa, K. és Hashimoto, H. (2010): Textbook of Computable General Equilibrium Modelling: Programming and Simulations [Szöveggyűjtemény a számszerűsített általános egyensúlyi modellezésről: programozás és szimulációk]. Basingstoke: Palgrave Macmillan.

3

Textbook of Computable General Equilibrium Modelling: Programming and Simulations

(4)  Godley, W. és Marc L. (2007): Monetary Economics: An Integrated Approach to Credit, Money, Income, Production and Wealth [Monetáris közgazdaságtan: A hitel, a pénz, a jövedelem, a termelés és a vagyon integrált megközelítése]. New York: Palgrave Macmillan.

4

Monetary Economics: An Integrated Approach to Credit, Money, Income, Production and Wealth

(5)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata, (5.) Jegyzőkönyv az Európai Beruházási Bank alapokmányáról (HL C 202., 2016.6.7., 251. o.) (Elérhető a http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=celex:12016E/PRO/05 oldalon.)

5

(5.) Jegyzőkönyv az Európai Beruházási Bank alapokmányáról

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 21.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 65/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 65/26

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 65/08)

| 1. | 2018. február 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.
  E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:






  — | The Goldman Sachs Group, Inc. (a továbbiakban: Goldman Sachs, USA), |
| --- | --- | --- |

1.

2018. február 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

—

The Goldman Sachs Group, Inc. (a továbbiakban: Goldman Sachs, USA),

| — | Centerbridge Partners, LP (a továbbiakban: Centerbridge, USA), |
| --- | --- |

—

Centerbridge Partners, LP (a továbbiakban: Centerbridge, USA),

| — | Robyg SA (a továbbiakban: Robyg, Lengyelország). |
| --- | --- |

—

Robyg SA (a továbbiakban: Robyg, Lengyelország).

A Goldman Sachs és a Centerbridge az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek a Robyg felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Goldman Sachs esetében: globális befektetési banki tevékenység, értékpapír- és befektetéskezelés,
  —   a Centerbridge esetében: magántőke-befektetésekre és nehéz helyzetben lévő vállalkozásokba történő befektetésekre összpontosító befektetéskezelés,
  —   a Robyg esetében: a Goldman Sachs kizárólagos közvetett irányítása alatt lakások és kereskedelmi ingatlanok építése és értékesítése Lengyelországban. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Goldman Sachs esetében: globális befektetési banki tevékenység, értékpapír- és befektetéskezelés,

—   a Centerbridge esetében: magántőke-befektetésekre és nehéz helyzetben lévő vállalkozásokba történő befektetésekre összpontosító befektetéskezelés,

—   a Robyg esetében: a Goldman Sachs kizárólagos közvetett irányítása alatt lakások és kereskedelmi ingatlanok építése és értékesítése Lengyelországban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.
  A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozást minden esetben fel kell tüntetni:
  M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg
  Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:





  E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozást minden esetben fel kell tüntetni:

M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 21.2.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 65/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 65/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8793 – Axión/Enagás/Axent)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 65/09)

| 1. | 2018. február 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról. E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:






  — | az AMP csoport (Ausztrália) irányítása alá tartozó Axión Infraestructuras de Telecomunicaciones, SAU (Axión, Spanyolország), |
| --- | --- | --- |

1.

2018. február 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról. E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

—

az AMP csoport (Ausztrália) irányítása alá tartozó Axión Infraestructuras de Telecomunicaciones, SAU (Axión, Spanyolország),

| — | Enagás, SA (Enagás, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Enagás, SA (Enagás, Spanyolország),

| — | Axent (Spanyolország). |
| --- | --- |

—

Axent (Spanyolország).

Az Axión és az Enagás az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek az Axent felett. Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az Axión esetében: vezeték nélküli telekommunikációs infrastruktúrák és hálózati műszaki szolgáltatások biztosítása audiovizuális műsorszolgáltatók, hatóságok és távközlési szolgáltatók számára,
  —   az Enagás esetében: gáztárolás és -szállítás Spanyolországban,
  —   az Axent esetében: bérelt vonalas szolgáltatások nagykereskedelmi forgalmazása Spanyolországban. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az Axión esetében: vezeték nélküli telekommunikációs infrastruktúrák és hálózati műszaki szolgáltatások biztosítása audiovizuális műsorszolgáltatók, hatóságok és távközlési szolgáltatók számára,

—   az Enagás esetében: gáztárolás és -szállítás Spanyolországban,

—   az Axent esetében: bérelt vonalas szolgáltatások nagykereskedelmi forgalmazása Spanyolországban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.
  A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak. Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:
  M.8793 – Axión/Enagás/Axent
  Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:





  E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak. Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.8793 – Axión/Enagás/Axent

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---