# Europos Sąjungos C 114/2014

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 114 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 57 tomas2014m. balandžio 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 114

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

57 tomas2014m. balandžio 15d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 104-oji plenarinė sesija, 2013 m. lapkričio 28–29 d. |
| 2014/C 114/01 | regionų komiteto rezoliucija regionų komiteto 2014 m. politiniai prioritetai, nustatyti remiantis europos komisijos teisėkūros ir darbo programa | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 104-oji plenarinė sesija, 2013 m. lapkričio 28–29 d. |
| 2014/C 114/02 | Regionų komiteto nuomonė – 2013 m. ES pilietybės ataskaita | 6 |
| 2014/C 114/03 | Regionų komiteto nuomonė – ES gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms | 11 |
| 2014/C 114/04 | Regionų komiteto nuomonė – Makroregioninių strategijų pridėtinė vertė | 18 |
| 2014/C 114/05 | Regionų komiteto nuomonė. Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų planas | 23 |
| 2014/C 114/06 | Regionų komiteto nuomonė. Negalia: sportas ir laisvalaikis | 27 |
| 2014/C 114/07 | Regionų komiteto nuomonė. Valstybės pagalba žuvininkystei ir akvakultūrai | 33 |
| 2014/C 114/08 | Regionų komiteto nuomonė. Tvarios ES akvakultūros plėtros strateginės gairės | 37 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

104-oji plenarinė sesija, 2013 m. lapkričio 28–29 d.

2014/C 114/01

regionų komiteto rezoliucija regionų komiteto 2014 m. politiniai prioritetai, nustatyti remiantis europos komisijos teisėkūros ir darbo programa

1

NUOMONĖS

Regionų komitetas

104-oji plenarinė sesija, 2013 m. lapkričio 28–29 d.

2014/C 114/02

Regionų komiteto nuomonė – 2013 m. ES pilietybės ataskaita

6

2014/C 114/03

Regionų komiteto nuomonė – ES gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms

11

2014/C 114/04

Regionų komiteto nuomonė – Makroregioninių strategijų pridėtinė vertė

18

2014/C 114/05

Regionų komiteto nuomonė. Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų planas

23

2014/C 114/06

Regionų komiteto nuomonė. Negalia: sportas ir laisvalaikis

27

2014/C 114/07

Regionų komiteto nuomonė. Valstybės pagalba žuvininkystei ir akvakultūrai

33

2014/C 114/08

Regionų komiteto nuomonė. Tvarios ES akvakultūros plėtros strateginės gairės

37

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 104-oji plenarinė sesija, 2013 m. lapkričio 28–29 d. |
| 2014/C 114/09 | Regionų komiteto nuomonė. Mokslininkai, studentai, savanoriai ir kitos piliečių iš trečiųjų šalių kategorijos | 42 |
| 2014/C 114/10 | Regionų komiteto nuomonė. Europos Sąjungos solidarumo fondas | 48 |
| 2014/C 114/11 | Teritorinės sanglaudos komisijos nuomonė – Būsimos ES uostų politikos sistema | 57 |
| 2014/C 114/12 | Regionų komiteto nuomonė – Romų integracijos strategijos | 73 |
| 2014/C 114/13 | Regionų komiteto nuomonė – Direktyva dėl elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo ir visiškai elektroninių viešųjų pirkimų | 79 |
| 2014/C 114/14 | Regionų komiteto nuomonė. Valstybinių užimtumo tarnybų bendradarbiavimo stiprinimas | 85 |
| 2014/C 114/15 | Regionų komiteto nuomonė. Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinys | 90 |
| 2014/C 114/16 | Regionų komiteto nuomonė. Oficialios kontrolės reglamentas | 96 |

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

104-oji plenarinė sesija, 2013 m. lapkričio 28–29 d.

2014/C 114/09

Regionų komiteto nuomonė. Mokslininkai, studentai, savanoriai ir kitos piliečių iš trečiųjų šalių kategorijos

42

2014/C 114/10

Regionų komiteto nuomonė. Europos Sąjungos solidarumo fondas

48

2014/C 114/11

Teritorinės sanglaudos komisijos nuomonė – Būsimos ES uostų politikos sistema

57

2014/C 114/12

Regionų komiteto nuomonė – Romų integracijos strategijos

73

2014/C 114/13

Regionų komiteto nuomonė – Direktyva dėl elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo ir visiškai elektroninių viešųjų pirkimų

79

2014/C 114/14

Regionų komiteto nuomonė. Valstybinių užimtumo tarnybų bendradarbiavimo stiprinimas

85

2014/C 114/15

Regionų komiteto nuomonė. Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinys

90

2014/C 114/16

Regionų komiteto nuomonė. Oficialios kontrolės reglamentas

96

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

104-oji plenarinė sesija, 2013 m. lapkričio 28–29 d.

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/1

---

regionų komiteto rezoliucija regionų komiteto 2014 m. politiniai prioritetai, nustatyti remiantis europos komisijos teisėkūros ir darbo programa

2014/C 114/01

REGIONŲ KOMITETAS

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą dėl jos 2014 m. darbo programos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą dėl jos 2014 m. darbo programos (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl Regionų komiteto 2014 m. prioritetų, nustatytų remiantis Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programa (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl Regionų komiteto 2014 m. prioritetų, nustatytų remiantis Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programa (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. pasirašytą Europos Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimo protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. pasirašytą Europos Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimo protokolą,

Pagrindiniai 2014 m. politiniai prioritetai

| 1. | mano, jog pagrindiniai Europos Sąjungos iššūkiai – užtikrinti tvarų augimą ir socialinę, ekonominę bei teritorinę sanglaudą, kurti darbo vietas ir sustiprinti piliečių tikėjimą Europos projektu; |
| --- | --- |

1.

mano, jog pagrindiniai Europos Sąjungos iššūkiai – užtikrinti tvarų augimą ir socialinę, ekonominę bei teritorinę sanglaudą, kurti darbo vietas ir sustiprinti piliečių tikėjimą Europos projektu;

| 2. | ragina geriau koordinuoti ekonominę ir socialinę politiką, kad būtų lengviau spręsti valstybių narių konkurencingumo atotrūkio klausimą; pakartoja būtinumą kuo skubiau spręsti jaunimo nedarbo problemą ir esamų geografinių skirtumų ES klausimą, siekiant užkirsti kelią tolesniam žmogiškojo kapitalo praradimui; |
| --- | --- |

2.

ragina geriau koordinuoti ekonominę ir socialinę politiką, kad būtų lengviau spręsti valstybių narių konkurencingumo atotrūkio klausimą; pakartoja būtinumą kuo skubiau spręsti jaunimo nedarbo problemą ir esamų geografinių skirtumų ES klausimą, siekiant užkirsti kelią tolesniam žmogiškojo kapitalo praradimui;

| 3. | prašo 2014 m. atlikti išsamią strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą, pagrįstą šiais aspektais: i) teritoriniu aspektu, sudarančiu galimybę nustatyti subnacionalinius tikslus pagal skirtingą regionų padėtį; ii) deramu valdymu, į kurį įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos nustatant tikslus ir įgyvendinant strategiją; iii) adekvačiu ilgalaikiu finansavimu, kuris neturėtų būti paaukotas fiskalinio konsolidavimo tikslams; |
| --- | --- |

3.

prašo 2014 m. atlikti išsamią strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą, pagrįstą šiais aspektais: i) teritoriniu aspektu, sudarančiu galimybę nustatyti subnacionalinius tikslus pagal skirtingą regionų padėtį; ii) deramu valdymu, į kurį įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos nustatant tikslus ir įgyvendinant strategiją; iii) adekvačiu ilgalaikiu finansavimu, kuris neturėtų būti paaukotas fiskalinio konsolidavimo tikslams;

| 4. | pabrėžia itin didelę demokratinio proceso svarbą Europos Sąjungoje 2014-aisiais, rinkimų metais ir didins savo indėlį į vykstančias diskusijas dėl Sąjungos ateities, kad būtų sustiprintas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo integracijos procese; todėl Komitetas skatins bet kokius debatus dėl Sutarties reformos, rengdamas politines diskusijas ir dar labiau išryškindamas subsidiarumo principo ir daugiapakopio valdymo koncepcijos svarbą siekiant šių tikslų; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia itin didelę demokratinio proceso svarbą Europos Sąjungoje 2014-aisiais, rinkimų metais ir didins savo indėlį į vykstančias diskusijas dėl Sąjungos ateities, kad būtų sustiprintas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo integracijos procese; todėl Komitetas skatins bet kokius debatus dėl Sutarties reformos, rengdamas politines diskusijas ir dar labiau išryškindamas subsidiarumo principo ir daugiapakopio valdymo koncepcijos svarbą siekiant šių tikslų;

| 5. | atsižvelgdamas į subsidiarumo principą kaip į pripažintą priemonę, užtikrinančią, politinių sprendimų priėmimą kiek galima arčiau piliečių, ragina Europos Komisiją pasiūlymuose dėl teisės aktų labiau pabrėžti ES veiksmų pridėtinę vertę; atkreipia dėmesį į savo būsimą indėlį į ES iniciatyvų, numatytų Komisijos 2014 m. darbo programoje ir susijusių su vietos ar regionų valdžios institucijomis, subsidiarumo stebėseną; |
| --- | --- |

5.

atsižvelgdamas į subsidiarumo principą kaip į pripažintą priemonę, užtikrinančią, politinių sprendimų priėmimą kiek galima arčiau piliečių, ragina Europos Komisiją pasiūlymuose dėl teisės aktų labiau pabrėžti ES veiksmų pridėtinę vertę; atkreipia dėmesį į savo būsimą indėlį į ES iniciatyvų, numatytų Komisijos 2014 m. darbo programoje ir susijusių su vietos ar regionų valdžios institucijomis, subsidiarumo stebėseną;

| 6. | palankiai vertina tai, kad Komisija sutelkė dėmesį į veiklos rezultatyvumą ir tikslų įgyvendinimą, ir savo ruožtu įsipareigoja padėti stiprinti poveikio vertinimo teritorinį aspektą. |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad Komisija sutelkė dėmesį į veiklos rezultatyvumą ir tikslų įgyvendinimą, ir savo ruožtu įsipareigoja padėti stiprinti poveikio vertinimo teritorinį aspektą.

Ekonominė ir pinigų sąjunga

| 7. | pabrėžia, kad turi būti sustiprintas ekonominės politikos koordinavimas, ir todėl mano, kad regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų būti įtrauktos į Europos semestro procesą valstybių narių lygmeniu, kartu prašo į šį procesą įtraukti Regionų komitetą ES institucijų lygmeniu; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad turi būti sustiprintas ekonominės politikos koordinavimas, ir todėl mano, kad regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų būti įtrauktos į Europos semestro procesą valstybių narių lygmeniu, kartu prašo į šį procesą įtraukti Regionų komitetą ES institucijų lygmeniu;

| 8. | džiaugiasi, jog pripažįstamas būtinumas stiprinti EPS socialinį aspektą, ypač pasinaudojant Komisijos pasiūlymu sudaryti pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių, kuriuos reikia įtraukti į makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP), rezultatų suvestinę; tikisi, kad Komisija toliau spręs viešųjų išlaidų kokybės klausimą. |
| --- | --- |

8.

džiaugiasi, jog pripažįstamas būtinumas stiprinti EPS socialinį aspektą, ypač pasinaudojant Komisijos pasiūlymu sudaryti pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių, kuriuos reikia įtraukti į makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP), rezultatų suvestinę; tikisi, kad Komisija toliau spręs viešųjų išlaidų kokybės klausimą.

| 9. | laukia skubiai reikalingų Komisijos pasiūlymų pasirengti bankų sąjungai atlikus Europos bankų sektoriaus reformą, kuria būtų siekiama gerinti įmonių valdymą, sudaryti sąlygas veiksmingam bankų gaivinimui ir pertvarkymui, stiprinti bankų kapitalą, daugiau dėmesio skirti kreditų realiajai ekonomikai teikimui, ir kuria būtų privaloma tvarka atskirta mažmeninė bankininkystė ir bankų investicinė veikla; |
| --- | --- |

9.

laukia skubiai reikalingų Komisijos pasiūlymų pasirengti bankų sąjungai atlikus Europos bankų sektoriaus reformą, kuria būtų siekiama gerinti įmonių valdymą, sudaryti sąlygas veiksmingam bankų gaivinimui ir pertvarkymui, stiprinti bankų kapitalą, daugiau dėmesio skirti kreditų realiajai ekonomikai teikimui, ir kuria būtų privaloma tvarka atskirta mažmeninė bankininkystė ir bankų investicinė veikla;

| 10. | pritaria visoms pastangoms baigti kurti bankų sąjungą atsižvelgiant į jos vietos ir regionų matmenį ir labai svarbų regioninių bankų vaidmenį teikiant kapitalą mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei viešųjų investicijų projektams; |
| --- | --- |

10.

pritaria visoms pastangoms baigti kurti bankų sąjungą atsižvelgiant į jos vietos ir regionų matmenį ir labai svarbų regioninių bankų vaidmenį teikiant kapitalą mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei viešųjų investicijų projektams;

Ekonomikos augimas, darbo vietų kūrimas ir įtrauktis

| 11. | sutinka su Europos Komisija, kad nedarbo, ypač jaunimo, mastas tebėra ekonomiškai ir socialiai nepriimtino lygio. Regionų komitetas prašo Komisijos įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į savo pasiūlymus dėl jaunimo užimtumo didinimo ir atsižvelgti juose į gerąją praktiką; palankiai vertina tai, kad kova su jaunimo nedarbu laikoma svarbiausiu prioritetu, kadangi jaunimo nedarbas kelia realią grėsmę Europos socialiniam modeliui; atkreipia dėmesį į Jaunimo garantijų iniciatyvos, kaip priemonės, užtikrinančios lygias galimybes jaunimui darbo rinkoje, svarbą; |
| --- | --- |

11.

sutinka su Europos Komisija, kad nedarbo, ypač jaunimo, mastas tebėra ekonomiškai ir socialiai nepriimtino lygio. Regionų komitetas prašo Komisijos įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į savo pasiūlymus dėl jaunimo užimtumo didinimo ir atsižvelgti juose į gerąją praktiką; palankiai vertina tai, kad kova su jaunimo nedarbu laikoma svarbiausiu prioritetu, kadangi jaunimo nedarbas kelia realią grėsmę Europos socialiniam modeliui; atkreipia dėmesį į Jaunimo garantijų iniciatyvos, kaip priemonės, užtikrinančios lygias galimybes jaunimui darbo rinkoje, svarbą;

| 12. | palankiai vertina tai, kad Komisija rengiasi pateikti darbo jėgos judumo dokumentų rinkinį, kuriame pagrindinis dėmesys bus sutelktas į geresnį valstybių narių socialinės apsaugos sistemų koordinavimą; tačiau mano, kad visų pirma reikia išeiti iš aklavietės užtikrinant Direktyvos 96/74/EB dėl darbuotojų komandiravimo (3) vykdymą. Todėl gali prireikti peržiūrėti kovos su sukčiavimu priemones, pavyzdžiui, sustabdyti A1 formos pripažinimą. Taip pat tikisi, kad būsimame dokumentų rinkinyje bus pateiktas teisėkūros pasiūlymas dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimo, susijusio su tikėtinu restruktūrizavimu ir jo valdymu, ir bus pateikta pasiūlymų dėl geresnio kvalifikacijų pripažinimo koordinavimo; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad Komisija rengiasi pateikti darbo jėgos judumo dokumentų rinkinį, kuriame pagrindinis dėmesys bus sutelktas į geresnį valstybių narių socialinės apsaugos sistemų koordinavimą; tačiau mano, kad visų pirma reikia išeiti iš aklavietės užtikrinant Direktyvos 96/74/EB dėl darbuotojų komandiravimo (3) vykdymą. Todėl gali prireikti peržiūrėti kovos su sukčiavimu priemones, pavyzdžiui, sustabdyti A1 formos pripažinimą. Taip pat tikisi, kad būsimame dokumentų rinkinyje bus pateiktas teisėkūros pasiūlymas dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimo, susijusio su tikėtinu restruktūrizavimu ir jo valdymu, ir bus pateikta pasiūlymų dėl geresnio kvalifikacijų pripažinimo koordinavimo;

| 13. | remia Europos Parlamento pastangas peržiūrėti „Troika“ sistemą, siekiant užtikrinti demokratinę priežiūrą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

13.

remia Europos Parlamento pastangas peržiūrėti „Troika“ sistemą, siekiant užtikrinti demokratinę priežiūrą ir atskaitomybę;

| 14. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti naująja DFP sprendžiant demografinius uždavinius ir gerinant profesinio ir šeiminio gyvenimo derinimą ir skatinant socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

14.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti naująja DFP sprendžiant demografinius uždavinius ir gerinant profesinio ir šeiminio gyvenimo derinimą ir skatinant socialinę sanglaudą;

| 15. | palankiai vertina pastangas modernizuoti valstybės pagalbos politiką siekiant ją geriau suderinti su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir sumažinti biurokratiją, atsižvelgiant į tai, kad prioritetinis tikslas turėtų būti didinti pramonės ir verslo požiūriu silpniau išsivysčiusių regionų, kuriuose aukštas nedarbo lygis, konkurencingumą. Tačiau dar kartą prašo Europos Komisijos oficialiai konsultuotis su Regionų komitetu dėl ES valstybės pagalbos taisyklių gairių projekto, ypač dėl dabartiniu metu rengiamų valstybės pagalbos taisyklių infrastruktūros srityje; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina pastangas modernizuoti valstybės pagalbos politiką siekiant ją geriau suderinti su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir sumažinti biurokratiją, atsižvelgiant į tai, kad prioritetinis tikslas turėtų būti didinti pramonės ir verslo požiūriu silpniau išsivysčiusių regionų, kuriuose aukštas nedarbo lygis, konkurencingumą. Tačiau dar kartą prašo Europos Komisijos oficialiai konsultuotis su Regionų komitetu dėl ES valstybės pagalbos taisyklių gairių projekto, ypač dėl dabartiniu metu rengiamų valstybės pagalbos taisyklių infrastruktūros srityje;

| 16. | palankiai vertina numatytą parengti Europos prieinamumo aktą ir pabrėžia, kad prekių ir paslaugų prieinamumas yra pagrindinis žmonių su negalia gyvenimo kokybės veiksnys. |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina numatytą parengti Europos prieinamumo aktą ir pabrėžia, kad prekių ir paslaugų prieinamumas yra pagrindinis žmonių su negalia gyvenimo kokybės veiksnys.

Sanglaudos politika

| 17. | prašo Europos Komisijos skatinti įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į partnerystės susitarimų ir susijusių veiklos programų galutinį parengimą ir stebėti šį procesą remiantis reglamentų ir „Elgesio kodekso“ taikymu ir prašo iki 2014 m. vasario mėn. pateikti šiuo klausimu ataskaitą. Partnerystės susitarimai privalo tapti svarbiausiu daugiapakopio valdymo elementu įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ar bet kurią kitą Europos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją; |
| --- | --- |

17.

prašo Europos Komisijos skatinti įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į partnerystės susitarimų ir susijusių veiklos programų galutinį parengimą ir stebėti šį procesą remiantis reglamentų ir „Elgesio kodekso“ taikymu ir prašo iki 2014 m. vasario mėn. pateikti šiuo klausimu ataskaitą. Partnerystės susitarimai privalo tapti svarbiausiu daugiapakopio valdymo elementu įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ar bet kurią kitą Europos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją;

| 18. | pažymi, jog didėja įvairių nekoordinuojamų ES iniciatyvų, darančių poveikį miestų plėtros politikai, skaičius; reikalauja parengti baltąją knygą dėl ES integruotos miestų darbotvarkės ir išreiškia ketinimą dalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

18.

pažymi, jog didėja įvairių nekoordinuojamų ES iniciatyvų, darančių poveikį miestų plėtros politikai, skaičius; reikalauja parengti baltąją knygą dėl ES integruotos miestų darbotvarkės ir išreiškia ketinimą dalyvauti šiame procese;

| 19. | įsipareigoja atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamos kaimo plėtros priemonės, numatytos reformuotoje Bendroje žemės ūkio politikoje, ypač ekonominės veiklos kaimo vietovėse įvairinimo ir modernizavimo srityje, ir remti glaudų kaimo ir miesto savivaldybių bendradarbiavimą, grindžiamą teritorijų funkcinėmis partnerystėmis; |
| --- | --- |

19.

įsipareigoja atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamos kaimo plėtros priemonės, numatytos reformuotoje Bendroje žemės ūkio politikoje, ypač ekonominės veiklos kaimo vietovėse įvairinimo ir modernizavimo srityje, ir remti glaudų kaimo ir miesto savivaldybių bendradarbiavimą, grindžiamą teritorijų funkcinėmis partnerystėmis;

| 20. | ragina valstybes nares ir Komisiją įvertinti bet kurios naujos makroregioninės strategijos plėtojimą atitinkamoje geografinėje teritorijoje atsižvelgiant į bendrus iššūkius bei galimybes ir jų pridėtinę vertę Europai; pabrėžia dabartinių valdymo struktūrų modernizavimo ir daugiapakopio valdymo principo taikymo stiprinimo svarbą. |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares ir Komisiją įvertinti bet kurios naujos makroregioninės strategijos plėtojimą atitinkamoje geografinėje teritorijoje atsižvelgiant į bendrus iššūkius bei galimybes ir jų pridėtinę vertę Europai; pabrėžia dabartinių valdymo struktūrų modernizavimo ir daugiapakopio valdymo principo taikymo stiprinimo svarbą.

ES biudžetas

| 21. | pakartoja savo raginimą reformuoti dabartinę nuosavų išteklių sistemą taip, kaip numatyta Sutartyje ir taip, kad ji sumažintų tiesiogines valstybių narių įmokas į ES biudžetą, padidintų skaidrumą ir garantuotų ES finansų tvarumą; todėl tikisi, jog aukšto lygio darbo grupei nuosavų išteklių klausimu bus suteiktas įgaliojimas teikti pasiūlymus dėl reformos atsižvelgiant į DFP laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

21.

pakartoja savo raginimą reformuoti dabartinę nuosavų išteklių sistemą taip, kaip numatyta Sutartyje ir taip, kad ji sumažintų tiesiogines valstybių narių įmokas į ES biudžetą, padidintų skaidrumą ir garantuotų ES finansų tvarumą; todėl tikisi, jog aukšto lygio darbo grupei nuosavų išteklių klausimu bus suteiktas įgaliojimas teikti pasiūlymus dėl reformos atsižvelgiant į DFP laikotarpio vidurio peržiūrą;

| 22. | įsipareigoja parengti nuomonę dėl ES biudžeto vykdymo remiantis horizontaliu ES lėšų panaudojimu vietos ir regionų valdžios institucijų poreikiams; |
| --- | --- |

22.

įsipareigoja parengti nuomonę dėl ES biudžeto vykdymo remiantis horizontaliu ES lėšų panaudojimu vietos ir regionų valdžios institucijų poreikiams;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad trūksta bendros biudžeto lėšų, kuriomis galima remti strategiją „Europa 2020“, vizijos; pakartoja, kad norint pasiekti nustatytus tikslus, būtina ES, nacionalinių ir subnacionalinių biudžetų sinergija; reiškia susirūpinimą, jog dėl krizės gali trūkti finansinių išteklių ilgalaikėms investicijoms finansuoti, ir prašo Europos Komisijos ištirti šį aspektą strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros kontekste. |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad trūksta bendros biudžeto lėšų, kuriomis galima remti strategiją „Europa 2020“, vizijos; pakartoja, kad norint pasiekti nustatytus tikslus, būtina ES, nacionalinių ir subnacionalinių biudžetų sinergija; reiškia susirūpinimą, jog dėl krizės gali trūkti finansinių išteklių ilgalaikėms investicijoms finansuoti, ir prašo Europos Komisijos ištirti šį aspektą strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros kontekste.

Žemės ūkis ir jūrų politika

| 24. | ragina Europos Komisiją persvarstyti Direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo, kad konkursuose dėl maisto tiekimo, pavyzdžiui, mokykloms, slaugos namams ir viešosioms įstaigoms, sąvoka „pagaminta vietoje“ taptų standartiniu atrankos kriterijumi (4); |
| --- | --- |

24.

ragina Europos Komisiją persvarstyti Direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo, kad konkursuose dėl maisto tiekimo, pavyzdžiui, mokykloms, slaugos namams ir viešosioms įstaigoms, sąvoka „pagaminta vietoje“ taptų standartiniu atrankos kriterijumi (4);

| 25. | ragina atsargiai vertinti visų pasiūlymų naikinti žemės ūkio rinkos reguliavimo mechanizmus, įskaitant dvišalius prekybos susitarimus ir asociacijos sutartis, teritorinį poveikį ir tikrinti, ar tokie pasiūlymai neprieštarauja Lisabonos sutartyje įtvirtintam teritorinės sanglaudos tikslui. |
| --- | --- |

25.

ragina atsargiai vertinti visų pasiūlymų naikinti žemės ūkio rinkos reguliavimo mechanizmus, įskaitant dvišalius prekybos susitarimus ir asociacijos sutartis, teritorinį poveikį ir tikrinti, ar tokie pasiūlymai neprieštarauja Lisabonos sutartyje įtvirtintam teritorinės sanglaudos tikslui.

Transportas

| 26. | prašo Europos Komisijos stebėti, kaip pagrindinio transporto tinklo prioritetinių koridorių platformų valdyme dalyvauja regionų ir vietos valdžios institucijos, ir remti šių valdžios institucijų dalyvavimą rengiant projektus, darančius įtaką jų teritorijoms ar pasižyminčius tarpvalstybiniu matmeniu. |
| --- | --- |

26.

prašo Europos Komisijos stebėti, kaip pagrindinio transporto tinklo prioritetinių koridorių platformų valdyme dalyvauja regionų ir vietos valdžios institucijos, ir remti šių valdžios institucijų dalyvavimą rengiant projektus, darančius įtaką jų teritorijoms ar pasižyminčius tarpvalstybiniu matmeniu.

| 27. | Komitetas aktyviai dalyvaus Europos Komisijos transporto srities iniciatyvose, kurios skatina veiksmingą daugiarūšių tinklų panaudojimą ir padeda įtvirtinti Europos bendrą geležinkelių erdvę ir Europos bendrą dangų. |
| --- | --- |

27.

Komitetas aktyviai dalyvaus Europos Komisijos transporto srities iniciatyvose, kurios skatina veiksmingą daugiarūšių tinklų panaudojimą ir padeda įtvirtinti Europos bendrą geležinkelių erdvę ir Europos bendrą dangų.

Aplinka, klimato kaita, energetika

| 28. | prašo Europos Komisijos parengti ambicingą naują klimato ir energetikos programą laikotarpiui iki 2030 m., kartu nustatyti privalomą teisinę galią turinčius šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos tikslus; |
| --- | --- |

28.

prašo Europos Komisijos parengti ambicingą naują klimato ir energetikos programą laikotarpiui iki 2030 m., kartu nustatyti privalomą teisinę galią turinčius šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos tikslus;

| 29. | reikalauja užtikrinti stabilią ES teisės aktų sistemą dėl kreipimosi į teismą aplinkosaugos bei dirvožemio apsaugos srityse; |
| --- | --- |

29.

reikalauja užtikrinti stabilią ES teisės aktų sistemą dėl kreipimosi į teismą aplinkosaugos bei dirvožemio apsaugos srityse;

| 30. | tikisi, jog Europos Komisijos išteklių naudojimo efektyvumo ir atliekų iniciatyva ne tik nustatys išteklių naudojimo rodiklius, bet ir šiais rodikliais pagrįstus tikslus; |
| --- | --- |

30.

tikisi, jog Europos Komisijos išteklių naudojimo efektyvumo ir atliekų iniciatyva ne tik nustatys išteklių naudojimo rodiklius, bet ir šiais rodikliais pagrįstus tikslus;

| 31. | prašo Europos Komisijos užtikrinti, kad 2014 m., vykdydama atliekų tvarkymo ir atliekų prevencijos, pakartotinio naudojimo, perdirbimo, naudojimo ir šalinimo sąvartynuose mažinimo tikslų peržiūrą, esančią išteklių naudojimo ir atliekų iniciatyvos dalimi, ji deramai atsižvelgs į Europos Komisijos prašymu Komiteto parengtą perspektyvinę nuomonę; šios peržiūros rezultatai turėtų pateisinti Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane išdėstytus „siektinus tikslinius rodiklius“ ir nutiesti kelią į ekonomiką, grindžiamą pakartotiniu naudojimu ir perdirbimu; reikalauja, kad per šią 2014 m. peržiūrą dėmesys būtų skiriamas plastiko atliekoms ir deramai atsižvelgta į šiuo klausimu parengtą Komiteto nuomonę; |
| --- | --- |

31.

prašo Europos Komisijos užtikrinti, kad 2014 m., vykdydama atliekų tvarkymo ir atliekų prevencijos, pakartotinio naudojimo, perdirbimo, naudojimo ir šalinimo sąvartynuose mažinimo tikslų peržiūrą, esančią išteklių naudojimo ir atliekų iniciatyvos dalimi, ji deramai atsižvelgs į Europos Komisijos prašymu Komiteto parengtą perspektyvinę nuomonę; šios peržiūros rezultatai turėtų pateisinti Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane išdėstytus „siektinus tikslinius rodiklius“ ir nutiesti kelią į ekonomiką, grindžiamą pakartotiniu naudojimu ir perdirbimu; reikalauja, kad per šią 2014 m. peržiūrą dėmesys būtų skiriamas plastiko atliekoms ir deramai atsižvelgta į šiuo klausimu parengtą Komiteto nuomonę;

| 32. | tikisi, jog Europos Komisija pasiūlys plataus užmojo visiškai integruotos ir konkurencingos energijos vidaus rinkos sukūrimo darbotvarkę; prašo Europos Komisijos skatinti priemones, kurios sudarytų palankias sąlygas plėtoti energijos mikrogamybą ir šią energiją integruoti į skirstomuosius tinklus ir užtikrinti šiame procese, kad mažmeninėje rinkoje vartotojams būtų sudaryta galimybė apsirūpinti energija už prieinamą kainą ir kad modernizuotos energetikai taikomos valstybės pagalbos taisyklės sudarytų palankesnes sąlygas investuoti į tvarią energetiką vietos ir regionų lygmeniu; pirmininkausiančios Graikijos prašymu RK pateiks pasiūlymų dėl ES strategijos „Energija už visiems prieinamą kainą“; |
| --- | --- |

32.

tikisi, jog Europos Komisija pasiūlys plataus užmojo visiškai integruotos ir konkurencingos energijos vidaus rinkos sukūrimo darbotvarkę; prašo Europos Komisijos skatinti priemones, kurios sudarytų palankias sąlygas plėtoti energijos mikrogamybą ir šią energiją integruoti į skirstomuosius tinklus ir užtikrinti šiame procese, kad mažmeninėje rinkoje vartotojams būtų sudaryta galimybė apsirūpinti energija už prieinamą kainą ir kad modernizuotos energetikai taikomos valstybės pagalbos taisyklės sudarytų palankesnes sąlygas investuoti į tvarią energetiką vietos ir regionų lygmeniu; pirmininkausiančios Graikijos prašymu RK pateiks pasiūlymų dėl ES strategijos „Energija už visiems prieinamą kainą“;

| 33. | ragina Europos Komisiją stebėti, kad energetikos sektoriaus reglamentavimo sistema nacionaliniu lygiu liktų stabili ir derėtų su strategijos „Europa 2020“ tikslais; |
| --- | --- |

33.

ragina Europos Komisiją stebėti, kad energetikos sektoriaus reglamentavimo sistema nacionaliniu lygiu liktų stabili ir derėtų su strategijos „Europa 2020“ tikslais;

| 34. | laukia Europos Komisijos pasiūlymų dėl būtinos teisinės bazės, reglamentuojančios skalūnų/uolienų porose susikaupusias dujas, kad būtų užtikrintas saugus ir aplinką tausojantis netradicinių angliavandenilių žvalgymas ir gavyba ES. |
| --- | --- |

34.

laukia Europos Komisijos pasiūlymų dėl būtinos teisinės bazės, reglamentuojančios skalūnų/uolienų porose susikaupusias dujas, kad būtų užtikrintas saugus ir aplinką tausojantis netradicinių angliavandenilių žvalgymas ir gavyba ES.

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

| 35. | susidomėjęs laukia Komisijos iniciatyvos „Moksliniai tyrimai ir inovacijos – nauji ekonomikos augimo šaltiniai“ ir jos vertinimo, kaip inovacijų ekonomika skatina konkurencingumą ir suteikia akivaizdų pagrindą nustatyti prioritetinėms investicijoms, kurios būtų bendrai finansuojamos programos „Horizontas 2020“ lėšomis; |
| --- | --- |

35.

susidomėjęs laukia Komisijos iniciatyvos „Moksliniai tyrimai ir inovacijos – nauji ekonomikos augimo šaltiniai“ ir jos vertinimo, kaip inovacijų ekonomika skatina konkurencingumą ir suteikia akivaizdų pagrindą nustatyti prioritetinėms investicijoms, kurios būtų bendrai finansuojamos programos „Horizontas 2020“ lėšomis;

| 36. | toliau aktyviai dalyvaus Pažangiosios specializacijos platformos veikloje ir su ja susijusiuose projektuose ir stebės kitą pažangiosios specializacijos strategijų rengimo ir įgyvendinimo regionuose etapą. |
| --- | --- |

36.

toliau aktyviai dalyvaus Pažangiosios specializacijos platformos veikloje ir su ja susijusiuose projektuose ir stebės kitą pažangiosios specializacijos strategijų rengimo ir įgyvendinimo regionuose etapą.

INFORMACINĖS IR RYŠIŲ TECHNOLOGIJOS

| 37. | palankiai vertina skaitmeninei ekonomikai, inovacijoms ir paslaugoms skiriamą dėmesį ir prašo Tarybos bei Komisijos paspartinti šios darbotvarkės įgyvendinimą, siekiant skatinti investuoti į šią sritį, kad iki 2015 m. būtų baigta kurti bendroji skaitmeninė rinka, ir pradėti įgyvendinti įgūdžių tobulinimo ir skaitmeninio atotrūkio tarp valstybių narių regionų mažinimo priemones. Komitetas įsipareigoja skatinti vietos ir regionų administracijų teikiamų paslaugų, kaip antai e. Vyriausybė, e. sveikata, e. sąskaitos faktūros ir e. viešieji pirkimai, modernizavimą. |
| --- | --- |

37.

palankiai vertina skaitmeninei ekonomikai, inovacijoms ir paslaugoms skiriamą dėmesį ir prašo Tarybos bei Komisijos paspartinti šios darbotvarkės įgyvendinimą, siekiant skatinti investuoti į šią sritį, kad iki 2015 m. būtų baigta kurti bendroji skaitmeninė rinka, ir pradėti įgyvendinti įgūdžių tobulinimo ir skaitmeninio atotrūkio tarp valstybių narių regionų mažinimo priemones. Komitetas įsipareigoja skatinti vietos ir regionų administracijų teikiamų paslaugų, kaip antai e. Vyriausybė, e. sveikata, e. sąskaitos faktūros ir e. viešieji pirkimai, modernizavimą.

Švietimas, kultūra ir turizmas

| 38. | mano, jog itin svarbu užtikrinti, kad būsima programa „Erasmus +“ deramai remtų visas ankstesnių programų tikslines grupes ir suteiktų joms vienodas galimybes; toliau stebės lėšų paskirstymo ir programų valdymo aspektus. RK rems tolesnes jaunimo įsidarbinimo gerinimo priemones, kaip antai pasiūlymą dėl Europos stažuočių kokybės sistemos ir mokyklų politikos ir pedagogo profesijos modernizavimo iniciatyvas; laukia Europos Komisijos pasiūlymų dėl tikros Europos įgūdžių ir kvalifikacijų erdvės sukūrimo; |
| --- | --- |

38.

mano, jog itin svarbu užtikrinti, kad būsima programa „Erasmus +“ deramai remtų visas ankstesnių programų tikslines grupes ir suteiktų joms vienodas galimybes; toliau stebės lėšų paskirstymo ir programų valdymo aspektus. RK rems tolesnes jaunimo įsidarbinimo gerinimo priemones, kaip antai pasiūlymą dėl Europos stažuočių kokybės sistemos ir mokyklų politikos ir pedagogo profesijos modernizavimo iniciatyvas; laukia Europos Komisijos pasiūlymų dėl tikros Europos įgūdžių ir kvalifikacijų erdvės sukūrimo;

| 39. | pakartoja savo prašymą parengti komunikatą dėl tvaraus ir konkurencingo kultūrinio turizmo ES, kadangi mano, jog aiški strateginė programa būtų labai naudinga vietos smulkiajam ir vidutiniam verslui plėtoti, Europos paveldui viešinti ir išsaugoti bei tolesnei Europos piliečių integracijai skatinti. |
| --- | --- |

39.

pakartoja savo prašymą parengti komunikatą dėl tvaraus ir konkurencingo kultūrinio turizmo ES, kadangi mano, jog aiški strateginė programa būtų labai naudinga vietos smulkiajam ir vidutiniam verslui plėtoti, Europos paveldui viešinti ir išsaugoti bei tolesnei Europos piliečių integracijai skatinti.

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė ir piliečių teisės

| 40. | nekantriai laukia Europos Komisijos atsako į pirmąsias sėkmingai įgyvendintas piliečių iniciatyvas ir pakartoja savo pasiūlymą padėti Europos Komisijai jas įvertinti ir dalyvauti Europos Parlamento rengiamuose viešuosiuose klausymuose. |
| --- | --- |

40.

nekantriai laukia Europos Komisijos atsako į pirmąsias sėkmingai įgyvendintas piliečių iniciatyvas ir pakartoja savo pasiūlymą padėti Europos Komisijai jas įvertinti ir dalyvauti Europos Parlamento rengiamuose viešuosiuose klausymuose.

| 41. | laukia Europos Komisijos pasiūlymų dėl tolesnių su Stokholmo programa susijusių veiksmų, į kuriuos atsižvelgdamas suformuluos savo paties lūkesčius dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės plėtojimo ateityje; |
| --- | --- |

41.

laukia Europos Komisijos pasiūlymų dėl tolesnių su Stokholmo programa susijusių veiksmų, į kuriuos atsižvelgdamas suformuluos savo paties lūkesčius dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės plėtojimo ateityje;

| 42. | reikalauja išsamių ES migracijos, judumo ir prieglobsčio politikos priemonių, kuriomis būtų paisoma pagrindinių asmens teisių ir laisvių ir kuriomis būtų galima apsaugoti ES sienas, aktyviau kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėta imigracija, didinti bendradarbiavimą su trečiosiomis kilmės ir tranzito šalimis ir puoselėti tikrą ES valstybių narių, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų solidarumą; ragina visų pirma persvarstyti II Dublino reglamentą, kad būtų galima teisingai perskirstyti išteklius prieglobsčio prašytojams valstybėse narėse; į šias įžvalgas turėtų būti taip pat atsižvelgta rengiant ES jūrų saugumo strategiją; |
| --- | --- |

42.

reikalauja išsamių ES migracijos, judumo ir prieglobsčio politikos priemonių, kuriomis būtų paisoma pagrindinių asmens teisių ir laisvių ir kuriomis būtų galima apsaugoti ES sienas, aktyviau kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėta imigracija, didinti bendradarbiavimą su trečiosiomis kilmės ir tranzito šalimis ir puoselėti tikrą ES valstybių narių, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų solidarumą; ragina visų pirma persvarstyti II Dublino reglamentą, kad būtų galima teisingai perskirstyti išteklius prieglobsčio prašytojams valstybėse narėse; į šias įžvalgas turėtų būti taip pat atsižvelgta rengiant ES jūrų saugumo strategiją;

| 43. | ketina padėti nustatyti prioritetinius veiksmus, kaip kad pageidauja Europos Vadovų Taryba, siekiant sustiprinti Europos migracijos ir migrantų integracijos strategiją; šiuo požiūriu mano, jog migracijos srautų valdymas, ypač Viduržemio jūros regione, turėtų būti plėtojamas nuosekliai, kad būtų ieškoma tvarių sprendimų dalyvaujant visoms suinteresuotosioms šalims, ypač trečiosioms šalims, ES valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

43.

ketina padėti nustatyti prioritetinius veiksmus, kaip kad pageidauja Europos Vadovų Taryba, siekiant sustiprinti Europos migracijos ir migrantų integracijos strategiją; šiuo požiūriu mano, jog migracijos srautų valdymas, ypač Viduržemio jūros regione, turėtų būti plėtojamas nuosekliai, kad būtų ieškoma tvarių sprendimų dalyvaujant visoms suinteresuotosioms šalims, ypač trečiosioms šalims, ES valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms;

Europa pasaulyje

| 44. | toliau dės pastangas, siekdamas įgalinti šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių vietos ir regionų valdžios institucijas pasirengimo narystei procese; atkreipia dėmesį į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėjos (ARLEM) ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) darbą ir suteikiamas galimybes stiprinti demokratiją Europos kaimyninėms šalims bendradarbiaujant ekonomikos, socialinėje ir teritorijų plotmėje; |
| --- | --- |

44.

toliau dės pastangas, siekdamas įgalinti šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių vietos ir regionų valdžios institucijas pasirengimo narystei procese; atkreipia dėmesį į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėjos (ARLEM) ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) darbą ir suteikiamas galimybes stiprinti demokratiją Europos kaimyninėms šalims bendradarbiaujant ekonomikos, socialinėje ir teritorijų plotmėje;

| 45. | palankiai vertina Komisijos pakartotą įsipareigojimą remti demokratinį pereinamąjį procesą Viduržemio jūros šalyse partnerėse ir primena, kad sėkmingam perėjimui būtina visų lygmenų atsakomybė; yra pasirengęs remti decentralizaciją, kaip vietos ir regionų viešosios politikos formavimo ir įgyvendinimo priemonę ekonomikos augimui ir socialinei bei teritorinei sanglaudai didinti; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina Komisijos pakartotą įsipareigojimą remti demokratinį pereinamąjį procesą Viduržemio jūros šalyse partnerėse ir primena, kad sėkmingam perėjimui būtina visų lygmenų atsakomybė; yra pasirengęs remti decentralizaciją, kaip vietos ir regionų viešosios politikos formavimo ir įgyvendinimo priemonę ekonomikos augimui ir socialinei bei teritorinei sanglaudai didinti;

| 46. | palankiai vertina pasiūlymą ir rengiamą sprendimą paskelbti 2015 metus Europos vystymosi metais, kad būtų toliau įgyvendinami Tūkstantmečio vystymosi tikslai ir pradėta įgyvendinti nauja tarptautinė tvaraus vystymosi darbotvarkė; pakartoja būtinumą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į būsimos darbotvarkės po 2015 m. ir į 2015-ųjų Europos vystymosi metų įgyvendinimą; todėl pakartoja savo prašymą numatyti biudžete deramą finansinę paramą vietos ir regionų valdžios institucijų iniciatyvoms. |
| --- | --- |

46.

palankiai vertina pasiūlymą ir rengiamą sprendimą paskelbti 2015 metus Europos vystymosi metais, kad būtų toliau įgyvendinami Tūkstantmečio vystymosi tikslai ir pradėta įgyvendinti nauja tarptautinė tvaraus vystymosi darbotvarkė; pakartoja būtinumą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į būsimos darbotvarkės po 2015 m. ir į 2015-ųjų Europos vystymosi metų įgyvendinimą; todėl pakartoja savo prašymą numatyti biudžete deramą finansinę paramą vietos ir regionų valdžios institucijų iniciatyvoms.

2013 m. lapkričio 29 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2013) 739 final.

1

(2)  CdR 4044/2013.

2

(3)  Pasiūlymas dėl direktyvos dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje vykdymo užtikrinimo (COM(2012) 131 final).

3

(4)  Plg. CdR 341/2010.

4

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

104-oji plenarinė sesija, 2013 m. lapkričio 28–29 d.

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/6

---

Regionų komiteto nuomonė – 2013 m. ES pilietybės ataskaita

2014/C 114/02

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | primena, kad, nepriklausomai nuo nacionalinės pilietybės suteikimo tvarkos, ES pilietybė įtraukiant piliečius į Europos integracijos procesą ne tik leidžia užtikrinti įvairių nacionalinių tapatybių sambūvį Europos Sąjungoje, bet ir padeda stiprinti Europos demokratiją; |
| --- | --- |

1.

primena, kad, nepriklausomai nuo nacionalinės pilietybės suteikimo tvarkos, ES pilietybė įtraukiant piliečius į Europos integracijos procesą ne tik leidžia užtikrinti įvairių nacionalinių tapatybių sambūvį Europos Sąjungoje, bet ir padeda stiprinti Europos demokratiją;

| 2. | pabrėžia, kad laisvas judėjimas yra tolesnės ES ekonominės ir politinės raidos kertinis akmuo, atveria ES piliečiams profesines ir mokymosi galimybes, sukuria glaudesnius europiečių tarpusavio saitus, taigi yra pagrindinis ES pilietybės elementas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad laisvas judėjimas yra tolesnės ES ekonominės ir politinės raidos kertinis akmuo, atveria ES piliečiams profesines ir mokymosi galimybes, sukuria glaudesnius europiečių tarpusavio saitus, taigi yra pagrindinis ES pilietybės elementas;

| 3. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į nuolat gilėjančią valstybių skolos krizę ir didėjantį nedarbą, su kuriuo susiduria vis daugiau Europos piliečių, ypač jaunimo, ir norint išsaugoti ekonomiškai stiprią Europą, kuri pajėgtų sustiprinti socialinį ES pilietybės aspektą, dėmesio reikia skirti ir ekonominiam aspektui; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į nuolat gilėjančią valstybių skolos krizę ir didėjantį nedarbą, su kuriuo susiduria vis daugiau Europos piliečių, ypač jaunimo, ir norint išsaugoti ekonomiškai stiprią Europą, kuri pajėgtų sustiprinti socialinį ES pilietybės aspektą, dėmesio reikia skirti ir ekonominiam aspektui;

| 4. | atsižvelgia į atotrūkį nuo ES lygmeniu vykstančio sprendimų priėmimo proceso, kurį teigia jaučianti dalis Europos piliečių, ir primena, kad sprendimai turi būti priimami kuo atviriau ir kuo aktyviau dalyvaujant piliečiams; |
| --- | --- |

4.

atsižvelgia į atotrūkį nuo ES lygmeniu vykstančio sprendimų priėmimo proceso, kurį teigia jaučianti dalis Europos piliečių, ir primena, kad sprendimai turi būti priimami kuo atviriau ir kuo aktyviau dalyvaujant piliečiams;

| 5. | supranta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos arti piliečių, gali geriausiai padėti suprasti ES pilietybės esmę, skatinti šią pilietybę ir atkreipti dėmesį į konkrečius kiekvienam piliečiui teikiamus jos privalumus; |
| --- | --- |

5.

supranta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos arti piliečių, gali geriausiai padėti suprasti ES pilietybės esmę, skatinti šią pilietybę ir atkreipti dėmesį į konkrečius kiekvienam piliečiui teikiamus jos privalumus;

| 6. | pabrėžia, kad šiuo metu, kai vyksta Ekonominės ir pinigų sąjungos gilinimo procesas ir nagrinėjama galimybė persvarstant sutartis sustiprinti politinę sąjungą, labai svarbu, kad tolesnė integracija vyktų užtikrinant didesnį demokratinį teisėtumą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad šiuo metu, kai vyksta Ekonominės ir pinigų sąjungos gilinimo procesas ir nagrinėjama galimybė persvarstant sutartis sustiprinti politinę sąjungą, labai svarbu, kad tolesnė integracija vyktų užtikrinant didesnį demokratinį teisėtumą;

Europos Sąjungos pilietybės politinė ir teisinė sistema

| 7. | primena, kad Mastrichto sutartimi įtvirtinus ES pilietybės, kuri suteikiama visiems Europos Sąjungos valstybės narės piliečiams, sąvoką ir Amsterdamo sutartimi ją pripažinus papildančia nacionalinę pilietybę, pradėtas labai svarbus ir didelės simbolinės reikšmės Europos tapatybės ir demokratijos kūrimo etapas; |
| --- | --- |

7.

primena, kad Mastrichto sutartimi įtvirtinus ES pilietybės, kuri suteikiama visiems Europos Sąjungos valstybės narės piliečiams, sąvoką ir Amsterdamo sutartimi ją pripažinus papildančia nacionalinę pilietybę, pradėtas labai svarbus ir didelės simbolinės reikšmės Europos tapatybės ir demokratijos kūrimo etapas;

| 8. | taip pat pabrėžia, kad naujomis Lisabonos sutarties nuostatomis sustiprinta ES pilietybė, kuri nurodoma greta nacionalinės pilietybės – o ne tik ją papildo – tačiau jos nepakeičia. Europos Sąjungos pilietybė nėra ankstesnių sąsajų su politine sistema išraiška, o veikiau reglamentavimo sistema, kurios laikantis judėjimo laisvė iš vienos valstybės tampa teises, o ne atskirtį, užtikrinančiu pagrindu. |
| --- | --- |

8.

taip pat pabrėžia, kad naujomis Lisabonos sutarties nuostatomis sustiprinta ES pilietybė, kuri nurodoma greta nacionalinės pilietybės – o ne tik ją papildo – tačiau jos nepakeičia. Europos Sąjungos pilietybė nėra ankstesnių sąsajų su politine sistema išraiška, o veikiau reglamentavimo sistema, kurios laikantis judėjimo laisvė iš vienos valstybės tampa teises, o ne atskirtį, užtikrinančiu pagrindu.

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad prieš du dešimtmečius Mastrichto sutartimi įtvirtintos ES piliečių teisės ne visada užtikrinamos kasdieniniame piliečių gyvenime. Tai piliečiai patvirtino plataus masto viešose konsultacijose dėl ES pilietybės, kuriose 12 000 piliečių nurodė biurokratines kliūtis, su kuriomis jie vis dar susiduria norėdami pasinaudoti savo teisėmis, pavyzdžiui, laisvo judėjimo (1). Kad šioje srityje dar reikia daug ką nuveikti patvirtino Eurobarometro apklausos dėl piliečių teisių (2) ir rinkimų teisių (3), taip pat nacionaliniu ir ES lygmeniu surengti piliečių ir atsakingų politikų tiesioginės diskusijos, be to tai atspindi ir daugybė Europe Direct informacijos centrui plačiosios visuomenės pateiktų klausimų dėl ES piliečių teisių. |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad prieš du dešimtmečius Mastrichto sutartimi įtvirtintos ES piliečių teisės ne visada užtikrinamos kasdieniniame piliečių gyvenime. Tai piliečiai patvirtino plataus masto viešose konsultacijose dėl ES pilietybės, kuriose 12 000 piliečių nurodė biurokratines kliūtis, su kuriomis jie vis dar susiduria norėdami pasinaudoti savo teisėmis, pavyzdžiui, laisvo judėjimo (1). Kad šioje srityje dar reikia daug ką nuveikti patvirtino Eurobarometro apklausos dėl piliečių teisių (2) ir rinkimų teisių (3), taip pat nacionaliniu ir ES lygmeniu surengti piliečių ir atsakingų politikų tiesioginės diskusijos, be to tai atspindi ir daugybė Europe Direct informacijos centrui plačiosios visuomenės pateiktų klausimų dėl ES piliečių teisių.

| 10. | pabrėžia, kad ataskaitoje minimos teisės yra teisės, kurios Europos Sąjungos piliečiams buvo suteiktos ES sutartimis, tačiau daugeliu šių pagrindinių teisių naudojasi ir trečiųjų šalių piliečiai; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad ataskaitoje minimos teisės yra teisės, kurios Europos Sąjungos piliečiams buvo suteiktos ES sutartimis, tačiau daugeliu šių pagrindinių teisių naudojasi ir trečiųjų šalių piliečiai;

| 11. | pažymi, kad vis dar neaiškus ES ir valstybių narių pilietybių santykis. Viena vertus, ES pilietybė tiesiogiai priklauso nuo valstybių narių pilietybės, kuri yra vienintelė sąlyga įgyti ES pilietybę kaip ji apibrėžta nacionaliniuose teisės aktuose. Šis ES pilietybės aspektas sumažina jos, kaip papildančios valstybių narių pilietybės teises, vaidmenį. Tačiau kartu ja atsiejama pilietybės ir valstybės sąvoka ir pabrėžiama ne asmens integracija į piliečių bendruomenę, o gyvenamos vietos sąvoka, vienodų asmens, politinių ir socialinių teisių garantija ir ES piliečiams suteikiama judėjimo laisvė; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad vis dar neaiškus ES ir valstybių narių pilietybių santykis. Viena vertus, ES pilietybė tiesiogiai priklauso nuo valstybių narių pilietybės, kuri yra vienintelė sąlyga įgyti ES pilietybę kaip ji apibrėžta nacionaliniuose teisės aktuose. Šis ES pilietybės aspektas sumažina jos, kaip papildančios valstybių narių pilietybės teises, vaidmenį. Tačiau kartu ja atsiejama pilietybės ir valstybės sąvoka ir pabrėžiama ne asmens integracija į piliečių bendruomenę, o gyvenamos vietos sąvoka, vienodų asmens, politinių ir socialinių teisių garantija ir ES piliečiams suteikiama judėjimo laisvė;

| 12. | pabrėžia, kad valstybės narės pilietybės, taigi kartu ir ES pilietybės įgijimas gali būti labai svarbi trečiųjų šalių piliečių integracijos į Europos visuomenę priemonė, todėl ilgai ES gyvenantiems teisėtiems migrantams turi būti sudarytos sąlygos pakankamai lengva ją įgyti. Pilietybės migrantams suteikimas yra svarbiausia jų integracijos į Europos visuomenę priemonė; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad valstybės narės pilietybės, taigi kartu ir ES pilietybės įgijimas gali būti labai svarbi trečiųjų šalių piliečių integracijos į Europos visuomenę priemonė, todėl ilgai ES gyvenantiems teisėtiems migrantams turi būti sudarytos sąlygos pakankamai lengva ją įgyti. Pilietybės migrantams suteikimas yra svarbiausia jų integracijos į Europos visuomenę priemonė;

| 13. | atkreipia dėmesį, kad dar 2010 m. savo nuomonėje dėl ES pilietybės Komitetas ragino ES įgyvendinant politiką ir savo sprendimus priimančiuose organuose užtikrinti didesnę demokratiją ir skaidrumą. Jis taip pat prašė nustatyti mechanizmus, kurie paskatintų dvipusį politinį dialogą, ir praktikoje laikytis dalyvaujamosios demokratijos principo. |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį, kad dar 2010 m. savo nuomonėje dėl ES pilietybės Komitetas ragino ES įgyvendinant politiką ir savo sprendimus priimančiuose organuose užtikrinti didesnę demokratiją ir skaidrumą. Jis taip pat prašė nustatyti mechanizmus, kurie paskatintų dvipusį politinį dialogą, ir praktikoje laikytis dalyvaujamosios demokratijos principo.

| 14. | pripažįsta, kad Komisija savo ataskaitoje vertina iki šiol padarytą pažangą ir stengiasi laikytis savo pažadų skatinti ES pilietybę ir siūlo priemones dvylikoje konkrečių sričių; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad Komisija savo ataskaitoje vertina iki šiol padarytą pažangą ir stengiasi laikytis savo pažadų skatinti ES pilietybę ir siūlo priemones dvylikoje konkrečių sričių;

| 15. | vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad ataskaitoje pateikti pasiūlymai visų prima susiję su ES ekonominiu aspektu ir kur kas mažiau dėmesio skiriama politiniams arba socialiniams Europos integracijos aspektams. Nepateiktas nei vienas aiškus ir konkretus pasiūlymas, kaip būtų galima stiprinti ligonių teises ir teikti tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas, skatinti daugiakultūriškumą, aktyviau skatinti „socialinę Europą“, pavyzdžiui, spręsti skurdo ir socialinės atskirties problemas, arba palaipsniui ugdyti europietišką tapatybę. |
| --- | --- |

15.

vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad ataskaitoje pateikti pasiūlymai visų prima susiję su ES ekonominiu aspektu ir kur kas mažiau dėmesio skiriama politiniams arba socialiniams Europos integracijos aspektams. Nepateiktas nei vienas aiškus ir konkretus pasiūlymas, kaip būtų galima stiprinti ligonių teises ir teikti tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas, skatinti daugiakultūriškumą, aktyviau skatinti „socialinę Europą“, pavyzdžiui, spręsti skurdo ir socialinės atskirties problemas, arba palaipsniui ugdyti europietišką tapatybę.

| 16. | pabrėžia, kad nagrinėjamoje ataskaitoje išdėstyti veiksmai pirminiu vertinimu atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Tačiau Komisija turėtų išsamiai pagrįsti kiekvieną savo oficialiai siūlomą veiksmą, kadangi kai kuriuos atskirus pasiūlymus gali prireikti išnagrinėti nuodugniau (pvz., neprivalomo pobūdžio vienodos formos Europos piliečių dokumentų). Be to, dėl numatytų priemonių neturėtų pernelyg padidėti susijusių nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų administracinė ir finansinė našta; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad nagrinėjamoje ataskaitoje išdėstyti veiksmai pirminiu vertinimu atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Tačiau Komisija turėtų išsamiai pagrįsti kiekvieną savo oficialiai siūlomą veiksmą, kadangi kai kuriuos atskirus pasiūlymus gali prireikti išnagrinėti nuodugniau (pvz., neprivalomo pobūdžio vienodos formos Europos piliečių dokumentų). Be to, dėl numatytų priemonių neturėtų pernelyg padidėti susijusių nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų administracinė ir finansinė našta;

| 17. | atkreipia dėmesį, kad artėjant būsimiems 2014 m. Europos Parlamento rinkimams šioje ataskaitoje turi būti atsižvelgta į su ja susijusį Europos Komisijos komunikatą ir rekomendaciją (4). Šių dokumentų tikslas – stiprinti ES demokratinius procesus ir atstovaujamąją demokratiją skatinant dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį, kad artėjant būsimiems 2014 m. Europos Parlamento rinkimams šioje ataskaitoje turi būti atsižvelgta į su ja susijusį Europos Komisijos komunikatą ir rekomendaciją (4). Šių dokumentų tikslas – stiprinti ES demokratinius procesus ir atstovaujamąją demokratiją skatinant dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose;

| 18. | primena, kad RK aktyviai dalyvavo rengiant ataskaitą ir kad joje atsižvelgta į rezultatus ir rekomendacijas, pateiktus RK užsakymu atliktame tyrime dėl vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens propaguojant ES pilietybę ir piliečių teises (5); |
| --- | --- |

18.

primena, kad RK aktyviai dalyvavo rengiant ataskaitą ir kad joje atsižvelgta į rezultatus ir rekomendacijas, pateiktus RK užsakymu atliktame tyrime dėl vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens propaguojant ES pilietybę ir piliečių teises (5);

Veiksmingos pilietybės užtikrinimo sąlygos

| 19. | siūlo imtis priemonių, kurios padėtų užtikrinti mokymą ir švietimą pilietybės klausimais, išsiugdyti piliečiams gebėjimą sąmoningai ir laisvai naudotis savo teisėmis ir atlikti savo pareigas, gilėjant ekonomikos krizei stiprinti socialinį ES pilietybės aspektą ir panaikinti įvairias kliūtis, trukdančias Europos piliečiams naudotis judėjimo laisve; |
| --- | --- |

19.

siūlo imtis priemonių, kurios padėtų užtikrinti mokymą ir švietimą pilietybės klausimais, išsiugdyti piliečiams gebėjimą sąmoningai ir laisvai naudotis savo teisėmis ir atlikti savo pareigas, gilėjant ekonomikos krizei stiprinti socialinį ES pilietybės aspektą ir panaikinti įvairias kliūtis, trukdančias Europos piliečiams naudotis judėjimo laisve;

| 20. | pabrėžia, kad pasaulyje vis didėjant judumui (6) labai svarbu sukurti tikrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę piliečių labui ir pažymi, kad itin svarbu užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų be kliūčių naudotis laisvo asmenų judėjimo ir nuolatinės gyvenamosios vietos teisėmis, kadangi tai yra piliečių labiausiai vertinamos ES sutartimi įtvirtintos teisės, kurias jie laiko svarbiausiu ES integracijos pasiekimu. Todėl reikia ne tik nustatyti teises, bet ir užtikrinti, kad visų pakopų valdymo institucijos dirbtų kartu, kad jų turėtojai galėtų jomis laisvai naudotis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad pasaulyje vis didėjant judumui (6) labai svarbu sukurti tikrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę piliečių labui ir pažymi, kad itin svarbu užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų be kliūčių naudotis laisvo asmenų judėjimo ir nuolatinės gyvenamosios vietos teisėmis, kadangi tai yra piliečių labiausiai vertinamos ES sutartimi įtvirtintos teisės, kurias jie laiko svarbiausiu ES integracijos pasiekimu. Todėl reikia ne tik nustatyti teises, bet ir užtikrinti, kad visų pakopų valdymo institucijos dirbtų kartu, kad jų turėtojai galėtų jomis laisvai naudotis;

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 21. | nurodo vieną svarbiausių 2010 m. ataskaitos išvadų, kad sunkumai, kuriuos patyrė Sąjungos piliečiai norėdami pasinaudoti savo teisėmis, kyla ne dėl teisės aktų trūkumo ES lygmeniu, bet dėl veiksnių, susijusių su minėtų teisės aktų perkėlimu ir įgyvendinimu nacionaliniu lygmeniu. atsižvelgdamas į ankstesnius teiginius Komitetas mano, kad Europos Komisijos ataskaitoje neskiriamas dėmesys galimam regionų ir vietos valdžios institucijų indėliui veiksmingai užtikrinant visapusišką ES pilietybę; |
| --- | --- |

21.

nurodo vieną svarbiausių 2010 m. ataskaitos išvadų, kad sunkumai, kuriuos patyrė Sąjungos piliečiai norėdami pasinaudoti savo teisėmis, kyla ne dėl teisės aktų trūkumo ES lygmeniu, bet dėl veiksnių, susijusių su minėtų teisės aktų perkėlimu ir įgyvendinimu nacionaliniu lygmeniu. atsižvelgdamas į ankstesnius teiginius Komitetas mano, kad Europos Komisijos ataskaitoje neskiriamas dėmesys galimam regionų ir vietos valdžios institucijų indėliui veiksmingai užtikrinant visapusišką ES pilietybę;

| 22. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turės atlikti labai svarbų vaidmenį dalyvaujamuose procesuose, kurie bus vykdomi siekiant, kad būtų tinkamai laikomasi esminio „iš apačios į viršų“ principo ir suteikta galimybė piliečiams svariai prisidėti nustatant konkretų poveikį jų teisėms turinčią ES politiką; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turės atlikti labai svarbų vaidmenį dalyvaujamuose procesuose, kurie bus vykdomi siekiant, kad būtų tinkamai laikomasi esminio „iš apačios į viršų“ principo ir suteikta galimybė piliečiams svariai prisidėti nustatant konkretų poveikį jų teisėms turinčią ES politiką;

| 23. | pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimą prisidėti sprendžiant su Sąjungos piliečių judėjimu ir apsigyvenimu susijusias problemas ir migrantų priėmimo klausimus ir pripažįsta šių institucijų sugebėjimą pritraukti dažnai politiniame procese nelabai aktyviai dalyvaujančias grupes, pavyzdžiui, jaunimą ir imigrantus; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimą prisidėti sprendžiant su Sąjungos piliečių judėjimu ir apsigyvenimu susijusias problemas ir migrantų priėmimo klausimus ir pripažįsta šių institucijų sugebėjimą pritraukti dažnai politiniame procese nelabai aktyviai dalyvaujančias grupes, pavyzdžiui, jaunimą ir imigrantus;

| 24. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą spręsti informacijos apie ES piliečių teises trūkumo problemą – su kuria susiduria vietos valdžios institucijų pareigūnai, dėl jos dažnai skleidžiama klaidinga informacija ir sunkiau pasinaudoti atitinkamomis teisėmis – ir šiuo tikslu sukurti minėtoms institucijoms skirtą e. mokymo priemonę. Regionų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad jo nariai turi geras galimybes susipažinti su jų kilmės regionų vietos pareigūnų poreikiais ir pajėgumais, yra pasirengęs aktyviai bendradarbiauti su Europos Komisija rengiant šią priemonę ir ją pristatant valstybėse narėse; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą spręsti informacijos apie ES piliečių teises trūkumo problemą – su kuria susiduria vietos valdžios institucijų pareigūnai, dėl jos dažnai skleidžiama klaidinga informacija ir sunkiau pasinaudoti atitinkamomis teisėmis – ir šiuo tikslu sukurti minėtoms institucijoms skirtą e. mokymo priemonę. Regionų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad jo nariai turi geras galimybes susipažinti su jų kilmės regionų vietos pareigūnų poreikiais ir pajėgumais, yra pasirengęs aktyviai bendradarbiauti su Europos Komisija rengiant šią priemonę ir ją pristatant valstybėse narėse;

| 25. | palankiai vertina naujas Komisijos iniciatyvas, kuriomis siekiama pašalinti kliūtis, trukdančias veiksmingai naudotis Sąjungos pilietybės suteikiamomis teisėmis, tačiau pabrėžia, kad valstybėse narėse yra atotrūkis tarp taikomų teisinių nuostatų ir realybės, su kuria susiduria piliečiai kasdieniame gyvenime, ypač pasienio regionuose. Šiam aspektui Komisija turėtų skirti daugiau dėmesio; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina naujas Komisijos iniciatyvas, kuriomis siekiama pašalinti kliūtis, trukdančias veiksmingai naudotis Sąjungos pilietybės suteikiamomis teisėmis, tačiau pabrėžia, kad valstybėse narėse yra atotrūkis tarp taikomų teisinių nuostatų ir realybės, su kuria susiduria piliečiai kasdieniame gyvenime, ypač pasienio regionuose. Šiam aspektui Komisija turėtų skirti daugiau dėmesio;

Europos Sąjungos pilietybės aspektai
   (7)

:

Aktyvus pilietiškumas

| 26. | mano, kad Sąjungos pilietybė gali būti stiprinama konsoliduojant aktyvų piliečių dalyvavimą vietos bendruomenių gyvenime ir ypač jaunimo, kuris apskritai daugiau juda Europos Sąjungos erdvėje; |
| --- | --- |

26.

mano, kad Sąjungos pilietybė gali būti stiprinama konsoliduojant aktyvų piliečių dalyvavimą vietos bendruomenių gyvenime ir ypač jaunimo, kuris apskritai daugiau juda Europos Sąjungos erdvėje;

Pilietybės socialinis aspektas

| 27. | mano, kad būtina ES lygmeniu stiprinti socialinį pilietybės aspektą skatinančias iniciatyvas, kadangi tam tikrais atvejais galimybė naudotis socialinėmis teisėmis siejama su valstybių narių nustatytais kriterijais ir reikalavimais, kurie skatina įvairias diskriminavimo formas, o tai prieštarauja ES teisėje numatytiems lygybės ir vienodo požiūrio principams; |
| --- | --- |

27.

mano, kad būtina ES lygmeniu stiprinti socialinį pilietybės aspektą skatinančias iniciatyvas, kadangi tam tikrais atvejais galimybė naudotis socialinėmis teisėmis siejama su valstybių narių nustatytais kriterijais ir reikalavimais, kurie skatina įvairias diskriminavimo formas, o tai prieštarauja ES teisėje numatytiems lygybės ir vienodo požiūrio principams;

| 28. | pripažįsta, kad kai kurios Europos Komisijos ataskaitoje minimos priemonės padeda stiprinti pilietybės socialinį aspektą, pavyzdžiui, teigiamai vertina ketinimą parengti mokomosios praktikos (apie kurią galima pasakyti, kad ji yra prasminga) kokybės vertinimo sistemą; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta, kad kai kurios Europos Komisijos ataskaitoje minimos priemonės padeda stiprinti pilietybės socialinį aspektą, pavyzdžiui, teigiamai vertina ketinimą parengti mokomosios praktikos (apie kurią galima pasakyti, kad ji yra prasminga) kokybės vertinimo sistemą;

| 29. | tvirtai pritaria, kad reikia geriau užtikrinti judėjimo teisę, visų pirma jaunimo judumą, atsižvelgiant į valstybėse narėse nuolat augantį nedarbą; |
| --- | --- |

29.

tvirtai pritaria, kad reikia geriau užtikrinti judėjimo teisę, visų pirma jaunimo judumą, atsižvelgiant į valstybėse narėse nuolat augantį nedarbą;

Pilietybės pilietinis aspektas

| 30. | pažymi, kad šioje srityje dar yra ką nuveikti. Remiantis specialios Eurobarometro apklausos rezultatais (8), tik pusė joje dalyvavusiųjų žinojo apie Europos ombudsmeno egzistavimą ir jo įgaliojimų sritį ir buvo labai mažai informuoti apie teisę pateikti peticiją Europos Parlamentui (9); |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad šioje srityje dar yra ką nuveikti. Remiantis specialios Eurobarometro apklausos rezultatais (8), tik pusė joje dalyvavusiųjų žinojo apie Europos ombudsmeno egzistavimą ir jo įgaliojimų sritį ir buvo labai mažai informuoti apie teisę pateikti peticiją Europos Parlamentui (9);

| 31. | Todėl siūlo vietos ir regionų valdžios institucijoms, remiant susijusiems Europos fondams, organizuoti specialias veiksmingas akcijas, skirtas informuoti ES piliečius apie Europos ombudsmeną ir teisę pateikti peticiją Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

31.

Todėl siūlo vietos ir regionų valdžios institucijoms, remiant susijusiems Europos fondams, organizuoti specialias veiksmingas akcijas, skirtas informuoti ES piliečius apie Europos ombudsmeną ir teisę pateikti peticiją Europos Parlamentui;

Pilietybės politinis aspektas

| 32. | pažymi, kad nuo 1979 m. dalyvavimas Europos Parlamento rinkimuose nuolat mažėjo ir 2009 m. (10)siekė tik 43 proc. Ši tendencija atspindi ES piliečių nuogąstavimą, kad ES lygmens sprendimų priėmimo procese į jų nuomonę neatsižvelgiama; Eurobarometro duomenimis tokį nuogąstavimą išreiškia 68 proc. apklaustųjų; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad nuo 1979 m. dalyvavimas Europos Parlamento rinkimuose nuolat mažėjo ir 2009 m. (10)siekė tik 43 proc. Ši tendencija atspindi ES piliečių nuogąstavimą, kad ES lygmens sprendimų priėmimo procese į jų nuomonę neatsižvelgiama; Eurobarometro duomenimis tokį nuogąstavimą išreiškia 68 proc. apklaustųjų;

| 33. | atkreipia dėmesį į gerąją praktiką (11), kuria remdamosi vietos ir regionų valdžios institucijos, skiriant atitinkamus ES išteklius, gali vykdyti programas ir organizuoti informavimo kampanijas vietos ir regionų lygmeniu ir supažindinti savo atitinkamų regionų piliečius su jų balsavimo teise ir teise būti kandidatais Europos Parlamento rinkimuose. Be to, Regionų komitetas pabrėžia katalizatoriaus vaidmenį, kurį gali atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos informuojant ir didinant sąmoningumą, visų prima moksleivių ir studentų parengiant juos aktyviai pasinaudoti rinkimų teisėmis; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į gerąją praktiką (11), kuria remdamosi vietos ir regionų valdžios institucijos, skiriant atitinkamus ES išteklius, gali vykdyti programas ir organizuoti informavimo kampanijas vietos ir regionų lygmeniu ir supažindinti savo atitinkamų regionų piliečius su jų balsavimo teise ir teise būti kandidatais Europos Parlamento rinkimuose. Be to, Regionų komitetas pabrėžia katalizatoriaus vaidmenį, kurį gali atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos informuojant ir didinant sąmoningumą, visų prima moksleivių ir studentų parengiant juos aktyviai pasinaudoti rinkimų teisėmis;

| 34. | pabrėžia, kad būtina ir toliau stiprinti politines trečiųjų šalių piliečių teises ir ragina valstybes nares netaikyti pernelyg ribojamojo pobūdžio nuostatų, susijusių su galimybe trečiųjų šalių piliečiams gauti pilietybę. Ankstesnėse savo nuomonėse Regionų komitetas pabrėžė, kad legaliai valstybėse narėse gyvenantys imigrantai nori įgyti ES pilietybę, ir nurodė, kad legalių imigrantų dalyvavimas politiniame gyvenime yra labai svarbus jų integracijos į vietos bendruomenę veiksnys; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad būtina ir toliau stiprinti politines trečiųjų šalių piliečių teises ir ragina valstybes nares netaikyti pernelyg ribojamojo pobūdžio nuostatų, susijusių su galimybe trečiųjų šalių piliečiams gauti pilietybę. Ankstesnėse savo nuomonėse Regionų komitetas pabrėžė, kad legaliai valstybėse narėse gyvenantys imigrantai nori įgyti ES pilietybę, ir nurodė, kad legalių imigrantų dalyvavimas politiniame gyvenime yra labai svarbus jų integracijos į vietos bendruomenę veiksnys;

| 35. | ragina visas be išimties valstybes nares sudaryti savo piliečiams palankias sąlygas pasinaudoti balsavimo teise ir teise būti kandidatu nacionaliniuose rinkimuose neatsižvelgiant į tai, ar jie gyvena ar ne savo šalies teritorijoje. Naudojimasis teise į judumą ES negali iš jų atimti politinių teisių; |
| --- | --- |

35.

ragina visas be išimties valstybes nares sudaryti savo piliečiams palankias sąlygas pasinaudoti balsavimo teise ir teise būti kandidatu nacionaliniuose rinkimuose neatsižvelgiant į tai, ar jie gyvena ar ne savo šalies teritorijoje. Naudojimasis teise į judumą ES negali iš jų atimti politinių teisių;

| 36. | mano, kad šiuo metu yra tinkamos sąlygos pradėti dialogą dėl ES piliečių balsavimo teisės išplėtimo ar sustiprinimo tose šalyse, kuriose ji jau taikoma, kad piliečiai taip pat galėtų balsuoti regioniniuose ir nacionaliniuose šalies, kurioje jie gyvena, rinkimuose, tačiau bet kuriuo atveju išsaugant kiekvienos valstybės narės suverenumą (jus domicilii); |
| --- | --- |

36.

mano, kad šiuo metu yra tinkamos sąlygos pradėti dialogą dėl ES piliečių balsavimo teisės išplėtimo ar sustiprinimo tose šalyse, kuriose ji jau taikoma, kad piliečiai taip pat galėtų balsuoti regioniniuose ir nacionaliniuose šalies, kurioje jie gyvena, rinkimuose, tačiau bet kuriuo atveju išsaugant kiekvienos valstybės narės suverenumą (jus domicilii);

| 37. | atkreipia dėmesį į dinamiką, kurią ES plėtros procesui gali suteikti ES pilietybė: ji susijusi net ik su ekonomikos arba teisėkūros pritaikymu prie acquis communautaire, bet ir su poreikiu imtis politinių veiksmų narystės siekiančiose šalyse siekiant stiprinti jų demokratines struktūras ir teisinės valstybės principus. ES pilietybės ateitis gali konkrečiai parodyti šių priemonių svarbą; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į dinamiką, kurią ES plėtros procesui gali suteikti ES pilietybė: ji susijusi net ik su ekonomikos arba teisėkūros pritaikymu prie acquis communautaire, bet ir su poreikiu imtis politinių veiksmų narystės siekiančiose šalyse siekiant stiprinti jų demokratines struktūras ir teisinės valstybės principus. ES pilietybės ateitis gali konkrečiai parodyti šių priemonių svarbą;

Pilietybės administracinis aspektas

| 38. | primena, kad būtina vietos ir regionų lygmeniu įgyvendinti administracinio supaprastinimo veiksmus siekiant užtikrinti, kad piliečiai galėtų veiksmingai naudotis ES pilietybės teisėmis – visų prima judėjimo – ir panaikinti bet kokią atgrasomąjį poveikį turinčią praktiką ir kitas esamas diskriminavimo formas, kai ES piliečiai traktuojami skirtingai, ypač suteikiant teisę nuolat gyventi; be to, atsižvelgiant į nustatytas problemas, su kuriomis tenka susidurti vietos ir regionų valdžios institucijoms, jos turėtų būti pajėgios rasti tinkamą sprendimą; |
| --- | --- |

38.

primena, kad būtina vietos ir regionų lygmeniu įgyvendinti administracinio supaprastinimo veiksmus siekiant užtikrinti, kad piliečiai galėtų veiksmingai naudotis ES pilietybės teisėmis – visų prima judėjimo – ir panaikinti bet kokią atgrasomąjį poveikį turinčią praktiką ir kitas esamas diskriminavimo formas, kai ES piliečiai traktuojami skirtingai, ypač suteikiant teisę nuolat gyventi; be to, atsižvelgiant į nustatytas problemas, su kuriomis tenka susidurti vietos ir regionų valdžios institucijoms, jos turėtų būti pajėgios rasti tinkamą sprendimą;

| 39. | pripažįsta, kad Komisijos numatytos priemonės gali padėti pasiekti tam tikros pažangos šioje srityje. Atsižvelgiant į tai, kad į vieną iš veiklos sričių bus aktyviai įtrauktos vietos valdžios institucijos (12), būtina atlikti poveikio vertinimą ir kartu numatyti finansavimą ES fondų lėšomis; |
| --- | --- |

39.

pripažįsta, kad Komisijos numatytos priemonės gali padėti pasiekti tam tikros pažangos šioje srityje. Atsižvelgiant į tai, kad į vieną iš veiklos sričių bus aktyviai įtrauktos vietos valdžios institucijos (12), būtina atlikti poveikio vertinimą ir kartu numatyti finansavimą ES fondų lėšomis;

| 40. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymus skatinti palengvinti techninės apžiūros pažymų pripažinimą visoje ES ir suderinti automobilių techninės apžiūros reikalavimus ir ragina juos įgyvendinti kuo skubiau ir taip, kad būtų užtikrinta piliečių teisė į laisvą asmenų judėjimą, įskaitant lengvesnį transporto priemonių perregistravimą kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymus skatinti palengvinti techninės apžiūros pažymų pripažinimą visoje ES ir suderinti automobilių techninės apžiūros reikalavimus ir ragina juos įgyvendinti kuo skubiau ir taip, kad būtų užtikrinta piliečių teisė į laisvą asmenų judėjimą, įskaitant lengvesnį transporto priemonių perregistravimą kitoje valstybėje narėje;

Pilietybės kultūra

| 41. | siūlo stiprinti bendradarbiavimo iniciatyvas, kuriomis skatinamas piliečių informavimas apie jų laisvo judėjimo teisę, pavyzdžiui, miestų porinius projektus, tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas ir pan. |
| --- | --- |

41.

siūlo stiprinti bendradarbiavimo iniciatyvas, kuriomis skatinamas piliečių informavimas apie jų laisvo judėjimo teisę, pavyzdžiui, miestų porinius projektus, tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas ir pan.

| 42. | primena (13), kad 2014 m. vyks Europos Parlamento rinkimai, todėl labai svarbu visus ES piliečius geriau supažindinti su jų teisėmis, visų pirma balsavimo teisėmis jų gyvenamosios vietos valstybėje narėje, ir sudaryti sąlygas jomis pasinaudoti; |
| --- | --- |

42.

primena (13), kad 2014 m. vyks Europos Parlamento rinkimai, todėl labai svarbu visus ES piliečius geriau supažindinti su jų teisėmis, visų pirma balsavimo teisėmis jų gyvenamosios vietos valstybėje narėje, ir sudaryti sąlygas jomis pasinaudoti;

Priemonių finansavimo būdai ir tinklų ir partnerystės kūrimo galimybės

| 43. | atsižvelgdamas į naują 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą atkreipia dėmesį į didelį postūmį, kurį gali suteikti programos „Pagrindinės teisės ir pilietybė“ ir „Europa piliečiams“ siekiant sustiprinti ES pilietybę ir paremti veiklą, kuria skatinama valstybėse narėse susipažinti su ES teisės aktais ir politika; |
| --- | --- |

43.

atsižvelgdamas į naują 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą atkreipia dėmesį į didelį postūmį, kurį gali suteikti programos „Pagrindinės teisės ir pilietybė“ ir „Europa piliečiams“ siekiant sustiprinti ES pilietybę ir paremti veiklą, kuria skatinama valstybėse narėse susipažinti su ES teisės aktais ir politika;

| 44. | rekomenduoja laikytis paprastesnio ir veiksmingesnio požiūrio finansuojant su ES pilietybe susijusias programas: aiškiai apibrėžti prioritetus, kurie derėtų su politiniais sprendimais, ir stengtis sutelkti dėmesį į veiksmų rezultatų sklaidą ir plačiau su jais supažindinti siekiant įgyvendinti strateginius ir politinius tikslus. Norint šį tikslą pasiekti labai svarbu užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą planuojant šiuos veiksmus, visų prima susijusius su mokymu ir metinių darbo programų rengimu. |
| --- | --- |

44.

rekomenduoja laikytis paprastesnio ir veiksmingesnio požiūrio finansuojant su ES pilietybe susijusias programas: aiškiai apibrėžti prioritetus, kurie derėtų su politiniais sprendimais, ir stengtis sutelkti dėmesį į veiksmų rezultatų sklaidą ir plačiau su jais supažindinti siekiant įgyvendinti strateginius ir politinius tikslus. Norint šį tikslą pasiekti labai svarbu užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą planuojant šiuos veiksmus, visų prima susijusius su mokymu ir metinių darbo programų rengimu.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/eu-citizen-brochure_fr.pdf.

1

(2)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_365_fr.pdf.

2

(3)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_364_en.pdf (yra tik anglų kalba).

3

(4)  COM(2013) 126 final, Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pasirengimas 2014 m. Europos Parlamento rinkimams. Tolesnis demokratiškumo ir sklandumo didinimas“ ir C(2013) 1303 final, Komisijos rekomendacija dėl demokratinės ir veiksmingos elgsenos skatinimo vykstant rinkimams į Europos Parlamentą, C(2013) 1303.

4

(5)  2012 m. Regionų komiteto tyrimas „ES pilietybę propaguojančios vietos ir regiono valdžios institucijos bei piliečių teisės“. Tyrimo santrauka pateikiama:

5

http://cor.europa.eu/lt/events/forums/Pages/ey2013-toolkit.aspx

(6)  CdR 201/2009.

6

(7)  Toliau nurodyti aspektai pasiūlyti RK nuomonėje „2010 m. ES pilietybės ataskaitos. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“, (pranešėjas Roberto Pella, Italija, ELP), CdR 355/2010 fin. ir jais remiamasi šiame nuomonės projekte.

7

(8)  2012 m. Regionų komiteto tyrimas „ES pilietybę propaguojančios vietos ir regiono valdžios institucijos bei piliečių teisės“ (2012 m.). Tyrimo santrauka pateikiama:

8

http://cor.europa.eu/lt/events/forums/Pages/ey2013-toolkit.aspx

(9)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 227 straipsnis.

9

(10)  Regionų komiteto tyrimas „ES pilietybę propaguojančios vietos ir regiono valdžios institucijos bei piliečių teisės“ (2012 m.), p. 10.

10

(11)  Ten pat, p. 11.

11

(12)  Konkrečiau, reikia užtikrinti galimybę Europos Sąjungoje naudotis tiksline ir prieinama informacija ir parengti vietos valdžios institucijoms e. mokymo priemonę ir suteikti piliečiams suprantamą informaciją siekiant padėti jiems išspręsti kylančias problemas.

12

(13)  Žr. 2013 m. nuomonę dėl pilietybės stiprinimo.

13

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/11

---

Regionų komiteto nuomonė – ES gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms

2014/C 114/03

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | pabrėžia, kad 2012 m. Komisijai vykdant plataus masto su valstybės pagalba susijusių teisės aktų modernizavimo procesą (1) oro transporto sektorius buvo vienas pirmųjų, kuriame iškilo būtinybė atnaujinti viešąjį finansavimą, skiriamą infrastruktūrai bei veiklos pagalbai oro uostams, taip pat oro transporto bendrovėms veiklai pradėti, reglamentuojančią sistemą (2); |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad 2012 m. Komisijai vykdant plataus masto su valstybės pagalba susijusių teisės aktų modernizavimo procesą (1) oro transporto sektorius buvo vienas pirmųjų, kuriame iškilo būtinybė atnaujinti viešąjį finansavimą, skiriamą infrastruktūrai bei veiklos pagalbai oro uostams, taip pat oro transporto bendrovėms veiklai pradėti, reglamentuojančią sistemą (2);

| 2. | primena, kad 1994 m. (3), laipsniškai įgyvendinant oro transporto sektoriaus liberalizavimo programą, Europos Komisija nustatė pirmąsias valstybės pagalbos civilinės aviacijos sektoriui taisykles, kurios labai paskatino konkurenciją šiame sektoriuje, todėl iškilo poreikis imtis reguliavimo veiksmų, kurie užtikrintų vienodas konkurencijos taisykles visiems sektoriuje veikiantiems subjektams; |
| --- | --- |

2.

primena, kad 1994 m. (3), laipsniškai įgyvendinant oro transporto sektoriaus liberalizavimo programą, Europos Komisija nustatė pirmąsias valstybės pagalbos civilinės aviacijos sektoriui taisykles, kurios labai paskatino konkurenciją šiame sektoriuje, todėl iškilo poreikis imtis reguliavimo veiksmų, kurie užtikrintų vienodas konkurencijos taisykles visiems sektoriuje veikiantiems subjektams;

| 3. | pabrėžia, kad 2005 m. (4), konsolidavus oro transporto sektoriaus liberalizavimo procesą, labai paspartinusį sektoriaus vystymąsi, kai keleto metų laikotarpiu į rinką ėmė nepaliaujamai skverbtis naujas pigių oro vežėjų (angl. Low Cost) verslo modelis, grindžiamas veiklos vykdymu mažuose oro uostuose, kilo poreikis atnaujinti galiojančią reglamentavimo sistemą Europos Komisijai parengiant gaires dėl valstybės pagalbos oro uostams ir regioniniuose oro uostuose veikiančioms oro transporto bendrovėms; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad 2005 m. (4), konsolidavus oro transporto sektoriaus liberalizavimo procesą, labai paspartinusį sektoriaus vystymąsi, kai keleto metų laikotarpiu į rinką ėmė nepaliaujamai skverbtis naujas pigių oro vežėjų (angl. Low Cost) verslo modelis, grindžiamas veiklos vykdymu mažuose oro uostuose, kilo poreikis atnaujinti galiojančią reglamentavimo sistemą Europos Komisijai parengiant gaires dėl valstybės pagalbos oro uostams ir regioniniuose oro uostuose veikiančioms oro transporto bendrovėms;

| 4. | pažymi, kad praėjus vos aštuoneriems metams Europos rinkos permainos lėmė ir esminius oro transporto eismo apimties pokyčius, kurie visų prima susiję su sparčiai rinkoje įsitvirtinančiomis pigiomis skrydžių bendrovėmis, kurių verslo medelis iš esmės susijęs su mažais ir – palyginti su tradiciniais nacionaliniais ir didžiaisiais oro uostais – decentralizuotais regioniniais oro uostais; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad praėjus vos aštuoneriems metams Europos rinkos permainos lėmė ir esminius oro transporto eismo apimties pokyčius, kurie visų prima susiję su sparčiai rinkoje įsitvirtinančiomis pigiomis skrydžių bendrovėmis, kurių verslo medelis iš esmės susijęs su mažais ir – palyginti su tradiciniais nacionaliniais ir didžiaisiais oro uostais – decentralizuotais regioniniais oro uostais;

| 5. | pritaria Europos Komisijai, kad būtina nedelsiant keisti reglamentavimo sistemą, reguliuojančią valstybės pagalbą, skirtą oro uostų sektoriui remti, ir tai daryti nuosekliai atsižvelgiant į modernizavimo programą, pagal kurią norima 2014–2020 m. laikotarpiui valstybėms narėms parengti atnaujintą ir veiksmingą konkurencijos ir bendrosios rinkos apsaugos taisyklių teisės aktų rinkinį, ir todėl prašo atsižvelgti į nuomonėje dėl valstybės pagalbos modernizavimo pateiktas rekomendacijas (5); |
| --- | --- |

5.

pritaria Europos Komisijai, kad būtina nedelsiant keisti reglamentavimo sistemą, reguliuojančią valstybės pagalbą, skirtą oro uostų sektoriui remti, ir tai daryti nuosekliai atsižvelgiant į modernizavimo programą, pagal kurią norima 2014–2020 m. laikotarpiui valstybėms narėms parengti atnaujintą ir veiksmingą konkurencijos ir bendrosios rinkos apsaugos taisyklių teisės aktų rinkinį, ir todėl prašo atsižvelgti į nuomonėje dėl valstybės pagalbos modernizavimo pateiktas rekomendacijas (5);

| 6. | palankiai vertina Europos Komisijos viešas konsultacijas, kurių pirmasis etapas vyko 2011 m. birželio 6 d., o antrasis – 2013 m. liepos 3 d., surengtas siekiant sužinoti visų suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie galiojančios reglamentavimo sistemos persvarstymą ir pasiūlymą dėl naujų gairių; remia Europos Komisijos požiūrį, kuriuo siekiama užtikrinti sąžiningą įvairių Europos oro transporto sektoriaus subjektų konkurenciją neatsižvelgiant į jų veikimo modelį, kad Europos oro transporto sektorius būtų sėkmingas ir konkurencingas; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Europos Komisijos viešas konsultacijas, kurių pirmasis etapas vyko 2011 m. birželio 6 d., o antrasis – 2013 m. liepos 3 d., surengtas siekiant sužinoti visų suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie galiojančios reglamentavimo sistemos persvarstymą ir pasiūlymą dėl naujų gairių; remia Europos Komisijos požiūrį, kuriuo siekiama užtikrinti sąžiningą įvairių Europos oro transporto sektoriaus subjektų konkurenciją neatsižvelgiant į jų veikimo modelį, kad Europos oro transporto sektorius būtų sėkmingas ir konkurencingas;

| 7. | vis dėlto apgailestauja, kad ES konkurencijos teisė, kuri priskiriama išimtinei Europos Komisijos kompetencijai ir yra susijusi tik su neįpareigojančia teise (angl. soft law), trukdo vietos ir regionų valdžios institucijoms imtis ryžtingų veiksmų tam tikruose regionų ir vietos vystymuisi labai svarbiuose sektoriuose tokiuose kaip, regioniniai oro uostai arba paramos regioniniam vystymuisi politika; |
| --- | --- |

7.

vis dėlto apgailestauja, kad ES konkurencijos teisė, kuri priskiriama išimtinei Europos Komisijos kompetencijai ir yra susijusi tik su neįpareigojančia teise (angl. soft law), trukdo vietos ir regionų valdžios institucijoms imtis ryžtingų veiksmų tam tikruose regionų ir vietos vystymuisi labai svarbiuose sektoriuose tokiuose kaip, regioniniai oro uostai arba paramos regioniniam vystymuisi politika;

| 8. | atkreipia Komisijos dėmesį į oro uostų įvairovę Europos erdvėje, visų pirma atokiausiuose regionuose, dėl kurių izoliuotumo ir atokumo juose esantys oro uostai, nepriklausomai nuo užfiksuoto keleivių srauto, negali būti finansiškai tvarūs arba konkuruoti su kitais ES oro uostais ir juo labiau kelti grėsmę kitoms alternatyvioms tiek kelių, tiek geležinkelių transporto rūšims; |
| --- | --- |

8.

atkreipia Komisijos dėmesį į oro uostų įvairovę Europos erdvėje, visų pirma atokiausiuose regionuose, dėl kurių izoliuotumo ir atokumo juose esantys oro uostai, nepriklausomai nuo užfiksuoto keleivių srauto, negali būti finansiškai tvarūs arba konkuruoti su kitais ES oro uostais ir juo labiau kelti grėsmę kitoms alternatyvioms tiek kelių, tiek geležinkelių transporto rūšims;

| 9. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra teritorijų vystymosi ir augimo (kuriuos leidžia užtikrinti ir valstybės skiriama pagalba) politikos dalyvės ir gerai žino vietos lygmens ekonomikos padėtį, kadangi palaiko glaudžius santykius su ekonomikos ir socialinės srities dalyviais, į kuriuos negalima neatsižvelgti ES teisės aktuose, jei norima iš tiesų paremti regionus ir padėti jiems integruotis į bendrąją rinką, taip pat visoje Europos Sąjungoje užtikrinti teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

9.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra teritorijų vystymosi ir augimo (kuriuos leidžia užtikrinti ir valstybės skiriama pagalba) politikos dalyvės ir gerai žino vietos lygmens ekonomikos padėtį, kadangi palaiko glaudžius santykius su ekonomikos ir socialinės srities dalyviais, į kuriuos negalima neatsižvelgti ES teisės aktuose, jei norima iš tiesų paremti regionus ir padėti jiems integruotis į bendrąją rinką, taip pat visoje Europos Sąjungoje užtikrinti teritorinę sanglaudą;

| 10. | primena, kad savo nuomonėje dėl 2014-–2020 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (6) jau išreiškė norą, kad Europos Komisija, siūlydama valstybės pagalbos teikimo taisykles, iš anksto ir reguliariai konsultuotųsi su Regionų komitetu (RK) (7), kad surinktų visus poveikiui įvertinti būtinus elementus laikantis daugiapakopio valdymo principo (8); |
| --- | --- |

10.

primena, kad savo nuomonėje dėl 2014-–2020 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (6) jau išreiškė norą, kad Europos Komisija, siūlydama valstybės pagalbos teikimo taisykles, iš anksto ir reguliariai konsultuotųsi su Regionų komitetu (RK) (7), kad surinktų visus poveikiui įvertinti būtinus elementus laikantis daugiapakopio valdymo principo (8);

Viešųjų institucijų vaidmuo finansuojant infrastruktūrą

| 11. | pritaria Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui (9) ir primena Komisijai svarbų regioninių oro uostų vaidmenį ES aviacijos sektoriuje: 2010 m. apie 60 proc. ES oro uostų aptarnavo mažiau nei 1 mln. keleivių. Todėl tikisi, kad naujose gairėse į šį svarbų vaidmenį bus atsižvelgta; |
| --- | --- |

11.

pritaria Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui (9) ir primena Komisijai svarbų regioninių oro uostų vaidmenį ES aviacijos sektoriuje: 2010 m. apie 60 proc. ES oro uostų aptarnavo mažiau nei 1 mln. keleivių. Todėl tikisi, kad naujose gairėse į šį svarbų vaidmenį bus atsižvelgta;

| 12. | pabrėžia svarbų regioninių oro uostų vaidmenį skatinant vietos vystymąsi ir gerinant jų pasiekiamumą ir taip prisidedant prie teritorinės sanglaudos, regionų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų įgyvendinimo. Prieinamumas, pavyzdžiui, tinkami oro eismo paslaugų maršrutai, yra labai svarbūs, kad ir rečiau apgyvendinti Sąjungos regionai ir atokiausi regionai, visiškai priklausomi nuo oro transporto, galėtų dalyvauti bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia svarbų regioninių oro uostų vaidmenį skatinant vietos vystymąsi ir gerinant jų pasiekiamumą ir taip prisidedant prie teritorinės sanglaudos, regionų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų įgyvendinimo. Prieinamumas, pavyzdžiui, tinkami oro eismo paslaugų maršrutai, yra labai svarbūs, kad ir rečiau apgyvendinti Sąjungos regionai ir atokiausi regionai, visiškai priklausomi nuo oro transporto, galėtų dalyvauti bendrojoje rinkoje;

| 13. | pažymi, kad šis vaidmuo yra labai svarbus ir strateginis ypač šiuo istoriniu momentu, kai Sąjunga deda pastangas, kad įveiktų ekonomikos krizę. Nuo pat pirmųjų 2008 m. prasidėjusios krizės požymių iš tiesų reikėjo, kad Europos ir nacionalinės valdžios institucijos ekonomikos srityje imtųsi veiksmingų ir ryžtingų anticiklinių priemonių; šį poreikį pripažino ir pagrindė pati Europos Komisija, palčiai pasinaudojusi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punkto nukrypti leidžianti nuostata (10). Šiuo sudėtingu ekonomikos krizės laikotarpiu yra ypač svarbu skatinti geresnį visų rinkos segmentų prieinamumą; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad šis vaidmuo yra labai svarbus ir strateginis ypač šiuo istoriniu momentu, kai Sąjunga deda pastangas, kad įveiktų ekonomikos krizę. Nuo pat pirmųjų 2008 m. prasidėjusios krizės požymių iš tiesų reikėjo, kad Europos ir nacionalinės valdžios institucijos ekonomikos srityje imtųsi veiksmingų ir ryžtingų anticiklinių priemonių; šį poreikį pripažino ir pagrindė pati Europos Komisija, palčiai pasinaudojusi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punkto nukrypti leidžianti nuostata (10). Šiuo sudėtingu ekonomikos krizės laikotarpiu yra ypač svarbu skatinti geresnį visų rinkos segmentų prieinamumą;

| 14. | be to, atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl oro uostų politikos, pabrėžia regioninių oro uostų svarbą (11), nes jie leidžia geroka sumažinti oro uostų, kuriems būdingos vis didesnės spūstys, apkrovimą, labai apsunkinantį tenykščius gyventojus ir aplinką ir skatina turizmą Sąjungoje, taip pat padeda MVĮ patekti į rinkas ir taip padidinti konkurencingumą (12); |
| --- | --- |

14.

be to, atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl oro uostų politikos, pabrėžia regioninių oro uostų svarbą (11), nes jie leidžia geroka sumažinti oro uostų, kuriems būdingos vis didesnės spūstys, apkrovimą, labai apsunkinantį tenykščius gyventojus ir aplinką ir skatina turizmą Sąjungoje, taip pat padeda MVĮ patekti į rinkas ir taip padidinti konkurencingumą (12);

| 15. | laikosi nuomonės, kad Sąjungos oro transporto tvarumas ir efektyvumas labai priklauso nuo tinkamų mažų oro uostų infrastruktūros tinklų; |
| --- | --- |

15.

laikosi nuomonės, kad Sąjungos oro transporto tvarumas ir efektyvumas labai priklauso nuo tinkamų mažų oro uostų infrastruktūros tinklų;

| 16. | pritaria Europos Komisijos išreikštam susirūpinimui (13) dėl vis didėjančio infrastruktūros poreikio, kuris įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ dar labiau išaugs, ir bus reikalinga moderni, tinkama ir lanksti infrastruktūra energetikos, IRT ir transporto sektoriuose, kurie gali padėti Europai pereiti prie žiniomis grindžiamos, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir labai konkurencingos ekonomikos; |
| --- | --- |

16.

pritaria Europos Komisijos išreikštam susirūpinimui (13) dėl vis didėjančio infrastruktūros poreikio, kuris įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ dar labiau išaugs, ir bus reikalinga moderni, tinkama ir lanksti infrastruktūra energetikos, IRT ir transporto sektoriuose, kurie gali padėti Europai pereiti prie žiniomis grindžiamos, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir labai konkurencingos ekonomikos;

| 17. | taip pat pritaria nuostatai, kad rinka ne visada gali užtikrinti Europai reikalingą infrastruktūrą ir kad be viešosios intervencijos nebus sulaukta daug Europos strategijai įgyvendinti būtinų investicijų arba jos bus atidėtos laikotarpiui po 2020 m.; |
| --- | --- |

17.

taip pat pritaria nuostatai, kad rinka ne visada gali užtikrinti Europai reikalingą infrastruktūrą ir kad be viešosios intervencijos nebus sulaukta daug Europos strategijai įgyvendinti būtinų investicijų arba jos bus atidėtos laikotarpiui po 2020 m.;

| 18. | teigiamai vertina Komisijos raginimą didinti investicijas į Sąjungos infrastruktūrą: apskaičiuota, kad 2010–2020 m. laikotarpiu transporto paklausai patenkinti reikia daugiau nei 1,5 milijardų eurų, taip pat atkreipia dėmesį į glaudžią regionų geografinio prieinamumo ir ekonomikos augimo sąsają; |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina Komisijos raginimą didinti investicijas į Sąjungos infrastruktūrą: apskaičiuota, kad 2010–2020 m. laikotarpiu transporto paklausai patenkinti reikia daugiau nei 1,5 milijardų eurų, taip pat atkreipia dėmesį į glaudžią regionų geografinio prieinamumo ir ekonomikos augimo sąsają;

| 19. | susipažino su Teismo praktikos principais, nustatytais Leipzig/Halle byloje (14), tačiau atkreipia dėmesį į specifines faktines šių principų nustatymo aplinkybes, todėl ragina Komisiją nustatant gaires atsižvelgti į didelę valstybės pagalbos infrastruktūrai remti įvairovę. Tam tikras viešojo sektoriaus dalyvavimas, papildomai prie privataus kapitalo, dažnai yra labai svarbus siekiant sėkmingai įgyvendinti stambius infrastruktūros projektus, pavyzdžiui, oro uostų, nepriklausomai nuo to, ar jų galutinė paskirtis komercinė ar nekomercinė; |
| --- | --- |

19.

susipažino su Teismo praktikos principais, nustatytais Leipzig/Halle byloje (14), tačiau atkreipia dėmesį į specifines faktines šių principų nustatymo aplinkybes, todėl ragina Komisiją nustatant gaires atsižvelgti į didelę valstybės pagalbos infrastruktūrai remti įvairovę. Tam tikras viešojo sektoriaus dalyvavimas, papildomai prie privataus kapitalo, dažnai yra labai svarbus siekiant sėkmingai įgyvendinti stambius infrastruktūros projektus, pavyzdžiui, oro uostų, nepriklausomai nuo to, ar jų galutinė paskirtis komercinė ar nekomercinė;

| 20. | pabrėžia, kad absoliučiu keleivių skaičiumi kaip tinkamu kriterijumi būtų galima remtis tik reguliariai jį taikant įvertinti oro uosto kaip infrastruktūros objekto efektyvumą ir priskirti jį tam tikrai kategorijai. Todėl šiuo atžvilgiu pasisako už lankstesnes atitikties taisykles, leidžiančias tam tikrais atvejais atsižvelgti į ypatumus; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad absoliučiu keleivių skaičiumi kaip tinkamu kriterijumi būtų galima remtis tik reguliariai jį taikant įvertinti oro uosto kaip infrastruktūros objekto efektyvumą ir priskirti jį tam tikrai kategorijai. Todėl šiuo atžvilgiu pasisako už lankstesnes atitikties taisykles, leidžiančias tam tikrais atvejais atsižvelgti į ypatumus;

| 21. | taip pat prašo atsižvelgti į tai, kad dabartinėmis sąlygomis, kai bandoma įveikti krizę, kaip niekada svarbu visų pirma įvertinti infrastruktūrai skiriamo viešojo finansavimo teigiamą poveikį sanglaudai, augimui ir užimtumui ir svarstant finansavimą vadovautis konkurencijos taisyklėmis; |
| --- | --- |

21.

taip pat prašo atsižvelgti į tai, kad dabartinėmis sąlygomis, kai bandoma įveikti krizę, kaip niekada svarbu visų pirma įvertinti infrastruktūrai skiriamo viešojo finansavimo teigiamą poveikį sanglaudai, augimui ir užimtumui ir svarstant finansavimą vadovautis konkurencijos taisyklėmis;

| 22. | atkreipia dėmesį į Komisijos nustatytą rinkos ekonomikoje veikiančio veiklos vykdytojo principą, tačiau, reiškia susirūpinimą dėl šio principo taikymo poveikio, pavyzdžiui, infrastruktūros sektoriuje, kuriame valstybės vaidmuo tradiciškai ir instituciniu požiūriu yra nepakeičiamas: atsižvelgiant į reikalingų investicijų mastą ir į tai, kad investicinių sąnaudų neįmanoma perfinansuoti jų naštą perkelti infrastruktūrą naudojančiai visuomenei, didžioji dalis investicijų į infrastruktūrą privačiam investuotojui yra iš principo neįmanomos. Kalbant apie teritorinius infrastruktūros projektus, kurie yra viena svarbiausių valstybės vaidmens sudedamųjų dalių, nerealu ir visuomenės gerovei pavojinga daryti prielaidą, kad valstybė gali būti lyginama su privačiu veiklos vykdytoju ir visiškai nespręsti socialinių, regioninės politikos ir sektorinių klausimų; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į Komisijos nustatytą rinkos ekonomikoje veikiančio veiklos vykdytojo principą, tačiau, reiškia susirūpinimą dėl šio principo taikymo poveikio, pavyzdžiui, infrastruktūros sektoriuje, kuriame valstybės vaidmuo tradiciškai ir instituciniu požiūriu yra nepakeičiamas: atsižvelgiant į reikalingų investicijų mastą ir į tai, kad investicinių sąnaudų neįmanoma perfinansuoti jų naštą perkelti infrastruktūrą naudojančiai visuomenei, didžioji dalis investicijų į infrastruktūrą privačiam investuotojui yra iš principo neįmanomos. Kalbant apie teritorinius infrastruktūros projektus, kurie yra viena svarbiausių valstybės vaidmens sudedamųjų dalių, nerealu ir visuomenės gerovei pavojinga daryti prielaidą, kad valstybė gali būti lyginama su privačiu veiklos vykdytoju ir visiškai nespręsti socialinių, regioninės politikos ir sektorinių klausimų;

| 23. | ragina Komisiją laikytis požiūrio, kad viešieji veiksmai, padedantys kurti ir plėsti infrastruktūrą, skirti padėti nepalankioje padėtyje prieinamumo požiūriu atsidūrusiems gyventojams, dažnai yra tikrosios ekonomikos politikos bendrosios priemonės, o ne valstybės pagalba (15), todėl turi būti laikomos visuotinės svarbos priemonėmis. Todėl prašo Komisijos toliau modernizuoti valstybės pagalbos taisykles ir atsižvelgti į svarbiausius principus, kuriais grindžiama viešoji politika ir institucinis valstybės vaidmuo. Ypač atkreipia dėmesį į tai, kad oro uostai, kaip keliai ir geležinkeliai, atlieka viešosios infrastruktūros funkciją; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją laikytis požiūrio, kad viešieji veiksmai, padedantys kurti ir plėsti infrastruktūrą, skirti padėti nepalankioje padėtyje prieinamumo požiūriu atsidūrusiems gyventojams, dažnai yra tikrosios ekonomikos politikos bendrosios priemonės, o ne valstybės pagalba (15), todėl turi būti laikomos visuotinės svarbos priemonėmis. Todėl prašo Komisijos toliau modernizuoti valstybės pagalbos taisykles ir atsižvelgti į svarbiausius principus, kuriais grindžiama viešoji politika ir institucinis valstybės vaidmuo. Ypač atkreipia dėmesį į tai, kad oro uostai, kaip keliai ir geležinkeliai, atlieka viešosios infrastruktūros funkciją;

Maži ir labai maži oro uostai, kurie nepatenka į valstybės pagalbos skyrimo teisės aktų taikymo sritį

| 24. | prašo Komisijos tęsti valstybės pagalbos taisyklių modernizavimą siekiant jas iš tiesų supaprastinti ir sutelkti dėmesį į dažniausias konkurencijos iškraipymo sąlygas ir atvejus, kurie kelia rimtą pavojų bendrosios rinkos vientisumui; |
| --- | --- |

24.

prašo Komisijos tęsti valstybės pagalbos taisyklių modernizavimą siekiant jas iš tiesų supaprastinti ir sutelkti dėmesį į dažniausias konkurencijos iškraipymo sąlygas ir atvejus, kurie kelia rimtą pavojų bendrosios rinkos vientisumui;

| 25. | pritaria, kad reikia nustatyti taisykles, kurios padėtų Europos ekonominėje erdvėje užtikrinti vienodas sąlygas visoms oro transporto sektoriuje veikiančioms įmonėms, kiek įmanoma sumažinti iškraipymus svarbiose rinkose lemiančią viešąją intervenciją ir išvengti valstybių narių varžymosi dėl subsidijų (angl. subsidy races); |
| --- | --- |

25.

pritaria, kad reikia nustatyti taisykles, kurios padėtų Europos ekonominėje erdvėje užtikrinti vienodas sąlygas visoms oro transporto sektoriuje veikiančioms įmonėms, kiek įmanoma sumažinti iškraipymus svarbiose rinkose lemiančią viešąją intervenciją ir išvengti valstybių narių varžymosi dėl subsidijų (angl. subsidy races);

| 26. | vis dėlto pabrėžia, kad didžiausią dėmesį Komisija turėtų skirti didiesiems oro uostams ir kad parama mažiems oro uostams, kurių vidutinis metinis keleivių srautas neviršija 300 000 keleivių, neturi būti priskirta valstybės pagalbos skyrimo sričiai, kadangi jie negali daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir yra struktūriškai nepajėgūs padengti veiklos ir kapitalo sąnaudas. Pabrėžia, kad 2011 m. gruodžio 20 d. sprendime dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, Komisija pripažino, kad 300 000 keleivių riba yra tinkama, tačiau apribojo susisiekimo paslaugas oro transportu su salomis arba uostais ir nustatė žemesnę ribą su oro uostais susijusioms visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms (VESP). Todėl Komitetas prašo Komisijos nuosekliau ir paprasčiau nustatyti ribas įvairiose teisinėse sistemose ir atitinkamai iš dalies pakeisti pasiūlymą dėl naujų gairių, visų pirma jo 80 punkto 1 ir 2 dalį dėl oro uostų klasifikacijos, 92 punktą dėl pagalbos intensyvumo, kuriame reikėtų numatyti kategoriją, apimančią mažiau nei 300 000 keleivių oro uostus, taip pat Sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e punktą; |
| --- | --- |

26.

vis dėlto pabrėžia, kad didžiausią dėmesį Komisija turėtų skirti didiesiems oro uostams ir kad parama mažiems oro uostams, kurių vidutinis metinis keleivių srautas neviršija 300 000 keleivių, neturi būti priskirta valstybės pagalbos skyrimo sričiai, kadangi jie negali daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir yra struktūriškai nepajėgūs padengti veiklos ir kapitalo sąnaudas. Pabrėžia, kad 2011 m. gruodžio 20 d. sprendime dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, Komisija pripažino, kad 300 000 keleivių riba yra tinkama, tačiau apribojo susisiekimo paslaugas oro transportu su salomis arba uostais ir nustatė žemesnę ribą su oro uostais susijusioms visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms (VESP). Todėl Komitetas prašo Komisijos nuosekliau ir paprasčiau nustatyti ribas įvairiose teisinėse sistemose ir atitinkamai iš dalies pakeisti pasiūlymą dėl naujų gairių, visų pirma jo 80 punkto 1 ir 2 dalį dėl oro uostų klasifikacijos, 92 punktą dėl pagalbos intensyvumo, kuriame reikėtų numatyti kategoriją, apimančią mažiau nei 300 000 keleivių oro uostus, taip pat Sprendimo 2 straipsnio 1 dalies e punktą;

| 27. | teigiamai vertina Komisijos dėmesį oro uostams, kurių metinis keleivių srautas yra labai ribotas ir pripažinimą, kad tokie oro uostai, įskaitant ir tuos, kurie per metus aptarnauja 5 mln. keleivių, dažnai yra struktūriškai nepajėgūs be viešosios paramos padengti kapitalo ir veiklos išlaidų. Kartu apgailestauja, kad toks dėmesys neskirtas šiems oro uostams skiriamos pagalbos suderinamumo kriterijams (16); |
| --- | --- |

27.

teigiamai vertina Komisijos dėmesį oro uostams, kurių metinis keleivių srautas yra labai ribotas ir pripažinimą, kad tokie oro uostai, įskaitant ir tuos, kurie per metus aptarnauja 5 mln. keleivių, dažnai yra struktūriškai nepajėgūs be viešosios paramos padengti kapitalo ir veiklos išlaidų. Kartu apgailestauja, kad toks dėmesys neskirtas šiems oro uostams skiriamos pagalbos suderinamumo kriterijams (16);

| 28. | ypač pabrėžia, kad tokiems oro uostams būdinga: |
| --- | --- |

28.

ypač pabrėžia, kad tokiems oro uostams būdinga:

| — | mažas keleivių skaičius, |
| --- | --- |

—

mažas keleivių skaičius,

| — | blogas regiono pasiekiamumas dėl jų atokumo, dėl orografijos sąlygų arba nepakankamos alternatyvias jungtis su aplinkiniais regionais užtikrinančios infrastruktūros, |
| --- | --- |

—

blogas regiono pasiekiamumas dėl jų atokumo, dėl orografijos sąlygų arba nepakankamos alternatyvias jungtis su aplinkiniais regionais užtikrinančios infrastruktūros,

| — | ribota aptarnaujama sritis ir ribotos plėtros perspektyvos. Dėl šių priežasčių šie oro uostai yra tik vietinio pobūdžio ir nėra patrauklūs tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

—

ribota aptarnaujama sritis ir ribotos plėtros perspektyvos. Dėl šių priežasčių šie oro uostai yra tik vietinio pobūdžio ir nėra patrauklūs tarpvalstybiniu mastu;

| 29. | pažymi, kad daugeliu atvejų tai yra maži oro uostai, kuriuos transporto pajėgumo požiūriu būtų sunku arba neįmanoma pakeisti kitais oro uostais arba kitomis viešojo transporto priemonėmis: mažų oro uostų keleivių nukreipimas neturėtų jokios įtakos alternatyvių oro uostų keleivių srautui; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad daugeliu atvejų tai yra maži oro uostai, kuriuos transporto pajėgumo požiūriu būtų sunku arba neįmanoma pakeisti kitais oro uostais arba kitomis viešojo transporto priemonėmis: mažų oro uostų keleivių nukreipimas neturėtų jokios įtakos alternatyvių oro uostų keleivių srautui;

| 30. | todėl mano, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalies požiūriu šių oro uostų finansavimas nėra valstybės pagalba, kadangi jis negali iškraipyti konkurencijos ir daryti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. Dėl šių priežasčių šis finansavimas neturėtų būti įtrauktas į naujųjų gairių taikymo sritį; |
| --- | --- |

30.

todėl mano, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalies požiūriu šių oro uostų finansavimas nėra valstybės pagalba, kadangi jis negali iškraipyti konkurencijos ir daryti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. Dėl šių priežasčių šis finansavimas neturėtų būti įtrauktas į naujųjų gairių taikymo sritį;

| 31. | siūlo (17) taikyti iki 10 metų trukmės pereinamąjį laikotarpį, per kurį Europos Komisija įvertins valstybės pagalbos ir oro uostų veikimo suderinamumą, tik oro uostams, kurie aptarnauja daugiau nei vieną milijoną keleivių per metus. Dėl siūlomo draudimo neturėtų būti uždaromi maži oro uostai. Taip pat rekomenduoja lentelėje, kurioje nurodytas didžiausias leistinas investicinės pagalbos intensyvumas, mažiau nei 1 milijoną keleivių aptarnaujančių” oro uostų kategoriją pervadinti į oro uostus, kurie per metus aptarnauja nuo 200 000 iki 1 mln. keleivių; |
| --- | --- |

31.

siūlo (17) taikyti iki 10 metų trukmės pereinamąjį laikotarpį, per kurį Europos Komisija įvertins valstybės pagalbos ir oro uostų veikimo suderinamumą, tik oro uostams, kurie aptarnauja daugiau nei vieną milijoną keleivių per metus. Dėl siūlomo draudimo neturėtų būti uždaromi maži oro uostai. Taip pat rekomenduoja lentelėje, kurioje nurodytas didžiausias leistinas investicinės pagalbos intensyvumas, mažiau nei 1 milijoną keleivių aptarnaujančių” oro uostų kategoriją pervadinti į oro uostus, kurie per metus aptarnauja nuo 200 000 iki 1 mln. keleivių;

| 32. | sutinka su Komisija, kad reikėtų vengti nepelningų oro uostų veiklos dubliavimosi ir papildomų pajėgumų atsiradimo, tačiau mano, kad kai finansavimas neatitinka teisinių sąlygų, kad būtų laikomas valstybės pagalba (kaip kad yra mažų vietos lygmens oro uostų atveju), šios rekomendacijos neturėtų būti įtrauktos į valstybės pagalbos taisykles, kurių tikslas yra ne įvertinti su viešosiomis išlaidomis susijusių vyriausybių sprendimų tinkamumą, bet išlaikyti subalansuotą valstybių narių konkurenciją siekiant bendrosios rinkos vientisumo; |
| --- | --- |

32.

sutinka su Komisija, kad reikėtų vengti nepelningų oro uostų veiklos dubliavimosi ir papildomų pajėgumų atsiradimo, tačiau mano, kad kai finansavimas neatitinka teisinių sąlygų, kad būtų laikomas valstybės pagalba (kaip kad yra mažų vietos lygmens oro uostų atveju), šios rekomendacijos neturėtų būti įtrauktos į valstybės pagalbos taisykles, kurių tikslas yra ne įvertinti su viešosiomis išlaidomis susijusių vyriausybių sprendimų tinkamumą, bet išlaikyti subalansuotą valstybių narių konkurenciją siekiant bendrosios rinkos vientisumo;

Bendros ekonominės svarbos paslaugos

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija oro uostų įrengimą ir išsaugojimą laiko aplinkybėmis, kurioms esant gali būti mokamos kompensacinės išmokos, kai perimami bendri ekonominiai įsipareigojimai, tačiau taikymo sritį laiko pernelyg siaura; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija oro uostų įrengimą ir išsaugojimą laiko aplinkybėmis, kurioms esant gali būti mokamos kompensacinės išmokos, kai perimami bendri ekonominiai įsipareigojimai, tačiau taikymo sritį laiko pernelyg siaura;

| 34. | mano, kad reikia apsvarstyti oro uosto išsaugojimą ir už teritorijų ribų, kurios be oro uosto būtų atskirtos nuo likusios ES, o tai darytų poveikį jų socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; |
| --- | --- |

34.

mano, kad reikia apsvarstyti oro uosto išsaugojimą ir už teritorijų ribų, kurios be oro uosto būtų atskirtos nuo likusios ES, o tai darytų poveikį jų socialiniam ir ekonominiam vystymuisi;

| 35. | nurodo, kad tai iš principo yra nepriklausoma valstybių narių ir jų regionų bei vietos institucijų atsakomybė nuspręsti dėl visuotinės ekonominės svarbos užduoties ir kad Komisija tik gali patikrinti, ar nepadaryta akivaizdi klaida; |
| --- | --- |

35.

nurodo, kad tai iš principo yra nepriklausoma valstybių narių ir jų regionų bei vietos institucijų atsakomybė nuspręsti dėl visuotinės ekonominės svarbos užduoties ir kad Komisija tik gali patikrinti, ar nepadaryta akivaizdi klaida;

| 36. | laikosi nuomonės, kad oro uosto įrengimas ir išsaugojimas visų pirma tada yra visuomenės gerovei svarbus uždavinys, kai jis struktūriškai silpname regione padėtį taip pagerina, kad apskritai atsiranda perspektyva regiono ekonominiam vystymuisi; |
| --- | --- |

36.

laikosi nuomonės, kad oro uosto įrengimas ir išsaugojimas visų pirma tada yra visuomenės gerovei svarbus uždavinys, kai jis struktūriškai silpname regione padėtį taip pagerina, kad apskritai atsiranda perspektyva regiono ekonominiam vystymuisi;

| 37. | mano, kad būtina įgyvendinti ES pasienio regionų bendradarbiavimo politiką koordinuojant regioninių oro uostų, aprėpiančių daugiau kaip vienos šalies regionus, veiklą ir (arba) kuriant tokius oro uostus; |
| --- | --- |

37.

mano, kad būtina įgyvendinti ES pasienio regionų bendradarbiavimo politiką koordinuojant regioninių oro uostų, aprėpiančių daugiau kaip vienos šalies regionus, veiklą ir (arba) kuriant tokius oro uostus;

Veiklos pagalba oro uostams, aptarnaujantiems nuo 300 000 iki 1 mln. keleivių

| 38. | pažymi, kad Europos Komisija pripažįsta, jog veiklos pagalba mažiems regioniniams oro uostams labai priklauso nuo jų nepajėgumo padengti savo pačių veiklos išlaidas. Be to, Komisija mano, kad per ne daugiau kaip dešimt metų galima paskatinti šiuos oro uostus pereiti prie labiau į rinką orientuotų valdymo būdų, kurie leistų sukaupti pakankamai išteklių veiklos išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad Europos Komisija pripažįsta, jog veiklos pagalba mažiems regioniniams oro uostams labai priklauso nuo jų nepajėgumo padengti savo pačių veiklos išlaidas. Be to, Komisija mano, kad per ne daugiau kaip dešimt metų galima paskatinti šiuos oro uostus pereiti prie labiau į rinką orientuotų valdymo būdų, kurie leistų sukaupti pakankamai išteklių veiklos išlaidoms padengti;

| 39. | labai abejoja, kad dėl mažų regioninių oro uostų rinkos ypatumų toks perėjimas galėtų įvykti prieš pasiekiant didesnį nei 1 mln. metinį keleivių srautą, juo labiau per Komisijos numatytą dešimties metų laikotarpį; |
| --- | --- |

39.

labai abejoja, kad dėl mažų regioninių oro uostų rinkos ypatumų toks perėjimas galėtų įvykti prieš pasiekiant didesnį nei 1 mln. metinį keleivių srautą, juo labiau per Komisijos numatytą dešimties metų laikotarpį;

| 40. | iš esmės pritaria į rinką orientuotam Europos Komisijos požiūriui, viešųjų išteklių skyrimui perspektyvių oro uostų modeliams užkertant kelią neperspektyvių oro uostų veiklos dubliavimuisi, taip pat oro uostų ir oro transporto bendrovių konkurencijos apsaugai; |
| --- | --- |

40.

iš esmės pritaria į rinką orientuotam Europos Komisijos požiūriui, viešųjų išteklių skyrimui perspektyvių oro uostų modeliams užkertant kelią neperspektyvių oro uostų veiklos dubliavimuisi, taip pat oro uostų ir oro transporto bendrovių konkurencijos apsaugai;

| 41. | vis dėlto mano, kad metodas, kuriuo Komisija ketina siekti šių tikslų, yra netinkamas, kadangi neatsižvelgiama į tai, jog rinkos dinamika labai priklauso nuo oro uostų dydžio ir ypatumų ir kad dėl to oro uostus valdančios bendrovės tik tariamai veikia toje pačioje rinkoje; |
| --- | --- |

41.

vis dėlto mano, kad metodas, kuriuo Komisija ketina siekti šių tikslų, yra netinkamas, kadangi neatsižvelgiama į tai, jog rinkos dinamika labai priklauso nuo oro uostų dydžio ir ypatumų ir kad dėl to oro uostus valdančios bendrovės tik tariamai veikia toje pačioje rinkoje;

| 42. | atkreipia dėmesį, kad Tarptautinės oro uostų tarybos neseniai atliktame tyrime (18) pabrėžiama, jog 80 proc. oro uosto išlaidų yra nustatytosios išlaidos, nepriklausančios nuo keleivių srauto ir susijusios tiek su infrastruktūra, tiek su veiklos išlaidomis, kurias daugiausia lemia saugumo reikalavimai. Tai reiškia, kad mažo oro uosto išlaidos vienam keleiviui yra gerokai didesnės nei didelio oro uosto, kuris nustatytąsias išlaidas gali paskirstyti dideliam keleivių skaičiui, todėl yra kur kas sunkiau pasiekti pelno ir nuostolių pusiausvyrą (angl. break even); |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį, kad Tarptautinės oro uostų tarybos neseniai atliktame tyrime (18) pabrėžiama, jog 80 proc. oro uosto išlaidų yra nustatytosios išlaidos, nepriklausančios nuo keleivių srauto ir susijusios tiek su infrastruktūra, tiek su veiklos išlaidomis, kurias daugiausia lemia saugumo reikalavimai. Tai reiškia, kad mažo oro uosto išlaidos vienam keleiviui yra gerokai didesnės nei didelio oro uosto, kuris nustatytąsias išlaidas gali paskirstyti dideliam keleivių skaičiui, todėl yra kur kas sunkiau pasiekti pelno ir nuostolių pusiausvyrą (angl. break even);

| 43. | be to, pabrėžia, kad mažiems oro uostams būdinga tai, jog struktūriniu požiūriu jie yra nepalankioje konkurencinėje padėtyje, dėl kurios negali kompensuoti savo nustatytųjų išlaidų nei komercinėmis pajamomis, kurios labai priklauso nuo keleivių skaičiaus, nei didesniais oro uosto mokesčiais oro transporto bendrovėms, dėl kurių šie oro uostai, pasižymintys maža pasiekiamumo zona ir nepakankamomis jungtimis, taptų dar mažiau patrauklūs ir tai paskatintų oro transporto bendroves atsigręžti į didesnius oro uostus; |
| --- | --- |

43.

be to, pabrėžia, kad mažiems oro uostams būdinga tai, jog struktūriniu požiūriu jie yra nepalankioje konkurencinėje padėtyje, dėl kurios negali kompensuoti savo nustatytųjų išlaidų nei komercinėmis pajamomis, kurios labai priklauso nuo keleivių skaičiaus, nei didesniais oro uosto mokesčiais oro transporto bendrovėms, dėl kurių šie oro uostai, pasižymintys maža pasiekiamumo zona ir nepakankamomis jungtimis, taptų dar mažiau patrauklūs ir tai paskatintų oro transporto bendroves atsigręžti į didesnius oro uostus;

| 44. | taip pat pažymi, kad dauguma mažų oro uostų, kurių metinis keleivių srautas yra 300 000–1 mln. keleivių, yra linkę išsaugoti savo mažą dydį dėl nepalankių vietovės, kurioje yra įsikūrę, sąlygų (salų ar kalnuotos vietovės, decentralizacija, nepakankama infrastruktūra, įvairių transporto rūšių jungčių trūkumas ir kt.). Vis dėlto šie oro uostai sudaro 20 proc. (19) pagrindinio bendrojo TEN-T tinklo ir jiems tenka svarbus vaidmuo užtikrinant transeuropinių transporto tinklų ateitį ir įgyvendinant strategijoje „Europa 2020“ numatytus jungčių plėtojimo tikslus; |
| --- | --- |

44.

taip pat pažymi, kad dauguma mažų oro uostų, kurių metinis keleivių srautas yra 300 000–1 mln. keleivių, yra linkę išsaugoti savo mažą dydį dėl nepalankių vietovės, kurioje yra įsikūrę, sąlygų (salų ar kalnuotos vietovės, decentralizacija, nepakankama infrastruktūra, įvairių transporto rūšių jungčių trūkumas ir kt.). Vis dėlto šie oro uostai sudaro 20 proc. (19) pagrindinio bendrojo TEN-T tinklo ir jiems tenka svarbus vaidmuo užtikrinant transeuropinių transporto tinklų ateitį ir įgyvendinant strategijoje „Europa 2020“ numatytus jungčių plėtojimo tikslus;

| 45. | pažymi, kad neseniai atlikti tyrimai (20) parodė, jog, nors mažiau kaip 1 mln. keleivių per metus aptarnaujantys oro uostai kasmet bendrai patiria 445 mln. EUR nuostolių, tų pačių oro uostų indėlis į BVP siekia 16,15 mlrd. EUR per metus ir jie užtikrina 265 000 darbo vietų; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad neseniai atlikti tyrimai (20) parodė, jog, nors mažiau kaip 1 mln. keleivių per metus aptarnaujantys oro uostai kasmet bendrai patiria 445 mln. EUR nuostolių, tų pačių oro uostų indėlis į BVP siekia 16,15 mlrd. EUR per metus ir jie užtikrina 265 000 darbo vietų;

| 46. | todėl mano, kad naujosiose gairėse neturėtų būti uždrausta veiklos pagalba oro uostams, kasmet aptarnaujantiems mažiau kaip 1 mln. keleivių, taip pat atokiausių regionų oro uostams, net ir praėjus iki dešimties metų laikotarpiui. Ši pagalba yra vienintelė priemonė sušvelninti pirmiau minėtų struktūrinių trūkumų sukeltus iškraipymus ir ją visiškai pateisina sukuriamas teigiamas išorės poveikis; |
| --- | --- |

46.

todėl mano, kad naujosiose gairėse neturėtų būti uždrausta veiklos pagalba oro uostams, kasmet aptarnaujantiems mažiau kaip 1 mln. keleivių, taip pat atokiausių regionų oro uostams, net ir praėjus iki dešimties metų laikotarpiui. Ši pagalba yra vienintelė priemonė sušvelninti pirmiau minėtų struktūrinių trūkumų sukeltus iškraipymus ir ją visiškai pateisina sukuriamas teigiamas išorės poveikis;

| 47. | ragina Komisiją pripažinti, kad pirmenybę veikiau reikėtų skirti naudai, kurią ES piliečiai gauna teikiant valstybės pagalbą mažiems regioniniams oro uostams, o ne vien tik finansinio ir ekonominio pobūdžio svarstymams; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją pripažinti, kad pirmenybę veikiau reikėtų skirti naudai, kurią ES piliečiai gauna teikiant valstybės pagalbą mažiems regioniniams oro uostams, o ne vien tik finansinio ir ekonominio pobūdžio svarstymams;

| 48. | primena Komisijai teigiamus išorės poveikio aspektus, kuriuos lemia plati ir įvairi mažų regioninių oro uostų pasiūla: didesnis ne tik nacionalinis, bet ir transeuropinis judumas dėl didesnio konkurencinio spaudimo oro transporto bilietų kainoms ir mažesnių išlaidų, didesnė socialinė, kultūrinė ir teritorinė ES sanglauda; |
| --- | --- |

48.

primena Komisijai teigiamus išorės poveikio aspektus, kuriuos lemia plati ir įvairi mažų regioninių oro uostų pasiūla: didesnis ne tik nacionalinis, bet ir transeuropinis judumas dėl didesnio konkurencinio spaudimo oro transporto bilietų kainoms ir mažesnių išlaidų, didesnė socialinė, kultūrinė ir teritorinė ES sanglauda;

| 49. | pritaria, kad reikia stebėti, jog skiriant valstybės pagalbą mažiems oro uostams nevyktų įvairių oro uostų infrastruktūrų kryžminis subsidijavimas; |
| --- | --- |

49.

pritaria, kad reikia stebėti, jog skiriant valstybės pagalbą mažiems oro uostams nevyktų įvairių oro uostų infrastruktūrų kryžminis subsidijavimas;

| 50. | siūlo, kad pereinamojo laikotarpio pabaiga būtų suprantama kaip „laikotarpio vidurio peržiūra“, kurios metu nebūtų panaikinta galimybė toliau teikti veiklos pagalbą net ir pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, jei tebėra reikiamos sąlygos. Be to, siūlo, kaip numatyta investicinės pagalbos atveju, veiklos pagalbą nustatyti atsižvelgiant į oro uostų dydį ir galimus veiksmingumo didinimo veiksmus; visiems oro uostams negali ir neturi būti vienodai taikomas tiksliai nustatytas 10 proc. metinis padidinimas; |
| --- | --- |

50.

siūlo, kad pereinamojo laikotarpio pabaiga būtų suprantama kaip „laikotarpio vidurio peržiūra“, kurios metu nebūtų panaikinta galimybė toliau teikti veiklos pagalbą net ir pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, jei tebėra reikiamos sąlygos. Be to, siūlo, kaip numatyta investicinės pagalbos atveju, veiklos pagalbą nustatyti atsižvelgiant į oro uostų dydį ir galimus veiksmingumo didinimo veiksmus; visiems oro uostams negali ir neturi būti vienodai taikomas tiksliai nustatytas 10 proc. metinis padidinimas;

| 51. | mano, kad naujiems maršrutams finansuoti nustatytas didžiausias 24 mėnesių laikotarpis turėtų būti suprantamas taip, kad mėnesiai eina ne iš eilės, kadangi mažuose regioniniuose oro uostuose ypač paplitęs dažnai su turizmu susijusių sezoninių skrydžių verslo modelis; |
| --- | --- |

51.

mano, kad naujiems maršrutams finansuoti nustatytas didžiausias 24 mėnesių laikotarpis turėtų būti suprantamas taip, kad mėnesiai eina ne iš eilės, kadangi mažuose regioniniuose oro uostuose ypač paplitęs dažnai su turizmu susijusių sezoninių skrydžių verslo modelis;

Veiklos pagalba oro uostams

| 52. | nerimauja dėl to, kad Komisijos siūlomos griežtos, nuo dydžio priklausančios investicinių išlaidų finansavimo kvotos neatitinka įvairios padėties, todėl ragina Komisiją, remiantis ligšioline sprendimų priėmimo praktika, leisti lanksčiai teikti finansavimo pagalbą, kai oro uostas tarnauja bendram interesui (visų pirma kaip transporto jungtis ar regioninei plėtrai), leidžia tikėtis ilgalaikio pelningumo atsižvelgiant į eismo prognozes ir remiantis verslo planu ir užtikrina nediskriminuojančią prieigą keleiviams ir oro vežėjams; be to, mano, kad pasiūlymas šiems oro uostams (kurių didžiausias intensyvumas – ne daugiau kaip 25 proc.) skiriamai valstybės investicinei pagalbai nustatyti sąlygą, kad pagalba grąžinama sėkmingos investicijos atveju, yra netinkamas; siūlo 25 proc. intensyvumo visiškai nesusieti su grąžintinu avansu; |
| --- | --- |

52.

nerimauja dėl to, kad Komisijos siūlomos griežtos, nuo dydžio priklausančios investicinių išlaidų finansavimo kvotos neatitinka įvairios padėties, todėl ragina Komisiją, remiantis ligšioline sprendimų priėmimo praktika, leisti lanksčiai teikti finansavimo pagalbą, kai oro uostas tarnauja bendram interesui (visų pirma kaip transporto jungtis ar regioninei plėtrai), leidžia tikėtis ilgalaikio pelningumo atsižvelgiant į eismo prognozes ir remiantis verslo planu ir užtikrina nediskriminuojančią prieigą keleiviams ir oro vežėjams; be to, mano, kad pasiūlymas šiems oro uostams (kurių didžiausias intensyvumas – ne daugiau kaip 25 proc.) skiriamai valstybės investicinei pagalbai nustatyti sąlygą, kad pagalba grąžinama sėkmingos investicijos atveju, yra netinkamas; siūlo 25 proc. intensyvumo visiškai nesusieti su grąžintinu avansu;

| 53. | atkreipia dėmesį į šio sektoriaus tyrimo rezultatus (21), kurie rodo, kad oro uostams pavyksta pasiekti konkurencingą masto ekonomiją tik tada, kai jų keleivių srautas išauga iki 5 mln. keleivių per metus: kaip pripažįsta pati Europos Komisija, oro uostai, aptarnaujantys 3–5 mln. keleivių per metus ne visada yra pajėgūs padengti visas savo išlaidas; |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į šio sektoriaus tyrimo rezultatus (21), kurie rodo, kad oro uostams pavyksta pasiekti konkurencingą masto ekonomiją tik tada, kai jų keleivių srautas išauga iki 5 mln. keleivių per metus: kaip pripažįsta pati Europos Komisija, oro uostai, aptarnaujantys 3–5 mln. keleivių per metus ne visada yra pajėgūs padengti visas savo išlaidas;

Oro uostų įvairių transporto rūšių finansavimas

| 54. | skatina remti planus regioniniuose centruose pritaikyti esamą oro uostų infrastruktūrą, kuri būtų koordinuojama su įvairių transporto rūšių derinimo regionų lygmeniu plėtra; pritaria, kad Sąjunga nedelsdama turi imtis skubių veiksmų paskatinti įvairių transporto rūšių integraciją, visų pirma geležinkelių ir oro transporto derinimą, kaip nurodyta 2011 m. Transporto politikos baltojoje knygoje (22), ir ragina Komisiją toliau modernizuoti valstybės pagalbą, kad naujosiomis taisyklėmis būtų skatinama valstybės pagalba siekiant ištaisyti pavojingus infrastruktūros trūkumus ir panaikinti modalinį Europos oro transporto sistemos susiskaidymą, nes tai yra neatsiejama viešosios politikos, kuria remiamas Europos piliečių judumas, dalis; |
| --- | --- |

54.

skatina remti planus regioniniuose centruose pritaikyti esamą oro uostų infrastruktūrą, kuri būtų koordinuojama su įvairių transporto rūšių derinimo regionų lygmeniu plėtra; pritaria, kad Sąjunga nedelsdama turi imtis skubių veiksmų paskatinti įvairių transporto rūšių integraciją, visų pirma geležinkelių ir oro transporto derinimą, kaip nurodyta 2011 m. Transporto politikos baltojoje knygoje (22), ir ragina Komisiją toliau modernizuoti valstybės pagalbą, kad naujosiomis taisyklėmis būtų skatinama valstybės pagalba siekiant ištaisyti pavojingus infrastruktūros trūkumus ir panaikinti modalinį Europos oro transporto sistemos susiskaidymą, nes tai yra neatsiejama viešosios politikos, kuria remiamas Europos piliečių judumas, dalis;

Pasaulinės konkurencijos iššūkiai

| 55. | primena aviacijos svarbą Europos ekonomikoje tiek Sąjungos piliečiams, tiek įmonėms, kadangi šiame sektoriuje sukuriama per 5 mln. darbo vietų ir jo indėlis į Europos BVP yra 365 mlrd. EUR, t. y. 2,4 proc. Taigi šis sektorius labai prisideda prie ekonomikos augimo, užimtumo, turizmo, žmonių tarpusavio santykių palaikymo, taip pat prie ES regioninės ir socialinės sanglaudos, todėl yra itin svarbus užtikrinant Europos ryšius su kitomis pasaulio šalimis; |
| --- | --- |

55.

primena aviacijos svarbą Europos ekonomikoje tiek Sąjungos piliečiams, tiek įmonėms, kadangi šiame sektoriuje sukuriama per 5 mln. darbo vietų ir jo indėlis į Europos BVP yra 365 mlrd. EUR, t. y. 2,4 proc. Taigi šis sektorius labai prisideda prie ekonomikos augimo, užimtumo, turizmo, žmonių tarpusavio santykių palaikymo, taip pat prie ES regioninės ir socialinės sanglaudos, todėl yra itin svarbus užtikrinant Europos ryšius su kitomis pasaulio šalimis;

| 56. | pritaria, kad nesąžininga veikla neturėtų iškreipti konkurencijos tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų. Ragina Komisiją užtikrinti, kad pastangos sukurti vidaus rinką neribotų Sąjungos galimybių atremti pasaulinės konkurencijos iššūkius, susijusius su šalimis, kurios šiuo metu yra pagrindinės mūsų konkurentės ir kurių atžvilgiu pati Komisija pastebėjo susirūpinimą keliantį ir vis didėjantį Europos aviacijos sektoriaus konkurencingumo praradimą (23); |
| --- | --- |

56.

pritaria, kad nesąžininga veikla neturėtų iškreipti konkurencijos tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų. Ragina Komisiją užtikrinti, kad pastangos sukurti vidaus rinką neribotų Sąjungos galimybių atremti pasaulinės konkurencijos iššūkius, susijusius su šalimis, kurios šiuo metu yra pagrindinės mūsų konkurentės ir kurių atžvilgiu pati Komisija pastebėjo susirūpinimą keliantį ir vis didėjantį Europos aviacijos sektoriaus konkurencingumo praradimą (23);

| 57. | mano, kad konkurencija dėl naujų maršrutų vyksta ne tik Europoje, bet visame pasaulyje. Norint, kad atokiausi regionai išliktų ar taptų ekonomiškai konkurencingi, reikia teikti paramą geresniam susisiekimui siekiant pasidalyti su naujų maršrutų įvedimu susijusią riziką. Tokie maršrutai už ES ribų tampa vis svarbesni siekiant išsaugoti ir plėtoti susisiekimą su esamomis ir besiformuojančiomis rinkomis ir galimą jų tiesioginę ekonominę naudą ir, esant tam tikroms sąlygoms, šiuos maršrutus taip pat būtų galima remti; |
| --- | --- |

57.

mano, kad konkurencija dėl naujų maršrutų vyksta ne tik Europoje, bet visame pasaulyje. Norint, kad atokiausi regionai išliktų ar taptų ekonomiškai konkurencingi, reikia teikti paramą geresniam susisiekimui siekiant pasidalyti su naujų maršrutų įvedimu susijusią riziką. Tokie maršrutai už ES ribų tampa vis svarbesni siekiant išsaugoti ir plėtoti susisiekimą su esamomis ir besiformuojančiomis rinkomis ir galimą jų tiesioginę ekonominę naudą ir, esant tam tikroms sąlygoms, šiuos maršrutus taip pat būtų galima remti;

| 58. | primena, kad griežta Europos Sąjungos valstybės pagalbos kontrolės sistema yra vienintelė pasaulyje ir kad Europos aviacijos konkurencingumui pasaulio lygmeniu negali neturėti įtakos masinis viešasis finansavimas, kuris Jungtinėse Valstijose, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose toliau skiriamas oro uostų infrastruktūrai ir oro transporto bendrovėms. Dėl to Sąjunga atsiduria pavojingoje ir nepalankioje konkurencinėje padėtyje: vykdant modernizaciją negalima nepaisyti šių procesų ir šiuo metu Sąjunga negali sau leisti toliau taikyti ribojamųjų priemonių, visų pirma susijusių su valstybės pagalba infrastruktūrai, kadangi tai vėliau gali turėti neigiamos įtakos Europos aviacijos sektoriaus konkurencingumui ir visai ES ekonomikai. |
| --- | --- |

58.

primena, kad griežta Europos Sąjungos valstybės pagalbos kontrolės sistema yra vienintelė pasaulyje ir kad Europos aviacijos konkurencingumui pasaulio lygmeniu negali neturėti įtakos masinis viešasis finansavimas, kuris Jungtinėse Valstijose, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose toliau skiriamas oro uostų infrastruktūrai ir oro transporto bendrovėms. Dėl to Sąjunga atsiduria pavojingoje ir nepalankioje konkurencinėje padėtyje: vykdant modernizaciją negalima nepaisyti šių procesų ir šiuo metu Sąjunga negali sau leisti toliau taikyti ribojamųjų priemonių, visų pirma susijusių su valstybės pagalba infrastruktūrai, kadangi tai vėliau gali turėti neigiamos įtakos Europos aviacijos sektoriaus konkurencingumui ir visai ES ekonomikai.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 209 final.

1

(2)  2011 m. balandžio 7 d. pradėtos viešos konsultacijos baigtos 2011 m. birželio 7 d.

2

(3)  94/C 350/07.

3

(4)  2005/C 312/01.

4

(5)  CdR 1528/2012.

5

(6)  CdR 2232/2012.

6

(7)  R/CdR 76/2005, p. 1.

7

(8)  CdR 2232/2012, 18–20 punktai.

8

(9)  2012/C 299/10.

9

(10)  Žr. nuo 2008 m. Europos Komisijos taikytas priemones ekonomikos ir finansų krizei įveikti: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/temporary.html.

10

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/temporary.html

(11)  COM(2011) 823 final.

11

(12)  COM(2006) 819 final.

12

(13)  SEC(2011) 391 final.

13

(14)  2012 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Mitteldeutsche Flughafen AG, Flughafen Leipzig/Halle GmbH prieš Europos Komisiją, Vokietijos Federacinę Respubliką, Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen ev.

14

(15)  94/C 350/07, p. 1.

15

(16)  Žr. 2013 m. dokumento „ES gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms“ 80 punkto 1 dalį ir 92 punktą.

16

(17)  Žr. ten pat (102 psl.).

17

(18)  Airports and State Aid: How To Protect Both Growth and Competition, ACI, 2013.

18

Airports and State Aid: How To Protect Both Growth and Competition

(19)  Ten pat.

19

(20)  Ten pat.

20

(21)  Ten pat.

21

(22)  COM(2011) 144 final.

22

(23)  COM(2012) 556 final.

23

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/18

---

Regionų komiteto nuomonė – Makroregioninių strategijų pridėtinė vertė

2014/C 114/04

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina 2013 m. birželio 27 d. Komisijos ataskaitą ir joje pateiktus vertinimus, paremtus dviem esamomis makroregioninėmis strategijomis (dėl Dunojaus ir Baltijos jūros regionų). Komitetas taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais paaiškinama makroregioninių strategijų koncepcija, ir rekomendacijas dėl tolesnių priemonių, atsižvelgdamas į vykdomą darbą esamų makroregioninių strategijų ir Atlanto vandenyno zonai skirto veiksmų plano srityje, šiuo metu rengiamą strategiją dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono, Alpių makroregioninę strategiją ir visas kitas strategijas, kurios gali būti rengiamos ateityje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina 2013 m. birželio 27 d. Komisijos ataskaitą ir joje pateiktus vertinimus, paremtus dviem esamomis makroregioninėmis strategijomis (dėl Dunojaus ir Baltijos jūros regionų). Komitetas taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais paaiškinama makroregioninių strategijų koncepcija, ir rekomendacijas dėl tolesnių priemonių, atsižvelgdamas į vykdomą darbą esamų makroregioninių strategijų ir Atlanto vandenyno zonai skirto veiksmų plano srityje, šiuo metu rengiamą strategiją dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono, Alpių makroregioninę strategiją ir visas kitas strategijas, kurios gali būti rengiamos ateityje;

| 2. | palankiai vertina Tarybos 2013 m. spalio 22 d. išvadas dėl makroregioninių strategijų pridėtinės vertės, kuriose pabrėžiamas svarbus makroregioninių strategijų vaidmuo ir kuriose rekomenduojama Komisijai ir valstybėms narėms prireikus taikyti geriausią makroregioninę praktiką mažesnio masto bei intensyvumo bendradarbiavimo srityse; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Tarybos 2013 m. spalio 22 d. išvadas dėl makroregioninių strategijų pridėtinės vertės, kuriose pabrėžiamas svarbus makroregioninių strategijų vaidmuo ir kuriose rekomenduojama Komisijai ir valstybėms narėms prireikus taikyti geriausią makroregioninę praktiką mažesnio masto bei intensyvumo bendradarbiavimo srityse;

| 3. | pritaria Komisijai, kad makroregioninės ir jūros baseino strategijos atitinka tuos pačius lūkesčius, kadangi jos pagrįstos tuo pačiu mąstymu, jomis siekiama tokių pačių tikslų, įgyvendinamos atitinkamos tos pačios srities priemonės ir yra tos pačios Europos politinės programos dalis. Abi strategijų rūšys sudaro daugelio sektorių bendradarbiavimo ir daugiapakopio valdymo galimybę. RK prašo Komisijos išaiškinti, kaip būtų galima keistis patirtimi ateityje įgyvendinant abiejų rūšių strategijas; |
| --- | --- |

3.

pritaria Komisijai, kad makroregioninės ir jūros baseino strategijos atitinka tuos pačius lūkesčius, kadangi jos pagrįstos tuo pačiu mąstymu, jomis siekiama tokių pačių tikslų, įgyvendinamos atitinkamos tos pačios srities priemonės ir yra tos pačios Europos politinės programos dalis. Abi strategijų rūšys sudaro daugelio sektorių bendradarbiavimo ir daugiapakopio valdymo galimybę. RK prašo Komisijos išaiškinti, kaip būtų galima keistis patirtimi ateityje įgyvendinant abiejų rūšių strategijas;

| 4. | yra patenkintas, kad Komisijos ataskaita pasirodė pačiu laiku, atsižvelgiant į naująjį 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, ir primena, kad RK savo nuomonėje „Šiaurės jūros ir Lamanšo sąsiaurio regiono strategija“ (CdR 99/2010 fin) jau ragino Komisiją parengti žaliąją knygą, kurioje tiksliau išanalizuotų ir apibrėžtų makroregionų vaidmenį ir funkcijas; |
| --- | --- |

4.

yra patenkintas, kad Komisijos ataskaita pasirodė pačiu laiku, atsižvelgiant į naująjį 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, ir primena, kad RK savo nuomonėje „Šiaurės jūros ir Lamanšo sąsiaurio regiono strategija“ (CdR 99/2010 fin) jau ragino Komisiją parengti žaliąją knygą, kurioje tiksliau išanalizuotų ir apibrėžtų makroregionų vaidmenį ir funkcijas;

| 5. | dar kartą pritaria makroregioninių strategijų rengimui ir įgyvendinimui ir pabrėžia politinę ir strateginę iki šiol nuveikto darbo įgyvendinant Baltijos jūros ir Dunojaus regionų strategijas svarbą skatinant šių makroregionų bendradarbiavimą tiek ES viduje, tiek ir su ES nepriklausančiomis šalimis. Šios strategijos inicijuoja naujus bendradarbiavimo metodus ir skatina tolesnę Europos integraciją; |
| --- | --- |

5.

dar kartą pritaria makroregioninių strategijų rengimui ir įgyvendinimui ir pabrėžia politinę ir strateginę iki šiol nuveikto darbo įgyvendinant Baltijos jūros ir Dunojaus regionų strategijas svarbą skatinant šių makroregionų bendradarbiavimą tiek ES viduje, tiek ir su ES nepriklausančiomis šalimis. Šios strategijos inicijuoja naujus bendradarbiavimo metodus ir skatina tolesnę Europos integraciją;

| 6. | pažymi, kad pagrindinis makroregioninių strategijų rengimo principas yra sinergija, kurią sukuria bendradarbiavimas ieškant konkrečioje geografinėje vietovėje kylančių bendrų problemų sprendimo arba idėjų, kaip išnaudoti vietovės potencialą. Be to, labai svarbu gerinti turimų išteklių koordinavimą ir stiprinti esamų institucijų bendradarbiavimą, visų pirma atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijoms suteiktą vaidmenį ir nekuriant papildomo administravimo lygmens; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad pagrindinis makroregioninių strategijų rengimo principas yra sinergija, kurią sukuria bendradarbiavimas ieškant konkrečioje geografinėje vietovėje kylančių bendrų problemų sprendimo arba idėjų, kaip išnaudoti vietovės potencialą. Be to, labai svarbu gerinti turimų išteklių koordinavimą ir stiprinti esamų institucijų bendradarbiavimą, visų pirma atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijoms suteiktą vaidmenį ir nekuriant papildomo administravimo lygmens;

| 7. | pabrėžia ES pridėtinę vertę kuriant ir įgyvendinant makroregionines strategijas ir pabrėžia, jog labai svarbu, kad Europos Komisija ir toliau lieka pagrindine strategine valstybių narių bendradarbiavimo kuriant ir įgyvendinant makroregionines strategijas koordinatore; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia ES pridėtinę vertę kuriant ir įgyvendinant makroregionines strategijas ir pabrėžia, jog labai svarbu, kad Europos Komisija ir toliau lieka pagrindine strategine valstybių narių bendradarbiavimo kuriant ir įgyvendinant makroregionines strategijas koordinatore;

| 8. | laiko svarbiu Komisijos pasiūlymą su makroregioninėmis strategijomis susijusius klausimus reguliariai svarstyti atitinkamų sektorių Tarybų posėdžiuose. Tvirtindami ir propaguodami strategiją Europos Komisija ir Europos Parlamentas atlieka labai svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

8.

laiko svarbiu Komisijos pasiūlymą su makroregioninėmis strategijomis susijusius klausimus reguliariai svarstyti atitinkamų sektorių Tarybų posėdžiuose. Tvirtindami ir propaguodami strategiją Europos Komisija ir Europos Parlamentas atlieka labai svarbų vaidmenį;

| 9. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares remti inovatyvių valdymo sistemų plėtojimą ir įtraukti regionus, savivaldybes ir Europos struktūras, pavyzdžiui, ETBG ir kitas teritorinio bendradarbiavimo priemones, tokias kaip darbo bendruomenės, į tikrą bendro sprendimo procedūrą, visų pirma rengiant ir įgyvendinant makroregionines strategijas. Regionų komitetas pabrėžia, kad į makroregionines strategijas įtraukus ETBG ir kitas teritorinio bendradarbiavimo priemones būtų galima dar labiau padidinti jų sukuriamą pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares remti inovatyvių valdymo sistemų plėtojimą ir įtraukti regionus, savivaldybes ir Europos struktūras, pavyzdžiui, ETBG ir kitas teritorinio bendradarbiavimo priemones, tokias kaip darbo bendruomenės, į tikrą bendro sprendimo procedūrą, visų pirma rengiant ir įgyvendinant makroregionines strategijas. Regionų komitetas pabrėžia, kad į makroregionines strategijas įtraukus ETBG ir kitas teritorinio bendradarbiavimo priemones būtų galima dar labiau padidinti jų sukuriamą pridėtinę vertę;

| 10. | mano, kad svarbu stiprinti ir plėsti vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą, kad jis apimtų įvairias Sąjungos politikos sritis ir būtų vykdomas įvairiuose sektoriuose. Makroregioninės strategijos turėtų tapti vietos ir regionų lygmenų, valstybių narių ir ES bendradarbiavimo priemone šiems tikslams remti; |
| --- | --- |

10.

mano, kad svarbu stiprinti ir plėsti vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą, kad jis apimtų įvairias Sąjungos politikos sritis ir būtų vykdomas įvairiuose sektoriuose. Makroregioninės strategijos turėtų tapti vietos ir regionų lygmenų, valstybių narių ir ES bendradarbiavimo priemone šiems tikslams remti;

Efektyvus makroregioninių strategijų metodo taikymas – ataskaitos rezultatai

| 11. | pažymi pagrindines Komisijos ataskaitoje pateiktas pastabas dėl iki šiol atlikto darbo įgyvendinant makroregionines strategijas; tai pagerino turimų išteklių naudojimą siekiant bendrų tikslų, skatino taikyti tarpsektorinį požiūrį, pavyzdžiui, sprendžiant aplinkos klausimus ir didinant regionų konkurencingumą, kartu stiprinant dalyvaujančių šalių ir įvairių nacionalinių subjektų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

11.

pažymi pagrindines Komisijos ataskaitoje pateiktas pastabas dėl iki šiol atlikto darbo įgyvendinant makroregionines strategijas; tai pagerino turimų išteklių naudojimą siekiant bendrų tikslų, skatino taikyti tarpsektorinį požiūrį, pavyzdžiui, sprendžiant aplinkos klausimus ir didinant regionų konkurencingumą, kartu stiprinant dalyvaujančių šalių ir įvairių nacionalinių subjektų bendradarbiavimą;

| 12. | remdamasis šia ataskaita pastebi, kad makroregioninės strategijos neginčijamai įrodė pridėtinę vertę skatinant socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą Europoje; |
| --- | --- |

12.

remdamasis šia ataskaita pastebi, kad makroregioninės strategijos neginčijamai įrodė pridėtinę vertę skatinant socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą Europoje;

| 13. | nurodo, kad dabartinės makroregioninės strategijos išryškina – išsamiai ir įvairiais aspektais – prioritetus, kuriems būtinas glaudus bendradarbiavimas. Pataisyta Baltijos jūros regiono strategija apima 17 prioritetinių sričių ir penkis horizontalius veiksmus, o Dunojaus strategijoje numatyta 11 prioritetinių sričių. Šios temos apima bendradarbiavimą transporto, aplinkosaugos, verslo ir ekonomikos, gebėjimų ir kultūros bei gerovės srityse. Baltijos jūros regiono strategijos veiksmų plane numatyta daugiau nei 100 pavyzdinių iniciatyvų, o Dunojaus strategija apima daugiau nei 400 bendradarbiavimo projektų, iš kurių 150 jau įgyvendinami; |
| --- | --- |

13.

nurodo, kad dabartinės makroregioninės strategijos išryškina – išsamiai ir įvairiais aspektais – prioritetus, kuriems būtinas glaudus bendradarbiavimas. Pataisyta Baltijos jūros regiono strategija apima 17 prioritetinių sričių ir penkis horizontalius veiksmus, o Dunojaus strategijoje numatyta 11 prioritetinių sričių. Šios temos apima bendradarbiavimą transporto, aplinkosaugos, verslo ir ekonomikos, gebėjimų ir kultūros bei gerovės srityse. Baltijos jūros regiono strategijos veiksmų plane numatyta daugiau nei 100 pavyzdinių iniciatyvų, o Dunojaus strategija apima daugiau nei 400 bendradarbiavimo projektų, iš kurių 150 jau įgyvendinami;

| 14. | nurodo, kad labai svarbu galėti koreguoti makroregioninių strategijų prioritetus jų įgyvendinimo metu, jei iš esmės pasikeitė sąlygos arba įgyta patirtis teikia pagrindo tai daryti. Tai užtikrins, kad strategijų įgyvendinimo metu ištekliai būtų tikslingai ir efektyviai naudojami; |
| --- | --- |

14.

nurodo, kad labai svarbu galėti koreguoti makroregioninių strategijų prioritetus jų įgyvendinimo metu, jei iš esmės pasikeitė sąlygos arba įgyta patirtis teikia pagrindo tai daryti. Tai užtikrins, kad strategijų įgyvendinimo metu ištekliai būtų tikslingai ir efektyviai naudojami;

| 15. | pažymi, jog svarbu makroregioninėms strategijoms iškelti aiškiai apibrėžtus realistiškus tikslus, pasižyminčius makroregioniniais aspektais; būtent tokių tikslų pagrindu turėtų būti vykdoma nuolatinė stebėsena ir atliekamas vertinimas, kuriuose dalyvautų visi atitinkami suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

15.

pažymi, jog svarbu makroregioninėms strategijoms iškelti aiškiai apibrėžtus realistiškus tikslus, pasižyminčius makroregioniniais aspektais; būtent tokių tikslų pagrindu turėtų būti vykdoma nuolatinė stebėsena ir atliekamas vertinimas, kuriuose dalyvautų visi atitinkami suinteresuotieji subjektai;

| 16. | pabrėžia pagrindinį praktinio bendradarbiavimo projektų vaidmenį kuriant tikrą makroregioninių strategijų pridėtinę vertę. Praktinio įgyvendinimo metu daugiau dėmesio reikėtų skirti naujų ir inovatyvių projektų generavimo būdams, tiksliai atitinkantiems strateginius makroregioninių strategijų tikslus. Kol kas bendradarbiavimas įgyvendinant projektus vyksta veikiau vadovaujantis finansines priemones reglamentuojančiomis taisyklėmis, o inovacijoms lieka labai nedaug erdvės. Toks požiūris nėra pats tinkamiausias būdas skatinti makroregioninių strategijų įgyvendinimą. Ateityje prireiks daugiau lankstumo tiek pačių finansinių priemonių, tiek ir tarp atskirų finansinių priemonių, o taip pat geresnio skirtingų finansinių priemonių koordinavimo. Be to, reikėtų skirti daugiau dėmesio finansines priemones reglamentuojančių taisyklių supaprastinimui. Atsižvelgdamas į tai, RK pabrėžia ypatingą programos „INTERREG B“, pagal kurią 2014–2020 m. laikotarpiu turės būti įgyvendinami bendradarbiavimo projektai makroregionuose, svarbą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia pagrindinį praktinio bendradarbiavimo projektų vaidmenį kuriant tikrą makroregioninių strategijų pridėtinę vertę. Praktinio įgyvendinimo metu daugiau dėmesio reikėtų skirti naujų ir inovatyvių projektų generavimo būdams, tiksliai atitinkantiems strateginius makroregioninių strategijų tikslus. Kol kas bendradarbiavimas įgyvendinant projektus vyksta veikiau vadovaujantis finansines priemones reglamentuojančiomis taisyklėmis, o inovacijoms lieka labai nedaug erdvės. Toks požiūris nėra pats tinkamiausias būdas skatinti makroregioninių strategijų įgyvendinimą. Ateityje prireiks daugiau lankstumo tiek pačių finansinių priemonių, tiek ir tarp atskirų finansinių priemonių, o taip pat geresnio skirtingų finansinių priemonių koordinavimo. Be to, reikėtų skirti daugiau dėmesio finansines priemones reglamentuojančių taisyklių supaprastinimui. Atsižvelgdamas į tai, RK pabrėžia ypatingą programos „INTERREG B“, pagal kurią 2014–2020 m. laikotarpiu turės būti įgyvendinami bendradarbiavimo projektai makroregionuose, svarbą;

| 17. | pabrėžia, kad vykdant projektus ateityje reikėtų laikytis labiau strateginio požiūrio, kuris derėtų su strategija „Europa 2020“, pagrindinėmis Sąjungos 2014–2020 m. programos gairėmis ir nacionalinėmis bei regioninėmis strategijomis ir programomis. Vykdant projektus, skirtus skatinti makroregioninių strategijų įgyvendinimą, svarbu sudaryti sektorių ir prioritetinių sričių bendradarbiavimo galimybes ir užtikrinti pakankamą lankstumą ir reagavimą, kad būtų galima pasinaudoti naujomis galimybėmis ir susidoroti su naujais iššūkiais; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad vykdant projektus ateityje reikėtų laikytis labiau strateginio požiūrio, kuris derėtų su strategija „Europa 2020“, pagrindinėmis Sąjungos 2014–2020 m. programos gairėmis ir nacionalinėmis bei regioninėmis strategijomis ir programomis. Vykdant projektus, skirtus skatinti makroregioninių strategijų įgyvendinimą, svarbu sudaryti sektorių ir prioritetinių sričių bendradarbiavimo galimybes ir užtikrinti pakankamą lankstumą ir reagavimą, kad būtų galima pasinaudoti naujomis galimybėmis ir susidoroti su naujais iššūkiais;

| 18. | pabrėžia poreikį skatinti naujas bendradarbiavimo formas ir naujas projektų iniciatyvas ir kaip pavyzdį nurodo pradinio kapitalo svarbą kuriant naujus bendradarbiavimo projektus. Pagal Baltijos jūros regiono strategiją per pirmąjį paraiškų pradinių pinigų finansavimui gauti pateikimo etapą buvo suteiktas finansavimas 14 parengiamųjų projektų, kurių tikslas – plėtoti bendradarbiavimo projektus, remiančius šios strategijos įgyvendinimą. Pagal Dunojaus regiono strategiją parama panašiems projektų parengiamiesiems darbams taip pat buvo sėkmingai gauta; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia poreikį skatinti naujas bendradarbiavimo formas ir naujas projektų iniciatyvas ir kaip pavyzdį nurodo pradinio kapitalo svarbą kuriant naujus bendradarbiavimo projektus. Pagal Baltijos jūros regiono strategiją per pirmąjį paraiškų pradinių pinigų finansavimui gauti pateikimo etapą buvo suteiktas finansavimas 14 parengiamųjų projektų, kurių tikslas – plėtoti bendradarbiavimo projektus, remiančius šios strategijos įgyvendinimą. Pagal Dunojaus regiono strategiją parama panašiems projektų parengiamiesiems darbams taip pat buvo sėkmingai gauta;

| 19. | ragina makroregioninėse strategijose dalyvaujančias valstybes nares ir Europos Komisiją rengiant ES 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą kartu apsvarstyti, kaip nacionalinėse ir regioninėse programose geriausia teikti paramą tarptautinių projektų skatinimui. Valstybės narės pagal Europos Komisijos nustatytas gaires turėtų parodyti aiškų įvairių ES finansavimo programų ir makroregioninių strategijų įgyvendinimo ryšį ir, kur įmanoma, identifikuoti nacionalines finansavimo priemones, kurias būtų galima panaudoti šiam tikslui; |
| --- | --- |

19.

ragina makroregioninėse strategijose dalyvaujančias valstybes nares ir Europos Komisiją rengiant ES 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą kartu apsvarstyti, kaip nacionalinėse ir regioninėse programose geriausia teikti paramą tarptautinių projektų skatinimui. Valstybės narės pagal Europos Komisijos nustatytas gaires turėtų parodyti aiškų įvairių ES finansavimo programų ir makroregioninių strategijų įgyvendinimo ryšį ir, kur įmanoma, identifikuoti nacionalines finansavimo priemones, kurias būtų galima panaudoti šiam tikslui;

| 20. | pabrėžia, kad ypač svarbu užtikrinti tiek Baltijos jūros, tiek ir Dunojaus regiono prioritetinių sričių ir horizontaliųjų veiksmų koordinatorių bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu siekiant kurti naujus projektų paketus, padedančius įgyvendinti makroregioninių strategijų tikslus. Be to, šiems subjektams būtina užtikrinti tinkamas veiklos sąlygas. Europos Komisija ir suinteresuotosios šalys raginamos išnagrinėti visas galimybes teikti paprastą ir patikimą finansinę paramą prioritetinių sričių koordinatoriams ir horizontaliųjų veiksmų vadovams; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad ypač svarbu užtikrinti tiek Baltijos jūros, tiek ir Dunojaus regiono prioritetinių sričių ir horizontaliųjų veiksmų koordinatorių bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu siekiant kurti naujus projektų paketus, padedančius įgyvendinti makroregioninių strategijų tikslus. Be to, šiems subjektams būtina užtikrinti tinkamas veiklos sąlygas. Europos Komisija ir suinteresuotosios šalys raginamos išnagrinėti visas galimybes teikti paprastą ir patikimą finansinę paramą prioritetinių sričių koordinatoriams ir horizontaliųjų veiksmų vadovams;

| 21. | pabrėžia, kad nors Komisija patikslino tiek Baltijos jūros regiono, tiek ir Dunojaus regiono strategijų valdymo struktūras ir išdėstė įvairių subjektų (nacionalinių informacijos centrų, prioritetinių sričių koordinatorių, horizontaliųjų veiksmų vadovų ir pavyzdinių iniciatyvų vadovų) užduotis ir atsakomybę, tačiau atlikta apklausa parodė, kad valdymas vis dar kelia problemų. Regionų komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti būdus, kaip būtų galima optimizuoti esamas valdymo struktūras. Reikėtų toliau stiprinti vietos ir regionų lygmens vaidmenį; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad nors Komisija patikslino tiek Baltijos jūros regiono, tiek ir Dunojaus regiono strategijų valdymo struktūras ir išdėstė įvairių subjektų (nacionalinių informacijos centrų, prioritetinių sričių koordinatorių, horizontaliųjų veiksmų vadovų ir pavyzdinių iniciatyvų vadovų) užduotis ir atsakomybę, tačiau atlikta apklausa parodė, kad valdymas vis dar kelia problemų. Regionų komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti būdus, kaip būtų galima optimizuoti esamas valdymo struktūras. Reikėtų toliau stiprinti vietos ir regionų lygmens vaidmenį;

| 22. | pabrėžia, kad labai svarbu apie makroregioninių strategijų tikslus ir vykstantį bendradarbiavimą informuoti kuo daugiau suinteresuotųjų subjektų siekiant didinti supratimą apie Europos bendradarbiavimą ir skatinti plataus mąsto įsipareigojimus įgyvendinti šias strategijas. Komitetas yra įsitikinęs, kad tiek makroregioniniu, tiek nacionaliniu lygmeniu reikėtų parengti gaires, kaip remti komunikaciją ir suinteresuotųjų subjektų veiklą. Reikėtų geriau išnaudoti skaitmeninių informacijos platformų teikiamas galimybes dalytis projektų metu įgyta patirtimi ir nustatytais geriausios patirties pavyzdžiais; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad labai svarbu apie makroregioninių strategijų tikslus ir vykstantį bendradarbiavimą informuoti kuo daugiau suinteresuotųjų subjektų siekiant didinti supratimą apie Europos bendradarbiavimą ir skatinti plataus mąsto įsipareigojimus įgyvendinti šias strategijas. Komitetas yra įsitikinęs, kad tiek makroregioniniu, tiek nacionaliniu lygmeniu reikėtų parengti gaires, kaip remti komunikaciją ir suinteresuotųjų subjektų veiklą. Reikėtų geriau išnaudoti skaitmeninių informacijos platformų teikiamas galimybes dalytis projektų metu įgyta patirtimi ir nustatytais geriausios patirties pavyzdžiais;

Vadovavimas

| 23. | pažymi, kad aukšto lygio politiniai veikėjai privalo prisiimti aiškų įsipareigojimą ir vadovaujamąjį vaidmenį, jeigu norime pasiekti pažangos visose dalyvaujančiose šalyse įgyvendinant strategiją; įsipareigojimas turėtų būti užtikrintas valstybės narės lygiu, kad vietos ir regionų lygmens pastangos įgyvendinti strategiją būtų kuo geriau remiamos; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad aukšto lygio politiniai veikėjai privalo prisiimti aiškų įsipareigojimą ir vadovaujamąjį vaidmenį, jeigu norime pasiekti pažangos visose dalyvaujančiose šalyse įgyvendinant strategiją; įsipareigojimas turėtų būti užtikrintas valstybės narės lygiu, kad vietos ir regionų lygmens pastangos įgyvendinti strategiją būtų kuo geriau remiamos;

| 24. | palankiai vertina ketinimą 2014 m. vykstant metiniam strategijos forumui atskirai įvertinti, kaip būtų galima stiprinti vadovavimą dabartinėse strategijose; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina ketinimą 2014 m. vykstant metiniam strategijos forumui atskirai įvertinti, kaip būtų galima stiprinti vadovavimą dabartinėse strategijose;

Daugiapakopis valdymas: esminis įgyvendinimo aspektas

| 25. | atkreipia dėmesį į ankstesnes nuomones dėl pataisytos Baltijos jūros regiono strategijos (2012 m.), dėl Dunojaus regiono strategijos (2011 m.), dėl teritorinio bendradarbiavimo Viduržemio jūros baseine pasinaudojant Adrijos ir Jonijos jūrų makroregionu (2011 m.) ir dėl Šiaurės jūros ir Lamanšo sąsiaurio regiono strategijos (2010 m.), kuriose Komitetas akcentavo daugiapakopio valdymo svarbą šių strategijų įgyvendinimui. Kad strategijos tikslai būtų įgyvendinti ir strategija susilauktų sėkmės, labai svarbus visų suinteresuotųjų subjektų nuoseklus ir tvarus dalyvavimas; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į ankstesnes nuomones dėl pataisytos Baltijos jūros regiono strategijos (2012 m.), dėl Dunojaus regiono strategijos (2011 m.), dėl teritorinio bendradarbiavimo Viduržemio jūros baseine pasinaudojant Adrijos ir Jonijos jūrų makroregionu (2011 m.) ir dėl Šiaurės jūros ir Lamanšo sąsiaurio regiono strategijos (2010 m.), kuriose Komitetas akcentavo daugiapakopio valdymo svarbą šių strategijų įgyvendinimui. Kad strategijos tikslai būtų įgyvendinti ir strategija susilauktų sėkmės, labai svarbus visų suinteresuotųjų subjektų nuoseklus ir tvarus dalyvavimas;

| 26. | laiko vertu dėmesio Komisijos pasiūlymą apsvarstyti visuomenės ir kitų ES institucinių forumų įtraukimą į strategijų valdymą ir rekomenduoja ieškoti būdų, kaip būtų galima skatinti, visų pirma, organizacijų dalyvavimą. Įvairios organizacijos ir bendradarbiavimo platformos galėtų būti dar veiksmingesnės priemonės įtraukiant subjektus į makroregioninių strategijų įgyvendinimą. Savo ruožtu, Komitetas yra pasirengęs bendradarbiauti įvairiuose ekspertų forumuose; |
| --- | --- |

26.

laiko vertu dėmesio Komisijos pasiūlymą apsvarstyti visuomenės ir kitų ES institucinių forumų įtraukimą į strategijų valdymą ir rekomenduoja ieškoti būdų, kaip būtų galima skatinti, visų pirma, organizacijų dalyvavimą. Įvairios organizacijos ir bendradarbiavimo platformos galėtų būti dar veiksmingesnės priemonės įtraukiant subjektus į makroregioninių strategijų įgyvendinimą. Savo ruožtu, Komitetas yra pasirengęs bendradarbiauti įvairiuose ekspertų forumuose;

| 27. | pažymi, kad trečdalis respondentų, atsakydami į Komisijos atliktą vertinimo apklausą, nurodė, kad valstybių narių arba projekto lygmens politikos gairės arba su projekto įgyvendinimu susiję sprendimai ne visiškai atspindi daugiapakopio valdymo principą. Komitetas mano, kad daugiapakopio valdymo principams reikia skirti daugiau dėmesio, ypač įgyvendinant strategiją. Šiuo tikslu, visų pirma, strategijoje dalyvaujančios valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, turės imtis veiksmų; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad trečdalis respondentų, atsakydami į Komisijos atliktą vertinimo apklausą, nurodė, kad valstybių narių arba projekto lygmens politikos gairės arba su projekto įgyvendinimu susiję sprendimai ne visiškai atspindi daugiapakopio valdymo principą. Komitetas mano, kad daugiapakopio valdymo principams reikia skirti daugiau dėmesio, ypač įgyvendinant strategiją. Šiuo tikslu, visų pirma, strategijoje dalyvaujančios valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, turės imtis veiksmų;

| 28. | rekomenduoja, laikantis partnerystės ir skaidrumo principų, sudaryti geresnes galimybes į makroregioninių strategijų įgyvendinimą įtraukti ne tik vietos ir regionų subjektus, bet ir pilietinę visuomenę. Visais makroregioninių strategijų įgyvendinimo valdymo lygmenimis reikėtų reguliariai konsultuotis su vietos valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės atstovais; |
| --- | --- |

28.

rekomenduoja, laikantis partnerystės ir skaidrumo principų, sudaryti geresnes galimybes į makroregioninių strategijų įgyvendinimą įtraukti ne tik vietos ir regionų subjektus, bet ir pilietinę visuomenę. Visais makroregioninių strategijų įgyvendinimo valdymo lygmenimis reikėtų reguliariai konsultuotis su vietos valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės atstovais;

Naujos strategijos

| 29. | siūlo atsižvelgti į teigiamą patirtį, sukauptą įgyvendinant esamas Baltijos jūros ir Dunojaus regionų strategijas, ir pasinaudoti ja rengiant Adrijos ir Jonijos jūrų strategiją ir rekomenduoja, ypač esant šioms aplinkybėms, užtikrinti glaudų bendradarbiavimą įgyvendinant skirtingas makroregionines strategijas; |
| --- | --- |

29.

siūlo atsižvelgti į teigiamą patirtį, sukauptą įgyvendinant esamas Baltijos jūros ir Dunojaus regionų strategijas, ir pasinaudoti ja rengiant Adrijos ir Jonijos jūrų strategiją ir rekomenduoja, ypač esant šioms aplinkybėms, užtikrinti glaudų bendradarbiavimą įgyvendinant skirtingas makroregionines strategijas;

| 30. | primena savo vienbalsiai priimtą nuomonę „Šiaurės jūros ir Lamanšo sąsiaurio regiono strategija“ (CdR 99/2010 fin), kurioje, atsižvelgdamas į šiam regionui iškilusius iššūkius, primygtinai ragino parengti makroregioninę Šiaurės jūros ir Lamanšo sąsiaurio regiono strategiją, ir apgailestauja, kad Europos Komisija iki šiol nepateikė planuoto komunikato dėl integruotos jūrų politikos Didžiosios Šiaurės jūros teritorijoje; |
| --- | --- |

30.

primena savo vienbalsiai priimtą nuomonę „Šiaurės jūros ir Lamanšo sąsiaurio regiono strategija“ (CdR 99/2010 fin), kurioje, atsižvelgdamas į šiam regionui iškilusius iššūkius, primygtinai ragino parengti makroregioninę Šiaurės jūros ir Lamanšo sąsiaurio regiono strategiją, ir apgailestauja, kad Europos Komisija iki šiol nepateikė planuoto komunikato dėl integruotos jūrų politikos Didžiosios Šiaurės jūros teritorijoje;

| 31. | be to, prieš rengiant kitas jūrų baseinų strategijas, palankiai vertintų „jūrų baseinų strategijų“ veiksmingumo įvertinimą ir jų palyginimą su esamų makroregioninių strategijų įgyvendinimo patirtimi; |
| --- | --- |

31.

be to, prieš rengiant kitas jūrų baseinų strategijas, palankiai vertintų „jūrų baseinų strategijų“ veiksmingumo įvertinimą ir jų palyginimą su esamų makroregioninių strategijų įgyvendinimo patirtimi;

| 32. | pakartoja ankstesnėse RK nuomonėse išsakytą nuomonę, kaip skirtingus subjektus realiai įtraukti į makroregioninių strategijų įgyvendinimą: būtinas skaidrus sprendimų priėmimo procesas, visapusis dalijimasis informacija ir bendro modus operandi kūrimas visais lygmenimis; |
| --- | --- |

32.

pakartoja ankstesnėse RK nuomonėse išsakytą nuomonę, kaip skirtingus subjektus realiai įtraukti į makroregioninių strategijų įgyvendinimą: būtinas skaidrus sprendimų priėmimo procesas, visapusis dalijimasis informacija ir bendro modus operandi kūrimas visais lygmenimis;

| 33. | prašo Europos Komisijos ir Tarybos remti būsimų makroregioninių strategijų ir susijusių veiksmų planų rengimą glaudžiai bendradarbiaujant su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais. Turi būti atsižvelgiama ir į inovatyvius valdymo metodus, kurie vietos ir regionų valdžios institucijoms suteiktų tikrą bendrų sprendimų priėmimo vaidmenį, kai yra rengiamos ir įgyvendinamos šios strategijos; |
| --- | --- |

33.

prašo Europos Komisijos ir Tarybos remti būsimų makroregioninių strategijų ir susijusių veiksmų planų rengimą glaudžiai bendradarbiaujant su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais. Turi būti atsižvelgiama ir į inovatyvius valdymo metodus, kurie vietos ir regionų valdžios institucijoms suteiktų tikrą bendrų sprendimų priėmimo vaidmenį, kai yra rengiamos ir įgyvendinamos šios strategijos;

| 34. | pabrėžia, kad makroregioninės strategijos turėtų būti ir toliau orientuojamos į regioninius iššūkius, su kuriais pavienės valstybės narės nepajėgios susidoroti arba kuriuos spręsdamos susiduria su dideliais sunkumais arba, kurie yra būdingi tik tam tikram regionui ir jiems išspręsti reikia specialių priemonių platesniame ES politikos kontekste. Viena iš pagrindinių bendradarbiavimo sąlygų yra veiksmingos transporto jungtys makroregione. Komitetas yra įsitikinęs, kad rengiant naujas strategijas į tai reikėtų atsižvelgti; kitas daugelio Europos teritorijų ateičiai labai svarbus klausimas yra demografinis iššūkis, kurio specifinės problemos susijusios su makroregionų geografinėmis vietovėmis; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad makroregioninės strategijos turėtų būti ir toliau orientuojamos į regioninius iššūkius, su kuriais pavienės valstybės narės nepajėgios susidoroti arba kuriuos spręsdamos susiduria su dideliais sunkumais arba, kurie yra būdingi tik tam tikram regionui ir jiems išspręsti reikia specialių priemonių platesniame ES politikos kontekste. Viena iš pagrindinių bendradarbiavimo sąlygų yra veiksmingos transporto jungtys makroregione. Komitetas yra įsitikinęs, kad rengiant naujas strategijas į tai reikėtų atsižvelgti; kitas daugelio Europos teritorijų ateičiai labai svarbus klausimas yra demografinis iššūkis, kurio specifinės problemos susijusios su makroregionų geografinėmis vietovėmis;

| 35. | pritaria Komisijai, kad reikia ieškoti tinkamų bendradarbiavimo ir regioninės integracijos stiprinimo metodų bei toliau remti jau esamus bendradarbiavimo būdus, kurie įrodė savo naudą ir veiksmingumą, o makroregioninės strategijos yra tik viena iš alternatyvų; |
| --- | --- |

35.

pritaria Komisijai, kad reikia ieškoti tinkamų bendradarbiavimo ir regioninės integracijos stiprinimo metodų bei toliau remti jau esamus bendradarbiavimo būdus, kurie įrodė savo naudą ir veiksmingumą, o makroregioninės strategijos yra tik viena iš alternatyvų;

| 36. | ragina valstybes nares įvertinti naujų makroregioninių strategijų kūrimą, atsižvelgiant į bendras analizuojamos geografinės vietovės problemas ir galimybes ir į socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos principus, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms. Nustatant strategijos tikslus vietos ir regionų lygmenys turėtų pradėti dalyvauti diskusijoje ankstyvuoju etapu, kaip kad buvo, pavyzdžiui, rengiant Baltijos jūros regiono strategiją. Be to, būtina įtraukti į šį procesą pilietinę visuomenę. Vietos ir regionų lygmens bei pilietinės visuomenės turimos žinios apie regionų poreikius ir potencialą, kaip ir egzistuojantys vietos bendradarbiavimo tinklai yra puikus pagrindas rengiant ir įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares įvertinti naujų makroregioninių strategijų kūrimą, atsižvelgiant į bendras analizuojamos geografinės vietovės problemas ir galimybes ir į socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos principus, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms. Nustatant strategijos tikslus vietos ir regionų lygmenys turėtų pradėti dalyvauti diskusijoje ankstyvuoju etapu, kaip kad buvo, pavyzdžiui, rengiant Baltijos jūros regiono strategiją. Be to, būtina įtraukti į šį procesą pilietinę visuomenę. Vietos ir regionų lygmens bei pilietinės visuomenės turimos žinios apie regionų poreikius ir potencialą, kaip ir egzistuojantys vietos bendradarbiavimo tinklai yra puikus pagrindas rengiant ir įgyvendinant strategiją;

ES nepriklausančios šalys ir makroregioninių strategijų įgyvendinimas

| 37. | pažymi, kad Taryba atsižvelgė į Komiteto poziciją, pateiktą nuomonėje dėl pataisytos ES Baltijos jūros regiono strategijos (CdR1272/2012 fin), kurioje rekomenduojama tęsti veiksmus, kad būtų galima kuo geriau pasinaudoti Šiaurės matmeniu ir jos partneryste įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją. Dunojaus regiono strategija yra itin svarbi stiprinant 14 šalių, tarp kurių yra ES valstybės narės ir trečiosios šalys, bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad Taryba atsižvelgė į Komiteto poziciją, pateiktą nuomonėje dėl pataisytos ES Baltijos jūros regiono strategijos (CdR1272/2012 fin), kurioje rekomenduojama tęsti veiksmus, kad būtų galima kuo geriau pasinaudoti Šiaurės matmeniu ir jos partneryste įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją. Dunojaus regiono strategija yra itin svarbi stiprinant 14 šalių, tarp kurių yra ES valstybės narės ir trečiosios šalys, bendradarbiavimą;

| 38. | pabrėžia, kad makroregioninės strategijos turėtų stiprinti ES ir makroregionų poziciją ir jų ryšius tarpusavyje bei su trečiųjų šalių regionais. Nepaisant to, kad kalbama apie ES strategijas, tačiau daugelio jų tikslų neįmanoma pasiekti be bendradarbiavimo arba susitarimo dėl prioritetų su partneriais iš trečiųjų šalių. Bendradarbiavimas su trečiųjų šalių regionais yra labai svarbus įgyvendinant Baltijos jūros ir Dunojaus regionų strategijas ne tik siekiant didinti makroregionų ekonominį konkurencingumą ir sanglaudą, bet ir plėtojant ES išorės ryšius. Panašiai ir trečiųjų šalių dalyvavimas ir su tuo susijęs poveikis kaimynystės ir plėtros politikos požiūriais, gali jau pradiniame etape tapti pagrindiniu būsimų makroregioninių strategijų sėkmingo įgyvendinimo veiksniu; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad makroregioninės strategijos turėtų stiprinti ES ir makroregionų poziciją ir jų ryšius tarpusavyje bei su trečiųjų šalių regionais. Nepaisant to, kad kalbama apie ES strategijas, tačiau daugelio jų tikslų neįmanoma pasiekti be bendradarbiavimo arba susitarimo dėl prioritetų su partneriais iš trečiųjų šalių. Bendradarbiavimas su trečiųjų šalių regionais yra labai svarbus įgyvendinant Baltijos jūros ir Dunojaus regionų strategijas ne tik siekiant didinti makroregionų ekonominį konkurencingumą ir sanglaudą, bet ir plėtojant ES išorės ryšius. Panašiai ir trečiųjų šalių dalyvavimas ir su tuo susijęs poveikis kaimynystės ir plėtros politikos požiūriais, gali jau pradiniame etape tapti pagrindiniu būsimų makroregioninių strategijų sėkmingo įgyvendinimo veiksniu;

Išvados

| 39. | pabrėžia, kad iki šiol atliktas su strategija susijęs darbas dar neleidžia daryti toli siekiančių išvadų apie šio požiūrio poveikį ES horizontaliųjų ir integruotų tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad iki šiol atliktas su strategija susijęs darbas dar neleidžia daryti toli siekiančių išvadų apie šio požiūrio poveikį ES horizontaliųjų ir integruotų tikslų įgyvendinimui;

| 40. | nurodo, kad naujas ES finansavimo laikotarpis nuo 2014 m. atveria geras perspektyvas veiksmingesniam ir našesniam darbui įgyvendinant strategijas. Komitetas ragina užtikrinti tikslingą įvairių valstybių narių ir finansavimo institucijų bendradarbiavimą, tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

40.

nurodo, kad naujas ES finansavimo laikotarpis nuo 2014 m. atveria geras perspektyvas veiksmingesniam ir našesniam darbui įgyvendinant strategijas. Komitetas ragina užtikrinti tikslingą įvairių valstybių narių ir finansavimo institucijų bendradarbiavimą, tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu;

| 41. | rekomenduoja Komisijai toliau nuosekliai stebėti makroregioninių strategijų, taip pat jūrų baseinų strategijų įgyvendinimą ir vertinti jų pridėtinę vertę ne tik pavieniams makroregionams, bet ir visai Europai. |
| --- | --- |

41.

rekomenduoja Komisijai toliau nuosekliai stebėti makroregioninių strategijų, taip pat jūrų baseinų strategijų įgyvendinimą ir vertinti jų pridėtinę vertę ne tik pavieniams makroregionams, bet ir visai Europai.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/23

---

Regionų komiteto nuomonė. Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų planas

2014/C 114/05

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | mano, kad plieno pramonė atlieka labai svarbų vaidmenį visoje Europos Sąjungos ekonomikoje ir yra ypatingos svarbos strateginis sektorius, darantis tiesioginį poveikį visų Europos Sąjungos valstybių narių vystymuisi ekonomikos, socialinėje ir aplinkos srityse; |
| --- | --- |

1.

mano, kad plieno pramonė atlieka labai svarbų vaidmenį visoje Europos Sąjungos ekonomikoje ir yra ypatingos svarbos strateginis sektorius, darantis tiesioginį poveikį visų Europos Sąjungos valstybių narių vystymuisi ekonomikos, socialinėje ir aplinkos srityse;

| 2. | laikosi nuomonės, kad būsima Europos plieno pramonės raida taip pat turės tiesioginio poveikio vietovių ir regionų vystymuisi ir kad konkurencinga ir tvari plieno pramonė yra sąlyga ir kartu priemonė daugelio Europos regionų ekonomikai atgaivinti; |
| --- | --- |

2.

laikosi nuomonės, kad būsima Europos plieno pramonės raida taip pat turės tiesioginio poveikio vietovių ir regionų vystymuisi ir kad konkurencinga ir tvari plieno pramonė yra sąlyga ir kartu priemonė daugelio Europos regionų ekonomikai atgaivinti;

| 3. | mano, kad siekiant Europos Sąjungoje užtikrinti ilgalaikį tiekimo saugumą būtina parengti savarankiškos Europos plieno pramonės rėmimo politiką. Kad plieno pramonė išliktų nepriklausoma, ji turi parodyti, kad, kurdama naujoves ir pradėdama ekologiškai mąstyti, yra pasirengusi atremti būsimus iššūkius. Bet kokia ES parama turėtų tik paspartinti permainų proceso, kurio turėtų imtis pati plieno pramonė, tempą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad siekiant Europos Sąjungoje užtikrinti ilgalaikį tiekimo saugumą būtina parengti savarankiškos Europos plieno pramonės rėmimo politiką. Kad plieno pramonė išliktų nepriklausoma, ji turi parodyti, kad, kurdama naujoves ir pradėdama ekologiškai mąstyti, yra pasirengusi atremti būsimus iššūkius. Bet kokia ES parama turėtų tik paspartinti permainų proceso, kurio turėtų imtis pati plieno pramonė, tempą;

| 4. | atkreipia dėmesį į sudėtingas ekonomines sąlygas, dėl kurių Europos Sąjunga, kurios bendras metinis gamybos pajėgumas – 217 milijonų tonų plieno, o faktiškai pagaminta produkcija sudaro 11 proc. pasaulinės produkcijos, susiduria su tarptautiniu mastu kylančiomis perteklinio pajėgumo ir mažos rinkos paklausos problemomis; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į sudėtingas ekonomines sąlygas, dėl kurių Europos Sąjunga, kurios bendras metinis gamybos pajėgumas – 217 milijonų tonų plieno, o faktiškai pagaminta produkcija sudaro 11 proc. pasaulinės produkcijos, susiduria su tarptautiniu mastu kylančiomis perteklinio pajėgumo ir mažos rinkos paklausos problemomis;

| 5. | komentuodamas komunikato teiginį, kad plieno pramonė „priklauso nuo keleto pagrindinių plieną naudojančių pramonės šakų (pvz., statybos ir automobilių) ekonominės ir finansinės padėties“ (1), primena savo nuomonę dėl pramonės politikos (2) ir nuomonę „CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas“ (3); |
| --- | --- |

5.

komentuodamas komunikato teiginį, kad plieno pramonė „priklauso nuo keleto pagrindinių plieną naudojančių pramonės šakų (pvz., statybos ir automobilių) ekonominės ir finansinės padėties“ (1), primena savo nuomonę dėl pramonės politikos (2) ir nuomonę „CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas“ (3);

| 6. | mano, kad statybos yra viena iš labiausiai plieną naudojančių pramonės šakų ir kad pirmenybę reikia teikti tvarioms ir efektyviai energiją naudojančioms statyboms, visų pirma vadinamai viešųjų pastatų masyvo renovacijai, kuri galėtų būti numatyta Europos socialinio būsto darbotvarkėje, kurios RK ir Europos Parlamentas ne kartą reikalavo; |
| --- | --- |

6.

mano, kad statybos yra viena iš labiausiai plieną naudojančių pramonės šakų ir kad pirmenybę reikia teikti tvarioms ir efektyviai energiją naudojančioms statyboms, visų pirma vadinamai viešųjų pastatų masyvo renovacijai, kuri galėtų būti numatyta Europos socialinio būsto darbotvarkėje, kurios RK ir Europos Parlamentas ne kartą reikalavo;

| 7. | apgailestaudamas primena, kad pastaraisiais metais žymiai sulėtėjus pramonės veiklai daugeliui iš maždaug 500 gamyklų, esančių 23 valstybėse narėse, teko smarkiai sumažinti savo produkciją, o kitos buvo visiškai uždarytos ir prarasta apie 40 000 darbo vietų; |
| --- | --- |

7.

apgailestaudamas primena, kad pastaraisiais metais žymiai sulėtėjus pramonės veiklai daugeliui iš maždaug 500 gamyklų, esančių 23 valstybėse narėse, teko smarkiai sumažinti savo produkciją, o kitos buvo visiškai uždarytos ir prarasta apie 40 000 darbo vietų;

| 8. | pažymi tai, kad ši sunki ekonominė padėtis turėjo neigiamo poveikio atitinkamų regionų ekonominei ir socialinei sanglaudai; |
| --- | --- |

8.

pažymi tai, kad ši sunki ekonominė padėtis turėjo neigiamo poveikio atitinkamų regionų ekonominei ir socialinei sanglaudai;

| 9. | pripažįsta, kad siekiant parengti bendrą plieno pramonės ateities strategiją būtina Europos strategija; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad siekiant parengti bendrą plieno pramonės ateities strategiją būtina Europos strategija;

| 10. | mano, kad labai svarbu į šį procesą tiesiogiai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, deramai atsižvelgti į teritorinius ypatumus ir specializacijas, taip pat į tai, kad šios institucijos gali geriausiai įvertinti ekonomines ir socialines problemas ir papildomų investicijų, skirtų kurti ar išsaugoti darbo vietas, poreikį ir perspektyvumą, nustatyti galimus tokių investicijų išteklius ir turi tinkamų poveikio aplinkai vertinimo gebėjimų; |
| --- | --- |

10.

mano, kad labai svarbu į šį procesą tiesiogiai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, deramai atsižvelgti į teritorinius ypatumus ir specializacijas, taip pat į tai, kad šios institucijos gali geriausiai įvertinti ekonomines ir socialines problemas ir papildomų investicijų, skirtų kurti ar išsaugoti darbo vietas, poreikį ir perspektyvumą, nustatyti galimus tokių investicijų išteklius ir turi tinkamų poveikio aplinkai vertinimo gebėjimų;

| 11. | mano, kad pastangos sustiprinti ES konkurencingumą turi būti grindžiamos skaidrumo ir palankių pagrindinių sąlygų įmonėms principais. Europos plieno pramonės konkurencines galimybes visų pirma lems kompetencija, gebėjimas diegti inovacijas ir kokybė; |
| --- | --- |

11.

mano, kad pastangos sustiprinti ES konkurencingumą turi būti grindžiamos skaidrumo ir palankių pagrindinių sąlygų įmonėms principais. Europos plieno pramonės konkurencines galimybes visų pirma lems kompetencija, gebėjimas diegti inovacijas ir kokybė;

| 12. | siūlo įgyvendinti ryžtingesnę pramonės politiką, kuri padėtų didinti ES plieno pramonės konkurencingumą ir, kai galima, apsaugoti arba išplėsti esamas plieno gamyklas ir darbo vietas, visų pirma daugiau dėmesio skiriant perdirbimui ir antriniam panaudojimui siekiant neprarasti sektoriuje per keletą dešimtmečių plieno srityje darbuotojų sukauptų žinių ir įgūdžių; |
| --- | --- |

12.

siūlo įgyvendinti ryžtingesnę pramonės politiką, kuri padėtų didinti ES plieno pramonės konkurencingumą ir, kai galima, apsaugoti arba išplėsti esamas plieno gamyklas ir darbo vietas, visų pirma daugiau dėmesio skiriant perdirbimui ir antriniam panaudojimui siekiant neprarasti sektoriuje per keletą dešimtmečių plieno srityje darbuotojų sukauptų žinių ir įgūdžių;

| 13. | todėl prašo parengti tęstinio profesinio mokymo susitarimus, kad gamybos vietų, kuriose gali būti vykdoma restruktūrizacija, darbuotojai galėtų ugdyti savo su plieno sektoriumi susijusius gebėjimus; |
| --- | --- |

13.

todėl prašo parengti tęstinio profesinio mokymo susitarimus, kad gamybos vietų, kuriose gali būti vykdoma restruktūrizacija, darbuotojai galėtų ugdyti savo su plieno sektoriumi susijusius gebėjimus;

| 14. | be to, ragina parengti papildomas profesinio perkvalifikavimo priemones įmonės uždarymą arba jos restruktūrizavimą patyrusiems darbuotojams ir išplėsti struktūrinių fondų naudojimo galimybes, šiuo tikslu persvarstyti ES prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo nuostatas ir parengti individualius poreikius ir regionų ypatumus atitinkančias programas, padedančias išsaugoti ir toliau ugdyti su šiuo sektoriumi susijusius darbuotojų įgūdžius; |
| --- | --- |

14.

be to, ragina parengti papildomas profesinio perkvalifikavimo priemones įmonės uždarymą arba jos restruktūrizavimą patyrusiems darbuotojams ir išplėsti struktūrinių fondų naudojimo galimybes, šiuo tikslu persvarstyti ES prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo nuostatas ir parengti individualius poreikius ir regionų ypatumus atitinkančias programas, padedančias išsaugoti ir toliau ugdyti su šiuo sektoriumi susijusius darbuotojų įgūdžius;

| 15. | ragina sukurti finansinės paramos vietovėms, kuriose buvo restruktūrizuotos ar uždarytos gamyklos, sistemą, paremtą darbuotojų perkvalifikavimu ir ekonominės veiklos įvairinimu bei remiamą viešųjų ir privačių ekonominės veiklos vykdytojų skiriamomis lėšomis; |
| --- | --- |

15.

ragina sukurti finansinės paramos vietovėms, kuriose buvo restruktūrizuotos ar uždarytos gamyklos, sistemą, paremtą darbuotojų perkvalifikavimu ir ekonominės veiklos įvairinimu bei remiamą viešųjų ir privačių ekonominės veiklos vykdytojų skiriamomis lėšomis;

| 16. | pabrėžia visų valdžios institucijų suderinto požiūrio svarbą rengiant ir įgyvendinant su plieno sektoriumi susijusias restruktūrizavimo priemones; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia visų valdžios institucijų suderinto požiūrio svarbą rengiant ir įgyvendinant su plieno sektoriumi susijusias restruktūrizavimo priemones;

| 17. | palankiai vertina tai, kad Europos lygmeniu siūloma sukurti aukšto lygio darbo grupę plieno pramonės klausimams spręsti, tačiau apgailestauja, kad numatyta surengti tik vieną jos posėdį per metus; be to, siūlo į šią grupę įtraukti Regionų komiteto atstovą ir vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus siekiant skatinti pagrindinius valstybių narių suinteresuotuosius subjektus bendradarbiauti, keistis informacija ir geriausia praktika; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad Europos lygmeniu siūloma sukurti aukšto lygio darbo grupę plieno pramonės klausimams spręsti, tačiau apgailestauja, kad numatyta surengti tik vieną jos posėdį per metus; be to, siūlo į šią grupę įtraukti Regionų komiteto atstovą ir vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus siekiant skatinti pagrindinius valstybių narių suinteresuotuosius subjektus bendradarbiauti, keistis informacija ir geriausia praktika;

| 18. | taip pat mano, kad po dvylikos mėnesių nuo veiksmų plano priėmimo būtina numatyti atlikti jo vertinimą; |
| --- | --- |

18.

taip pat mano, kad po dvylikos mėnesių nuo veiksmų plano priėmimo būtina numatyti atlikti jo vertinimą;

| 19. | ragina stiprinti socialinį dialogą siekiant įveikti krizę ir tiesiogiai ir aktyviai įtraukti socialinius partnerius į pramonės politiką apskritai ir visų pirma į plieno sektoriaus politiką; |
| --- | --- |

19.

ragina stiprinti socialinį dialogą siekiant įveikti krizę ir tiesiogiai ir aktyviai įtraukti socialinius partnerius į pramonės politiką apskritai ir visų pirma į plieno sektoriaus politiką;

| 20. | pažymi, kad inovacijomis ir didelėmis investicijomis į naujas technologijas grindžiamas bendras pramonės modelis yra būtina Europos Sąjungos tvaraus ekonomikos augimo sąlyga; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad inovacijomis ir didelėmis investicijomis į naujas technologijas grindžiamas bendras pramonės modelis yra būtina Europos Sąjungos tvaraus ekonomikos augimo sąlyga;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos plieno pramonė turi pasiūlyti kokybiškus, novatoriškus, rinkos poreikius atitinkančius produktus ir išskirti Europos plieno pramonę iš konkurentų, tačiau tam prireiks didelių investicijų į brangiai kainuojančius gamybos ar perdirbimo metodus bei į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP); |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos plieno pramonė turi pasiūlyti kokybiškus, novatoriškus, rinkos poreikius atitinkančius produktus ir išskirti Europos plieno pramonę iš konkurentų, tačiau tam prireiks didelių investicijų į brangiai kainuojančius gamybos ar perdirbimo metodus bei į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP);

| 22. | mano, kad parama inovacijoms turi būti teikiama visoje plieno pramonėje. Todėl pagal programą „Horizontas 2020“ turėtų būti nustatytos EIB finansinės priemonės, skirtos skatinti plieno pramonės bendrovių ir regionų, kuriose jos įsikūrusios, bendradarbiavimą mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje siekiant skatinti tvarumą ir ekonominę veiklą; |
| --- | --- |

22.

mano, kad parama inovacijoms turi būti teikiama visoje plieno pramonėje. Todėl pagal programą „Horizontas 2020“ turėtų būti nustatytos EIB finansinės priemonės, skirtos skatinti plieno pramonės bendrovių ir regionų, kuriose jos įsikūrusios, bendradarbiavimą mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje siekiant skatinti tvarumą ir ekonominę veiklą;

| 23. | pakartoja savo raginimą investuoti į kvalifikacijos ugdymą ir profesinį mokymą siekiant paskatinti plieno sektoriaus įvairinimą, specializaciją ir inovacijas, kad ateityje jis taptų konkurencingesnis; |
| --- | --- |

23.

pakartoja savo raginimą investuoti į kvalifikacijos ugdymą ir profesinį mokymą siekiant paskatinti plieno sektoriaus įvairinimą, specializaciją ir inovacijas, kad ateityje jis taptų konkurencingesnis;

| 24. | remia Komisijos pastangas skatinti lavinti įgūdžius ir taikyti jaunimo užimtumo didinimo plieno sektoriuje priemones, tačiau apgailestauja, kad Komisijos komunikate nepasiūlyta nė vienos priemonės, kuri skatintų įgūdžių perdavimą įmonėse; |
| --- | --- |

24.

remia Komisijos pastangas skatinti lavinti įgūdžius ir taikyti jaunimo užimtumo didinimo plieno sektoriuje priemones, tačiau apgailestauja, kad Komisijos komunikate nepasiūlyta nė vienos priemonės, kuri skatintų įgūdžių perdavimą įmonėse;

| 25. | džiaugiasi, kad veiksmų plane pabrėžiama, kad būtina skatinti inovacijas, skirtas plėtoti švaresnes, mažiau išteklių ir energijos vartojančias technologijas siekiant mažinti sąnaudas ir atsižvelgti į ES klimato politiką iki 2030 m.; |
| --- | --- |

25.

džiaugiasi, kad veiksmų plane pabrėžiama, kad būtina skatinti inovacijas, skirtas plėtoti švaresnes, mažiau išteklių ir energijos vartojančias technologijas siekiant mažinti sąnaudas ir atsižvelgti į ES klimato politiką iki 2030 m.;

| 26. | ragina Komisiją Europos lygmeniu pirmenybę teikti plieno gamybai naudojant lankines elektrines krosnis, kurios, palyginti su plieno gamyba iš geležies rūdos, išmeta daug mažiau anglies dioksido; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją Europos lygmeniu pirmenybę teikti plieno gamybai naudojant lankines elektrines krosnis, kurios, palyginti su plieno gamyba iš geležies rūdos, išmeta daug mažiau anglies dioksido;

| 27. | dar kartą pabrėžia, kad remia ekologiškos pramonės metodą, pagal kurį didžiausias dėmesys skiriamas medžiagų perdirbimui ir energijos vartojimo kontrolei; |
| --- | --- |

27.

dar kartą pabrėžia, kad remia ekologiškos pramonės metodą, pagal kurį didžiausias dėmesys skiriamas medžiagų perdirbimui ir energijos vartojimo kontrolei;

| 28. | todėl pabrėžia, kad plienas yra lengvai perdirbamas ir jo gamyba ne iš geležies rūdos, o iš perdirbto metalo laužo leidžia sumažinti energijos sąnaudas apie 75 proc., o žaliavų – maždaug 90 proc.; |
| --- | --- |

28.

todėl pabrėžia, kad plienas yra lengvai perdirbamas ir jo gamyba ne iš geležies rūdos, o iš perdirbto metalo laužo leidžia sumažinti energijos sąnaudas apie 75 proc., o žaliavų – maždaug 90 proc.;

| 29. | dar kartą pakartoja, kad remia investicijas į inovacijas ir geresnių sąlygų patekti į rinką, galimybių gauti kapitalo, apsirūpinti žmogiškaisiais ištekliais ir įgyti kvalifikaciją užtikrinimą, kadangi tai yra stipresnės pramonės politikos ramsčiai; |
| --- | --- |

29.

dar kartą pakartoja, kad remia investicijas į inovacijas ir geresnių sąlygų patekti į rinką, galimybių gauti kapitalo, apsirūpinti žmogiškaisiais ištekliais ir įgyti kvalifikaciją užtikrinimą, kadangi tai yra stipresnės pramonės politikos ramsčiai;

| 30. | ragina Komisiją tęsti plieno pramonei tenkančios reguliavimo naštos ir jos poveikio konkurencingumui vertinimą; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją tęsti plieno pramonei tenkančios reguliavimo naštos ir jos poveikio konkurencingumui vertinimą;

| 31. | remia Komisijos pastangas pradėti diskusiją, kaip sumažinti Europos plieno pramonės gamybos sąnaudas. Diskusijose turėtų būti svarstomi inovacijų, energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos klausimai; |
| --- | --- |

31.

remia Komisijos pastangas pradėti diskusiją, kaip sumažinti Europos plieno pramonės gamybos sąnaudas. Diskusijose turėtų būti svarstomi inovacijų, energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos klausimai;

| 32. | ypač pabrėžia, kad būtina sudaryti galimybę daug elektros energijos naudojančioms pramonės šakoms pasirašyti ilgalaikes – t. y. bent dešimties metų – energijos teikimo sutartis, kuriose būtų numatytos pakankamai aiškios nuostatos dėl peržiūros siekiant užtikrinti reguliarų tiekimą remiantis ilgalaikiu sutartiniu pagrindu ir sąnaudų valdymą, taigi kartu – šakų konkurencingumą; |
| --- | --- |

32.

ypač pabrėžia, kad būtina sudaryti galimybę daug elektros energijos naudojančioms pramonės šakoms pasirašyti ilgalaikes – t. y. bent dešimties metų – energijos teikimo sutartis, kuriose būtų numatytos pakankamai aiškios nuostatos dėl peržiūros siekiant užtikrinti reguliarų tiekimą remiantis ilgalaikiu sutartiniu pagrindu ir sąnaudų valdymą, taigi kartu – šakų konkurencingumą;

| 33. | mano, kad reikia stiprinti krovininio transporto tinklus, kurie itin svarbūs regionams, visų pirma atokiems ir pasienio; |
| --- | --- |

33.

mano, kad reikia stiprinti krovininio transporto tinklus, kurie itin svarbūs regionams, visų pirma atokiems ir pasienio;

| 34. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą skatinti ES pagaminto plieno paklausą tiek ES, tiek ir už jos ribų, visų pirma vykdant veiksmus, padedančius didinti paklausą automobilių ir tvarios statybos sektoriuose; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą skatinti ES pagaminto plieno paklausą tiek ES, tiek ir už jos ribų, visų pirma vykdant veiksmus, padedančius didinti paklausą automobilių ir tvarios statybos sektoriuose;

| 35. | ragina Komisiją skatinti plieno pramonės įvairinimą siekiant sumažinti priklausomumą nuo paklausos ir, kiek įmanoma, su tuo susijusią riziką; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją skatinti plieno pramonės įvairinimą siekiant sumažinti priklausomumą nuo paklausos ir, kiek įmanoma, su tuo susijusią riziką;

| 36. | remia pastangas parengti tvarios plieno produktų gamybos Europos standartus statybų sektoriuje ir nustatyti kokybės sertifikatą (žymenį SustSteel), galintį padidinti Europos produktų pridėtinę vertę ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

36.

remia pastangas parengti tvarios plieno produktų gamybos Europos standartus statybų sektoriuje ir nustatyti kokybės sertifikatą (žymenį SustSteel), galintį padidinti Europos produktų pridėtinę vertę ir konkurencingumą;

| 37. | primena, kad, siekiant užtikrinti Europos Sąjungoje ekonominę ir socialinę sanglaudą ir ES įmonių konkurencingumą pasaulio rinkoje, svarbu, kad būtų laikomasi europinių standartų socialinės politikos, aplinkos, klimato apsaugos, darbo saugos ir darbo sąlygų srityse; |
| --- | --- |

37.

primena, kad, siekiant užtikrinti Europos Sąjungoje ekonominę ir socialinę sanglaudą ir ES įmonių konkurencingumą pasaulio rinkoje, svarbu, kad būtų laikomasi europinių standartų socialinės politikos, aplinkos, klimato apsaugos, darbo saugos ir darbo sąlygų srityse;

| 38. | remia Komisijos pastangas kartu su ES nepriklausančiomis šalimis kovoti su nesąžininga prekybos praktika ir, be kita ko, skatinti taikyti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

38.

remia Komisijos pastangas kartu su ES nepriklausančiomis šalimis kovoti su nesąžininga prekybos praktika ir, be kita ko, skatinti taikyti vienodas sąlygas;

| 39. | mano, kad šiai pramonės šakai svarbu ilgalaikiu laikotarpiu užtikrinti laisvą ir atvirą prekybą plienu ir plieno produktais ir pažymi, kad nepaisant Komisijos pastangų liberalizuoti tarptautinę prekybą pagal PPO taisykles, šios pramonės šakos vertinimai remiasi principu, kad maždaug 65 proc. pasaulio plieno rinkos vis dar taikomos įvairios protekcionistinės kliūtys; |
| --- | --- |

39.

mano, kad šiai pramonės šakai svarbu ilgalaikiu laikotarpiu užtikrinti laisvą ir atvirą prekybą plienu ir plieno produktais ir pažymi, kad nepaisant Komisijos pastangų liberalizuoti tarptautinę prekybą pagal PPO taisykles, šios pramonės šakos vertinimai remiasi principu, kad maždaug 65 proc. pasaulio plieno rinkos vis dar taikomos įvairios protekcionistinės kliūtys;

| 40. | pritaria Komisijai, kad dvišaliu lygmeniu vykstančios derybos dėl prekybos susitarimų, visų pirma laisvosios prekybos susitarimų (LPS), gali būti esminė vienodų sąlygų Europos Sąjungos bendrovėms užtikrinimo priemonė; |
| --- | --- |

40.

pritaria Komisijai, kad dvišaliu lygmeniu vykstančios derybos dėl prekybos susitarimų, visų pirma laisvosios prekybos susitarimų (LPS), gali būti esminė vienodų sąlygų Europos Sąjungos bendrovėms užtikrinimo priemonė;

| 41. | ragina Komisiją tiek dvišalėse, tiek PPO lygmens derybose dėl susitarimų vadovautis standartų abipusiškumo principu; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją tiek dvišalėse, tiek PPO lygmens derybose dėl susitarimų vadovautis standartų abipusiškumo principu;

| 42. | ragina Komisiją, prireikus, nedvejoti ir giežtai bei ryžtingai taikyti kovos su nesąžininga trečiųjų šalių prekybos politika priemones ir palaipsniui modernizuoti prekybos apsaugos priemones; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją, prireikus, nedvejoti ir giežtai bei ryžtingai taikyti kovos su nesąžininga trečiųjų šalių prekybos politika priemones ir palaipsniui modernizuoti prekybos apsaugos priemones;

| 43. | ragina Komisiją kruopščiai patikrinti, ar sistema „Surveillance 2“ užtikrinamos bent jau tokios pačios stebėsenos ir kontrolės garantijos, kuriomis siekiama užkirsti kelią nesąžiningai subsidijavimo ir dempingo praktikai, kaip taikant išankstinės tam tikrų plieno gaminių importo priežiūros sistemą (ES) Nr. 1241/2009; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją kruopščiai patikrinti, ar sistema „Surveillance 2“ užtikrinamos bent jau tokios pačios stebėsenos ir kontrolės garantijos, kuriomis siekiama užkirsti kelią nesąžiningai subsidijavimo ir dempingo praktikai, kaip taikant išankstinės tam tikrų plieno gaminių importo priežiūros sistemą (ES) Nr. 1241/2009;

| 44. | be to, reiškia susirūpinimą, kad antidempingo priemonėms pradėti taikyti Europos Komisijai reikia daug laiko – vidutiniškai dviejų metų – tuo tarpu Jungtinėse Amerikos Valstijose tai trunka šešis mėnesius, todėl ragina Komisiją imtis spartesnių veiksmų; |
| --- | --- |

44.

be to, reiškia susirūpinimą, kad antidempingo priemonėms pradėti taikyti Europos Komisijai reikia daug laiko – vidutiniškai dviejų metų – tuo tarpu Jungtinėse Amerikos Valstijose tai trunka šešis mėnesius, todėl ragina Komisiją imtis spartesnių veiksmų;

| 45. | remia Komisijos siekį visomis priemonėmis užtikrinti laisvą patekimą į pirmines ir antrines žaliavų rinkas, visų pirma geležies rūdos, koksinės akmens anglies ir perdirbamų medžiagų, ir mano, kad šis laisvas patekimas yra būtina sąlyga Europos plieno pramonės konkurencingumui pasaulio mastu užtikrinti; |
| --- | --- |

45.

remia Komisijos siekį visomis priemonėmis užtikrinti laisvą patekimą į pirmines ir antrines žaliavų rinkas, visų pirma geležies rūdos, koksinės akmens anglies ir perdirbamų medžiagų, ir mano, kad šis laisvas patekimas yra būtina sąlyga Europos plieno pramonės konkurencingumui pasaulio mastu užtikrinti;

| 46. | mano, kad didesnis našumas, palankios sąlygos investicijoms ir pastangos kurti inovacijas yra svarbios išankstinės sąlygos, kad plieno pramonė galėtų vystytis ir ilgalaikiu laikotarpiu išsilaikyti ES. Be to, energijos naudojimo efektyvumo didinimas būtų tinkamas būdas sumažinti energijos sąnaudas, o tai galėtų padidinti konkurencingumą; |
| --- | --- |

46.

mano, kad didesnis našumas, palankios sąlygos investicijoms ir pastangos kurti inovacijas yra svarbios išankstinės sąlygos, kad plieno pramonė galėtų vystytis ir ilgalaikiu laikotarpiu išsilaikyti ES. Be to, energijos naudojimo efektyvumo didinimas būtų tinkamas būdas sumažinti energijos sąnaudas, o tai galėtų padidinti konkurencingumą;

| 47. | nurodo, kad Komisijos komunikate neminimos logistikos išlaidos, visų pirma susijusios su jūrų transportu, pirminių žaliavų tiekimu, energijos tiekimo saugumu ir su uostų plėtra susijusius ekonomikos vystymusi; |
| --- | --- |

47.

nurodo, kad Komisijos komunikate neminimos logistikos išlaidos, visų pirma susijusios su jūrų transportu, pirminių žaliavų tiekimu, energijos tiekimo saugumu ir su uostų plėtra susijusius ekonomikos vystymusi;

| 48. | pritaria Komisijos ketinimams pagerinti bendrąsias sąlygas Europos Sąjungos plieno pramonės augimui, įskaitant saugų energijos tiekimą ir konkurencingas energijos kainas bei tausiai išteklius naudojančios ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios gamybos skatinimą; |
| --- | --- |

48.

pritaria Komisijos ketinimams pagerinti bendrąsias sąlygas Europos Sąjungos plieno pramonės augimui, įskaitant saugų energijos tiekimą ir konkurencingas energijos kainas bei tausiai išteklius naudojančios ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios gamybos skatinimą;

| 49. | remia visas iniciatyvas, padedančias užtikrinti žaliavų rinkų, įskaitant metalo laužo, stebėseną ir kontrolę siekiant kovoti su nelegaliu metalo laužo eksportu; |
| --- | --- |

49.

remia visas iniciatyvas, padedančias užtikrinti žaliavų rinkų, įskaitant metalo laužo, stebėseną ir kontrolę siekiant kovoti su nelegaliu metalo laužo eksportu;

| 50. | ragina Komisiją atlikti ES plieno pramonės srityje pasiūlytų priemonių sąnaudų ir naudos analizę ir užtikrinti, kad jos neprieštaraus kitų sričių ES politikai, ypač aplinkos apsaugos, klimato ir tvaraus vystymosi; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją atlikti ES plieno pramonės srityje pasiūlytų priemonių sąnaudų ir naudos analizę ir užtikrinti, kad jos neprieštaraus kitų sričių ES politikai, ypač aplinkos apsaugos, klimato ir tvaraus vystymosi;

| 51. | mano, kad Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų plane pasiūlytos priemonės savaime nėra tikslas: jas įgyvendinant būtinos ir šio pramonės sektoriaus pastangos siekti investicijų ir kurti darbo vietas Europos įmonėse; |
| --- | --- |

51.

mano, kad Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų plane pasiūlytos priemonės savaime nėra tikslas: jas įgyvendinant būtinos ir šio pramonės sektoriaus pastangos siekti investicijų ir kurti darbo vietas Europos įmonėse;

| 52. | pažymi, kad veiksmų planas, koks jis yra šiuo metu, atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principą, kadangi dera su SESV 173 straipsniu, kuriame nurodoma, kad ES turi papildomąją kompetenciją pramonės politikos srityje; |
| --- | --- |

52.

pažymi, kad veiksmų planas, koks jis yra šiuo metu, atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principą, kadangi dera su SESV 173 straipsniu, kuriame nurodoma, kad ES turi papildomąją kompetenciją pramonės politikos srityje;

| 53. | primygtinai prašo Komisijos, remiantis SESV 173 straipsniu, pasinaudoti Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis pramonės politikos srityje, visų pirma imtis reikiamų iniciatyvų siekiant skatinti valstybių narių pramonės politikos koordinavimą, šiuo tikslu nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti dalijimąsi geriausia praktika ir parengti tai, kas būtina reguliariai stebėsenai ir vertinimui. |
| --- | --- |

53.

primygtinai prašo Komisijos, remiantis SESV 173 straipsniu, pasinaudoti Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis pramonės politikos srityje, visų pirma imtis reikiamų iniciatyvų siekiant skatinti valstybių narių pramonės politikos koordinavimą, šiuo tikslu nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti dalijimąsi geriausia praktika ir parengti tai, kas būtina reguliariai stebėsenai ir vertinimui.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2013) 407 final.

1

(2)  2013 balandžio 11 d. RK nuomonė „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“, pranešėjas Claude Gewerc (FR/ESP), CDR2255-2012_00_00_TRA_AC.

2

(3)  RK nuomonės projektas (pranešėjas Christian Buchmann (AT/ELP)), CDR1997-2013_00_00_TRA_PA.

3

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/27

---

Regionų komiteto nuomonė. Negalia: sportas ir laisvalaikis

2014/C 114/06

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Aplinkybių apibūdinimas

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, jog manoma, kad ES gyvenančių neįgaliųjų skaičius siekia 80 mln., kitaip tariant, maždaug 15 proc. visų gyventojų. Apytikriu vertinimu, riboto judumo asmenys sudaro daugiau nei 40 proc. gyventojų; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, jog manoma, kad ES gyvenančių neįgaliųjų skaičius siekia 80 mln., kitaip tariant, maždaug 15 proc. visų gyventojų. Apytikriu vertinimu, riboto judumo asmenys sudaro daugiau nei 40 proc. gyventojų;

| 2. | pabrėžia, kad dėl didesnės neįgalumo rizikos vyresniame amžiuje ir bendrai didėjant chroniškų susirgimų skaičiui, neįgalių asmenų skaičius gali išaugti. Taigi, ES regionams ateityje teks įveikti naujus iššūkius; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad dėl didesnės neįgalumo rizikos vyresniame amžiuje ir bendrai didėjant chroniškų susirgimų skaičiui, neįgalių asmenų skaičius gali išaugti. Taigi, ES regionams ateityje teks įveikti naujus iššūkius;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad nėra neįgalumo apibrėžties, kuri būtų bendra visiems Europos regionams, ir kad šios sąvokos teisinės apibrėžtys buvo daugelio diskusijų ir semantinių aiškinimų objektu. Negalia yra sudėtingas reiškinys ir daug aspektų apimanti patirtis, kurią lemia asmens fizinių ir intelektinių savybių ir visuomenės, kurioje jis gyvena, savybių sąveika. Todėl reikia įtraukti sąvoką „neįgalūs asmenys“; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad nėra neįgalumo apibrėžties, kuri būtų bendra visiems Europos regionams, ir kad šios sąvokos teisinės apibrėžtys buvo daugelio diskusijų ir semantinių aiškinimų objektu. Negalia yra sudėtingas reiškinys ir daug aspektų apimanti patirtis, kurią lemia asmens fizinių ir intelektinių savybių ir visuomenės, kurioje jis gyvena, savybių sąveika. Todėl reikia įtraukti sąvoką „neįgalūs asmenys“;

| 4. | nurodo, kad trūksta žinių ir esama klaidingų įsitikinimų apie tikrąsias negalios priežastis, ir atkreipia dėmesį, kad reikia orientuotis į „gebėjimus“, į kuriuos būtų galima atsižvelgti kalbant apie sporto pasiekimus; |
| --- | --- |

4.

nurodo, kad trūksta žinių ir esama klaidingų įsitikinimų apie tikrąsias negalios priežastis, ir atkreipia dėmesį, kad reikia orientuotis į „gebėjimus“, į kuriuos būtų galima atsižvelgti kalbant apie sporto pasiekimus;

| 5. | pripažįsta fizinės veiklos ir sporto naudą ir svarbą neįgaliems asmenims ir konkretų jo indėlį įgyvendinant strateginius ES tikslus, visų pirma strategijos „Europa 2020“ tikslus. Per pastaruosius keletą metų specialiems poreikiams pritaikyto ir neįgaliųjų sporto srityse pasiekta didžiulė pažanga. Naujausias pavyzdys – 2012 m. Londono parolimpinės žaidynės, kurių metu žiniasklaida nušvietė ir propagavo parolimpinį judėjimą; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta fizinės veiklos ir sporto naudą ir svarbą neįgaliems asmenims ir konkretų jo indėlį įgyvendinant strateginius ES tikslus, visų pirma strategijos „Europa 2020“ tikslus. Per pastaruosius keletą metų specialiems poreikiams pritaikyto ir neįgaliųjų sporto srityse pasiekta didžiulė pažanga. Naujausias pavyzdys – 2012 m. Londono parolimpinės žaidynės, kurių metu žiniasklaida nušvietė ir propagavo parolimpinį judėjimą;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad sportas teikia neginčijamą naudą bendrai asmens gerovei ir daro teigiamą poveikį neįgaliųjų reabilitacijos ir prisitaikymo galimybėms ir kad galimybė dalyvauti sporto veikloje neįgaliųjų atveju visų pirma yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad sportas teikia neginčijamą naudą bendrai asmens gerovei ir daro teigiamą poveikį neįgaliųjų reabilitacijos ir prisitaikymo galimybėms ir kad galimybė dalyvauti sporto veikloje neįgaliųjų atveju visų pirma yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių;

| 7. | pabrėžia tai, kad „neįgaliųjų sportas“ apima daug veiklos rūšių: elitines sporto šakas, rekreacinę sporto veiklą, taikomąjį fizinį ugdymą, sporto reabilitacijos procesą ir kt.; ši įvairovė prilygsta sunkumams, kurie kyla bandant apibrėžti sąvoką „sportas“, gal net juos pranoksta. Tai viena iš priežasčių, kodėl įvairiuose Europos regionuose apibrėžtys skiriasi. Fizinei veiklai ir sportui būdingi tam tikri skirtumai, nuo kurių priklauso, ar fizinė veikla yra sportinė, poilsinė, orientuota į sveikatą ir pan. Šią kryptį visais atvejais pasirenka pats minėtą veiklą praktikuojantis asmuo, bet bendra taisyklė yra tokia, kad sporto veikla paprastai padeda pagerinti bet kokiai grupei priklausančių asmenų ir fizinę, ir psichinę sveikatą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia tai, kad „neįgaliųjų sportas“ apima daug veiklos rūšių: elitines sporto šakas, rekreacinę sporto veiklą, taikomąjį fizinį ugdymą, sporto reabilitacijos procesą ir kt.; ši įvairovė prilygsta sunkumams, kurie kyla bandant apibrėžti sąvoką „sportas“, gal net juos pranoksta. Tai viena iš priežasčių, kodėl įvairiuose Europos regionuose apibrėžtys skiriasi. Fizinei veiklai ir sportui būdingi tam tikri skirtumai, nuo kurių priklauso, ar fizinė veikla yra sportinė, poilsinė, orientuota į sveikatą ir pan. Šią kryptį visais atvejais pasirenka pats minėtą veiklą praktikuojantis asmuo, bet bendra taisyklė yra tokia, kad sporto veikla paprastai padeda pagerinti bet kokiai grupei priklausančių asmenų ir fizinę, ir psichinę sveikatą;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl skirtingų su šiuo sektoriumi susijusių ar jo subjektų vartojamų terminų ir sąvokų aktyviai diskutuojama. Šioje nuomonėje vartojamas terminas „neįgaliųjų sportas“ siekiant, kad dėmesio centre būtų žmogus ir kartu šiai sąvokai būtų suteiktas bendras pobūdis; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl skirtingų su šiuo sektoriumi susijusių ar jo subjektų vartojamų terminų ir sąvokų aktyviai diskutuojama. Šioje nuomonėje vartojamas terminas „neįgaliųjų sportas“ siekiant, kad dėmesio centre būtų žmogus ir kartu šiai sąvokai būtų suteiktas bendras pobūdis;

| 9. | primena, kad reikia visapusiškai laikytis subsidiarumo principo ir gerbti sporto valdymo institucijų, taip pat nepriklausomų sporto organizacijų autonomiją. Norima, kad šioje nuomonėje pateiktos rekomendacijos atliktų katalizatoriaus vaidmenį siekiant padidinti veiksmų, kurių ėmėsi valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos, poveikį ir pakeisti neįgaliųjų požiūrį į savo gebėjimus visuomenėje plačiąja prasme; |
| --- | --- |

9.

primena, kad reikia visapusiškai laikytis subsidiarumo principo ir gerbti sporto valdymo institucijų, taip pat nepriklausomų sporto organizacijų autonomiją. Norima, kad šioje nuomonėje pateiktos rekomendacijos atliktų katalizatoriaus vaidmenį siekiant padidinti veiksmų, kurių ėmėsi valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos, poveikį ir pakeisti neįgaliųjų požiūrį į savo gebėjimus visuomenėje plačiąja prasme;

Politinės aplinkybės

| 10. | teigiamai vertina ir palaiko tai, kad ES įvairių sričių politikoje užsimenama apie neįgaliųjų sporto pripažinimą, visų pirma 2010–2020 m. Europos strategijoje dėl negalios (1), Komisijos komunikate „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (2) ir Europos Komisijos baltojoje knygoje dėl sporto (3); |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina ir palaiko tai, kad ES įvairių sričių politikoje užsimenama apie neįgaliųjų sporto pripažinimą, visų pirma 2010–2020 m. Europos strategijoje dėl negalios (1), Komisijos komunikate „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (2) ir Europos Komisijos baltojoje knygoje dėl sporto (3);

| 11. | vis dėlto apgailestauja, kad Europos Komisijos pirminiame pasiūlyme dėl naujosios Sąjungos 2014–2020 m. švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programos „Erasmus visiems“ visiškai neužsimenama apie neįgaliuosius, todėl ragina šiuo metu rengiamoje naujojoje programoje aiškiai pasakyti, kad tvarų ir integracinį augimą reikia skatinti neįgaliesiems sudarant geresnes sąlygas sportuoti; |
| --- | --- |

11.

vis dėlto apgailestauja, kad Europos Komisijos pirminiame pasiūlyme dėl naujosios Sąjungos 2014–2020 m. švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programos „Erasmus visiems“ visiškai neužsimenama apie neįgaliuosius, todėl ragina šiuo metu rengiamoje naujojoje programoje aiškiai pasakyti, kad tvarų ir integracinį augimą reikia skatinti neįgaliesiems sudarant geresnes sąlygas sportuoti;

| 12. | sutinka, kad nacionalinės ir vietos bei regionų valdžios institucijos, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir finansines galimybes, atlieka svarbų vaidmenį vystant neįgaliųjų sportą, taip pat ir skatinant sporto infrastruktūrą ir tvarią sporto veiklą ir į jas investuojant, ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti projektines lėšas tiems regionams, kuriuose mokyklų ir kitų švietimo įstaigų infrastruktūra yra nepakankamai išvystyta ir neįgaliems vaikams nėra galimybių sportuoti arba jos ribotos; |
| --- | --- |

12.

sutinka, kad nacionalinės ir vietos bei regionų valdžios institucijos, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir finansines galimybes, atlieka svarbų vaidmenį vystant neįgaliųjų sportą, taip pat ir skatinant sporto infrastruktūrą ir tvarią sporto veiklą ir į jas investuojant, ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti projektines lėšas tiems regionams, kuriuose mokyklų ir kitų švietimo įstaigų infrastruktūra yra nepakankamai išvystyta ir neįgaliems vaikams nėra galimybių sportuoti arba jos ribotos;

| 13. | kai dėl viešosios infrastruktūros naudojimo, viešosios institucijos privalo deramą dėmesį skirti neįgaliųjų sporto klausimui, kad užtikrintų, kad būtų atsižvelgiama į reikalavimą neįgaliesiems sudaryti tokias pat gyvenimo sąlygas. Šiuo požiūriu prieinamumas yra esminis aspektas; |
| --- | --- |

13.

kai dėl viešosios infrastruktūros naudojimo, viešosios institucijos privalo deramą dėmesį skirti neįgaliųjų sporto klausimui, kad užtikrintų, kad būtų atsižvelgiama į reikalavimą neįgaliesiems sudaryti tokias pat gyvenimo sąlygas. Šiuo požiūriu prieinamumas yra esminis aspektas;

| 14. | pabrėžia ypatingą neįgaliųjų sporto sektoriaus subjektų vaidmenį pasinaudojant sporto teikiamomis galimybėmis skatinti socialinę įtrauktį, integraciją ir sudaryti lygias galimybes; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia ypatingą neįgaliųjų sporto sektoriaus subjektų vaidmenį pasinaudojant sporto teikiamomis galimybėmis skatinti socialinę įtrauktį, integraciją ir sudaryti lygias galimybes;

| 15. | atkreipia dėmesį į faktą, kad daugeliu atvejų neįgaliųjų sportas konkrečiai paminimas, atrodytų, tik kalbant apie socialinę įtrauktį. Ragina tinkamai atsižvelgti į platų neįgaliųjų sporto pobūdį, kuris gali apimti elitines sporto šakas, sporto pramogas, fizinį lavinimą, švietimo ir mokymo sportuojant galimybes, taikomąją fizinę veiklą, sporto reabilitaciją arba sporto veiklą, kuria siekiama konkrečių terapinių tikslų; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į faktą, kad daugeliu atvejų neįgaliųjų sportas konkrečiai paminimas, atrodytų, tik kalbant apie socialinę įtrauktį. Ragina tinkamai atsižvelgti į platų neįgaliųjų sporto pobūdį, kuris gali apimti elitines sporto šakas, sporto pramogas, fizinį lavinimą, švietimo ir mokymo sportuojant galimybes, taikomąją fizinę veiklą, sporto reabilitaciją arba sporto veiklą, kuria siekiama konkrečių terapinių tikslų;

| 16. | pasisako už platesnį kvalifikuotų sektoriaus atstovų pripažinimą vykdant ir vertinant bet kokią Europos Sąjungos institucijų remiamą mėgėjų sporto veiklą. Reikėtų pagalvoti apie galimybę skirti konkrečių išteklių, kad būtų sudarytos sąlygos jų dalyvavimui ir konkrečiam profesionalių sporto srities specialistų mokymui; |
| --- | --- |

16.

pasisako už platesnį kvalifikuotų sektoriaus atstovų pripažinimą vykdant ir vertinant bet kokią Europos Sąjungos institucijų remiamą mėgėjų sporto veiklą. Reikėtų pagalvoti apie galimybę skirti konkrečių išteklių, kad būtų sudarytos sąlygos jų dalyvavimui ir konkrečiam profesionalių sporto srities specialistų mokymui;

| 17. | ragina parengti išsamų strateginį dokumentą, kurio pagrindą sudarytų šiuo metu vykdoma politika, bet kuris būtų konkrečiai skirtas neįgaliųjų sportui siekiant apibrėžti, kurie iš šiam sektoriui iškylančių pagrindinių klausimų yra prioritetiniai. |
| --- | --- |

17.

ragina parengti išsamų strateginį dokumentą, kurio pagrindą sudarytų šiuo metu vykdoma politika, bet kuris būtų konkrečiai skirtas neįgaliųjų sportui siekiant apibrėžti, kurie iš šiam sektoriui iškylančių pagrindinių klausimų yra prioritetiniai.

Konkretūs uždaviniai: sportavimas

| 18. | nurodo, kad, nepaisant didėjančio politinio pritarimo neįgalių asmenų dalyvavimui sporto veikloje, jų aktyvumo lygis vis dar pernelyg žemas. Tai, be kita ko, susiję su ribota prieiga prie neįgaliųjų poreikiams pritaikytos sporto infrastruktūros; |
| --- | --- |

18.

nurodo, kad, nepaisant didėjančio politinio pritarimo neįgalių asmenų dalyvavimui sporto veikloje, jų aktyvumo lygis vis dar pernelyg žemas. Tai, be kita ko, susiję su ribota prieiga prie neįgaliųjų poreikiams pritaikytos sporto infrastruktūros;

| 19. | pabrėžia, kad, be fizinių, socialinių ir ekonominių problemų, kliūčių bendravimui, dalyvavimą sporto veikloje apsunkina kultūrinės kliūtys ir psichologiniai veiksniai, pavyzdžiui, mėgėjų sporto veiklos organizatorių ir dalyvių požiūris į negalią. Tokį požiūrį lemia žinių ir išteklių, kurie reikalingi susidūrus su kitokia padėtimi, trūkumas. Reikėtų vykdyti informavimo ir mokymo kampanijas, kurios padėtų įtraukti neįgaliuosius į sporto veiklą. Prieš nustatant bet kokias sporto veiklos prieinamumui gerinti skirtas priemones Komitetas rekomenduoja tinkamai pasikonsultuoti su sektoriaus subjektais, kadangi skirtingoms grupėms gali būti reikalinga skirtinga parama; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad, be fizinių, socialinių ir ekonominių problemų, kliūčių bendravimui, dalyvavimą sporto veikloje apsunkina kultūrinės kliūtys ir psichologiniai veiksniai, pavyzdžiui, mėgėjų sporto veiklos organizatorių ir dalyvių požiūris į negalią. Tokį požiūrį lemia žinių ir išteklių, kurie reikalingi susidūrus su kitokia padėtimi, trūkumas. Reikėtų vykdyti informavimo ir mokymo kampanijas, kurios padėtų įtraukti neįgaliuosius į sporto veiklą. Prieš nustatant bet kokias sporto veiklos prieinamumui gerinti skirtas priemones Komitetas rekomenduoja tinkamai pasikonsultuoti su sektoriaus subjektais, kadangi skirtingoms grupėms gali būti reikalinga skirtinga parama;

| 20. | prieinamumo gerinimas turint omenyje fizinės sporto centrų prieigos tinkamumą ir geresnę komunikaciją yra būtina išankstinė sąlyga norint užtikrinti aktyvesnį sportavimą; |
| --- | --- |

20.

prieinamumo gerinimas turint omenyje fizinės sporto centrų prieigos tinkamumą ir geresnę komunikaciją yra būtina išankstinė sąlyga norint užtikrinti aktyvesnį sportavimą;

| 21. | ragina organizuoti suderintas informavimo kampanijas ir supažindinti su esamomis galimybėmis sportuoti. Tokios kampanijos galėtų būti inicijuojamos Europos Sąjungos lygmeniu, bet jos turi būti skirtos vietos lygmeniui, kuriuo yra užtikrinama konkreti pasiūla. Svarbu kreiptis į pačius neįgaliuosius ir juos informuoti. Geriausia išeitimi būtų tokias kampanijas organizuoti padedant mėgėjų sporto judėjimo, nacionalinėms sporto ir neįgaliųjų sporto valdymo organams ir neįgaliųjų organizacijoms (visų pirma asociacijoms); be to, informacines kampanijas svarbu organizuoti ne tik neįgaliesiems, bet ir plačiajai visuomenei, kad piliečiai galėtų suprasti negalios paliestus žmones, juos priimti, integruoti ir išmokti, kaip jiems padėti. Neįgaliesiems reikia sudaryti sąlygas būti kuo labiau savarankiškiems, taip pat juos raginti ir jiems padėti siūlyti, populiarinti ir organizuoti tokius renginius; |
| --- | --- |

21.

ragina organizuoti suderintas informavimo kampanijas ir supažindinti su esamomis galimybėmis sportuoti. Tokios kampanijos galėtų būti inicijuojamos Europos Sąjungos lygmeniu, bet jos turi būti skirtos vietos lygmeniui, kuriuo yra užtikrinama konkreti pasiūla. Svarbu kreiptis į pačius neįgaliuosius ir juos informuoti. Geriausia išeitimi būtų tokias kampanijas organizuoti padedant mėgėjų sporto judėjimo, nacionalinėms sporto ir neįgaliųjų sporto valdymo organams ir neįgaliųjų organizacijoms (visų pirma asociacijoms); be to, informacines kampanijas svarbu organizuoti ne tik neįgaliesiems, bet ir plačiajai visuomenei, kad piliečiai galėtų suprasti negalios paliestus žmones, juos priimti, integruoti ir išmokti, kaip jiems padėti. Neįgaliesiems reikia sudaryti sąlygas būti kuo labiau savarankiškiems, taip pat juos raginti ir jiems padėti siūlyti, populiarinti ir organizuoti tokius renginius;

| 22. | pabrėžia, kad gali prireikti atskirai kreiptis į skirtingas tikslines grupes atsižvelgiant į jų pajėgumus, atitinkamą amžiaus grupę ir socialinę padėtį; ypač svarbu užmegzti ryšį su jaunimu ir jį remti. Taip pat svarbu atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės sporto struktūrą ir vietos bei regionų ypatumus. Reikėtų remti kokybiškos, prieinamos ir reguliariai atnaujinamos informacijos teikimą, kad įvairios tikslinės grupės galėtų būti nuolat informuojamos apie sporto veiklos, kuria jos galėtų užsiimti, pasiūlą. Skatinant ir padedant šioje srityje plėtoti organizuotą judėjimą vietos lygmeniu, galima palengvinti tokios informacijos sklaidą ir jos prieinamumą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad gali prireikti atskirai kreiptis į skirtingas tikslines grupes atsižvelgiant į jų pajėgumus, atitinkamą amžiaus grupę ir socialinę padėtį; ypač svarbu užmegzti ryšį su jaunimu ir jį remti. Taip pat svarbu atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės sporto struktūrą ir vietos bei regionų ypatumus. Reikėtų remti kokybiškos, prieinamos ir reguliariai atnaujinamos informacijos teikimą, kad įvairios tikslinės grupės galėtų būti nuolat informuojamos apie sporto veiklos, kuria jos galėtų užsiimti, pasiūlą. Skatinant ir padedant šioje srityje plėtoti organizuotą judėjimą vietos lygmeniu, galima palengvinti tokios informacijos sklaidą ir jos prieinamumą;

| 23. | vietos ir regionų lygmeniu turi būti sukurtas tam pritaikyto transporto tinklas, kad neįgalieji galėtų nuvykti į sporto centrus ir dalyvauti mėgėjiškoje sporto veikloje ar varžybose; |
| --- | --- |

23.

vietos ir regionų lygmeniu turi būti sukurtas tam pritaikyto transporto tinklas, kad neįgalieji galėtų nuvykti į sporto centrus ir dalyvauti mėgėjiškoje sporto veikloje ar varžybose;

| 24. | pabrėžia, kad tėvai atlieka lemiamą vaidmenį skatinant jaunimą dalyvauti sporto veikloje, o savanoriai yra šio sektoriaus kertinis akmuo. Todėl reikia dėti pastangas geriau informuoti apie savanoriško darbo svarbą, taip pat sukurti savanorių paieškos ir rengimo platformas ir numatyti savanorių indėlio pripažinimo ir atlyginimo už jį priemones; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad tėvai atlieka lemiamą vaidmenį skatinant jaunimą dalyvauti sporto veikloje, o savanoriai yra šio sektoriaus kertinis akmuo. Todėl reikia dėti pastangas geriau informuoti apie savanoriško darbo svarbą, taip pat sukurti savanorių paieškos ir rengimo platformas ir numatyti savanorių indėlio pripažinimo ir atlyginimo už jį priemones;

| 25. | rekomenduoja sukurti informacijos apie ES sporto infrastruktūrą platformą ir visiems prieinamą tinklalapį, kuriame neįgalieji galėtų rasti informacijos apie sporto infrastruktūrą, technines galimybes ir kt. jų gyvenamojoje vietovėje ir (arba) regione; |
| --- | --- |

25.

rekomenduoja sukurti informacijos apie ES sporto infrastruktūrą platformą ir visiems prieinamą tinklalapį, kuriame neįgalieji galėtų rasti informacijos apie sporto infrastruktūrą, technines galimybes ir kt. jų gyvenamojoje vietovėje ir (arba) regione;

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios visuomenės grupės patiria dvejopą ar netgi trejopą diskriminaciją, kai jų atstovai yra paliesti ne vienos, o daugybinės negalios arba kai jie yra imigrantai, priklauso mažumai ar yra socialinės atskirties, kurią lemia homofobija arba lytis, aukos. Svarbu visiems užtikrinti konkrečią pagalbą ir vienodas galimybes dalyvauti sporto veikloje; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios visuomenės grupės patiria dvejopą ar netgi trejopą diskriminaciją, kai jų atstovai yra paliesti ne vienos, o daugybinės negalios arba kai jie yra imigrantai, priklauso mažumai ar yra socialinės atskirties, kurią lemia homofobija arba lytis, aukos. Svarbu visiems užtikrinti konkrečią pagalbą ir vienodas galimybes dalyvauti sporto veikloje;

| 27. | pažymi, kad neįgaliųjų sportas neturi atsidurti mėgėjų sporto sistemos nuošalėje ir jo vystymas, visų pirma atsakomybės už jo organizavimą pasidalijimas su pagrindinėmis sporto organizacijomis, atrodytų, jau tapo svarbiu politiniu tikslu. Todėl reikia stebėti, kad neįgaliųjų sportas būtų vis labiau integruojamas į mėgėjų sportą ir kad būtų sudaryta galimybė vienu metu naudoti skirtingus organizavimo būdus, praktiką ir struktūras atsižvelgiant į realius neįgaliųjų pajėgumus ir į jų integracijos tikslą; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad neįgaliųjų sportas neturi atsidurti mėgėjų sporto sistemos nuošalėje ir jo vystymas, visų pirma atsakomybės už jo organizavimą pasidalijimas su pagrindinėmis sporto organizacijomis, atrodytų, jau tapo svarbiu politiniu tikslu. Todėl reikia stebėti, kad neįgaliųjų sportas būtų vis labiau integruojamas į mėgėjų sportą ir kad būtų sudaryta galimybė vienu metu naudoti skirtingus organizavimo būdus, praktiką ir struktūras atsižvelgiant į realius neįgaliųjų pajėgumus ir į jų integracijos tikslą;

| 28. | neįgalių asmenų dalyvavimą sporto veikloje turi skatinti už atitinkamą sporto šaką arba rungtį atsakinga federacija kartu su sporto federacijomis, kurių veikla iš esmės skirta tokiems asmenims, į kurių vaidmenį būtina atsižvelgti ir kurioms būtina padėti vykdyti pagrindinį jų uždavinį, t. y. padėti neįgaliesiems; |
| --- | --- |

28.

neįgalių asmenų dalyvavimą sporto veikloje turi skatinti už atitinkamą sporto šaką arba rungtį atsakinga federacija kartu su sporto federacijomis, kurių veikla iš esmės skirta tokiems asmenims, į kurių vaidmenį būtina atsižvelgti ir kurioms būtina padėti vykdyti pagrindinį jų uždavinį, t. y. padėti neįgaliesiems;

| 29. | sporto federacijos turėtų skatinti jų asamblėjose su patariamojo balso teise dalyvauti sporto organizacijas, kurios joms nepriklauso, tačiau siekia skatinti neįgaliuosius praktikuoti tą sporto šaką; |
| --- | --- |

29.

sporto federacijos turėtų skatinti jų asamblėjose su patariamojo balso teise dalyvauti sporto organizacijas, kurios joms nepriklauso, tačiau siekia skatinti neįgaliuosius praktikuoti tą sporto šaką;

| 30. | remdamasis surinktais pavyzdžiais nurodo, kad požiūris, kai turizmas derinamas su visiems skirtomis sporto pramogomis, yra tinkama priemonė supažindinti su neįgaliųjų sportu siekiant užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą sporto veikloje ir atkreipti visuomenės dėmesį į jų gebėjimus; |
| --- | --- |

30.

remdamasis surinktais pavyzdžiais nurodo, kad požiūris, kai turizmas derinamas su visiems skirtomis sporto pramogomis, yra tinkama priemonė supažindinti su neįgaliųjų sportu siekiant užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą sporto veikloje ir atkreipti visuomenės dėmesį į jų gebėjimus;

| 31. | reklamuojant sportinį turizmą reikia įtraukti kokybišką ir atnaujintą informaciją apie neįgaliesiems pritaikytą sporto veiklą, transportą ir galimybes patekti į sporto centrus. |
| --- | --- |

31.

reklamuojant sportinį turizmą reikia įtraukti kokybišką ir atnaujintą informaciją apie neįgaliesiems pritaikytą sporto veiklą, transportą ir galimybes patekti į sporto centrus.

Konkretūs uždaviniai: švietimas

| 32. | pripažįsta, kad tinkamam neįgaliųjų sporto vystymui būtini gerą pasirengimo ir išsilavinimo lygį turintys specialistai; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad tinkamam neįgaliųjų sporto vystymui būtini gerą pasirengimo ir išsilavinimo lygį turintys specialistai;

| 33. | mano, kad net jei neįgalių asmenų ir nevengiama, jie vis dar gali susidurti su atskirtimi, kadangi daug asmenų nežino, kaip juos priimti sporto centruose ir įtraukti į sporto veiklą. Komitetas reikalauja suderinto informavimo vykdant švietimo ir mokymo iniciatyvas, skirtas ne tik tiesiogiai su sporto veiklos organizavimu susijusiems asmenims, bet ir platesnio masto, t. y. skirtas plačiajai visuomenei, pavyzdžiui, naudojant lengvai prieinamas el. mokymo priemones. Šiuo atveju kartu reikia plačiau supažindinti su neįgalių asmenų teisėmis, poreikiais ir gebėjimais; |
| --- | --- |

33.

mano, kad net jei neįgalių asmenų ir nevengiama, jie vis dar gali susidurti su atskirtimi, kadangi daug asmenų nežino, kaip juos priimti sporto centruose ir įtraukti į sporto veiklą. Komitetas reikalauja suderinto informavimo vykdant švietimo ir mokymo iniciatyvas, skirtas ne tik tiesiogiai su sporto veiklos organizavimu susijusiems asmenims, bet ir platesnio masto, t. y. skirtas plačiajai visuomenei, pavyzdžiui, naudojant lengvai prieinamas el. mokymo priemones. Šiuo atveju kartu reikia plačiau supažindinti su neįgalių asmenų teisėmis, poreikiais ir gebėjimais;

| 34. | pabrėžia, kad visiems mokiniams turi būti sudaryta fizinio lavinimosi ir sportavimo galimybė ir jokia negalia neturi tapti kliūtimi jiems dalyvauti mokyklinėse sporto programose. Dažnai būtent dalyvaudami fizinio lavinimo pamokose jaunuoliai pamėgsta sporto veiklą ir rimtai susidomi sportu; tai pasakytina ir apie neįgalius jaunuolius. Be to, mokyklos sportinė aplinka suteikia galimybę šviesti negalios neturinčius mokinius ir juos supažindinti su bendraklasių gebėjimais. Todėl ypač reikėtų skatinti vykdyti „visiems prieinamas sporto programas“. Atvirkštinės įtraukties, t. y. negalios neturinčių sportininkų įtraukimo į neįgaliųjų sportą, idėja yra tinkamas pavyzdys, kaip pakeisti požiūrį į kitų sportininkų gebėjimus. Taip pat reikėtų remti ir plėtoti sportavimo kartu iniciatyvas. Norint pasiekti šio tikslo labai svarbus atitinkamas švietimo centrų mokytojų, ypač fizinio lavinimo mokytojų, švietimas ir mokymas, taip pat reikėtų neįgalių vaikų tėvams sudaryti galimybes gauti informaciją apie siūlomą įvairią sportinę veiklą; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad visiems mokiniams turi būti sudaryta fizinio lavinimosi ir sportavimo galimybė ir jokia negalia neturi tapti kliūtimi jiems dalyvauti mokyklinėse sporto programose. Dažnai būtent dalyvaudami fizinio lavinimo pamokose jaunuoliai pamėgsta sporto veiklą ir rimtai susidomi sportu; tai pasakytina ir apie neįgalius jaunuolius. Be to, mokyklos sportinė aplinka suteikia galimybę šviesti negalios neturinčius mokinius ir juos supažindinti su bendraklasių gebėjimais. Todėl ypač reikėtų skatinti vykdyti „visiems prieinamas sporto programas“. Atvirkštinės įtraukties, t. y. negalios neturinčių sportininkų įtraukimo į neįgaliųjų sportą, idėja yra tinkamas pavyzdys, kaip pakeisti požiūrį į kitų sportininkų gebėjimus. Taip pat reikėtų remti ir plėtoti sportavimo kartu iniciatyvas. Norint pasiekti šio tikslo labai svarbus atitinkamas švietimo centrų mokytojų, ypač fizinio lavinimo mokytojų, švietimas ir mokymas, taip pat reikėtų neįgalių vaikų tėvams sudaryti galimybes gauti informaciją apie siūlomą įvairią sportinę veiklą;

| 35. | konstatuoja, kad dėl neįgaliųjų sporto ir mėgėjų sporto subjektų mainų ir koordinavimo trūkumo dažnai neišnaudojamos trenerių žinios ir gebėjimai. Komitetas siūlo numatyti šioms organizacijoms bendradarbiaujant vykdomas mokymo iniciatyvas, remiamas mokymo įstaigų ir valdžios institucijų; |
| --- | --- |

35.

konstatuoja, kad dėl neįgaliųjų sporto ir mėgėjų sporto subjektų mainų ir koordinavimo trūkumo dažnai neišnaudojamos trenerių žinios ir gebėjimai. Komitetas siūlo numatyti šioms organizacijoms bendradarbiaujant vykdomas mokymo iniciatyvas, remiamas mokymo įstaigų ir valdžios institucijų;

| 36. | rekomenduoja į pritaikymo procesus, kuriais siekiama sumažinti neįgaliųjų atskirtį, plačiau įtraukti aukštojo mokslo atstovus. Šio įtraukimo tikslas – tam tikros būsimų fizinio lavinimo mokytojų rengimo permainos, kurios jiems padėtų geriau suprasti įvairius asmenų, už kuriuos jie yra atsakingi, sveikatos aspektus; |
| --- | --- |

36.

rekomenduoja į pritaikymo procesus, kuriais siekiama sumažinti neįgaliųjų atskirtį, plačiau įtraukti aukštojo mokslo atstovus. Šio įtraukimo tikslas – tam tikros būsimų fizinio lavinimo mokytojų rengimo permainos, kurios jiems padėtų geriau suprasti įvairius asmenų, už kuriuos jie yra atsakingi, sveikatos aspektus;

| 37. | mano, kad reikia pagerinti neįgaliųjų sporto įvaizdį. Reikia skatinti aukščiausio lygio neįgalių sportininkų elitinį sportą ir jiems suteikti panašų statusą kaip elitinių negalios neturinčių sportininkų. Visuotinai pripažįstama, kad požiūrį iš tiesų gali pakeisti informavimas apie neįgalių sportininkų pasiekimus elitinėse sporto šakose. Šiuo atveju labai svarbi su parolimpinėmis žaidynėmis ir neįgaliesiems skirtais aukšto lygio sporto renginiais susijusi komunikacijos strategija; |
| --- | --- |

37.

mano, kad reikia pagerinti neįgaliųjų sporto įvaizdį. Reikia skatinti aukščiausio lygio neįgalių sportininkų elitinį sportą ir jiems suteikti panašų statusą kaip elitinių negalios neturinčių sportininkų. Visuotinai pripažįstama, kad požiūrį iš tiesų gali pakeisti informavimas apie neįgalių sportininkų pasiekimus elitinėse sporto šakose. Šiuo atveju labai svarbi su parolimpinėmis žaidynėmis ir neįgaliesiems skirtais aukšto lygio sporto renginiais susijusi komunikacijos strategija;

| 38. | sutinka, kad neįgaliųjų sportas glaudžiai susijęs su savanorišku darbu. Komitetas pripažįsta, kad būtina ir toliau skatinti kokybišką savanorių mokymą. Kai kuriais požiūriais šį mokymą reikia suderinti su suinteresuotųjų šalių poreikiais. Be to, vis didesnę svarbą įgyja savanorių valdymas. Neįgaliųjų sportu besirūpinančios organizacijos privalo gerinti savo veiklą ir šiuo tikslu įdiegti žmogiškųjų išteklių valdymo ir kokybės didinimo priemones. Norint pagerinti pagalbos neįgaliesiems kokybę, būtina rengti šios srities specialistus. Jie ypač reikalingi specialių poreikių turintiems asmenims. Turi būti siekiama, kad šį darbą atliktų specialistai; |
| --- | --- |

38.

sutinka, kad neįgaliųjų sportas glaudžiai susijęs su savanorišku darbu. Komitetas pripažįsta, kad būtina ir toliau skatinti kokybišką savanorių mokymą. Kai kuriais požiūriais šį mokymą reikia suderinti su suinteresuotųjų šalių poreikiais. Be to, vis didesnę svarbą įgyja savanorių valdymas. Neįgaliųjų sportu besirūpinančios organizacijos privalo gerinti savo veiklą ir šiuo tikslu įdiegti žmogiškųjų išteklių valdymo ir kokybės didinimo priemones. Norint pagerinti pagalbos neįgaliesiems kokybę, būtina rengti šios srities specialistus. Jie ypač reikalingi specialių poreikių turintiems asmenims. Turi būti siekiama, kad šį darbą atliktų specialistai;

| 39. | apgailestauja, kad dažnai deramai neįvertinamas neįgaliųjų potencialas. Komitetas pabrėžia, kad sportas sudaro palankias sąlygas neįgaliųjų asmenybės raidai ir todėl gali svariai prisidėti prie sėkmingo jų profesinio integravimosi; |
| --- | --- |

39.

apgailestauja, kad dažnai deramai neįvertinamas neįgaliųjų potencialas. Komitetas pabrėžia, kad sportas sudaro palankias sąlygas neįgaliųjų asmenybės raidai ir todėl gali svariai prisidėti prie sėkmingo jų profesinio integravimosi;

| 40. | pritaria ES gairėms dėl sportininkų dvejopo pobūdžio profesinės veiklos (4), kuriose patvirtinama, kad teisingas visų sportininkų dvejopo pobūdžio profesinę veiklą skatinančių priemonių taikymas būtų didelė pažanga sporto srityje apskritai ir ypač neįgaliųjų sporte. Komitetas taip pat visiškai pritaria gairėse išreikštai nuomonei, kad daugeliu neįgaliesiems skirtų sporto šakų rūpinasi mėgėjų sporto organizacijos, o šiai grupei būtina skirti ypatingą dėmesį, jei norime užtikrinti vienodas sąlygas ir sukurti atskiras struktūras, kai neįmanoma naudotis negalios neturinčių sportininkų struktūromis; |
| --- | --- |

40.

pritaria ES gairėms dėl sportininkų dvejopo pobūdžio profesinės veiklos (4), kuriose patvirtinama, kad teisingas visų sportininkų dvejopo pobūdžio profesinę veiklą skatinančių priemonių taikymas būtų didelė pažanga sporto srityje apskritai ir ypač neįgaliųjų sporte. Komitetas taip pat visiškai pritaria gairėse išreikštai nuomonei, kad daugeliu neįgaliesiems skirtų sporto šakų rūpinasi mėgėjų sporto organizacijos, o šiai grupei būtina skirti ypatingą dėmesį, jei norime užtikrinti vienodas sąlygas ir sukurti atskiras struktūras, kai neįmanoma naudotis negalios neturinčių sportininkų struktūromis;

| 41. | pabrėžia, kad sektorius jau dabar turėtų stengtis ugdyti jauniausių sportininkų autonomiškumą ir padėti jiems asmeniškai tobulėti. Šiuo atveju derėtų remti konkrečią jauniesiems sportininkams sporto renginių metu siūlomą šviečiamąją veiklą. |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad sektorius jau dabar turėtų stengtis ugdyti jauniausių sportininkų autonomiškumą ir padėti jiems asmeniškai tobulėti. Šiuo atveju derėtų remti konkrečią jauniesiems sportininkams sporto renginių metu siūlomą šviečiamąją veiklą.

Konkretūs uždaviniai: sveikata

| 42. | pripažįsta sporto svarbą ugdant sveikatą ir šviečiant sveikatos klausimais ir pabrėžia glaudų taikomosios fizinės veiklos ir neįgalių asmenų reabilitacijos ryšį, kadangi tai susiję su jų fizine ir psichine sveikata; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta sporto svarbą ugdant sveikatą ir šviečiant sveikatos klausimais ir pabrėžia glaudų taikomosios fizinės veiklos ir neįgalių asmenų reabilitacijos ryšį, kadangi tai susiję su jų fizine ir psichine sveikata;

| 43. | remia ES „Sporto, sveikatos ir dalyvavimo“ ekspertų grupės darbą. Taryba ją įgaliojo pasiūlyti sveikatą gerinančiam fiziniam aktyvumui ir dalyvavimui mėgėjų sporte propaguoti skirtas priemones ir iki 2013 m. vidurio jas įvardyti. Regionų komitetas ragina fizinę veiklą ir sportą aiškiai pripažinti neįgalių asmenų terapijos priemonėmis ir atitinkamai juos remti; |
| --- | --- |

43.

remia ES „Sporto, sveikatos ir dalyvavimo“ ekspertų grupės darbą. Taryba ją įgaliojo pasiūlyti sveikatą gerinančiam fiziniam aktyvumui ir dalyvavimui mėgėjų sporte propaguoti skirtas priemones ir iki 2013 m. vidurio jas įvardyti. Regionų komitetas ragina fizinę veiklą ir sportą aiškiai pripažinti neįgalių asmenų terapijos priemonėmis ir atitinkamai juos remti;

| 44. | susipažino su „Kovos su dopingu“ ekspertų grupės, kurią Taryba įgaliojo parengti ES pastabų dėl Pasaulinės antidopingo agentūros (WADA) Pasaulinio antidopingo kodekso persvarstymo projektą, veiklos rezultatais ir gero valdymo svarba sporte. Komitetas rekomenduoja plačiau įtraukti parolimpinio judėjimo suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

44.

susipažino su „Kovos su dopingu“ ekspertų grupės, kurią Taryba įgaliojo parengti ES pastabų dėl Pasaulinės antidopingo agentūros (WADA) Pasaulinio antidopingo kodekso persvarstymo projektą, veiklos rezultatais ir gero valdymo svarba sporte. Komitetas rekomenduoja plačiau įtraukti parolimpinio judėjimo suinteresuotąsias šalis;

| 45. | mano, kad į visas naujosios daugiametės finansinės programos finansavimo priemones reikėtų įtraukti prieinamumo užtikrinimo neįgaliesiems klausimą. |
| --- | --- |

45.

mano, kad į visas naujosios daugiametės finansinės programos finansavimo priemones reikėtų įtraukti prieinamumo užtikrinimo neįgaliesiems klausimą.

Konkretūs uždaviniai: finansinė ir struktūrinė parama

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad programoje „Erasmus visiems“ pasiūlyta sportui skirta biudžeto eilutė, dėl kurios vis dar deramasi. Vis dėlto ragina Europos Komisiją programos „Erasmus visiems“ vadove paramos gavėjams aiškiai nurodyti neįgaliųjų sportą ir informuoti, kad šios grupės sportas laikomas programos veiksmų sporto srityje prioritetu; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį į tai, kad programoje „Erasmus visiems“ pasiūlyta sportui skirta biudžeto eilutė, dėl kurios vis dar deramasi. Vis dėlto ragina Europos Komisiją programos „Erasmus visiems“ vadove paramos gavėjams aiškiai nurodyti neįgaliųjų sportą ir informuoti, kad šios grupės sportas laikomas programos veiksmų sporto srityje prioritetu;

| 47. | Europos Komisijai rekomenduoja skatinti konkrečius veiksmus, kuriais būtų remiami neįgaliųjų sporto populiarinimo vietos ir regionų lygmenimis projektai; |
| --- | --- |

47.

Europos Komisijai rekomenduoja skatinti konkrečius veiksmus, kuriais būtų remiami neįgaliųjų sporto populiarinimo vietos ir regionų lygmenimis projektai;

| 48. | laikosi nuomonės, kad sektoriui būdingas tam tikras įvairių ES priemonių, kuriomis siekiama panašių tikslų, susiskaidymas. Platesnis suderinimas ir ilgalaikio finansavimo įsipareigojimai, bent jau pagrindinių Europos lygmens sektoriaus atstovų atveju, būtų iš tiesų naudingi; |
| --- | --- |

48.

laikosi nuomonės, kad sektoriui būdingas tam tikras įvairių ES priemonių, kuriomis siekiama panašių tikslų, susiskaidymas. Platesnis suderinimas ir ilgalaikio finansavimo įsipareigojimai, bent jau pagrindinių Europos lygmens sektoriaus atstovų atveju, būtų iš tiesų naudingi;

| 49. | ragina naudoti struktūrinius fondus kuriant visiems prieinamą ir atvirą vietos ir regionų lygmens sporto infrastruktūrą. Taip pat svarbu pasinaudojant programa „Horizontas 2020“ finansuoti technologijų, susijusių su neįgaliųjų sportu, mokslinius tyrimus. Labai svarbu investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas, visų pirma bendradarbiaujant su universitetais ir šio sektoriaus įmonėmis. Iš tikrųjų daug specialistų šiuo metu su šia sritimi sieja savo daktaro disertacijas. Ypatingą dėmesį reikia skirti sportui, kuris yra terapijos priemonė kaip, pavyzdžiui, hipoterapija; |
| --- | --- |

49.

ragina naudoti struktūrinius fondus kuriant visiems prieinamą ir atvirą vietos ir regionų lygmens sporto infrastruktūrą. Taip pat svarbu pasinaudojant programa „Horizontas 2020“ finansuoti technologijų, susijusių su neįgaliųjų sportu, mokslinius tyrimus. Labai svarbu investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas, visų pirma bendradarbiaujant su universitetais ir šio sektoriaus įmonėmis. Iš tikrųjų daug specialistų šiuo metu su šia sritimi sieja savo daktaro disertacijas. Ypatingą dėmesį reikia skirti sportui, kuris yra terapijos priemonė kaip, pavyzdžiui, hipoterapija;

| 50. | ragina ES institucijas ir toliau užtikrinti ilgalaikę paramą plačiajai visuomenei ir ypač neįgaliam jaunimui skirtiems sporto renginiams; |
| --- | --- |

50.

ragina ES institucijas ir toliau užtikrinti ilgalaikę paramą plačiajai visuomenei ir ypač neįgaliam jaunimui skirtiems sporto renginiams;

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 51. | laikosi nuomonės, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, atsižvelgdamos į joms suteiktus institucinius įgaliojimus, atlieka lemiamą vaidmenį didinant ES lygmens veiksmų neįgaliųjų sporto sektoriuje svarbą; |
| --- | --- |

51.

laikosi nuomonės, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, atsižvelgdamos į joms suteiktus institucinius įgaliojimus, atlieka lemiamą vaidmenį didinant ES lygmens veiksmų neįgaliųjų sporto sektoriuje svarbą;

| 52. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti aktyvesnį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą įgyvendinant programą, kuri būtų parengta bendrai su Europos Komisija, Taryba ir už sportą, neįgaliuosius ir jiems skirtos sporto veiklos, kuria siekiama juos įtraukti į mėgėjų sporto veiklą, organizavimą atsakingomis nacionalinėmis institucijomis. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra pajėgios ES priartinti prie vietos lygmens siekiant užtikrinti sąsają su klubų, mokyklų ar tėvų vykdomomis iniciatyvomis; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti aktyvesnį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą įgyvendinant programą, kuri būtų parengta bendrai su Europos Komisija, Taryba ir už sportą, neįgaliuosius ir jiems skirtos sporto veiklos, kuria siekiama juos įtraukti į mėgėjų sporto veiklą, organizavimą atsakingomis nacionalinėmis institucijomis. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra pajėgios ES priartinti prie vietos lygmens siekiant užtikrinti sąsają su klubų, mokyklų ar tėvų vykdomomis iniciatyvomis;

| 53. | pripažįsta, kad ypač vietos ir regionų lygmenimis yra sukaupta patirties ir užmegzta struktūrizuota partnerystė sporto vystymui ir neįgaliųjų sportui skatinti. Komitetas ragina keistis šia gerąja praktika ir nurodo, kad jis pats gali ją skleisti padedant Europos Sąjungos institucijoms ir atitinkamoms suinteresuotosioms šalims. Vienas iš rimčiausių uždavinių – turimos medžiagos vertimas, ir tai turėtų būti remiama. Reikėtų numatyti „pagirtinos praktikos“ skatinimo sistemą; |
| --- | --- |

53.

pripažįsta, kad ypač vietos ir regionų lygmenimis yra sukaupta patirties ir užmegzta struktūrizuota partnerystė sporto vystymui ir neįgaliųjų sportui skatinti. Komitetas ragina keistis šia gerąja praktika ir nurodo, kad jis pats gali ją skleisti padedant Europos Sąjungos institucijoms ir atitinkamoms suinteresuotosioms šalims. Vienas iš rimčiausių uždavinių – turimos medžiagos vertimas, ir tai turėtų būti remiama. Reikėtų numatyti „pagirtinos praktikos“ skatinimo sistemą;

| 54. | pritaria už neįgaliųjų sporto plėtojimą regionų lygmeniu atsakingų pareigūnų sistemai. Jie galėtų inicijuoti gerosios praktikos mainus bei taikymą, pavyzdžiui, naudojantis IT priemonėmis, ir Europos Sąjungos politiką susieti su regioninėmis realijomis. Europos projektų, susijusių su gerosios praktikos mainais, skatinimas ir įgyvendinimas suteiks galimybę sėkmingus sprendimus pritaikyti bendroms problemoms šalinti ir susipažinti su kitų šalių ir regionų poreikiais. |
| --- | --- |

54.

pritaria už neįgaliųjų sporto plėtojimą regionų lygmeniu atsakingų pareigūnų sistemai. Jie galėtų inicijuoti gerosios praktikos mainus bei taikymą, pavyzdžiui, naudojantis IT priemonėmis, ir Europos Sąjungos politiką susieti su regioninėmis realijomis. Europos projektų, susijusių su gerosios praktikos mainais, skatinimas ir įgyvendinimas suteiks galimybę sėkmingus sprendimus pritaikyti bendroms problemoms šalinti ir susipažinti su kitų šalių ir regionų poreikiais.

Papildomos išvados

| 55. | atsižvelgia į pirmąsias Europos sporto savaitės populiarinimo iniciatyvas ir pabrėžia būtinybę jose numatyti konkrečiai neįgaliesiems skirtas sporto rūšis ir juos įtraukti į mėgėjų sporto veiklą. Komitetas pabrėžia, kad taip pat reikia apsvarstyti galimybę kasmet minėti Europos neįgaliųjų sporto dieną; |
| --- | --- |

55.

atsižvelgia į pirmąsias Europos sporto savaitės populiarinimo iniciatyvas ir pabrėžia būtinybę jose numatyti konkrečiai neįgaliesiems skirtas sporto rūšis ir juos įtraukti į mėgėjų sporto veiklą. Komitetas pabrėžia, kad taip pat reikia apsvarstyti galimybę kasmet minėti Europos neįgaliųjų sporto dieną;

| 56. | pažymi, kad šiame sektoriuje trūksta palyginamos regionų lygmens informacijos, ir reikalauja numatyti patikimų duomenų rinkimo procesus. Tuo tikslu reikėtų, pavyzdžiui, užsakyti atskirą Eurobarometro apklausą apie neįgaliųjų sportą arba bent jau įtraukti konkrečiai su šia tema susijusius klausimus į būsimas Eurobarometro apklausas sporto ir (arba) negalios temomis; |
| --- | --- |

56.

pažymi, kad šiame sektoriuje trūksta palyginamos regionų lygmens informacijos, ir reikalauja numatyti patikimų duomenų rinkimo procesus. Tuo tikslu reikėtų, pavyzdžiui, užsakyti atskirą Eurobarometro apklausą apie neįgaliųjų sportą arba bent jau įtraukti konkrečiai su šia tema susijusius klausimus į būsimas Eurobarometro apklausas sporto ir (arba) negalios temomis;

| 57. | primygtinai ragina neįgaliųjų sporto klausimu įsteigti Europos ekspertų grupę, kuri pripažintų išskirtinę sektoriaus misiją ir įvertintų labai įvairų šio sektoriaus subjektų indėlį. Ši Europos ekspertų grupė turėtų imtis šių veiksmų:






  — | semantinėje srityje






  — | pasiūlyti bendrą sąvokų „fizinę negalią turinčiųjų sportas“, „psichinę negalią turinčiųjų sportas“ ir „sportavimas kartu“ apibrėžtį, kad būtų sudarytos palankios sąlygos jų pripažinimui; |
| --- | --- | --- | --- |

57.

primygtinai ragina neįgaliųjų sporto klausimu įsteigti Europos ekspertų grupę, kuri pripažintų išskirtinę sektoriaus misiją ir įvertintų labai įvairų šio sektoriaus subjektų indėlį. Ši Europos ekspertų grupė turėtų imtis šių veiksmų:

—

semantinėje srityje

—

pasiūlyti bendrą sąvokų „fizinę negalią turinčiųjų sportas“, „psichinę negalią turinčiųjų sportas“ ir „sportavimas kartu“ apibrėžtį, kad būtų sudarytos palankios sąlygos jų pripažinimui;

| — | techninėje srityje






  — | nustatyti vertingiausią regionų ir vietos lygmens patirtį ir kaupti informaciją apie ją siekiant skatinti ją taikyti ir skleisti; |
| --- | --- | --- |

—

techninėje srityje

—

nustatyti vertingiausią regionų ir vietos lygmens patirtį ir kaupti informaciją apie ją siekiant skatinti ją taikyti ir skleisti;

| — | politiniams vadovams suteikti jų informuotumui būtinas technines priemones, o Regionų komitetui sudaryti galimybę įgyvendinti savo siekį, t. y. skatinti imtis veiksmų šioje srityje, kurioje vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka lemiamas vaidmuo. |
| --- | --- |

—

politiniams vadovams suteikti jų informuotumui būtinas technines priemones, o Regionų komitetui sudaryti galimybę įgyvendinti savo siekį, t. y. skatinti imtis veiksmų šioje srityje, kurioje vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka lemiamas vaidmuo.

2013 m. lapkričio 29 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2010) 636 final.

1

(2)  COM(2011) 12 final.

2

(3)  COM(2007) 391 final.

3

(4)  http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c3/dual-career-guidelines-final.pdf.

4

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/33

---

Regionų komiteto nuomonė. Valstybės pagalba žuvininkystei ir akvakultūrai

2014/C 114/07

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai taisyklių peržiūrą ir ją vykdant neseniai Europos Komisijos surengtas viešąsias konsultacijas; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai taisyklių peržiūrą ir ją vykdant neseniai Europos Komisijos surengtas viešąsias konsultacijas;

| 2. | pabrėžia, kad atliekant šią peržiūrą svarbu atsižvelgti į, pirma, Bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą, antra, derybas dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), kitų Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir kitų atitinkamų ES finansavimo programų, skirtų žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui, ir, trečia, platesnio masto valstybės pagalbos modernizavimo darbotvarkę, kurią kuruoja Konkurencijos generalinis direktoratas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad atliekant šią peržiūrą svarbu atsižvelgti į, pirma, Bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą, antra, derybas dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), kitų Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir kitų atitinkamų ES finansavimo programų, skirtų žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui, ir, trečia, platesnio masto valstybės pagalbos modernizavimo darbotvarkę, kurią kuruoja Konkurencijos generalinis direktoratas;

| 3. | tvirtai remia svarbiausius BŽP reformos tikslus, t. y. pereiti prie tausios žvejybos, ir palankiai vertina Airijos pirmininkavimo ES Tarybai laikotarpiu šioje srityje pasiektą politinį susitarimą; |
| --- | --- |

3.

tvirtai remia svarbiausius BŽP reformos tikslus, t. y. pereiti prie tausios žvejybos, ir palankiai vertina Airijos pirmininkavimo ES Tarybai laikotarpiu šioje srityje pasiektą politinį susitarimą;

| 4. | pakartoja, kad valstybės pagalbą žuvininkystei ir akvakultūrai reglamentuojančių nuostatų reforma privalo būti vykdoma vadovaujantis svarbiausiu pamatiniu principu – remti BŽP reformos įgyvendinimą ir sudaryti jam palankias sąlygas; panašiai, derybose dėl EJRŽF būtina užtikrinti, kad šis fondas būtų naudojamas siekti BŽP tikslų; |
| --- | --- |

4.

pakartoja, kad valstybės pagalbą žuvininkystei ir akvakultūrai reglamentuojančių nuostatų reforma privalo būti vykdoma vadovaujantis svarbiausiu pamatiniu principu – remti BŽP reformos įgyvendinimą ir sudaryti jam palankias sąlygas; panašiai, derybose dėl EJRŽF būtina užtikrinti, kad šis fondas būtų naudojamas siekti BŽP tikslų;

| 5. | pabrėžia, kad žuvininkystės sektoriaus tvarumas reiškia ilgalaikį žuvų išteklių gyvybingumą ir išsaugojimą ES vandenyse ir žvejų bendruomenių socialinės ir ekonominės ateities užtikrinimą visoje Europos Sąjungoje, todėl reikia užtikrinti abiejų aspektų vystymo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad žuvininkystės sektoriaus tvarumas reiškia ilgalaikį žuvų išteklių gyvybingumą ir išsaugojimą ES vandenyse ir žvejų bendruomenių socialinės ir ekonominės ateities užtikrinimą visoje Europos Sąjungoje, todėl reikia užtikrinti abiejų aspektų vystymo pusiausvyrą;

| 6. | atkreipia dėmesį į Europos Sąjungai iškylantį paradoksą, kai, viena vertus, esama didelės priklausomybės nuo žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo (apie 60 proc. viso suvartojamo kiekio) siekiant patenkinti ES vartotojų poreikius ir lūkesčius, kita vertus, būtina iš esmės vėl taikyti ES žuvų išteklių didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir jo laikytis, kad tų žuvų išteklių pakaktų ateities kartoms, todėl primena, kad akvakultūros sektorius prisideda prie tokių pat produktų tiekimo kaip ir jūrų žuvininkystės sektorius taikant tvarius ir žuvų ištekliams nekenkiančius metodus. Be to, akvakultūros sektoriuje užtikrinamas aukštas užimtumo lygis, taigi krizės laikotarpiu jis atlieka socialinio amortizatoriaus vaidmenį; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į Europos Sąjungai iškylantį paradoksą, kai, viena vertus, esama didelės priklausomybės nuo žuvininkystės ir akvakultūros produktų importo (apie 60 proc. viso suvartojamo kiekio) siekiant patenkinti ES vartotojų poreikius ir lūkesčius, kita vertus, būtina iš esmės vėl taikyti ES žuvų išteklių didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir jo laikytis, kad tų žuvų išteklių pakaktų ateities kartoms, todėl primena, kad akvakultūros sektorius prisideda prie tokių pat produktų tiekimo kaip ir jūrų žuvininkystės sektorius taikant tvarius ir žuvų ištekliams nekenkiančius metodus. Be to, akvakultūros sektoriuje užtikrinamas aukštas užimtumo lygis, taigi krizės laikotarpiu jis atlieka socialinio amortizatoriaus vaidmenį;

| 7. | pabrėžia, kad svarbu veiksmingai nukreipti pagalbą taip, kad nedideli laivynai, kurie sudaro didžiąją dalį ES laivyno pagal laivų skaičių, gautų tokią BŽP ir EJRŽF dalį, kuri atitinka jų skaičių ir socialines bei ekonomines sąlygas, su sąlyga, kad jie veiklą vykdo atsižvelgdami į tausią žvejybos praktiką; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad svarbu veiksmingai nukreipti pagalbą taip, kad nedideli laivynai, kurie sudaro didžiąją dalį ES laivyno pagal laivų skaičių, gautų tokią BŽP ir EJRŽF dalį, kuri atitinka jų skaičių ir socialines bei ekonomines sąlygas, su sąlyga, kad jie veiklą vykdo atsižvelgdami į tausią žvejybos praktiką;

| 8. | pabrėžia, kad norint žuvininkystės sektoriuje užtikrinti tausesnį viešųjų subsidijų panaudojimą reikia stiprios politinės valios ir veiksmų visais Europos Sąjungos valdymo lygmenimis, nes 2002 m. BŽP reformomis nepavyko pasiekti užsibrėžtų aplinkos apsaugos, socialinių ir ekonominių tikslų – tik 22 proc. žuvų išteklių sugaunama laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio rodiklio, 35 proc. – pereikvojama ir 43 proc. viršija saugias biologines ribas (šaltinis – Europos aplinkos politikos instituto (angl. IEEP) tyrimas, skirtas Europos Parlamentui, 2011 m.); |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad norint žuvininkystės sektoriuje užtikrinti tausesnį viešųjų subsidijų panaudojimą reikia stiprios politinės valios ir veiksmų visais Europos Sąjungos valdymo lygmenimis, nes 2002 m. BŽP reformomis nepavyko pasiekti užsibrėžtų aplinkos apsaugos, socialinių ir ekonominių tikslų – tik 22 proc. žuvų išteklių sugaunama laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio rodiklio, 35 proc. – pereikvojama ir 43 proc. viršija saugias biologines ribas (šaltinis – Europos aplinkos politikos instituto (angl. IEEP) tyrimas, skirtas Europos Parlamentui, 2011 m.);

| 9. | atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 12/2011 teiginį, kad per didelis žvejybos laivyno pajėgumas ir toliau yra viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurios įgyvendinant BŽP nepavyko užtikrinti tausios žvejybos veiklos; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 12/2011 teiginį, kad per didelis žvejybos laivyno pajėgumas ir toliau yra viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurios įgyvendinant BŽP nepavyko užtikrinti tausios žvejybos veiklos;

| 10. | pripažįsta, kad norint pasiekti šį tvarumo tikslą žuvininkystės sektoriuje būtina vykdyti struktūrinius pokyčius ir įvairinti veiklą, ir pabrėžia, kad valstybės pagalbos taisyklės ir priemonės privalo sudaryti tokiems pokyčiams palankias sąlygas, visų pirma remiant sausumoje vykdomos ūkinės veiklos (perdirbimo pramonės, tvarios akvakultūros, vietinių žuvies rinkų, naujų produktų, vietinių tiekimo grandinių ir pan.) plėtrą, didelių žvejybos įmonių, kaip varomosios jėgos, poveikį ir naujus ir tvarius žvejybos metodus Europos jūrose ir vandenynuose (visų pirma pabrėžiant smulkių priekrantės žvejybos laivynų ir tradiciniais žvejybos įrankiais vykdomos žvejybos vaidmenį, tačiau ypatingą dėmesį skiriant ir kitų laivyno segmentų, kurie Europos Sąjungoje prisideda prie žuvininkystės produktų tiekimo, ypač kai pastarieji skirti žmonėms vartoti, atrankumo, energijos vartojimo efektyvumo ir pan. rodiklių gerinimui) ir platesnio masto jūrų ir akvakultūros sektorių. Valstybės pagalbos jokiu būdu negalima teikti netausiai žvejybos praktikai remti; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad norint pasiekti šį tvarumo tikslą žuvininkystės sektoriuje būtina vykdyti struktūrinius pokyčius ir įvairinti veiklą, ir pabrėžia, kad valstybės pagalbos taisyklės ir priemonės privalo sudaryti tokiems pokyčiams palankias sąlygas, visų pirma remiant sausumoje vykdomos ūkinės veiklos (perdirbimo pramonės, tvarios akvakultūros, vietinių žuvies rinkų, naujų produktų, vietinių tiekimo grandinių ir pan.) plėtrą, didelių žvejybos įmonių, kaip varomosios jėgos, poveikį ir naujus ir tvarius žvejybos metodus Europos jūrose ir vandenynuose (visų pirma pabrėžiant smulkių priekrantės žvejybos laivynų ir tradiciniais žvejybos įrankiais vykdomos žvejybos vaidmenį, tačiau ypatingą dėmesį skiriant ir kitų laivyno segmentų, kurie Europos Sąjungoje prisideda prie žuvininkystės produktų tiekimo, ypač kai pastarieji skirti žmonėms vartoti, atrankumo, energijos vartojimo efektyvumo ir pan. rodiklių gerinimui) ir platesnio masto jūrų ir akvakultūros sektorių. Valstybės pagalbos jokiu būdu negalima teikti netausiai žvejybos praktikai remti;

| 11. | pripažįsta žuvininkystės sektoriaus vertę ir svarbą Europos Sąjungai ir pažymi, kad kai kuriose Europos vietovėse ir regionuose šiame sektoriuje yra didelė darbo vietų koncentracija, todėl žuvininkystės sektoriaus restruktūrizavimas daro tiesioginį poveikį šioms bendruomenėms; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta žuvininkystės sektoriaus vertę ir svarbą Europos Sąjungai ir pažymi, kad kai kuriose Europos vietovėse ir regionuose šiame sektoriuje yra didelė darbo vietų koncentracija, todėl žuvininkystės sektoriaus restruktūrizavimas daro tiesioginį poveikį šioms bendruomenėms;

| 12. | supranta, kad kaimo, pakrančių ir žvejų bendruomenės jaučia itin didelį spaudimą Europoje tebevykstančios socialinės ir ekonomikos krizės sąlygomis, o tai reiškia, kad teritoriniu lygmeniu teikiama tikslinė parama yra itin svarbi siekiant užtikrinti tokių bendruomenių ilgalaikę gerovę ir gyvybingumą; |
| --- | --- |

12.

supranta, kad kaimo, pakrančių ir žvejų bendruomenės jaučia itin didelį spaudimą Europoje tebevykstančios socialinės ir ekonomikos krizės sąlygomis, o tai reiškia, kad teritoriniu lygmeniu teikiama tikslinė parama yra itin svarbi siekiant užtikrinti tokių bendruomenių ilgalaikę gerovę ir gyvybingumą;

| 13. | pažymi, kad žuvininkystės sektorius, kaip daugelis kitų sektorių, yra subsidijuojamas ir tai yra didelė problema (priklausomybės nuo viešojo finansavimo požiūriu), tačiau kartu ir galimybė, nes Europos Komisija, valstybės narės ir vietos bei regionų valdžios institucijos gali panaudoti viešąsias lėšas svarbiausioms šio sektoriaus reformoms įgyvendinti; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad žuvininkystės sektorius, kaip daugelis kitų sektorių, yra subsidijuojamas ir tai yra didelė problema (priklausomybės nuo viešojo finansavimo požiūriu), tačiau kartu ir galimybė, nes Europos Komisija, valstybės narės ir vietos bei regionų valdžios institucijos gali panaudoti viešąsias lėšas svarbiausioms šio sektoriaus reformoms įgyvendinti;

| 14. | pakartoja, kad turimus išteklius reikia panaudoti kiek įmanoma veiksmingiau, ir ragina rengiant partnerystės susitarimus ir būsimas veiklos programas, skirtas Europos struktūriniams ir investiciniams fondams, didesnę pirmenybę teikti pakrančių ir žvejų bendruomenių rėmimui, atsižvelgiant į reformuotą valstybės pagalbos reguliavimo sistemą, kuri jautriai reaguoja į tokių bendruomenių ekonominius poreikius; |
| --- | --- |

14.

pakartoja, kad turimus išteklius reikia panaudoti kiek įmanoma veiksmingiau, ir ragina rengiant partnerystės susitarimus ir būsimas veiklos programas, skirtas Europos struktūriniams ir investiciniams fondams, didesnę pirmenybę teikti pakrančių ir žvejų bendruomenių rėmimui, atsižvelgiant į reformuotą valstybės pagalbos reguliavimo sistemą, kuri jautriai reaguoja į tokių bendruomenių ekonominius poreikius;

| 15. | ragina lanksčiau naudoti Europos struktūrinius ir investicinius fondus siekiant užtikrinti tikslinį išteklių skyrimą kaimo, pakrančių ir žvejų bendruomenėms ir prašo Europos Komisijos atliekant valstybės pagalbos taisyklių peržiūrą aiškiai įsipareigoti užtikrinti, kad šios taisyklės sudarytų sąlygas tai įgyvendinti praktiškai, o ne tam trukdytų; |
| --- | --- |

15.

ragina lanksčiau naudoti Europos struktūrinius ir investicinius fondus siekiant užtikrinti tikslinį išteklių skyrimą kaimo, pakrančių ir žvejų bendruomenėms ir prašo Europos Komisijos atliekant valstybės pagalbos taisyklių peržiūrą aiškiai įsipareigoti užtikrinti, kad šios taisyklės sudarytų sąlygas tai įgyvendinti praktiškai, o ne tam trukdytų;

| 16. | teigia, kad, jeigu šie ištekliai būtų veiksmingai ir efektyviai naudojami, būtų galima pertvarkyti ES žuvininkystės ir akvakultūros pramonę ir kurti tausios žuvininkystės ir akvakultūros sektorių, kartu remti platesnio masto „Mėlynojo“ augimo strategijos siekius – sustiprinti jūrų ir akvakultūros sektorius ir jų sąsajas su sausumoje vykdoma ūkine veikla; taip būtų sukurta žuvininkystės produktų pridėtinė vertė, nes būtų vystomas sausumos ūkis, vietinės rinkos, novatoriški produktai ir didinamas vartotojų informuotumas (visų pirma tokiais klausimais kaip trumpoji gamybos grandinė, sezoniškumas, produktų savitumas ir t. t.); |
| --- | --- |

16.

teigia, kad, jeigu šie ištekliai būtų veiksmingai ir efektyviai naudojami, būtų galima pertvarkyti ES žuvininkystės ir akvakultūros pramonę ir kurti tausios žuvininkystės ir akvakultūros sektorių, kartu remti platesnio masto „Mėlynojo“ augimo strategijos siekius – sustiprinti jūrų ir akvakultūros sektorius ir jų sąsajas su sausumoje vykdoma ūkine veikla; taip būtų sukurta žuvininkystės produktų pridėtinė vertė, nes būtų vystomas sausumos ūkis, vietinės rinkos, novatoriški produktai ir didinamas vartotojų informuotumas (visų pirma tokiais klausimais kaip trumpoji gamybos grandinė, sezoniškumas, produktų savitumas ir t. t.);

| 17. | ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir kitas valdžios institucijas visoje Europoje pasinaudoti šia galimybe ir 2014–2020 m. laikotarpiu siekti tikrų pokyčių; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir kitas valdžios institucijas visoje Europoje pasinaudoti šia galimybe ir 2014–2020 m. laikotarpiu siekti tikrų pokyčių;

| 18. | pažymi, kad de minimis pagalbos taisyklės ir bendrosios išimties reglamentai neatspindi tikrosios padėties, susijusios su žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus subsidijavimu, nes valstybės narės turi galimybę nustatyti pagalbos, apie kurią pranešama, schemas (kurioms reikia išankstinio Europos Komisijos patvirtinimo); |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad de minimis pagalbos taisyklės ir bendrosios išimties reglamentai neatspindi tikrosios padėties, susijusios su žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus subsidijavimu, nes valstybės narės turi galimybę nustatyti pagalbos, apie kurią pranešama, schemas (kurioms reikia išankstinio Europos Komisijos patvirtinimo);

| 19. | pažymi, kad žuvininkystės sektoriui yra taikomas atleidimas nuo degalų mokesčių, kuris visoje ES jam duoda tiesioginės naudos už maždaug 1,5 mlrd. EUR per metus, nes sumažėja žvejybos laivų veiklos sąnaudos; subsidijų laivų degalams taip pat galima skirti ir teikiant de minimis pagalbą; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad žuvininkystės sektoriui yra taikomas atleidimas nuo degalų mokesčių, kuris visoje ES jam duoda tiesioginės naudos už maždaug 1,5 mlrd. EUR per metus, nes sumažėja žvejybos laivų veiklos sąnaudos; subsidijų laivų degalams taip pat galima skirti ir teikiant de minimis pagalbą;

| 20. | atkreipia dėmesį į Jūrų reikalų generalinio direktorato 2009 m. užsakytą tyrimą, kuriame apskaičiuota, kad pagal de minimis pagalbos reglamentą bus skirta apie 718 mln. EUR suma, nors duomenų apie tikrąsias de minimis pagalbos sumas sunku gauti, nes ES lygmeniu nevykdoma veiksminga stebėsena; apskaičiuota, kad dar 8 mln. EUR per metus bus skiriama pagal žuvininkystės sektoriaus bendrosios išimties reglamentą; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į Jūrų reikalų generalinio direktorato 2009 m. užsakytą tyrimą, kuriame apskaičiuota, kad pagal de minimis pagalbos reglamentą bus skirta apie 718 mln. EUR suma, nors duomenų apie tikrąsias de minimis pagalbos sumas sunku gauti, nes ES lygmeniu nevykdoma veiksminga stebėsena; apskaičiuota, kad dar 8 mln. EUR per metus bus skiriama pagal žuvininkystės sektoriaus bendrosios išimties reglamentą;

| 21. | pažymi, kad 2009 m. Jūrų reikalų generalinio direktorato tyrime taip pat pabrėžiama keletas rizikos faktorių, kylančių įgyvendinant de minimis pagalbos reglamentą, įskaitant: pirma, galimą neigiamą poveikį Europos žuvininkystės fondo (EŽF) panaudojimui valstybėse narėse, kuriose pirmenybė teikiama de minimis pagalbai, antra, galimą iškreipiamąjį poveikį, kurį sukelia skirtingų valstybių narių teikiamos de minimis pagalbos panaudojimo neatitikimai, ir, trečia, pavojų, kad de minimis pagalba bus panaudota tam, kad laivai nenutrauktų savo veiklos, o tai prieštarautų platesnio užmojo reformos tikslams – sumažinti žvejybos laivyno dydį ir mastą; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad 2009 m. Jūrų reikalų generalinio direktorato tyrime taip pat pabrėžiama keletas rizikos faktorių, kylančių įgyvendinant de minimis pagalbos reglamentą, įskaitant: pirma, galimą neigiamą poveikį Europos žuvininkystės fondo (EŽF) panaudojimui valstybėse narėse, kuriose pirmenybė teikiama de minimis pagalbai, antra, galimą iškreipiamąjį poveikį, kurį sukelia skirtingų valstybių narių teikiamos de minimis pagalbos panaudojimo neatitikimai, ir, trečia, pavojų, kad de minimis pagalba bus panaudota tam, kad laivai nenutrauktų savo veiklos, o tai prieštarautų platesnio užmojo reformos tikslams – sumažinti žvejybos laivyno dydį ir mastą;

| 22. | palankiai vertina tai, kad šių duomenų įtraukimas į metinę valstybių narių ataskaitą dėl valstybės pagalbos suteikė skaidrumo de minimis pagalbai, tai yra svarbus veiksnys užtikrinant programos skaidrumą; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad šių duomenų įtraukimas į metinę valstybių narių ataskaitą dėl valstybės pagalbos suteikė skaidrumo de minimis pagalbai, tai yra svarbus veiksnys užtikrinant programos skaidrumą;

| 23. | pripažįsta, kad Europos Komisija privalo rasti pusiausvyrą, viena vertus, stengdamasi mažinti biurokratiją ir racionalizuoti stebėsenos reikalavimus, kita vertus, užtikrindama pakankamą skaidrumą ir kontrolę, ir pakartoja, kad BŽP reformos bendrieji tikslai yra pakankamas motyvas vykdyti griežtą ir skaidrią valstybės pagalbos panaudojimo stebėseną šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

23.

pripažįsta, kad Europos Komisija privalo rasti pusiausvyrą, viena vertus, stengdamasi mažinti biurokratiją ir racionalizuoti stebėsenos reikalavimus, kita vertus, užtikrindama pakankamą skaidrumą ir kontrolę, ir pakartoja, kad BŽP reformos bendrieji tikslai yra pakankamas motyvas vykdyti griežtą ir skaidrią valstybės pagalbos panaudojimo stebėseną šiame sektoriuje;

| 24. | pripažįsta, kad esama raginimų padidinti dabartines de minimis pagalbos viršutines ribas (30 000 EUR vienai įmonei per trejus finansinius metus), kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų lanksčiau remti priemones teritoriniu lygmeniu, nes manoma, kad tai labai svarbu atsižvelgiant į didelę žvejybos koncentraciją tam tikruose regionuose ir bendruomenėse, ir pripažįsta, kad peržiūrint dabartinės de minimis pagalbos viršutines ribas reikia atsižvelgti į būtinybę paisyti konkurencijos ir bendros rinkos; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad esama raginimų padidinti dabartines de minimis pagalbos viršutines ribas (30 000 EUR vienai įmonei per trejus finansinius metus), kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų lanksčiau remti priemones teritoriniu lygmeniu, nes manoma, kad tai labai svarbu atsižvelgiant į didelę žvejybos koncentraciją tam tikruose regionuose ir bendruomenėse, ir pripažįsta, kad peržiūrint dabartinės de minimis pagalbos viršutines ribas reikia atsižvelgti į būtinybę paisyti konkurencijos ir bendros rinkos;

| 25. | vis dėlto teigia, kad kyla pavojus, jog padidinus de minimis pagalbos viršutines ribas gali atsirasti daugiau galimybių remti netvarią žvejybos praktiką, o tai pakenktų bendrajam BŽP reformų tikslui užtikrinti tausią žvejybą Europos Sąjungoje. Konkrečiais, nacionalinio masto atvejais, kai tvarumas nepakankamas dėl priežasčių, nepriklausančių nuo gamybos ar žvejybos sektorių, šiam pavojui galima užkirsti kelią; |
| --- | --- |

25.

vis dėlto teigia, kad kyla pavojus, jog padidinus de minimis pagalbos viršutines ribas gali atsirasti daugiau galimybių remti netvarią žvejybos praktiką, o tai pakenktų bendrajam BŽP reformų tikslui užtikrinti tausią žvejybą Europos Sąjungoje. Konkrečiais, nacionalinio masto atvejais, kai tvarumas nepakankamas dėl priežasčių, nepriklausančių nuo gamybos ar žvejybos sektorių, šiam pavojui galima užkirsti kelią;

| 26. | todėl ragina Europos Komisiją atliekant persvarstomų reglamentų poveikio vertinimus ir įvertinant konsultacijų metu surinktą medžiagą išsamiai ištirti galimą poveikį (platesnio masto BŽP reformų įgyvendinimo požiūriu), kurį sukeltų, pirma, tolesnis dabartinių de minimis pagalbos viršutinių ribų taikymas šiam sektoriui, antra, de minimis pagalbos viršutinių ribų padidinimas ir, trečia, de minimis pagalbos viršutinių ribų sumažinimas arba visiškas panaikinimas; |
| --- | --- |

26.

todėl ragina Europos Komisiją atliekant persvarstomų reglamentų poveikio vertinimus ir įvertinant konsultacijų metu surinktą medžiagą išsamiai ištirti galimą poveikį (platesnio masto BŽP reformų įgyvendinimo požiūriu), kurį sukeltų, pirma, tolesnis dabartinių de minimis pagalbos viršutinių ribų taikymas šiam sektoriui, antra, de minimis pagalbos viršutinių ribų padidinimas ir, trečia, de minimis pagalbos viršutinių ribų sumažinimas arba visiškas panaikinimas;

| 27. | teigia, kad atliekant tokį poveikio vertinimą taip pat reikėtų ištirti, kokį vaidmenį de minimis pagalbos priemonės atlieka priklausydamos šiam sektoriui taikomų didesnio masto viešųjų intervencinių priemonių rinkiniui, ypač kaip jos užpildo aprūpinimo „spragas“, kurių negali užpildyti naujasis EJRŽF, Bendrasis bendrosios išimties reglamentas, taikomas žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui, ir jam skirtos pagalbos, apie kurią pranešama, schemos; |
| --- | --- |

27.

teigia, kad atliekant tokį poveikio vertinimą taip pat reikėtų ištirti, kokį vaidmenį de minimis pagalbos priemonės atlieka priklausydamos šiam sektoriui taikomų didesnio masto viešųjų intervencinių priemonių rinkiniui, ypač kaip jos užpildo aprūpinimo „spragas“, kurių negali užpildyti naujasis EJRŽF, Bendrasis bendrosios išimties reglamentas, taikomas žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui, ir jam skirtos pagalbos, apie kurią pranešama, schemos;

| 28. | pabrėžia, kad 2014–2020 m. laikotarpiu reikia veiksmingiau naudotis EJRŽF negu iki šiol buvo naudotasi Europos žuvininkystės fondu, kadangi EJRŽF yra pagrindinis finansavimo mechanizmas, per kurį pagalbą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams galima tikslingai skirti, kad būtų pasiekti bendrieji BŽP reformų tikslai; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad 2014–2020 m. laikotarpiu reikia veiksmingiau naudotis EJRŽF negu iki šiol buvo naudotasi Europos žuvininkystės fondu, kadangi EJRŽF yra pagrindinis finansavimo mechanizmas, per kurį pagalbą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams galima tikslingai skirti, kad būtų pasiekti bendrieji BŽP reformų tikslai;

| 29. | mano, kad verta ištirti galimybę perkelti paramą, skiriamą žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimui ir platinimui, iš skirtingiems sektoriams skirtų de minimis pagalbos ir bendrosios išimties reglamentų ir įtraukti ją į bendruosius de minimis pagalbos ir bendrosios išimties reglamentus; |
| --- | --- |

29.

mano, kad verta ištirti galimybę perkelti paramą, skiriamą žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimui ir platinimui, iš skirtingiems sektoriams skirtų de minimis pagalbos ir bendrosios išimties reglamentų ir įtraukti ją į bendruosius de minimis pagalbos ir bendrosios išimties reglamentus;

| 30. | teigia, kad toks perkėlimas atitinka mąstyseną, kuria grindžiamas Europos Komisijos tikslas sukurti labiau į prekybą ir verslą orientuotą žuvininkystės ir akvakultūros sektorių ir ištirti, kokiais būdais būtų galima didinti žuvininkystės produktų vertę, vystyti tiekimo grandines, plėsti sausumoje vykdomą ūkinę veiklą ir taikyti naujus bei novatoriškus metodus; |
| --- | --- |

30.

teigia, kad toks perkėlimas atitinka mąstyseną, kuria grindžiamas Europos Komisijos tikslas sukurti labiau į prekybą ir verslą orientuotą žuvininkystės ir akvakultūros sektorių ir ištirti, kokiais būdais būtų galima didinti žuvininkystės produktų vertę, vystyti tiekimo grandines, plėsti sausumoje vykdomą ūkinę veiklą ir taikyti naujus bei novatoriškus metodus;

| 31. | pažymi, kad perkeliant paramą, skirtą sausumoje vykdomai žuvininkystės produktų perdirbimo veiklai ir tvarios akvakultūros sektoriui, į bendrąjį de minimis pagalbos reglamentą, būtų galima tokioms priemonėms taikyti šiame reglamente numatytas aukštesnes intervencinių veiksmų viršutines ribas (šiuo metu 200 000 EUR), o tai padėtų įveikti kliūtis, trukdančias investuoti į sausumoje vykdomą ūkinę veiklą, ir prisidėtų prie pageidaujamo tikslo maksimaliai padidinti galimą „pridėtinę vertę“ vietinėms žvejų bendruomenėms, gaminančioms žuvies produktus; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad perkeliant paramą, skirtą sausumoje vykdomai žuvininkystės produktų perdirbimo veiklai ir tvarios akvakultūros sektoriui, į bendrąjį de minimis pagalbos reglamentą, būtų galima tokioms priemonėms taikyti šiame reglamente numatytas aukštesnes intervencinių veiksmų viršutines ribas (šiuo metu 200 000 EUR), o tai padėtų įveikti kliūtis, trukdančias investuoti į sausumoje vykdomą ūkinę veiklą, ir prisidėtų prie pageidaujamo tikslo maksimaliai padidinti galimą „pridėtinę vertę“ vietinėms žvejų bendruomenėms, gaminančioms žuvies produktus;

| 32. | ragina Europos Komisiją tai apsvarstyti atliekant valstybės pagalbos reglamentų, taikomų žuvininkystei ir akvakultūrai, peržiūrą, visų pirma įvertinti galimus tokio požiūrio ekonominius privalumus sausumoje vykdomai ūkinei veiklai ir žvejų bendruomenėms, taip pat nustatyt, kokiu mastu toks pokytis gali sukelti „nenumatytų padarinių“, pavyzdžiui, padidinti netausios žvejybos praktiką; |
| --- | --- |

32.

ragina Europos Komisiją tai apsvarstyti atliekant valstybės pagalbos reglamentų, taikomų žuvininkystei ir akvakultūrai, peržiūrą, visų pirma įvertinti galimus tokio požiūrio ekonominius privalumus sausumoje vykdomai ūkinei veiklai ir žvejų bendruomenėms, taip pat nustatyt, kokiu mastu toks pokytis gali sukelti „nenumatytų padarinių“, pavyzdžiui, padidinti netausios žvejybos praktiką;

| 33. | ragina Europos Komisiją persvarstyti pagalbos priemonių sąrašą, nurodytą Bendrosios išimties reglamente, siekiant užtikrinti, kad jos būtų suderinamos su Bendros žuvininkystės politikos reforma, ir kad nebūtų galimybių taikant valstybės pagalbos reglamentus (ar naudojantis EJRŽF) remti netausią žvejybos praktiką; |
| --- | --- |

33.

ragina Europos Komisiją persvarstyti pagalbos priemonių sąrašą, nurodytą Bendrosios išimties reglamente, siekiant užtikrinti, kad jos būtų suderinamos su Bendros žuvininkystės politikos reforma, ir kad nebūtų galimybių taikant valstybės pagalbos reglamentus (ar naudojantis EJRŽF) remti netausią žvejybos praktiką;

| 34. | atkreipia dėmesį į Bendrosios išimties reglamento taikymo sritį, kai leidžiama remti įvairias vandens aplinkos apsaugos ir išsaugojimo priemones, ir ragina Europos Komisiją išlaikyti ir išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad būtų galima investuoti siekiant apsaugoti, išsaugoti ir gerinti jūrų ir jūrininkystės aplinką, įskaitant paramą jūrų ir akvakultūros srities moksliniams tyrimams, duomenų rinkimą, paramą sektoriui konkrečiais, nacionalinio masto atvejais, kai tvarumas yra nepakankamas dėl priežasčių, nepriklausančių nuo gamybos ar žvejybos sektorių, ir pan.; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į Bendrosios išimties reglamento taikymo sritį, kai leidžiama remti įvairias vandens aplinkos apsaugos ir išsaugojimo priemones, ir ragina Europos Komisiją išlaikyti ir išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad būtų galima investuoti siekiant apsaugoti, išsaugoti ir gerinti jūrų ir jūrininkystės aplinką, įskaitant paramą jūrų ir akvakultūros srities moksliniams tyrimams, duomenų rinkimą, paramą sektoriui konkrečiais, nacionalinio masto atvejais, kai tvarumas yra nepakankamas dėl priežasčių, nepriklausančių nuo gamybos ar žvejybos sektorių, ir pan.;

| 35. | ragina valstybes nares, vietos ir regionų valdžios institucijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus kūrybingai vertinti galimybes, kurias atveria šie reglamentai (ir EJRŽF), siekiant užtikrinti optimalų visų priemonių, didinančių žuvininkystės ir akvakultūros sektorių, jūrų aplinkos ir pakrančių bendruomenių tvarumą, taikymą. |
| --- | --- |

35.

ragina valstybes nares, vietos ir regionų valdžios institucijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus kūrybingai vertinti galimybes, kurias atveria šie reglamentai (ir EJRŽF), siekiant užtikrinti optimalų visų priemonių, didinančių žuvininkystės ir akvakultūros sektorių, jūrų aplinkos ir pakrančių bendruomenių tvarumą, taikymą.

2013 m. lapkričio 29 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/37

---

Regionų komiteto nuomonė. Tvarios ES akvakultūros plėtros strateginės gairės

2014/C 114/08

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | teigiamai vertina Europos Komisijos komunikatą „Tvarios ES akvakultūros plėtros strateginės gairės“ ir pabrėžia, kad akvakultūros produktų gamyba turėtų būti laikoma strategine (kaip ir kitų pirminio sektoriaus produktų gamyba) siekiant spręsti būsimus su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir regionų vystymusi susijusius uždavinius; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Europos Komisijos komunikatą „Tvarios ES akvakultūros plėtros strateginės gairės“ ir pabrėžia, kad akvakultūros produktų gamyba turėtų būti laikoma strategine (kaip ir kitų pirminio sektoriaus produktų gamyba) siekiant spręsti būsimus su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir regionų vystymusi susijusius uždavinius;

| 2. | pabrėžia Mėlynojo augimo svarbą ir kad Europos tvarios akvakultūros plėtros strategija neabejotinai būtina norint pasiekti užimtumo ir gamybos didinimo akvakultūros sektoriuje tikslus kaip numatyta ES ekonomikos atgaivinimo strategijoje „Europa 2020“; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia Mėlynojo augimo svarbą ir kad Europos tvarios akvakultūros plėtros strategija neabejotinai būtina norint pasiekti užimtumo ir gamybos didinimo akvakultūros sektoriuje tikslus kaip numatyta ES ekonomikos atgaivinimo strategijoje „Europa 2020“;

| 3. | pageidauja, kad gairėmis pirmiausia būtų siekiama sumažinti neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą taikant daugiapakopį valdymą; |
| --- | --- |

3.

pageidauja, kad gairėmis pirmiausia būtų siekiama sumažinti neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą taikant daugiapakopį valdymą;

| 4. | primena, kad ankstesnėse savo nuomonėse išreiškė paramą akvakultūros sektoriui ir prašė jį pripažinti viena iš politikos sričių, atitinkamai jį finansuoti ir skatinti, kad ši ūkinė veikla taptų rimta alternatyva tradicinei žuvininkystei. Todėl Komitetas turėtų būti pripažintas vienu svarbiausiu partneriu skatinant akvakultūros politiką; |
| --- | --- |

4.

primena, kad ankstesnėse savo nuomonėse išreiškė paramą akvakultūros sektoriui ir prašė jį pripažinti viena iš politikos sričių, atitinkamai jį finansuoti ir skatinti, kad ši ūkinė veikla taptų rimta alternatyva tradicinei žuvininkystei. Todėl Komitetas turėtų būti pripažintas vienu svarbiausiu partneriu skatinant akvakultūros politiką;

| 5. | atkreipia dėmesį į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) pateiktus duomenis, pagal kuriuos šiuo metu 47 proc. visų žmonių vartojimui skirtų žuvų tiekia akvakultūros sektorius ir apgailestauja, kad pasauliniu mastu ES akvakultūros produktų gamyba sudaro tik 2,3 proc. visos gamybos apimties ir 4 proc. visos vertės (1); |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) pateiktus duomenis, pagal kuriuos šiuo metu 47 proc. visų žmonių vartojimui skirtų žuvų tiekia akvakultūros sektorius ir apgailestauja, kad pasauliniu mastu ES akvakultūros produktų gamyba sudaro tik 2,3 proc. visos gamybos apimties ir 4 proc. visos vertės (1);

| 6. | reiškia gilų susirūpinimą, kad Europa pirmavusi žuvininkystės ūkiuose veisiamų žuvų sektoriuje, šiuo metu turi importuoti daugiau kaip 60 proc. visų akvakultūros produktų, nors yra pajėgi šios rūšies maisto produktus gaminti Sąjungos teritorijoje, taigi ir sukurti darbo vietų savo piliečiams ir laikytis aukštesnių standartų; |
| --- | --- |

6.

reiškia gilų susirūpinimą, kad Europa pirmavusi žuvininkystės ūkiuose veisiamų žuvų sektoriuje, šiuo metu turi importuoti daugiau kaip 60 proc. visų akvakultūros produktų, nors yra pajėgi šios rūšies maisto produktus gaminti Sąjungos teritorijoje, taigi ir sukurti darbo vietų savo piliečiams ir laikytis aukštesnių standartų;

| 7. | pripažįsta būtinybę vystyti akvakultūros potencialą, kad šis sąstingį išgyvenantis ekonomikos sektorius taptų klestinčiu; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta būtinybę vystyti akvakultūros potencialą, kad šis sąstingį išgyvenantis ekonomikos sektorius taptų klestinčiu;

| 8. | džiaugiasi, kad pritarta būtinybei mažinti ES rinkoje suvartojamų jūros produktų kiekio ir sužvejojamo kiekio skirtumus, bei vaidmeniu, kurį siekiant šio tikslo turi atlikti akvakultūros sektorius; |
| --- | --- |

8.

džiaugiasi, kad pritarta būtinybei mažinti ES rinkoje suvartojamų jūros produktų kiekio ir sužvejojamo kiekio skirtumus, bei vaidmeniu, kurį siekiant šio tikslo turi atlikti akvakultūros sektorius;

| 9. | pabrėžia, kad tvarus vystymasis Europoje tapo būtina visų socialinio ir ekonominio augimo programų sąlyga, todėl visuose sektoriuose tvarumui užtikrinti būtini ir politiniai įsipareigojimai, ir ištekliai; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad tvarus vystymasis Europoje tapo būtina visų socialinio ir ekonominio augimo programų sąlyga, todėl visuose sektoriuose tvarumui užtikrinti būtini ir politiniai įsipareigojimai, ir ištekliai;

| 10. | mano, kad tvari akvakultūros plėtra yra strategiškai svarbi, kadangi tai tiesiogiai susiję su visų regionų ir vietos bendruomenių (įskaitant ir ne jūrines) interesais, o aplinkos politika, vandens (jūrų ir vidaus) kokybė ir sektoriaus ekonominė pažanga yra tarpusavyje susijusios; |
| --- | --- |

10.

mano, kad tvari akvakultūros plėtra yra strategiškai svarbi, kadangi tai tiesiogiai susiję su visų regionų ir vietos bendruomenių (įskaitant ir ne jūrines) interesais, o aplinkos politika, vandens (jūrų ir vidaus) kokybė ir sektoriaus ekonominė pažanga yra tarpusavyje susijusios;

| 11. | primena, kad Europos akvakultūros sektoriui būdinga įvairovė, nes jame taikomi skirtingi auginimo būdai: uždaro ciklo ir atviro ciklo sistemos, ekstensyvus ir intensyvus auginimo metodas, auginimas sausumoje, ežeruose, tvenkiniuose, upių slėniuose ar baseinuose, pakrantėse ar atviroje jūroje, akvakultūra apima gėlavandenių ir jūrinių žuvų, vėžiagyvių auginimą, ji plėtojama tiek šaltuose Skandinavijos, tiek šiltesniuose Pietų Europos jūrų vandenyse. Tačiau nepaisant šių skirtumų, Europos akvakultūros sektoriui būtina parama, kad jis taptų konkurencingu ir naudingu, darbo vietas kuriančiu, praktine patirtimi turtingu ir vietos žmonių pasididžiavimą skatinančiu ekonomikos sektoriumi; |
| --- | --- |

11.

primena, kad Europos akvakultūros sektoriui būdinga įvairovė, nes jame taikomi skirtingi auginimo būdai: uždaro ciklo ir atviro ciklo sistemos, ekstensyvus ir intensyvus auginimo metodas, auginimas sausumoje, ežeruose, tvenkiniuose, upių slėniuose ar baseinuose, pakrantėse ar atviroje jūroje, akvakultūra apima gėlavandenių ir jūrinių žuvų, vėžiagyvių auginimą, ji plėtojama tiek šaltuose Skandinavijos, tiek šiltesniuose Pietų Europos jūrų vandenyse. Tačiau nepaisant šių skirtumų, Europos akvakultūros sektoriui būtina parama, kad jis taptų konkurencingu ir naudingu, darbo vietas kuriančiu, praktine patirtimi turtingu ir vietos žmonių pasididžiavimą skatinančiu ekonomikos sektoriumi;

| 12. | pripažįsta, kad būtina organizuoti komunikacijos kampanijas, kuriose būtų pabrėžiama šio sektoriaus produktų gausa ir įvairovė, taip pat skatinamas didesnis produktų ženklinimo skaidrumas, padedantis atskirti intensyvaus auginimo produktus ir produktus, auginamus natūraliomis gamtinėmis (pvz., jūros baseinų) sąlygomis; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad būtina organizuoti komunikacijos kampanijas, kuriose būtų pabrėžiama šio sektoriaus produktų gausa ir įvairovė, taip pat skatinamas didesnis produktų ženklinimo skaidrumas, padedantis atskirti intensyvaus auginimo produktus ir produktus, auginamus natūraliomis gamtinėmis (pvz., jūros baseinų) sąlygomis;

| 13. | mano, kad ES turi imtis iniciatyvaus vaidmens plėtojant ekologiškus ir tvarius žuvų auginimo metodus ir taikant ES sukurtas naujas žuvų auginimo, maitinimo, veisimo ir sugavimo technologijas ir novatoriškas sistemas ir taip pradėti „mėlynąją revoliuciją“; |
| --- | --- |

13.

mano, kad ES turi imtis iniciatyvaus vaidmens plėtojant ekologiškus ir tvarius žuvų auginimo metodus ir taikant ES sukurtas naujas žuvų auginimo, maitinimo, veisimo ir sugavimo technologijas ir novatoriškas sistemas ir taip pradėti „mėlynąją revoliuciją“;

| 14. | pritaria nuogąstavimams dėl ES akvakultūros produktų gamybos sąstingio ir dėl neišnaudotų konkurencinių galimybių, kurias šiam sektoriui suteikia aukšta europinių maisto produktų kokybė ir griežti maisto higienos standartai; |
| --- | --- |

14.

pritaria nuogąstavimams dėl ES akvakultūros produktų gamybos sąstingio ir dėl neišnaudotų konkurencinių galimybių, kurias šiam sektoriui suteikia aukšta europinių maisto produktų kokybė ir griežti maisto higienos standartai;

| 15. | rekomenduoja ES toliau kuo griežčiau kontroliuoti importuojamus akvakultūros produktus, kuriuos Europos įmonės dažnai naudoja kaip žaliavą kitų produktų gamybai ir užtikrinti standartizuotas bendras sveikatos, higienos, darbo ir aplinkosaugos sąlygas tiek importuojamiems, tiek „ES pagamintiems“ produktams; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja ES toliau kuo griežčiau kontroliuoti importuojamus akvakultūros produktus, kuriuos Europos įmonės dažnai naudoja kaip žaliavą kitų produktų gamybai ir užtikrinti standartizuotas bendras sveikatos, higienos, darbo ir aplinkosaugos sąlygas tiek importuojamiems, tiek „ES pagamintiems“ produktams;

| 16. | atkreipia dėmesį į teigiamas ilgalaikio akvakultūros sektoriaus (ir kitų susijusių gamybos šakų) augimo ekonomines ir socialines pasekmes, kadangi tai leistų patenkinti nuolat didėjančią vidaus paklausą, kuri šiuo metu tenkinama importuojamais produktais, ir paskatinti Europos Sąjungoje užimtumo augimą; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į teigiamas ilgalaikio akvakultūros sektoriaus (ir kitų susijusių gamybos šakų) augimo ekonomines ir socialines pasekmes, kadangi tai leistų patenkinti nuolat didėjančią vidaus paklausą, kuri šiuo metu tenkinama importuojamais produktais, ir paskatinti Europos Sąjungoje užimtumo augimą;

| 17. | pritaria Komisijos pastangoms skatinti savanorišką valstybių narių bendradarbiavimą rengiant daugiamečius nacionalinius strateginius planus, tačiau atkreipia dėmesį, kad sukūrus pažangos vertinimo rodiklius neturėtų padidėti biurokratinė našta įmonėms ir vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

17.

pritaria Komisijos pastangoms skatinti savanorišką valstybių narių bendradarbiavimą rengiant daugiamečius nacionalinius strateginius planus, tačiau atkreipia dėmesį, kad sukūrus pažangos vertinimo rodiklius neturėtų padidėti biurokratinė našta įmonėms ir vietos valdžios institucijoms;

| 18. | apgailestauja, kad nėra atkreipiamas dėmesys į vaidmenį, kurį gali atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos skatinant tvarią akvakultūros plėtrą, pavyzdžiui, jos galėtų vykdyti su akvakultūros produktais supažindinančias informavimo programas mokyklose ir skatinti vartoti vietos ir sezoninius produktus (trumpoji gamybos grandinė); |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad nėra atkreipiamas dėmesys į vaidmenį, kurį gali atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos skatinant tvarią akvakultūros plėtrą, pavyzdžiui, jos galėtų vykdyti su akvakultūros produktais supažindinančias informavimo programas mokyklose ir skatinti vartoti vietos ir sezoninius produktus (trumpoji gamybos grandinė);

| 19. | siūlo siūlomai sukurti Akvakultūros patariamajai tarybai pasinaudoti kai kurių valstybių narių regionų, turinčių patirties ekonomikos vystymosi srityje, indėliu; |
| --- | --- |

19.

siūlo siūlomai sukurti Akvakultūros patariamajai tarybai pasinaudoti kai kurių valstybių narių regionų, turinčių patirties ekonomikos vystymosi srityje, indėliu;

| 20. | pritaria, kad tvariai akvakultūros plėtrai gali didėles svarbos gali turėti privalomi ES aplinkos apsaugą, visuomenės sveikatą, vartotojų apsaugą ir aplinkos tvarumą reglamentuojantys teisės aktai, kuriais remiantis turi būti nustatomi bendri daugiamečių nacionalinių strateginių planų tikslai; |
| --- | --- |

20.

pritaria, kad tvariai akvakultūros plėtrai gali didėles svarbos gali turėti privalomi ES aplinkos apsaugą, visuomenės sveikatą, vartotojų apsaugą ir aplinkos tvarumą reglamentuojantys teisės aktai, kuriais remiantis turi būti nustatomi bendri daugiamečių nacionalinių strateginių planų tikslai;

| 21. | taip pat pritaria ketinimui įgyvendinti ES aplinkos teisės aktus išvengiant nereikalingos naštos akvakultūros sektoriaus gamintojams; šiuo požiūriu gamintojų ir vietos ir regionų valdžios institucijų praktinė patirtis gali būti naudinga Akvakultūros patariamosios tarybos darbui; |
| --- | --- |

21.

taip pat pritaria ketinimui įgyvendinti ES aplinkos teisės aktus išvengiant nereikalingos naštos akvakultūros sektoriaus gamintojams; šiuo požiūriu gamintojų ir vietos ir regionų valdžios institucijų praktinė patirtis gali būti naudinga Akvakultūros patariamosios tarybos darbui;

| 22. | pabrėžia, kad surengtos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais buvo labai svarbios ir tikisi, kad bus pasiūlyta dar kartą surengti tokias konsultacijas iki 2017 m. pabaigos rengiantis daugiamečių nacionalinių planų laikotarpio vidurio įvertinimui; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad surengtos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais buvo labai svarbios ir tikisi, kad bus pasiūlyta dar kartą surengti tokias konsultacijas iki 2017 m. pabaigos rengiantis daugiamečių nacionalinių planų laikotarpio vidurio įvertinimui;

| 23. | pritaria Komisijos nustatytoms prioritetinėms sritims ir gairėms, kuriomis siekiama: a) sumažinti administracinę naštą; b) sudaryti palankesnes prieigos prie teritorijų ir vandens plotų sąlygas; c) padidinti akvakultūros sektoriaus konkurencingumą; ir d) padėti užtikrinti vienodas veiklos sąlygas išnaudojant konkurencinius ES akvakultūros sektoriaus pranašumus; |
| --- | --- |

23.

pritaria Komisijos nustatytoms prioritetinėms sritims ir gairėms, kuriomis siekiama: a) sumažinti administracinę naštą; b) sudaryti palankesnes prieigos prie teritorijų ir vandens plotų sąlygas; c) padidinti akvakultūros sektoriaus konkurencingumą; ir d) padėti užtikrinti vienodas veiklos sąlygas išnaudojant konkurencinius ES akvakultūros sektoriaus pranašumus;

| 24. | primena, kad daugiau nei 90 proc. su akvakultūra susijusios veiklos vykdo MVĮ, kurių pelningumas ir darnus vystymasis priklauso nuo skaidrumo, administracinių procedūrų veiksmingumo ir suprantamumo. Neturėdami aiškaus pagrindo ekonominės veiklos vykdytojai negalės priimti informacija grindžiamų sprendimų dėl investicijų ir savo veiklos plėtros, kurti darbo vietų ir didinti gamybą; |
| --- | --- |

24.

primena, kad daugiau nei 90 proc. su akvakultūra susijusios veiklos vykdo MVĮ, kurių pelningumas ir darnus vystymasis priklauso nuo skaidrumo, administracinių procedūrų veiksmingumo ir suprantamumo. Neturėdami aiškaus pagrindo ekonominės veiklos vykdytojai negalės priimti informacija grindžiamų sprendimų dėl investicijų ir savo veiklos plėtros, kurti darbo vietų ir didinti gamybą;

Administracinių procedūrų supaprastinimas

| 25. | apgailestauja, kad kliūtys kurti naujus akvakultūros ūkius, kurios jau buvo nurodytos 2002 m. komunikate ir dėl jo parengtoje RK nuomonėje, ne tik išlieka, bet ir dar labiau trukdo pradėti šią komercinę veiklą. 2–3 metus trunkanti paraiškų dėl licencijų išdavimo naujiems akvakultūros ūkiams kurti procedūra (kai tuo tarpu šiame sektoriuje pirmaujančioje Norvegijoje tam skiriama tik 6 mėn.) atgraso daugelį potencialių verslininkų ir yra labai nepalanki ES pasaulinės konkurencijos požiūriu. Todėl kaip niekada reikalingas teisės aktas, kuriuo būtų sutrumpinti vidutiniai terminai ir sumažinti skirtumai valstybėse narėse; |
| --- | --- |

25.

apgailestauja, kad kliūtys kurti naujus akvakultūros ūkius, kurios jau buvo nurodytos 2002 m. komunikate ir dėl jo parengtoje RK nuomonėje, ne tik išlieka, bet ir dar labiau trukdo pradėti šią komercinę veiklą. 2–3 metus trunkanti paraiškų dėl licencijų išdavimo naujiems akvakultūros ūkiams kurti procedūra (kai tuo tarpu šiame sektoriuje pirmaujančioje Norvegijoje tam skiriama tik 6 mėn.) atgraso daugelį potencialių verslininkų ir yra labai nepalanki ES pasaulinės konkurencijos požiūriu. Todėl kaip niekada reikalingas teisės aktas, kuriuo būtų sutrumpinti vidutiniai terminai ir sumažinti skirtumai valstybėse narėse;

| 26. | ragina Komisiją savo strateginėse gairėse atsižvelgti į didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją savo strateginėse gairėse atsižvelgti į didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį;

| 27. | pritaria pasiūlymui, kad Komisija bendradarbiaudama su atitinkamomis institucijomis, pagal valstybių narių surinktus duomenimis, nustatytų gerosios patirties pavyzdžius ir sritis, kuriose reikėtų siekti didesnio administracinio veiksmingumo. Be to, tokį metodą reikėtų taikyti ir procedūroms, susijusioms su ES dotacijų skyrimu akvakultūros įmonėms; |
| --- | --- |

27.

pritaria pasiūlymui, kad Komisija bendradarbiaudama su atitinkamomis institucijomis, pagal valstybių narių surinktus duomenimis, nustatytų gerosios patirties pavyzdžius ir sritis, kuriose reikėtų siekti didesnio administracinio veiksmingumo. Be to, tokį metodą reikėtų taikyti ir procedūroms, susijusioms su ES dotacijų skyrimu akvakultūros įmonėms;

| 28. | primena, kad Europoje licencijų išdavimas žuvininkystės ūkiams ir parama vietos lygmeniu veikiančioms akvakultūros MVĮ dažnai priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi laikytis griežtų aplinkos apsaugos įstatymų ir susiduria su NVO ir turizmo pramonės spaudimu, be to tradicinės žvejybos sektorius išgyvena ekonominį nuosmukį ir didėja nedarbas, todėl aiškios tvarios ES akvakultūros plėtros gairės neabejotinai būtų naudingos šioms institucijoms; |
| --- | --- |

28.

primena, kad Europoje licencijų išdavimas žuvininkystės ūkiams ir parama vietos lygmeniu veikiančioms akvakultūros MVĮ dažnai priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi laikytis griežtų aplinkos apsaugos įstatymų ir susiduria su NVO ir turizmo pramonės spaudimu, be to tradicinės žvejybos sektorius išgyvena ekonominį nuosmukį ir didėja nedarbas, todėl aiškios tvarios ES akvakultūros plėtros gairės neabejotinai būtų naudingos šioms institucijoms;

| 29. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali svariai prisidėti skleidžiant gerąją administracinę patirtį, t. y. pasidalyti informacija, kurią valstybės narės privalo pateikti iki 2013 m. pabaigos; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali svariai prisidėti skleidžiant gerąją administracinę patirtį, t. y. pasidalyti informacija, kurią valstybės narės privalo pateikti iki 2013 m. pabaigos;

Tvarios akvakultūros plėtros ir ekonominio augimo užtikrinimas taikant koordinuotą teritorinį planavimą

| 30. | pabrėžia, kad akvakultūra apskritai yra jautresnė taršos padariniams nei žuvininkystė, todėl svarbu raginti valstybes nares sudaryti vidaus teritorijų, teritorinių vandenų ir pakrančių ruožų rizikos ir poveikio kartogramas ir jas pateikti Europos jūrų saugumo agentūrai. Šiose kartogramose turėtų būti pateikta informacija apie infrastruktūrą ir veiksmus, galinčius daryti poveikį vandens kokybei taikomas priemones problemoms spręsti, stebėsenos veiklą, naujus svarbius projektus ir t. t.; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad akvakultūra apskritai yra jautresnė taršos padariniams nei žuvininkystė, todėl svarbu raginti valstybes nares sudaryti vidaus teritorijų, teritorinių vandenų ir pakrančių ruožų rizikos ir poveikio kartogramas ir jas pateikti Europos jūrų saugumo agentūrai. Šiose kartogramose turėtų būti pateikta informacija apie infrastruktūrą ir veiksmus, galinčius daryti poveikį vandens kokybei taikomas priemones problemoms spręsti, stebėsenos veiklą, naujus svarbius projektus ir t. t.;

| 31. | pripažįsta, kad koordinuotas teritorinis planavimas būtų naudingas akvakultūros sektoriui ir kad koordinuotas planavimas taip pat būtinas ir jūrininkystės sektoriuje kaip priemonė sumažinti konfliktus dėl veiksmų dubliavimosi, stiprinti sektoriaus tvarumą, mažinti netikrumą, didinti investicines galimybes ir paspartinti akvakultūros ūkių vystymąsi; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta, kad koordinuotas teritorinis planavimas būtų naudingas akvakultūros sektoriui ir kad koordinuotas planavimas taip pat būtinas ir jūrininkystės sektoriuje kaip priemonė sumažinti konfliktus dėl veiksmų dubliavimosi, stiprinti sektoriaus tvarumą, mažinti netikrumą, didinti investicines galimybes ir paspartinti akvakultūros ūkių vystymąsi;

| 32. | rekomenduoja pasinaudoti visomis galimybėmis, kurias gali suteikti pakrančių veiklos grupių dalyvavimas teritorinio planavimo procesuose. Šios veiklos grupės, atstovaudamos gausiems vietos lygmens suinteresuotiesiems subjektams, gali padėti įtraukti regionus į programavimą ir išteklių valdymą; |
| --- | --- |

32.

rekomenduoja pasinaudoti visomis galimybėmis, kurias gali suteikti pakrančių veiklos grupių dalyvavimas teritorinio planavimo procesuose. Šios veiklos grupės, atstovaudamos gausiems vietos lygmens suinteresuotiesiems subjektams, gali padėti įtraukti regionus į programavimą ir išteklių valdymą;

| 33. | pabrėžia koordinuoto teritorinio planavimo svarbą siekiant sumažinti galimus akvakultūros ir žuvininkystės sektorių konfliktus. Suderinta šių sektorių veikla naudinga ir įmonėms, pakrančių, ir salų bendruomenėms, pavyzdžiui, žuvininkystės sektoriui nebereikalingi perdirbimo pajėgumai galėtų būti perkelti į augantį akvakultūros sektorių; be to, akvakultūros, perdirbimo ir komercinės veiklos vykdytojų bendradarbiavimas, jei tik plėtojamas sinergiškai, gali padidinti akvakultūros produktų pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia koordinuoto teritorinio planavimo svarbą siekiant sumažinti galimus akvakultūros ir žuvininkystės sektorių konfliktus. Suderinta šių sektorių veikla naudinga ir įmonėms, pakrančių, ir salų bendruomenėms, pavyzdžiui, žuvininkystės sektoriui nebereikalingi perdirbimo pajėgumai galėtų būti perkelti į augantį akvakultūros sektorių; be to, akvakultūros, perdirbimo ir komercinės veiklos vykdytojų bendradarbiavimas, jei tik plėtojamas sinergiškai, gali padidinti akvakultūros produktų pridėtinę vertę;

| 34. | ragina Komisiją prašyti valstybių narių rengiant daugiamečius nacionalinius strateginius planus išsamiau išanalizuoti poveikį, kurį patyrė pakrančių ruožuose veiklą vykdantys akvakultūros ūkiai, šio poveikio švelninimo kriterijus ir galimas kompensacines priemones šiems ūkiams; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją prašyti valstybių narių rengiant daugiamečius nacionalinius strateginius planus išsamiau išanalizuoti poveikį, kurį patyrė pakrančių ruožuose veiklą vykdantys akvakultūros ūkiai, šio poveikio švelninimo kriterijus ir galimas kompensacines priemones šiems ūkiams;

| 35. | pritaria, kad svarbu nustatyti akvakultūrai tinkamiausius gėlojo vandens plotus ir tikisi, kad kai kurie nacionalinių gerosios patirties pavydžiai, kuriuos turi atrinkti valstybės narės, bus susiję su gėlojo vandens akvakultūra; |
| --- | --- |

35.

pritaria, kad svarbu nustatyti akvakultūrai tinkamiausius gėlojo vandens plotus ir tikisi, kad kai kurie nacionalinių gerosios patirties pavydžiai, kuriuos turi atrinkti valstybės narės, bus susiję su gėlojo vandens akvakultūra;

| 36. | pritaria, kad jei ūkio veiklos poveikio aplinkai aspektai būtų įvertinami atliekant teritorinį planavimą, sumažėtų administracinė našta privatiems dalyviams; |
| --- | --- |

36.

pritaria, kad jei ūkio veiklos poveikio aplinkai aspektai būtų įvertinami atliekant teritorinį planavimą, sumažėtų administracinė našta privatiems dalyviams;

| 37. | prašo strateginėse gairėse atkreipti dėmesį, kad atliekant koordinuotą teritorinį pakrančių ruožų planavimą, svarbus vaidmuo gali tekti sūraus vandens plotų (slėniai ir lagūnos) panaudojimui, kadangi tai gali būti labai naudinga socialinei ir ekonominei struktūrai krizės laikotarpiu ir siekiant padidinti ES akvakultūros produktų gamybą; |
| --- | --- |

37.

prašo strateginėse gairėse atkreipti dėmesį, kad atliekant koordinuotą teritorinį pakrančių ruožų planavimą, svarbus vaidmuo gali tekti sūraus vandens plotų (slėniai ir lagūnos) panaudojimui, kadangi tai gali būti labai naudinga socialinei ir ekonominei struktūrai krizės laikotarpiu ir siekiant padidinti ES akvakultūros produktų gamybą;

ES akvakultūros sektoriaus konkurencingumo padidinimas

| 38. | pritaria Komisijai, kad akvakultūros įmonėms bus naudingas geresnis rinkos organizavimas ir geriau struktūruotos akvakultūros gamintojų organizacijos; |
| --- | --- |

38.

pritaria Komisijai, kad akvakultūros įmonėms bus naudingas geresnis rinkos organizavimas ir geriau struktūruotos akvakultūros gamintojų organizacijos;

| 39. | prašo Komisijos tęsti tiesiogines konsultacijas su akvakultūros sektoriaus gamintojų organizacijomis siekiant nustatyti pagrindines plėtros kliūtis, su kuriomis susiduriama šiame sektoriuje, ir sukurti mechanizmus joms pašalinti; |
| --- | --- |

39.

prašo Komisijos tęsti tiesiogines konsultacijas su akvakultūros sektoriaus gamintojų organizacijomis siekiant nustatyti pagrindines plėtros kliūtis, su kuriomis susiduriama šiame sektoriuje, ir sukurti mechanizmus joms pašalinti;

| 40. | pripažįsta, kad gamintojų organizacijų sukurti gamybos ir prekybos planai (kartu su susitarimais gamybos grandinės lygmeniu, tarpšakiniais susitarimais ir prekės ženklų politika) yra tinkamos priemonės akvakultūros įmonių konkurencingumui padidinti ir veiksmingas būdas patenkinti didėjančius vartotojų maisto produktų kokybės ir įvairovės reikalavimus; |
| --- | --- |

40.

pripažįsta, kad gamintojų organizacijų sukurti gamybos ir prekybos planai (kartu su susitarimais gamybos grandinės lygmeniu, tarpšakiniais susitarimais ir prekės ženklų politika) yra tinkamos priemonės akvakultūros įmonių konkurencingumui padidinti ir veiksmingas būdas patenkinti didėjančius vartotojų maisto produktų kokybės ir įvairovės reikalavimus;

| 41. | pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų agentūrų (vykdančių mokslinių tyrimų ir bandymų veiklą) galimą vaidmenį skatinant į rinką, inovacijas ir žinių perdavimą orientuotus mokslinius tyrimus, taip pat padedant valstybėms narėms skatinti ir užtikrinti įvairių nacionalinių mokslinių tyrimų programų sinergiją; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų agentūrų (vykdančių mokslinių tyrimų ir bandymų veiklą) galimą vaidmenį skatinant į rinką, inovacijas ir žinių perdavimą orientuotus mokslinius tyrimus, taip pat padedant valstybėms narėms skatinti ir užtikrinti įvairių nacionalinių mokslinių tyrimų programų sinergiją;

| 42. | ragina Komisiją ir toliau didelį dėmesį skirti ekstensyviajai akvakultūrai ir biologinei įvairovei ypač svarbiai problemai, kurią kelia žuvimi mintantys paukščiai ir kiti žuvimi mintantys gyvūnai (pavyzdžiui, europinė ūdra), ir įvertinti nukrypti nuo Laukinių paukščių apsaugos ir Buveinių direktyvų leidžiančių nuostatų, kurias galėjo taikyti kai kurios valstybės narės, veiksmingumą; be to, reikėtų nedelsiant išsiaiškinti, ar žuvimi mintančių „probleminių gyvūnų rūšių“ griežta apsauga tam tikruose regionuose apskritai atitinka ES teisę, kad, remiantis pakeistomis klasifikacijomis, būtų galima lengvai pagrįsti būtinas valstybėms narėms taikomas išimtis; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją ir toliau didelį dėmesį skirti ekstensyviajai akvakultūrai ir biologinei įvairovei ypač svarbiai problemai, kurią kelia žuvimi mintantys paukščiai ir kiti žuvimi mintantys gyvūnai (pavyzdžiui, europinė ūdra), ir įvertinti nukrypti nuo Laukinių paukščių apsaugos ir Buveinių direktyvų leidžiančių nuostatų, kurias galėjo taikyti kai kurios valstybės narės, veiksmingumą; be to, reikėtų nedelsiant išsiaiškinti, ar žuvimi mintančių „probleminių gyvūnų rūšių“ griežta apsauga tam tikruose regionuose apskritai atitinka ES teisę, kad, remiantis pakeistomis klasifikacijomis, būtų galima lengvai pagrįsti būtinas valstybėms narėms taikomas išimtis;

| 43. | labai teigiamai vertina valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms numatytą tikslą remti ir plėtoti akvakultūros rinkos poreikiams pritaikytas švietimo ir profesinio mokymo programas ir teikti informaciją apie esamą pasiūlą, ir įgyvendinamą ekonomikos augimo politiką; |
| --- | --- |

43.

labai teigiamai vertina valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms numatytą tikslą remti ir plėtoti akvakultūros rinkos poreikiams pritaikytas švietimo ir profesinio mokymo programas ir teikti informaciją apie esamą pasiūlą, ir įgyvendinamą ekonomikos augimo politiką;

| 44. | mano, kad Komisija galėtų užtikrinti žinių, gerosios patirties ir inovacijų perdavimą įsteigdama numatytą ES rinkos observatoriją arba ragindama valstybes nares savo būsimose veiklos programose numatyti didesnę paramą akvakultūros įmonėms (visų pirma bendrovėms), kurios vykdo žinių ir inovacijų perdavimo programas; |
| --- | --- |

44.

mano, kad Komisija galėtų užtikrinti žinių, gerosios patirties ir inovacijų perdavimą įsteigdama numatytą ES rinkos observatoriją arba ragindama valstybes nares savo būsimose veiklos programose numatyti didesnę paramą akvakultūros įmonėms (visų pirma bendrovėms), kurios vykdo žinių ir inovacijų perdavimo programas;

Vienodų veiklos sąlygų kūrimas ES veiklos vykdytojams, išnaudojant jų konkurencinį pranašumą

| 45. | pripažįsta, kad būtina visada informuoti vartotojus apie ES pagamintų ir importuotų akvakultūros produktų kokybę, kadangi teisinga informacija gali tik padidinti sektoriaus konkurencingumą; |
| --- | --- |

45.

pripažįsta, kad būtina visada informuoti vartotojus apie ES pagamintų ir importuotų akvakultūros produktų kokybę, kadangi teisinga informacija gali tik padidinti sektoriaus konkurencingumą;

| 46. | mano, kad, kalbant apie ženklinimą ir savanorišką sertifikavimo sistemą, daugiamečiuose nacionaliniuose strateginiuose planuose reikėtų pateikti atnaujintą informaciją ir išsamią padėties analizę, taip pat skatinti vienovę ES lygmeniu; |
| --- | --- |

46.

mano, kad, kalbant apie ženklinimą ir savanorišką sertifikavimo sistemą, daugiamečiuose nacionaliniuose strateginiuose planuose reikėtų pateikti atnaujintą informaciją ir išsamią padėties analizę, taip pat skatinti vienovę ES lygmeniu;

| 47. | norėtų, kad tvarios ES akvakultūros plėtros strateginėse gairėse būtų pabrėžtas gamintojų organizacijų ir pakrančių veiklos grupių vaidmuo, kurį jos bendromis pastangomis galėtų atlikti populiarindamos akvakultūros produktus ir teritorijas, kuriose galima plėtoti šių produktų gamybą; regionai gali konkrečiais veiksmais prisidėti prie šių tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

47.

norėtų, kad tvarios ES akvakultūros plėtros strateginėse gairėse būtų pabrėžtas gamintojų organizacijų ir pakrančių veiklos grupių vaidmuo, kurį jos bendromis pastangomis galėtų atlikti populiarindamos akvakultūros produktus ir teritorijas, kuriose galima plėtoti šių produktų gamybą; regionai gali konkrečiais veiksmais prisidėti prie šių tikslų įgyvendinimo;

| 48. | mano, kad valstybės narės ir regionai turėtų nustatyti teigiamą žemės ūkio sektoriuje įgytą su produktų atsekamumu ir trumposiomis gamybos grandinėmis susijusią patirtį ir skatinti ją taikyti akvakultūros įmonėse, kad padidėtų jų konkurencingumas; |
| --- | --- |

48.

mano, kad valstybės narės ir regionai turėtų nustatyti teigiamą žemės ūkio sektoriuje įgytą su produktų atsekamumu ir trumposiomis gamybos grandinėmis susijusią patirtį ir skatinti ją taikyti akvakultūros įmonėse, kad padidėtų jų konkurencingumas;

| 49. | laikosi nuomonės, kad vietos žuvininkystės valdymo planus reikėtų susieti ir su akvakultūros sektoriumi, kadangi jie apima tokius klausimus kaip augyklos, gamybos sezoniškumas, rinkos aprūpinimas, mažėjantis darbo vienetų skaičius žuvininkystės sektoriuje ir pan.; |
| --- | --- |

49.

laikosi nuomonės, kad vietos žuvininkystės valdymo planus reikėtų susieti ir su akvakultūros sektoriumi, kadangi jie apima tokius klausimus kaip augyklos, gamybos sezoniškumas, rinkos aprūpinimas, mažėjantis darbo vienetų skaičius žuvininkystės sektoriuje ir pan.;

| 50. | pabrėžia, kad labai svarbu skirti kuo didesnį dėmesį galimam nuolat didėjančios ekologiškų produktų paklausos indėliui į akvakultūros sektoriaus augimą; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad labai svarbu skirti kuo didesnį dėmesį galimam nuolat didėjančios ekologiškų produktų paklausos indėliui į akvakultūros sektoriaus augimą;

| 51. | pritaria, kad siūlomų tikslų paskirstymui (valstybėms narėms, Komisijai ir Akvakultūros patariamajai tarybai). Mano, kad į valstybių narių tikslus reikėtų įtraukti vietos lygmens viešojo ir privataus sektoriaus partnerystes, kurių pagrindu sudarytos pakrančių veiklos grupės, galinčios prisidėti prie tvarios akvakultūros sektoriaus plėtros; |
| --- | --- |

51.

pritaria, kad siūlomų tikslų paskirstymui (valstybėms narėms, Komisijai ir Akvakultūros patariamajai tarybai). Mano, kad į valstybių narių tikslus reikėtų įtraukti vietos lygmens viešojo ir privataus sektoriaus partnerystes, kurių pagrindu sudarytos pakrančių veiklos grupės, galinčios prisidėti prie tvarios akvakultūros sektoriaus plėtros;

Nauja ES akvakultūros paramos politika

| 52. | džiaugiasi, kad Komisija atsižvelgė į RK rekomendaciją (pateiktą nuomonėje CdR20/2003) įsteigti akvakultūros patariamąją tarybą, kuri teiks rekomendacijas sprendimus priimantiems politikams. Tačiau primena, kad Komitetas „galėtų tapti forumu ir užtikrinti, kad visuomenė aktyviai dalyvautų ir būtų informuota apie klausimus, susijusius su akvakultūra, ir taip [...] prisidėtų prie akvakultūros sektoriaus valdymo gerinimo (2). |
| --- | --- |

52.

džiaugiasi, kad Komisija atsižvelgė į RK rekomendaciją (pateiktą nuomonėje CdR20/2003) įsteigti akvakultūros patariamąją tarybą, kuri teiks rekomendacijas sprendimus priimantiems politikams. Tačiau primena, kad Komitetas „galėtų tapti forumu ir užtikrinti, kad visuomenė aktyviai dalyvautų ir būtų informuota apie klausimus, susijusius su akvakultūra, ir taip [...] prisidėtų prie akvakultūros sektoriaus valdymo gerinimo (2).

2013 m. lapkričio 29 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Europos Komisija, Bendros žuvininkystės politikos faktai ir skaičiai, 2012 m.

1

(2)  OL C 141, 2010 5 29, p. 37–44.

2

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

104-oji plenarinė sesija, 2013 m. lapkričio 28–29 d.

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/42

---

Regionų komiteto nuomonė. Mokslininkai, studentai, savanoriai ir kitos piliečių iš trečiųjų šalių kategorijos

2014/C 114/09

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Pagrindas

| 1. | atkreipia dėmesį, kad Lisabonos sutartyje numatyta stiprinti Europos Sąjungos vaidmenį trečiųjų šalių piliečių imigracijos politikos srityje, kad būtų galima veiksmingai valdyti migracijos srautus, teisėtai valstybėse narėse gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams užtikrinti vienodas sąlygas ir vykdyti neteisėtos imigracijos ir prekybos žmonėmis prevenciją. Šiuo tikslu Sutartyje skelbiama, kad Europos Parlamentas ir Taryba turi imtis priemonių, visų pirma susijusių su trečiųjų šalių piliečių atvykimo, gyvenimo ir laisvo judėjimo Europos Sąjungoje sąlygomis, nustatyti reikalavimus, reglamentuojančius valstybių narių ilgalaikių vizų ir leidimų gyventi suteikimo tvarką, įskaitant šeimos susijungimo nuostatas. Sutartyje aiškiai nurodyta, kad ES gali nustatyti paramos valstybių narių veiksmams priemones, bet nesiekiama suderinti su trečiųjų šalių piliečių integracija susijusius valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį, kad Lisabonos sutartyje numatyta stiprinti Europos Sąjungos vaidmenį trečiųjų šalių piliečių imigracijos politikos srityje, kad būtų galima veiksmingai valdyti migracijos srautus, teisėtai valstybėse narėse gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams užtikrinti vienodas sąlygas ir vykdyti neteisėtos imigracijos ir prekybos žmonėmis prevenciją. Šiuo tikslu Sutartyje skelbiama, kad Europos Parlamentas ir Taryba turi imtis priemonių, visų pirma susijusių su trečiųjų šalių piliečių atvykimo, gyvenimo ir laisvo judėjimo Europos Sąjungoje sąlygomis, nustatyti reikalavimus, reglamentuojančius valstybių narių ilgalaikių vizų ir leidimų gyventi suteikimo tvarką, įskaitant šeimos susijungimo nuostatas. Sutartyje aiškiai nurodyta, kad ES gali nustatyti paramos valstybių narių veiksmams priemones, bet nesiekiama suderinti su trečiųjų šalių piliečių integracija susijusius valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus;

| 2. | pažymi, kad valstybėms narėms ir toliau paliekama atsakomybė nustatyti migrantų iš trečiųjų šalių, kurie į jų teritoriją priimami darbo tikslais, skaičių. Už migrantų integraciją daugumoje valstybių narių visų pirma atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, tačiau būtent regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka atsakomybė už integracijos politikos įgyvendinimą, pavyzdžiui, švietimo, sveikatos priežiūros, būsto ar darbo rinkos srityse; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad valstybėms narėms ir toliau paliekama atsakomybė nustatyti migrantų iš trečiųjų šalių, kurie į jų teritoriją priimami darbo tikslais, skaičių. Už migrantų integraciją daugumoje valstybių narių visų pirma atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, tačiau būtent regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka atsakomybė už integracijos politikos įgyvendinimą, pavyzdžiui, švietimo, sveikatos priežiūros, būsto ar darbo rinkos srityse;

| 3. | primena, kad Stokholmo programoje, kurioje nustatyti 2010–2014 m. Sąjungos prioritetai teisingumo, laisvės ir saugumo srityse, pripažįstama, kad gerai valdomi migracijos srautai gali turėti teigiamos įtakos kuriant teisingą ir įtraukią visuomenę ir siekiant užtikrinti konkurencingą ekonomiką, todėl pabrėžia, kad norint, kad migracija turėtų teigiamos įtakos patiems migrantams ir priimančiajai visuomenei, labai svarbu užtikrinti veiksmingesnę socialinę, ekonominę ir kultūrinę teisėtų migrantų integraciją; |
| --- | --- |

3.

primena, kad Stokholmo programoje, kurioje nustatyti 2010–2014 m. Sąjungos prioritetai teisingumo, laisvės ir saugumo srityse, pripažįstama, kad gerai valdomi migracijos srautai gali turėti teigiamos įtakos kuriant teisingą ir įtraukią visuomenę ir siekiant užtikrinti konkurencingą ekonomiką, todėl pabrėžia, kad norint, kad migracija turėtų teigiamos įtakos patiems migrantams ir priimančiajai visuomenei, labai svarbu užtikrinti veiksmingesnę socialinę, ekonominę ir kultūrinę teisėtų migrantų integraciją;

| 4. | dar kartą pabrėžia, kad naujojoje Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos darbotvarkėje nurodyta, kad imigracija daro teigiamą poveikį ES vystymuisi, ir pasiūlytos priemonės migrantams geriau integruoti. Europos Komisija integraciją laiko nuolat kintančiu procesu, už kurį bendrai atsako įvairių lygmenų valdžios institucijos ir kurį vykdant būtinos nuolatinės, pokyčius atitinkančios suinteresuotųjų subjektų pastangos ir nenutrūkstamas bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

4.

dar kartą pabrėžia, kad naujojoje Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos darbotvarkėje nurodyta, kad imigracija daro teigiamą poveikį ES vystymuisi, ir pasiūlytos priemonės migrantams geriau integruoti. Europos Komisija integraciją laiko nuolat kintančiu procesu, už kurį bendrai atsako įvairių lygmenų valdžios institucijos ir kurį vykdant būtinos nuolatinės, pokyčius atitinkančios suinteresuotųjų subjektų pastangos ir nenutrūkstamas bendradarbiavimas;

| 5. | mano, kad vienas iš šiuo metu Europai kylančių iššūkių – demografinis gyventojų senėjimas, kuris kartu su dabartine pasauline ekonomikos krize lemia kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių trūkumą ir automatiškai daro neigiamą poveikį Europos ekonomikos dinamikai, jos konkurencingumui, kūrybingumui ir gebėjimui diegti inovacijas. Todėl trečiųjų šalių piliečių priėmimas mokslinių tyrimų, studijų, stažavimosi, savanoriškos veiklos, mainų programų arba darbo pagal „Au pair“ programą tikslais ir toliau padeda patenkinti žmogiškojo kapitalo poreikį; |
| --- | --- |

5.

mano, kad vienas iš šiuo metu Europai kylančių iššūkių – demografinis gyventojų senėjimas, kuris kartu su dabartine pasauline ekonomikos krize lemia kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių trūkumą ir automatiškai daro neigiamą poveikį Europos ekonomikos dinamikai, jos konkurencingumui, kūrybingumui ir gebėjimui diegti inovacijas. Todėl trečiųjų šalių piliečių priėmimas mokslinių tyrimų, studijų, stažavimosi, savanoriškos veiklos, mainų programų arba darbo pagal „Au pair“ programą tikslais ir toliau padeda patenkinti žmogiškojo kapitalo poreikį;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos šalims kelete sektorių trūksta darbo jėgos ir jose gyvenantys pakankamai kvalifikuoti tiek pačios šalies, tiek ES piliečiai nepajėgia užpildyti laisvų darbo vietų, ypač kai kuriuose konkrečiuose sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, mokslinių tyrimų ir technologijų; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos šalims kelete sektorių trūksta darbo jėgos ir jose gyvenantys pakankamai kvalifikuoti tiek pačios šalies, tiek ES piliečiai nepajėgia užpildyti laisvų darbo vietų, ypač kai kuriuose konkrečiuose sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, mokslinių tyrimų ir technologijų;

| 7. | dar kartą pabrėžia, kad stiprinti žmogiškąjį kapitalą yra vienas iš konkrečių Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ numatytų tikslų; |
| --- | --- |

7.

dar kartą pabrėžia, kad stiprinti žmogiškąjį kapitalą yra vienas iš konkrečių Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ numatytų tikslų;

| 8. | pabrėžia, kad Direktyvoje 2005/71/EB numatyta trečiųjų šalių pilietybę turinčių tyrėjų, sudariusių priėmimo susitarimą su valstybės narės patvirtinta mokslinių tyrimų organizacija, priėmimo skubos tvarka. Minėtu priėmimo susitarimu patvirtinama, kad mokslinių tyrimų projektas tinkamai parengtas, o tyrėjas turi reikiamas mokslines žinias jį vykdyti, taip pat pakankamai pajamų ir sveikatos draudimą. Be to, vykdydamas savo mokslinių tyrimų projektą tyrėjas turi teisę gyventi ir dėstyti kitos valstybės narės teritorijoje nacionaliniais teisės aktais nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Direktyvoje 2005/71/EB numatyta trečiųjų šalių pilietybę turinčių tyrėjų, sudariusių priėmimo susitarimą su valstybės narės patvirtinta mokslinių tyrimų organizacija, priėmimo skubos tvarka. Minėtu priėmimo susitarimu patvirtinama, kad mokslinių tyrimų projektas tinkamai parengtas, o tyrėjas turi reikiamas mokslines žinias jį vykdyti, taip pat pakankamai pajamų ir sveikatos draudimą. Be to, vykdydamas savo mokslinių tyrimų projektą tyrėjas turi teisę gyventi ir dėstyti kitos valstybės narės teritorijoje nacionaliniais teisės aktais nustatytomis sąlygomis;

| 9. | pažymi, kad Direktyvoje 2004/114/EB nustatytos trečiųjų šalių pilietybę turinčių studentų priėmimo privalomojo pobūdžio nuostatos. Valstybėms narėms palikta teisė savo nuožiūra taikyti šią direktyvą mokiniams, savanoriams ir be atlygio dirbantiems stažuotojams. Studentai, jei jie atitinka nustatytas sąlygas, gali prašyti leidimo gyventi šalyje, jiems suteikiamos tam tikros su darbu susijusios teisės ir studijų tikslais jie gali judėti iš vienos valstybės narės į kitą; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad Direktyvoje 2004/114/EB nustatytos trečiųjų šalių pilietybę turinčių studentų priėmimo privalomojo pobūdžio nuostatos. Valstybėms narėms palikta teisė savo nuožiūra taikyti šią direktyvą mokiniams, savanoriams ir be atlygio dirbantiems stažuotojams. Studentai, jei jie atitinka nustatytas sąlygas, gali prašyti leidimo gyventi šalyje, jiems suteikiamos tam tikros su darbu susijusios teisės ir studijų tikslais jie gali judėti iš vienos valstybės narės į kitą;

| 10. | pažymi, kad nėra direktyvos dėl apmokamų stažuotojų arba dėl pagal programą „Au pair“ dirbančių asmenų ir kad ne visos valstybės narės turi suderintą arba bent jau panašų šių asmenų darbą reglamentuojantį teisinį pagrindą. Be to, didžioji jų dauguma dar nepriėmė 2013 m. rugsėjo mėnesį įsigaliosiančios Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijos dėl namų ūkio darbuotojų; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad nėra direktyvos dėl apmokamų stažuotojų arba dėl pagal programą „Au pair“ dirbančių asmenų ir kad ne visos valstybės narės turi suderintą arba bent jau panašų šių asmenų darbą reglamentuojantį teisinį pagrindą. Be to, didžioji jų dauguma dar nepriėmė 2013 m. rugsėjo mėnesį įsigaliosiančios Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijos dėl namų ūkio darbuotojų;

| 11. | pabrėžia, kad ši nuomonė bus ankstesnių Komiteto nuomonių tąsa. Jos tikslas – pateikti Komiteto nuomonę apie tai, kaip turėtų būti reglamentuojamas trečiųjų šalių piliečių atvykimas ir gyvenimas ES valstybių narių teritorijoje mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ar neatlyginamo stažavimosi, savanorių tarnybos ar darbo pagal programą „Au pair“ tikslais. Nuomonėje taip pat pateikta pasiūlymų, kaip aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas sprendžiant tokias problemas ir veiksmingai įgyvendinant minėtą direktyvą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ši nuomonė bus ankstesnių Komiteto nuomonių tąsa. Jos tikslas – pateikti Komiteto nuomonę apie tai, kaip turėtų būti reglamentuojamas trečiųjų šalių piliečių atvykimas ir gyvenimas ES valstybių narių teritorijoje mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ar neatlyginamo stažavimosi, savanorių tarnybos ar darbo pagal programą „Au pair“ tikslais. Nuomonėje taip pat pateikta pasiūlymų, kaip aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas sprendžiant tokias problemas ir veiksmingai įgyvendinant minėtą direktyvą;

Pagrindiniai principai

| 12. | pabrėžia, kad trečiųjų šalių piliečių priėmimo politika turi atitikti tokias pagrindines Europos vertybes kaip pagarba žmogaus teisėms ir įvairovei, kova su diskriminacija, lygių galimybių ir tolerancijos skatinimas. Be to, ši politika turi derėti su svarbiausia ES politika, vykdoma sanglaudos, užimtumo, vystymosi, išorės santykių, taip pat laisvės, saugumo ir teisingumo srityse; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad trečiųjų šalių piliečių priėmimo politika turi atitikti tokias pagrindines Europos vertybes kaip pagarba žmogaus teisėms ir įvairovei, kova su diskriminacija, lygių galimybių ir tolerancijos skatinimas. Be to, ši politika turi derėti su svarbiausia ES politika, vykdoma sanglaudos, užimtumo, vystymosi, išorės santykių, taip pat laisvės, saugumo ir teisingumo srityse;

| 13. | mano, kad vienodo požiūrio principo laikymasis lemia demokratinių sistemų kokybę ir yra esminis Europos Sąjungos kultūros pasiekimas ir neatskiriama jos dalis; |
| --- | --- |

13.

mano, kad vienodo požiūrio principo laikymasis lemia demokratinių sistemų kokybę ir yra esminis Europos Sąjungos kultūros pasiekimas ir neatskiriama jos dalis;

Metodas

| 14. | laikosi nuomonės, kad daugiapakopio valdymo metodas yra tinkamiausias būdas pasiekti kuo geresnių rezultatų trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo srityje. Šis metodas turi atitikti subsidiarumo principą, kuriuo grindžiamas ES, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

14.

laikosi nuomonės, kad daugiapakopio valdymo metodas yra tinkamiausias būdas pasiekti kuo geresnių rezultatų trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo srityje. Šis metodas turi atitikti subsidiarumo principą, kuriuo grindžiamas ES, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas;

| 15. | įsitikinęs, jog norint, kad migracijos srityje vykdoma iniciatyva duotų konkrečių rezultatų, ji turi būti grindžiama strateginiais tikslais ir kartu su trečiosiomis šalimis prisiimtais bendrais įsipareigojimais. Veiksmai, vykdomi siekiant užtikrinti didesnį Sąjungos patrauklumą ir prieinamumą trečiųjų šalių piliečiams, turi būti siejami su ES ir šių šalių dialogu, derėti su ES išorės veiksmų tikslais ir prie ES išorės sienų vykdoma migracijos politika, kaip numatyta ES atnaujintame visuotiniame požiūryje į migraciją ir judumą (VPMJ); |
| --- | --- |

15.

įsitikinęs, jog norint, kad migracijos srityje vykdoma iniciatyva duotų konkrečių rezultatų, ji turi būti grindžiama strateginiais tikslais ir kartu su trečiosiomis šalimis prisiimtais bendrais įsipareigojimais. Veiksmai, vykdomi siekiant užtikrinti didesnį Sąjungos patrauklumą ir prieinamumą trečiųjų šalių piliečiams, turi būti siejami su ES ir šių šalių dialogu, derėti su ES išorės veiksmų tikslais ir prie ES išorės sienų vykdoma migracijos politika, kaip numatyta ES atnaujintame visuotiniame požiūryje į migraciją ir judumą (VPMJ);

Teisės aktų sistemos tobulinimas ir trūkumų šalinimas

| 16. | mano, kad norint suteikti postūmį trečiųjų šalių tyrėjų ir studentų judumui ir paskatinti juos atvykti į ES reikia spręsti su teisės aktų sistema susijusias problemas. Didesnis aukštos kvalifikacijos potencialą turinčios darbo jėgos iš trečiųjų šalių migracijos srautas padės patenkinti Sąjungos poreikius; |
| --- | --- |

16.

mano, kad norint suteikti postūmį trečiųjų šalių tyrėjų ir studentų judumui ir paskatinti juos atvykti į ES reikia spręsti su teisės aktų sistema susijusias problemas. Didesnis aukštos kvalifikacijos potencialą turinčios darbo jėgos iš trečiųjų šalių migracijos srautas padės patenkinti Sąjungos poreikius;

| 17. | remia Europos Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos COM(2013) 151, kuriuo siekiama tobulinti teisinę sistemą, taikomą trečiųjų šalių piliečiams, norintiems laikinai ir ilgiau nei trims mėnesiams atvykti ir gyventi ES mokslinių tyrimų ir studijų tikslais, kad įgytų patirties, ir (arba) dalyvauti įvairioje veikloje, kad pagerintų savo įgūdžius ir gebėjimus, pavyzdžiui, kaip tyrėjai, studentai, savanoriai, atlyginami arba neatlyginami stažuotojai ar „Au pair“ programos dalyviai; |
| --- | --- |

17.

remia Europos Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos COM(2013) 151, kuriuo siekiama tobulinti teisinę sistemą, taikomą trečiųjų šalių piliečiams, norintiems laikinai ir ilgiau nei trims mėnesiams atvykti ir gyventi ES mokslinių tyrimų ir studijų tikslais, kad įgytų patirties, ir (arba) dalyvauti įvairioje veikloje, kad pagerintų savo įgūdžius ir gebėjimus, pavyzdžiui, kaip tyrėjai, studentai, savanoriai, atlyginami arba neatlyginami stažuotojai ar „Au pair“ programos dalyviai;

| 18. | remia ES pastangas ir toliau išlikti traukos centru studentams ir tyrėjams. Sąjunga išsaugojo pagirtiną potencialą, susijusį su gebėjimais ir infrastruktūra, reikalinga tarptautiniams kompetencijos centrams įvairiuose mokslinių tyrimų sektoriuose ir mokslo šakose vystyti. Tačiau, jei Sąjunga nori išlikti konkurencinga tarptautiniu mastu, jos valstybės narės privalo išplėsti savo ekonominį ir mokslinį bendradarbiavimą ir taip pat parengti bendras programas ir nustatyti bendrus tikslus. Be to, ES, atsižvelgdama į tai, kad kiti pasaulio regionai savo ruožtu tampa vis patrauklesni studentams, tyrėjams ir aukštos kvalifikacijos darbuotojams migrantams, turi veiksmingai spręsti pastebėtas problemas, kad į Europą pritrauktų minėtas grupes; |
| --- | --- |

18.

remia ES pastangas ir toliau išlikti traukos centru studentams ir tyrėjams. Sąjunga išsaugojo pagirtiną potencialą, susijusį su gebėjimais ir infrastruktūra, reikalinga tarptautiniams kompetencijos centrams įvairiuose mokslinių tyrimų sektoriuose ir mokslo šakose vystyti. Tačiau, jei Sąjunga nori išlikti konkurencinga tarptautiniu mastu, jos valstybės narės privalo išplėsti savo ekonominį ir mokslinį bendradarbiavimą ir taip pat parengti bendras programas ir nustatyti bendrus tikslus. Be to, ES, atsižvelgdama į tai, kad kiti pasaulio regionai savo ruožtu tampa vis patrauklesni studentams, tyrėjams ir aukštos kvalifikacijos darbuotojams migrantams, turi veiksmingai spręsti pastebėtas problemas, kad į Europą pritrauktų minėtas grupes;

| 19. | laikosi nuomonės, kad direktyva yra tinkama teisėkūros priemonė esamos sistemos spragoms ištaisyti ir nuosekliai teisinei sistemai užtikrinti. Ji sudaro galimybę nustatyti bendras privalomojo pobūdžio taisykles dėl priėmimo sąlygų, procedūros ir leidimų, tačiau kartu valstybės narėms suteikia veiksmų laisvę įgyvendinimo srityje; |
| --- | --- |

19.

laikosi nuomonės, kad direktyva yra tinkama teisėkūros priemonė esamos sistemos spragoms ištaisyti ir nuosekliai teisinei sistemai užtikrinti. Ji sudaro galimybę nustatyti bendras privalomojo pobūdžio taisykles dėl priėmimo sąlygų, procedūros ir leidimų, tačiau kartu valstybės narėms suteikia veiksmų laisvę įgyvendinimo srityje;

| 20. | apgailestauja, kad Europos Komisija tiesiogiai nenurodo, kad pasirinktas „iš apačios į viršų“ modelis, ir kad atliktame poveikio vertinime neatsižvelgiama į konkretų su trečiųjų šalių piliečių atvykimu ir gyvenimu susijusios politikos poveikį vietos ir regionų lygmeniui; |
| --- | --- |

20.

apgailestauja, kad Europos Komisija tiesiogiai nenurodo, kad pasirinktas „iš apačios į viršų“ modelis, ir kad atliktame poveikio vertinime neatsižvelgiama į konkretų su trečiųjų šalių piliečių atvykimu ir gyvenimu susijusios politikos poveikį vietos ir regionų lygmeniui;

| 21. | palankiai vertina tai, kad visoms aptariamoms trečiųjų šalių piliečių kategorijoms nustatyta bendra sistema. Kad priemonė padėtų veiksmingai pritraukti talentingus migrantus, ji turi būti grindžiama bendromis ir supaprastintomis priėmimo sąlygomis ir reikalavimais; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina tai, kad visoms aptariamoms trečiųjų šalių piliečių kategorijoms nustatyta bendra sistema. Kad priemonė padėtų veiksmingai pritraukti talentingus migrantus, ji turi būti grindžiama bendromis ir supaprastintomis priėmimo sąlygomis ir reikalavimais;

| 22. | pripažįsta, jog, norint, kad Sąjunga taptų patrauklesnė ir prieinamesnė trečiųjų šalių piliečiams, būtina sukurti skaidrią ir suderintą šių šalių piliečių priėmimo ir gyvenimo sąlygas reglamentuojančią teisės aktų sistemą. ES teisės aktais turi būti nustatytos atvykimo ir gyvenimo sąlygos, ilgalaikės vizos ir leidimai gyventi, teisėtai kurioje nors ES šalyje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių teisės ir jų judumui ES viduje taikomos sąlygos; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta, jog, norint, kad Sąjunga taptų patrauklesnė ir prieinamesnė trečiųjų šalių piliečiams, būtina sukurti skaidrią ir suderintą šių šalių piliečių priėmimo ir gyvenimo sąlygas reglamentuojančią teisės aktų sistemą. ES teisės aktais turi būti nustatytos atvykimo ir gyvenimo sąlygos, ilgalaikės vizos ir leidimai gyventi, teisėtai kurioje nors ES šalyje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių teisės ir jų judumui ES viduje taikomos sąlygos;

| 23. | teigiamai vertina tai, kad direktyvos bendrosios nuostatos bus taikomos atlyginamiems stažuotojams ir dirbantiems pagal programą „Au pair“, ir mano, kad šioms dviem kategorijoms suteikiant teisinį statusą bus užtikrintos vienodos sąlygos joms priklausančių trečiųjų šalių piliečiams; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina tai, kad direktyvos bendrosios nuostatos bus taikomos atlyginamiems stažuotojams ir dirbantiems pagal programą „Au pair“, ir mano, kad šioms dviem kategorijoms suteikiant teisinį statusą bus užtikrintos vienodos sąlygos joms priklausančių trečiųjų šalių piliečiams;

| 24. | pritaria pasiūlymui nustatyti procedūrines garantijas, galiojančias suteikiant arba atsisakant suteikti leidimą gyventi (29 straipsnis); |
| --- | --- |

24.

pritaria pasiūlymui nustatyti procedūrines garantijas, galiojančias suteikiant arba atsisakant suteikti leidimą gyventi (29 straipsnis);

| 25. | palankiai vertina tai, kad priimtos priemonės, skatinančios visų minėtų kategorijų judumą Sąjungos viduje; beje, palankesnės taisyklės įvestos ES judumo programų, pavyzdžiui, „Erasmus Mundus“ arba „Marie Curie“, dalyviams (29 straipsnis); |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina tai, kad priimtos priemonės, skatinančios visų minėtų kategorijų judumą Sąjungos viduje; beje, palankesnės taisyklės įvestos ES judumo programų, pavyzdžiui, „Erasmus Mundus“ arba „Marie Curie“, dalyviams (29 straipsnis);

| 26. | pritaria leidimo gyventi suteikimo procedūros supaprastinimui ir teigiamai vertina valstybėms narėms nustatytą prievolę teikti informaciją apie atvykimo ir gyvenimo sąlygas (30 straipsnis); |
| --- | --- |

26.

pritaria leidimo gyventi suteikimo procedūros supaprastinimui ir teigiamai vertina valstybėms narėms nustatytą prievolę teikti informaciją apie atvykimo ir gyvenimo sąlygas (30 straipsnis);

| 27. | pritaria, kad nustatant mokesčius už prašymų nagrinėjimą turi būti laikomasi proporcingumo principo (31 straipsnis); |
| --- | --- |

27.

pritaria, kad nustatant mokesčius už prašymų nagrinėjimą turi būti laikomasi proporcingumo principo (31 straipsnis);

| 28. | palankiai vertina tai, kad visoms kategorijoms pripažinta teisė į vienodą požiūrį, tokį patį, kuris taikomas priimančiosios šalies piliečiams, kiek tai susiję su galimybe naudotis prekėmis ir paslaugomis, tačiau išskyrus būsto įsigijimo tvarką (21 straipsnio 2 dalis); |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina tai, kad visoms kategorijoms pripažinta teisė į vienodą požiūrį, tokį patį, kuris taikomas priimančiosios šalies piliečiams, kiek tai susiję su galimybe naudotis prekėmis ir paslaugomis, tačiau išskyrus būsto įsigijimo tvarką (21 straipsnio 2 dalis);

| 29. | remia nuostatas, pagal kurias studentams suteikiama teisė priimančioje šalyje dirbti mažiausiai 20 valandų per savaitę, atveriama darbo rinka tyrėjų šeimos nariams, o studentai užbaigę studijas gali pasilikti atitinkamoje valstybėje ne ilgiau nei 12 mėnesių, kad joje susirastų darbą; |
| --- | --- |

29.

remia nuostatas, pagal kurias studentams suteikiama teisė priimančioje šalyje dirbti mažiausiai 20 valandų per savaitę, atveriama darbo rinka tyrėjų šeimos nariams, o studentai užbaigę studijas gali pasilikti atitinkamoje valstybėje ne ilgiau nei 12 mėnesių, kad joje susirastų darbą;

| 30. | pritaria 32 ir 33 straipsnių nuostatoms, kuriose numatyta rinkti statistinius duomenis siekiant nustatyti, kiek trečiųjų šalių piliečių bus suteiktas leidimas atvykti pagal šią naują direktyvą; |
| --- | --- |

30.

pritaria 32 ir 33 straipsnių nuostatoms, kuriose numatyta rinkti statistinius duomenis siekiant nustatyti, kiek trečiųjų šalių piliečių bus suteiktas leidimas atvykti pagal šią naują direktyvą;

| 31. | mano, kad svarbu tai, kad tyrėjams netaikomi Direktyva 2011/98/EB vienam leidimui nustatyti apribojimai socialinės apsaugos srityje; |
| --- | --- |

31.

mano, kad svarbu tai, kad tyrėjams netaikomi Direktyva 2011/98/EB vienam leidimui nustatyti apribojimai socialinės apsaugos srityje;

Pasiūlymai, kaip įgyvendinti tikslus

| 32. | mano, kad norint pasiekti šios direktyvos tikslų reikia laikytis kompleksinio požiūrio, kadangi galutinis jos tikslas – klestinti, tarptautiniu mastu konkurencinga Europos ekonomika. Pastangos pritraukti trečiųjų šalių žmoniškąjį potencialą turi būti siejamos ne tik su tų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo sąlygomis, bet apimti ir paramą priemonėms, kurios būtinos jų integracijai vietos visuomenėje užtikrinti ir galėtų būti taikomos įgyvendinant įvairių sričių politiką, pavyzdžiui, švietimo, užimtumo, visuomenės sveikatos ar ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

32.

mano, kad norint pasiekti šios direktyvos tikslų reikia laikytis kompleksinio požiūrio, kadangi galutinis jos tikslas – klestinti, tarptautiniu mastu konkurencinga Europos ekonomika. Pastangos pritraukti trečiųjų šalių žmoniškąjį potencialą turi būti siejamos ne tik su tų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo sąlygomis, bet apimti ir paramą priemonėms, kurios būtinos jų integracijai vietos visuomenėje užtikrinti ir galėtų būti taikomos įgyvendinant įvairių sričių politiką, pavyzdžiui, švietimo, užimtumo, visuomenės sveikatos ar ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos;

| 33. | ragina valstybes nares numatyti reikiamą teisinį pagrindą, kad būtų galima užtikrinti vienodas sąlygas atlyginamiems stažuotojams ir namų ūkio pagalbininkams (au pair auklėms) ir kviečia jas kuo skubiau priimti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl namų ūkio darbuotojų; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares numatyti reikiamą teisinį pagrindą, kad būtų galima užtikrinti vienodas sąlygas atlyginamiems stažuotojams ir namų ūkio pagalbininkams (au pair auklėms) ir kviečia jas kuo skubiau priimti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl namų ūkio darbuotojų;

| 34. | mano, kad daugiapakopio valdymo užtikrinimas yra viena iš svarbiausių išankstinių sąlygų norint sėkmingai reglamentuoti trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo ES tvarką. Regionų komitetas nori pabrėžti, kad, siekiant veiksmingai įgyvendinti politiką, kurios tikslas – pritraukti talentingus migrantus, būtinas aktyvus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas skatinant pasiūlyme dėl direktyvos minimų asmenų grupių judumą. Trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo ES sąlygų nustatymas ir atitinkamai šių piliečių priėmimas ir integracija valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijoms yra labai svarbi veiklos ir interesų sritis. Regionų valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį sudarant tinkamas sąlygas trečiųjų šalių piliečiams gauti informaciją ir paslaugas, susijusias su švietimu, sveikatos priežiūra, užimtumu, būstu, ir kitas viešąsias paslaugas; |
| --- | --- |

34.

mano, kad daugiapakopio valdymo užtikrinimas yra viena iš svarbiausių išankstinių sąlygų norint sėkmingai reglamentuoti trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo ES tvarką. Regionų komitetas nori pabrėžti, kad, siekiant veiksmingai įgyvendinti politiką, kurios tikslas – pritraukti talentingus migrantus, būtinas aktyvus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas skatinant pasiūlyme dėl direktyvos minimų asmenų grupių judumą. Trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo ES sąlygų nustatymas ir atitinkamai šių piliečių priėmimas ir integracija valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijoms yra labai svarbi veiklos ir interesų sritis. Regionų valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį sudarant tinkamas sąlygas trečiųjų šalių piliečiams gauti informaciją ir paslaugas, susijusias su švietimu, sveikatos priežiūra, užimtumu, būstu, ir kitas viešąsias paslaugas;

| 35. | įsitikinęs, kad laikantis nuoseklaus europinio požiūrio turi būti atliekama ir susijusių išlaidų analizė, kad būtų galima atsižvelgti į finansinį aspektą ir administracinę naštą, kuri teks valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms įgyvendinant naujas nuostatas, ir primena, kad šios institucijos yra jungiamoji grandis, sudaranti migrantams galimybę užmegzti glaudžius ir konstruktyvius santykius su priimančiąja visuomene. Dėl tokio vaidmens regionai ir savivaldybės, kuriems dažnai tenka spręsti su integracija susijusias problemas, kurias ekonomikos sąstingio ir griežto lėšų taupymo sąlygomis ypač sunku, bet ir ypač svarbu spręsti, gali patirti patiria papildomų išlaidų. |
| --- | --- |

35.

įsitikinęs, kad laikantis nuoseklaus europinio požiūrio turi būti atliekama ir susijusių išlaidų analizė, kad būtų galima atsižvelgti į finansinį aspektą ir administracinę naštą, kuri teks valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms įgyvendinant naujas nuostatas, ir primena, kad šios institucijos yra jungiamoji grandis, sudaranti migrantams galimybę užmegzti glaudžius ir konstruktyvius santykius su priimančiąja visuomene. Dėl tokio vaidmens regionai ir savivaldybės, kuriems dažnai tenka spręsti su integracija susijusias problemas, kurias ekonomikos sąstingio ir griežto lėšų taupymo sąlygomis ypač sunku, bet ir ypač svarbu spręsti, gali patirti patiria papildomų išlaidų.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| šia direktyva taip pat turėtų būti siekiama puoselėti žmonių tarpusavio ryšius ir judumą, nes tai yra svarbūs Sąjungos išorės politikos elementai, visų pirma, kiek tai susiję su Europos kaimynystės politikos šalimis arba Sąjungos strateginiais partneriais. Ji turėtų padėti geriau įgyvendinti visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą ir su juo susijusias judumo partnerystes, kuriomis sudaroma konkreti valstybių narių ir trečiųjų šalių dialogo ir bendradarbiavimo sistema, įskaitant teisėtos migracijos supaprastinimą ir organizavimą; | šia direktyva taip pat turėtų būti siekiama puoselėti žmonių tarpusavio ryšius ir judumą, nes tai yra svarbūs Sąjungos išorės politikos elementai, visų pirma, kiek tai susiję su Europos kaimynystės politikos šalimis arba Sąjungos strateginiais partneriais. Ji turėtų padėti geriau įgyvendinti visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą ir su juo susijusias judumo partnerystes, kuriomis sudaroma konkreti valstybių narių ir trečiųjų šalių dialogo ir bendradarbiavimo sistema. Šis bendradarbiavimas, kuriame taip pat dalyvauja vietos valdžios institucijos ir pilietinės visuomenės subjektai, yra labai svarbus vystymosi veiksnys, padedantis supaprastinti ir organizuoti
  įskaitant teisėtą
  os migraciją.os supaprastinimą ir organizavimą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

šia direktyva taip pat turėtų būti siekiama puoselėti žmonių tarpusavio ryšius ir judumą, nes tai yra svarbūs Sąjungos išorės politikos elementai, visų pirma, kiek tai susiję su Europos kaimynystės politikos šalimis arba Sąjungos strateginiais partneriais. Ji turėtų padėti geriau įgyvendinti visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą ir su juo susijusias judumo partnerystes, kuriomis sudaroma konkreti valstybių narių ir trečiųjų šalių dialogo ir bendradarbiavimo sistema, įskaitant teisėtos migracijos supaprastinimą ir organizavimą;

šia direktyva taip pat turėtų būti siekiama puoselėti žmonių tarpusavio ryšius ir judumą, nes tai yra svarbūs Sąjungos išorės politikos elementai, visų pirma, kiek tai susiję su Europos kaimynystės politikos šalimis arba Sąjungos strateginiais partneriais. Ji turėtų padėti geriau įgyvendinti visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą ir su juo susijusias judumo partnerystes, kuriomis sudaroma konkreti valstybių narių ir trečiųjų šalių dialogo ir bendradarbiavimo sistema. Šis bendradarbiavimas, kuriame taip pat dalyvauja vietos valdžios institucijos ir pilietinės visuomenės subjektai, yra labai svarbus vystymosi veiksnys, padedantis supaprastinti ir organizuoti
  įskaitant teisėtą
  os migraciją.os supaprastinimą ir organizavimą;

Paaiškinimas

Žr. nuomonės 34 punktą.

2 pakeitimas

32 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos imigracijos taisyklės ir Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, turėtų labiau vienos kitas papildyti. Trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams ir studentams, kuriems taikomos tokios Sąjungos programos, turėtų būti leidžiama judėti į valstybes nares, numatytas pirmosios valstybės narės išduotame leidime, su sąlyga, kad išsamus šių valstybių narių sąrašas bus žinomas prieš jiems atvykstant į Sąjungą. Toks leidimas turėtų jiems padėti naudotis judumo teise ir nebūtų reikalaujama pateikti papildomos informacijos arba teikti kitus prašymus. Valstybės narės raginamos supaprastinti trečiųjų šalių pilietybę turinčių savanorių judėjimą Sąjungoje, jeigu savanoriškos veiklos programos vykdomos daugiau nei vienoje valstybėje narėje. | Sąjungos imigracijos taisyklės ir Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, turėtų labiau vienos kitas papildyti. Trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams ir studentams, kuriems taikomos tokios Sąjungos programos, turėtų būti leidžiama judėti į valstybes nares, numatytas pirmosios valstybės narės išduotame leidime, su sąlyga, kad išsamus šių valstybių narių sąrašas bus žinomas prieš jiems atvykstant į Sąjungą. Toks leidimas turėtų jiems padėti naudotis judumo teise ir nebūtų reikalaujama pateikti papildomos informacijos arba teikti kitus prašymus. Valstybės narės ir jų visų lygmenų valdžios institucijos raginamos supaprastinti trečiųjų šalių pilietybę turinčių savanorių judėjimą Sąjungoje, jeigu savanoriškos veiklos programos vykdomos daugiau nei vienoje valstybėje narėje. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Sąjungos imigracijos taisyklės ir Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, turėtų labiau vienos kitas papildyti. Trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams ir studentams, kuriems taikomos tokios Sąjungos programos, turėtų būti leidžiama judėti į valstybes nares, numatytas pirmosios valstybės narės išduotame leidime, su sąlyga, kad išsamus šių valstybių narių sąrašas bus žinomas prieš jiems atvykstant į Sąjungą. Toks leidimas turėtų jiems padėti naudotis judumo teise ir nebūtų reikalaujama pateikti papildomos informacijos arba teikti kitus prašymus. Valstybės narės raginamos supaprastinti trečiųjų šalių pilietybę turinčių savanorių judėjimą Sąjungoje, jeigu savanoriškos veiklos programos vykdomos daugiau nei vienoje valstybėje narėje.

Sąjungos imigracijos taisyklės ir Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, turėtų labiau vienos kitas papildyti. Trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams ir studentams, kuriems taikomos tokios Sąjungos programos, turėtų būti leidžiama judėti į valstybes nares, numatytas pirmosios valstybės narės išduotame leidime, su sąlyga, kad išsamus šių valstybių narių sąrašas bus žinomas prieš jiems atvykstant į Sąjungą. Toks leidimas turėtų jiems padėti naudotis judumo teise ir nebūtų reikalaujama pateikti papildomos informacijos arba teikti kitus prašymus. Valstybės narės ir jų visų lygmenų valdžios institucijos raginamos supaprastinti trečiųjų šalių pilietybę turinčių savanorių judėjimą Sąjungoje, jeigu savanoriškos veiklos programos vykdomos daugiau nei vienoje valstybėje narėje.

Paaiškinimas

Žr. nuomonės 34 punktą.

3 pakeitimas

35 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šios direktyvos nuostatos nedaro poveikio valstybių narių kompetencijai reglamentuoti darbo tikslais į jų teritoriją atvykstančių trečiųjų šalių piliečių skaičių. | šios direktyvos nuostatos nedaro poveikio valstybių narių kompetencijai atsižvelgiant į vietos ir regionų lygmeniu susidariusias darbo rinkos sąlygas reglamentuoti darbo tikslais atvykstančių trečiųjų šalių piliečių skaičių; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šios direktyvos nuostatos nedaro poveikio valstybių narių kompetencijai reglamentuoti darbo tikslais į jų teritoriją atvykstančių trečiųjų šalių piliečių skaičių.

šios direktyvos nuostatos nedaro poveikio valstybių narių kompetencijai atsižvelgiant į vietos ir regionų lygmeniu susidariusias darbo rinkos sąlygas reglamentuoti darbo tikslais atvykstančių trečiųjų šalių piliečių skaičių;

Paaiškinimas

Žr. nuomonės 34 punktą.

4 pakeitimas

14 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Specialiosios sąlygos au pair auklėms
  Be 6 straipsnyje nustatytų bendrųjų sąlygų, trečiosios šalies pilietis, kuris teikia prašymą dėl priėmimo dalyvavimo au pair programoje tikslais:






  a) | turi būti bent 17 metų, bet ne vyresnis kaip 30 metų, arba, išskyrus konkrečius pagrįstus atvejus, vyresnis kaip 30 metų; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Specialiosios sąlygos au pair auklėms

Be 6 straipsnyje nustatytų bendrųjų sąlygų, trečiosios šalies pilietis, kuris teikia prašymą dėl priėmimo dalyvavimo au pair programoje tikslais:

a)

turi būti bent 17 metų, bet ne vyresnis kaip 30 metų, arba, išskyrus konkrečius pagrįstus atvejus, vyresnis kaip 30 metų;

| b) | pateikia įrodymus, kad priimančioji šeima prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, apgyvendinimo, sveikatos priežiūros, motinystės arba nelaimingo atsitikimo rizika; |
| --- | --- |

b)

pateikia įrodymus, kad priimančioji šeima prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, apgyvendinimo, sveikatos priežiūros, motinystės arba nelaimingo atsitikimo rizika;

| c) | pateikia au pair auklės ir priimančiosios šeimos susitarimą, kuriame apibūdinamos jo teisės ir pareigos, įskaitant konkrečius duomenis apie gautinus kišenpinigius ir tinkamą tvarką, pagal kurią jis galės lankyti kursus, ir dalyvavimą atliekant dalį kasdienės namų ruošos darbų. |
| --- | --- |

c)

pateikia au pair auklės ir priimančiosios šeimos susitarimą, kuriame apibūdinamos jo teisės ir pareigos, įskaitant konkrečius duomenis apie gautinus kišenpinigius ir tinkamą tvarką, pagal kurią jis galės lankyti kursus, ir dalyvavimą atliekant dalį kasdienės namų ruošos darbų.

Specialiosios sąlygos au pair auklėms

Be 6 straipsnyje nustatytų bendrųjų sąlygų, trečiosios šalies pilietis, kuris teikia prašymą dėl priėmimo dalyvavimo au pair programoje tikslais:

| a) | turi būti bent 17 metų, bet ne vyresnis kaip 30 metų, arba, išskyrus konkrečius pagrįstus atvejus, vyresnis kaip 30 metų; |
| --- | --- |

a)

turi būti bent 17 metų, bet ne vyresnis kaip 30 metų, arba, išskyrus konkrečius pagrįstus atvejus, vyresnis kaip 30 metų;

| b) | pateikia įrodymus, kad priimančioji šeima prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, apgyvendinimo, sveikatos priežiūros, motinystės arba nelaimingo atsitikimo rizika; |
| --- | --- |

b)

pateikia įrodymus, kad priimančioji šeima prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, apgyvendinimo, sveikatos priežiūros, motinystės arba nelaimingo atsitikimo rizika;

| c) | pateikia au pair auklės ir priimančiosios šeimos susitarimą, kuriame apibūdinamos jo teisės ir pareigos, įskaitant konkrečius duomenis apie gautinus kišenpinigius ir tinkamą tvarką, pagal kurią jis galės lankyti kursus, ir dalyvavimą atliekant dalį kasdienės namų ruošos darbų; |
| --- | --- |

c)

pateikia au pair auklės ir priimančiosios šeimos susitarimą, kuriame apibūdinamos jo teisės ir pareigos, įskaitant konkrečius duomenis apie gautinus kišenpinigius ir tinkamą tvarką, pagal kurią jis galės lankyti kursus, ir dalyvavimą atliekant dalį kasdienės namų ruošos darbų;

| d) | minėtame

  au pair

  auklės ir priimančiosios šeimos susitarime numatyta bent viena visa laisva diena per savaitę. |
| --- | --- |

d)

minėtame

  au pair

  auklės ir priimančiosios šeimos susitarime numatyta bent viena visa laisva diena per savaitę.

Paaiškinimas

Siūlomo pakeitimo tikslas – užtikrinti, kad dirbantiems pagal programą au pair savaitinių poilsio dienų atžvilgiu būtų sudarytos tokios pačios sąlygos kaip ir kitiems dirbantiesiems, kad per savaitę jie turėtų bent vieną visą dieną poilsiui.

2013 m. lapkričo 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/48

---

Regionų komiteto nuomonė. Europos Sąjungos solidarumo fondas

2014/C 114/10

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad Europos Sąjungos solidarumo fondas (toliau – Fondas) yra pagrindinė Sąjungos priemonė, kurią pasitelkdama Sąjunga gali reaguoja didelės nelaimės atveju valstybėje narėje arba šalyse, dalyvaujančiose stojimo derybose, ir taip parodyti solidarumą su nukentėjusiomis šalimis, regionais ir savivaldybėmis (atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 222 straipsnį); |
| --- | --- |

1.

mano, kad Europos Sąjungos solidarumo fondas (toliau – Fondas) yra pagrindinė Sąjungos priemonė, kurią pasitelkdama Sąjunga gali reaguoja didelės nelaimės atveju valstybėje narėje arba šalyse, dalyvaujančiose stojimo derybose, ir taip parodyti solidarumą su nukentėjusiomis šalimis, regionais ir savivaldybėmis (atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 222 straipsnį);

| 2. | pažymi, kad dabartinė Fondo sistema apskritai veikia veiksmingai, tačiau jo veikimas galėtų būti pagerintas, visų pirma supaprastinant su Fondo lėšų mobilizavimu susijusias administracines procedūras, kad įvykus didelei nelaimei būtų galima kuo greičiau suteikti finansinę pagalbą. Fondo veikimo taisyklės turėtų būti aiškesnės, kad jis galėtų veikti tikslingai ir geriau patenkinti nelaimės ištiktų zonų poreikius; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad dabartinė Fondo sistema apskritai veikia veiksmingai, tačiau jo veikimas galėtų būti pagerintas, visų pirma supaprastinant su Fondo lėšų mobilizavimu susijusias administracines procedūras, kad įvykus didelei nelaimei būtų galima kuo greičiau suteikti finansinę pagalbą. Fondo veikimo taisyklės turėtų būti aiškesnės, kad jis galėtų veikti tikslingai ir geriau patenkinti nelaimės ištiktų zonų poreikius;

| 3. | apgailestauja, kad Europos Komisija siūlo palikti nepakeistą nuo 2002 m. didžiausią 500 milijonų eurų (2011 m. kainomis) metinės asignavimų sumą Fondui, tačiau kyla pavojus, kad ištikus didelėms nelaimėms jis negalės suteikti pagalbos, ypač atžvelgiant į tai kad tokios nelaimės ištiks vis dažniau; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad Europos Komisija siūlo palikti nepakeistą nuo 2002 m. didžiausią 500 milijonų eurų (2011 m. kainomis) metinės asignavimų sumą Fondui, tačiau kyla pavojus, kad ištikus didelėms nelaimėms jis negalės suteikti pagalbos, ypač atžvelgiant į tai kad tokios nelaimės ištiks vis dažniau;

Subsidiarumas ir proporcingumas

| 4. | mano, kad dabartinis reglamentas ir siūlomi pakeitimai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

4.

mano, kad dabartinis reglamentas ir siūlomi pakeitimai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus;

Derėjimas su vietos ir regionų lygmens poreikiais

| 5. | atkreipia dėmesį, kad dėl didelių stichinių nelaimių visų pirma labiausiai nukenčia savivaldybės ir regionai. Labai dažnai nelaimės ištiktose vietovėse ypač daug žalos padaroma pagrindinei infrastruktūrai ir gamtos ir kultūros paveldui; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį, kad dėl didelių stichinių nelaimių visų pirma labiausiai nukenčia savivaldybės ir regionai. Labai dažnai nelaimės ištiktose vietovėse ypač daug žalos padaroma pagrindinei infrastruktūrai ir gamtos ir kultūros paveldui;

| 6. | primena, kad sugadinta infrastruktūra paprastai priklauso vietos ir regionų valdžios institucijoms ir būtent joms tenka atsakomybė už veiksnios infrastruktūros atkūrimą. Šios institucijos taip pat atsakingos už gelbėjimo tarnybų veiksmus, evakuotų asmenų aprūpinimą laikinu būstu ir nelaimės ištiktų zonų išvalymą; |
| --- | --- |

6.

primena, kad sugadinta infrastruktūra paprastai priklauso vietos ir regionų valdžios institucijoms ir būtent joms tenka atsakomybė už veiksnios infrastruktūros atkūrimą. Šios institucijos taip pat atsakingos už gelbėjimo tarnybų veiksmus, evakuotų asmenų aprūpinimą laikinu būstu ir nelaimės ištiktų zonų išvalymą;

| 7. | todėl mano, kad nors valstybės narės arba šalys kandidatės yra pagrindinės Fondo paramos gavėjos, jo skiriamomis dotacijomis galiausiai finansuojamos vietos ir regionų lygmeniu taikomos priemonės; |
| --- | --- |

7.

todėl mano, kad nors valstybės narės arba šalys kandidatės yra pagrindinės Fondo paramos gavėjos, jo skiriamomis dotacijomis galiausiai finansuojamos vietos ir regionų lygmeniu taikomos priemonės;

| 8. | pabrėžia, kad Fondo gebėjimas greitai reaguoti ir galimybė turimais ištekliais kuo geriau patenkinti realius poreikius yra vietos ir regionų valdžios institucijoms svarbiausi aspektai; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Fondo gebėjimas greitai reaguoti ir galimybė turimais ištekliais kuo geriau patenkinti realius poreikius yra vietos ir regionų valdžios institucijoms svarbiausi aspektai;

| 9. | todėl palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama, kad Fondo parama būtų skiriama sparčiau ir tikslingiau, ir siūlo keletą rekomendacijų, kurios ypač svarbios vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

9.

todėl palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama, kad Fondo parama būtų skiriama sparčiau ir tikslingiau, ir siūlo keletą rekomendacijų, kurios ypač svarbios vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina atsižvelgti į ypatingą atokiausių regionų padėtį, kadangi jie yra ypač pažeidžiami ekstremalių oro sąlygų atveju; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina atsižvelgti į ypatingą atokiausių regionų padėtį, kadangi jie yra ypač pažeidžiami ekstremalių oro sąlygų atveju;

Fondo paramos taikymo sritis (2 straipsnis)

| 11. | teigiamai vertina aiškiau apibrėžtą Fondo veiksmų taikymo sritį, kadangi tai padeda panaikinti teisinius neaiškumus ir išvengti sąlygų neatitinkančių paraiškų teikimo; |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina aiškiau apibrėžtą Fondo veiksmų taikymo sritį, kadangi tai padeda panaikinti teisinius neaiškumus ir išvengti sąlygų neatitinkančių paraiškų teikimo;

Fondo lėšų mobilizavimas ypatingųjų regioninių nelaimių atveju (2 straipsnis)

| 12. | pritaria Komisijos pastangoms supaprastinti „regioninės nelaimės“ apibrėžtį įvedant aiškų su BVP ribine verte susijusį kriterijų. Ši nauja apibrėžtis padės Europos Komisijai lengviau įvertinti prašymus ir leis užtikrinti didesnį Fondo veiksmų skaidrumą ir veiksmingumą. Potencialūs pareiškėjai galės iš anksto įvertinti, ar dėl įvykusios nelaimės jis turi teisę prašyti pagalbos; |
| --- | --- |

12.

pritaria Komisijos pastangoms supaprastinti „regioninės nelaimės“ apibrėžtį įvedant aiškų su BVP ribine verte susijusį kriterijų. Ši nauja apibrėžtis padės Europos Komisijai lengviau įvertinti prašymus ir leis užtikrinti didesnį Fondo veiksmų skaidrumą ir veiksmingumą. Potencialūs pareiškėjai galės iš anksto įvertinti, ar dėl įvykusios nelaimės jis turi teisę prašyti pagalbos;

| 13. | siūlo, kad apibrėžiant kriterijų, leidžiantį nustatyti „regioninės stichinės nelaimės“ atvejai, būtų taikoma ribinė 1,0 proc. regiono BVP vertė NUTS 2 lygmeniu. Komiteto nuomone, toks kriterijus geriau derėtų su ketinimu skirti daugiau ar mažiau panašaus lygio paramą visų regioninių stichinių nelaimių atveju; |
| --- | --- |

13.

siūlo, kad apibrėžiant kriterijų, leidžiantį nustatyti „regioninės stichinės nelaimės“ atvejai, būtų taikoma ribinė 1,0 proc. regiono BVP vertė NUTS 2 lygmeniu. Komiteto nuomone, toks kriterijus geriau derėtų su ketinimu skirti daugiau ar mažiau panašaus lygio paramą visų regioninių stichinių nelaimių atveju;

| 14. | mano, kad nurodytus rodiklius reikia pakoreguoti, kad jie tiktų ištikus stichinei nelaimei kuriosee nors NUTS 2 lygio archipelagų regionų salose, siekiant išvengti, kad susidarius tokiai padėčiai ši tik regionams skirta nuostata nesukliudytų Fondui imtis veiksmų; |
| --- | --- |

14.

mano, kad nurodytus rodiklius reikia pakoreguoti, kad jie tiktų ištikus stichinei nelaimei kuriosee nors NUTS 2 lygio archipelagų regionų salose, siekiant išvengti, kad susidarius tokiai padėčiai ši tik regionams skirta nuostata nesukliudytų Fondui imtis veiksmų;

Regioninių nelaimių kriterijaus nustatymas Fondo lėšoms mobilizuoti NUTS 3 lygmeniu (2 straipsnis)

| 15. | atkreipia dėmesį, kad vis dažniau stichinės nelaimės įvyksta zonose, kurios iš esmės neatitinka NUTS 2 lygmens regionų (kai kuriose valstybėse narėse toks regionų nustatymas tik administracinis) ir gali apimti platesnę, nei keleto NUTS 2 lygmens regionų teritoriją, todėl gali būti neobjektyvu regioninės nelaimės kriterijų nustatyti atsižvelgiant tik į regionų suskirstymą NUTS 2 lygmeniu; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį, kad vis dažniau stichinės nelaimės įvyksta zonose, kurios iš esmės neatitinka NUTS 2 lygmens regionų (kai kuriose valstybėse narėse toks regionų nustatymas tik administracinis) ir gali apimti platesnę, nei keleto NUTS 2 lygmens regionų teritoriją, todėl gali būti neobjektyvu regioninės nelaimės kriterijų nustatyti atsižvelgiant tik į regionų suskirstymą NUTS 2 lygmeniu;

| 16. | siūlo įvesti regioninių nelaimių, apimančių NUTS 3 lygmens zonas, kriterijų tiems atvejams, kai keletas kaimyninių nelaimės ištiktų NUTS 3 lygmens regionų sudaro vieną teritoriją, kurios bendras dydis atitinka NUTS 2 lygmens regiono dydį (t. y. kuriame gyvena ne mažiau kaip 800 000 gyventojų). Tokiu atveju BVP riba turėtų būti skaičiuojama pagal vidutinį įvairių NUTS 3 lygmens regionų svertinį ribų vidurkį; |
| --- | --- |

16.

siūlo įvesti regioninių nelaimių, apimančių NUTS 3 lygmens zonas, kriterijų tiems atvejams, kai keletas kaimyninių nelaimės ištiktų NUTS 3 lygmens regionų sudaro vieną teritoriją, kurios bendras dydis atitinka NUTS 2 lygmens regiono dydį (t. y. kuriame gyvena ne mažiau kaip 800 000 gyventojų). Tokiu atveju BVP riba turėtų būti skaičiuojama pagal vidutinį įvairių NUTS 3 lygmens regionų svertinį ribų vidurkį;

Tarpvalstybinės išskirtinės stichinės nelaimės (2 straipsnis)

| 17. | atkreipia dėmesį, kad daugelis nelaimių yra tarpvalstybinės, todėl tokiais atvejais ES dalyvavimas suteiktų didelės papildomos naudos ir sulauktų teigiamo piliečių vertinimo; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį, kad daugelis nelaimių yra tarpvalstybinės, todėl tokiais atvejais ES dalyvavimas suteiktų didelės papildomos naudos ir sulauktų teigiamo piliečių vertinimo;

| 18. | rekomenduoja apibrėžiant „tarpvalstybinę išskirtinę stichinę nelaimę“, kaip jau siūlyta pirmiau, taikyti NUTS 3 lygmens kriterijų, tais atvejais, kai NUTS 3 lygmens kaimyniniai regionai yra keleto valstybių narių teritorijoje; |
| --- | --- |

18.

rekomenduoja apibrėžiant „tarpvalstybinę išskirtinę stichinę nelaimę“, kaip jau siūlyta pirmiau, taikyti NUTS 3 lygmens kriterijų, tais atvejais, kai NUTS 3 lygmens kaimyniniai regionai yra keleto valstybių narių teritorijoje;

Reikalavimus atitinkanti veikla (3 straipsnis)

| 19. | teigiamai vertina galimybę kreiptis į Fondą ne tik dėl skubių gelbėjimo operacijų, bet ir tais atvejais, kai veiksmai yra tiesiogiai susiję su nelaime, tačiau kurių įgyvendinimas dėl jų pobūdžio gali ilgiau užtrukti; |
| --- | --- |

19.

teigiamai vertina galimybę kreiptis į Fondą ne tik dėl skubių gelbėjimo operacijų, bet ir tais atvejais, kai veiksmai yra tiesiogiai susiję su nelaime, tačiau kurių įgyvendinimas dėl jų pobūdžio gali ilgiau užtrukti;

| 20. | pabrėžia, kad ištikus nelaimei, vietos ir regionų lygmeniu iš tiesų prireikia atkurti infrastruktūrą ir užtikrinti, kad ji bus atsparesnė kitoms galimoms nelaimėms, be to, kartais prireikia infrastruktūrą perkelti į saugesnę vietą; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad ištikus nelaimei, vietos ir regionų lygmeniu iš tiesų prireikia atkurti infrastruktūrą ir užtikrinti, kad ji bus atsparesnė kitoms galimoms nelaimėms, be to, kartais prireikia infrastruktūrą perkelti į saugesnę vietą;

| 21. | siūlo į reikalavimus Fondo paramai gauti atitinkančią veiklą įtraukti ne tik finansavimą veiksnios infrastruktūros atkūrimui, bet ir veiksmams, kuriais didinimas infrastruktūros atsparumas galimoms nelaimėms ateityje. Taip pat rekomenduoja į reikalavimus atitinkančią veiklą įtraukti infrastruktūros perkėlimą iš vietos, kurioje ateityje vėl gali kilti stichinės nelaimės; |
| --- | --- |

21.

siūlo į reikalavimus Fondo paramai gauti atitinkančią veiklą įtraukti ne tik finansavimą veiksnios infrastruktūros atkūrimui, bet ir veiksmams, kuriais didinimas infrastruktūros atsparumas galimoms nelaimėms ateityje. Taip pat rekomenduoja į reikalavimus atitinkančią veiklą įtraukti infrastruktūros perkėlimą iš vietos, kurioje ateityje vėl gali kilti stichinės nelaimės;

Teisinė pagalba (3 straipsnis)

| 22. | atkreipia dėmesį, kad kai kurioms vietos ir regionų valdžios institucijoms išorės techninė pagalba dažnai yra būtina nelaimės sukeltoms problemoms spręsti ir darbams, susijusiems su nelaimės ištiktų vietų atstatymu, atlikti; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį, kad kai kurioms vietos ir regionų valdžios institucijoms išorės techninė pagalba dažnai yra būtina nelaimės sukeltoms problemoms spręsti ir darbams, susijusiems su nelaimės ištiktų vietų atstatymu, atlikti;

| 23. | siūlo su išorės technine pagalba susijusias išlaidas priskirti Fondo paramos reikalavimus atitinkančioms išlaidoms ir nustatyti didžiausią 2 proc. Fondo pagalbos ribą; |
| --- | --- |

23.

siūlo su išorės technine pagalba susijusias išlaidas priskirti Fondo paramos reikalavimus atitinkančioms išlaidoms ir nustatyti didžiausią 2 proc. Fondo pagalbos ribą;

Paraiškų teikimo terminas (4 straipsnis
  )

| 24. | atkreipia dėmesį, kad valdžios institucijos sugaišta labai daug laiko paraiškų rengimui, ypač kai reikia įvertinti nuostolius ir surinkti teisę į paramą pagrindžiančius įrodymus, nors tuo pačiu metu jos privalo nedelsiant imtis priemonių nelaimės padariniams likviduoti. Dar daugiau sunkumų iškyla tada, kai ištinka ilgalaikės nelaimės, pavyzdžiui, prasideda sausros, arba tokie reiškiniai, kaip potvyniai, kartais galintys trukti keletą savaičių ar net mėnesių. Tokiais atvejais žalą galima įvertinti tik potvyniams pasibaigus. Taigi, nelaimės mastą galima įvertinti tik vėliau; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį, kad valdžios institucijos sugaišta labai daug laiko paraiškų rengimui, ypač kai reikia įvertinti nuostolius ir surinkti teisę į paramą pagrindžiančius įrodymus, nors tuo pačiu metu jos privalo nedelsiant imtis priemonių nelaimės padariniams likviduoti. Dar daugiau sunkumų iškyla tada, kai ištinka ilgalaikės nelaimės, pavyzdžiui, prasideda sausros, arba tokie reiškiniai, kaip potvyniai, kartais galintys trukti keletą savaičių ar net mėnesių. Tokiais atvejais žalą galima įvertinti tik potvyniams pasibaigus. Taigi, nelaimės mastą galima įvertinti tik vėliau;

| 25. | todėl pritaria Komisijos pasiūlymui atsižvelgti į specifinį ilgalaikių nelaimių pobūdį; |
| --- | --- |

25.

todėl pritaria Komisijos pasiūlymui atsižvelgti į specifinį ilgalaikių nelaimių pobūdį;

| 26. | be to, atkreipia dėmesį, kad kitų stichinių nelaimių atveju pasiūlyme dėl teisės akto numatoma toliau taikyti esamas priemones ir kad jis nepadeda išspręsti problemos, susijusios su paraiškų rengimu ilgalaikių potvynių atveju; |
| --- | --- |

26.

be to, atkreipia dėmesį, kad kitų stichinių nelaimių atveju pasiūlyme dėl teisės akto numatoma toliau taikyti esamas priemones ir kad jis nepadeda išspręsti problemos, susijusios su paraiškų rengimu ilgalaikių potvynių atveju;

| 27. | todėl siūlo numatyti galimybę ilgalaikių potvynių atveju pateikti paraišką per dešimt savaičių nuo stichinės nelaimės grėsmės pabaigos (pvz., kai valstybė narė ar vietos ir regionų valdžios institucija atšaukia nepaprastąją padėtį ir pan.); |
| --- | --- |

27.

todėl siūlo numatyti galimybę ilgalaikių potvynių atveju pateikti paraišką per dešimt savaičių nuo stichinės nelaimės grėsmės pabaigos (pvz., kai valstybė narė ar vietos ir regionų valdžios institucija atšaukia nepaprastąją padėtį ir pan.);

Nelaimių prevencinės priemonės (4 straipsnis)

| 28. | pritaria Europos Komisijai, kad stichinių nelaimių atveju būtina priimti reikalingas prevencines priemones ir jas stiprinti; |
| --- | --- |

28.

pritaria Europos Komisijai, kad stichinių nelaimių atveju būtina priimti reikalingas prevencines priemones ir jas stiprinti;

| 29. | nerimauja, kad dėl reikalavimo paraiškose pateikti informaciją apie nelaimių rizikos prevenciją gali dar labiau padidėti pareiškėjui tenkanti administracinė našta ir užtrukti paraiškų rengimo ir nagrinėjimo procedūros, kas iš esmės prieštarautų pradiniam pasiūlymo tikslui – supaprastinti administracines Fondo lėšų mobilizavimo procedūras; |
| --- | --- |

29.

nerimauja, kad dėl reikalavimo paraiškose pateikti informaciją apie nelaimių rizikos prevenciją gali dar labiau padidėti pareiškėjui tenkanti administracinė našta ir užtrukti paraiškų rengimo ir nagrinėjimo procedūros, kas iš esmės prieštarautų pradiniam pasiūlymo tikslui – supaprastinti administracines Fondo lėšų mobilizavimo procedūras;

| 30. | siūlo paraiškos nagrinėjimo metu pareiškėjo reikalauti tik glaustai apibūdinti Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą (4 straipsnio e punktas) ir atsisakyti reikalavimo pateikti papildomą informaciją (4 straipsnio f punktas), kadangi ji turi būti pateikiama ataskaitoje dėl Fondų finansavimo panaudojimo; |
| --- | --- |

30.

siūlo paraiškos nagrinėjimo metu pareiškėjo reikalauti tik glaustai apibūdinti Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą (4 straipsnio e punktas) ir atsisakyti reikalavimo pateikti papildomą informaciją (4 straipsnio f punktas), kadangi ji turi būti pateikiama ataskaitoje dėl Fondų finansavimo panaudojimo;

Galimybė gauti avansą (4 straipsnio a punktas)

| 31. | pritaria Komisijos pasiūlymui numatyti galimybę sumokėti avansą, kas leistų Fondui greičiau reaguoti nelaimės atveju. Vis dėlto rekomenduoja avansų sistemos neįtraukti į siūlomą daugiametę finansinę programą ir struktūrinius fondus; |
| --- | --- |

31.

pritaria Komisijos pasiūlymui numatyti galimybę sumokėti avansą, kas leistų Fondui greičiau reaguoti nelaimės atveju. Vis dėlto rekomenduoja avansų sistemos neįtraukti į siūlomą daugiametę finansinę programą ir struktūrinius fondus;

Fondo paramos panaudojimo termino pratęsimas (8 straipsnis)

| 32. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą paspartinti Fondo paramos skyrimo patvirtinimo administracinę procedūrą, kad lėšos greičiau pasiektų nuo nelaimės nukentėjusius regionus. Tačiau atkreipia dėmesį, kad realus Fondo paramos panaudojimo terminas yra trumpesnis; |
| --- | --- |

32.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą paspartinti Fondo paramos skyrimo patvirtinimo administracinę procedūrą, kad lėšos greičiau pasiektų nuo nelaimės nukentėjusius regionus. Tačiau atkreipia dėmesį, kad realus Fondo paramos panaudojimo terminas yra trumpesnis;

| 33. | todėl siūlo pratęsti Fondo paramos panaudojimo terminą iki 24 mėnesių, visų pirma atsižvelgiant į laiką, kurio prireikia pagrindinei infrastruktūrai, taip pat svarbiausioms paslaugoms ir tiekimui atkurti, kadangi būtina pateikti reikalingus dokumentus ir laikytis viešųjų pirkimų taisyklių; |
| --- | --- |

33.

todėl siūlo pratęsti Fondo paramos panaudojimo terminą iki 24 mėnesių, visų pirma atsižvelgiant į laiką, kurio prireikia pagrindinei infrastruktūrai, taip pat svarbiausioms paslaugoms ir tiekimui atkurti, kadangi būtina pateikti reikalingus dokumentus ir laikytis viešųjų pirkimų taisyklių;

Supaprastinimo priemonių naudojimas

| 34. | Europos Sąjungos organai, nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos jau keletą kartų reikalavo kuo labiau supaprastinti valdymą, kad būtų sudarytos sąlygos veiklą orientuoti į rezultatus (1). Šio supaprastinimo tuo labiau reikia Solidarumo fondui, kuris veikia ekstremalių situacijų atvejais ir kurio reikalavimus atitinkančios išlaidos apima ir išlaidas, skirtas patenkinti būtiniausius asmeninius poreikius. Todėl būtų pageidautina leisti vieneto įkainius naudoti išlaidoms nelaimės ištiktų gyventojų poreikiams patenkinti, o ne infrastruktūrai atkurti. |
| --- | --- |

34.

Europos Sąjungos organai, nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos jau keletą kartų reikalavo kuo labiau supaprastinti valdymą, kad būtų sudarytos sąlygos veiklą orientuoti į rezultatus (1). Šio supaprastinimo tuo labiau reikia Solidarumo fondui, kuris veikia ekstremalių situacijų atvejais ir kurio reikalavimus atitinkančios išlaidos apima ir išlaidas, skirtas patenkinti būtiniausius asmeninius poreikius. Todėl būtų pageidautina leisti vieneto įkainius naudoti išlaidoms nelaimės ištiktų gyventojų poreikiams patenkinti, o ne infrastruktūrai atkurti.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Fondas turėtų prisidėti prie veiksnios infrastruktūros atkūrimo, nelaimės- ištiktų zonų išvalymo ir gelbėjimo tarnybų išlaidų, taip pat laikino susijusių gyventojų apgyvendinimo visu įgyvendinimo laikotarpiu. Taip pat derėtų nustatyti laikotarpį, kuriuo dėl nelaimės benamiais tapusių žmonių apgyvendinimas gali būti vadinamas laikinu; | Fondas turėtų prisidėti prie veiksnios infrastruktūros atkūrimo arba atstatymo taip, kad ji būtų atsparesnė galimoms stichinėms nelaimėms ateityje, taip pat ir prie infrastruktūros perkėlimo, nelaimės ištiktų zonų išvalymo ir gelbėjimo tarnybų išlaidų, taip pat laikino susijusių gyventojų apgyvendinimo visu įgyvendinimo laikotarpiu. Taip pat derėtų nustatyti laikotarpį, kuriuo dėl nelaimės benamiais tapusių žmonių apgyvendinimas gali būti vadinamas laikinu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Fondas turėtų prisidėti prie veiksnios infrastruktūros atkūrimo, nelaimės- ištiktų zonų išvalymo ir gelbėjimo tarnybų išlaidų, taip pat laikino susijusių gyventojų apgyvendinimo visu įgyvendinimo laikotarpiu. Taip pat derėtų nustatyti laikotarpį, kuriuo dėl nelaimės benamiais tapusių žmonių apgyvendinimas gali būti vadinamas laikinu;

Fondas turėtų prisidėti prie veiksnios infrastruktūros atkūrimo arba atstatymo taip, kad ji būtų atsparesnė galimoms stichinėms nelaimėms ateityje, taip pat ir prie infrastruktūros perkėlimo, nelaimės ištiktų zonų išvalymo ir gelbėjimo tarnybų išlaidų, taip pat laikino susijusių gyventojų apgyvendinimo visu įgyvendinimo laikotarpiu. Taip pat derėtų nustatyti laikotarpį, kuriuo dėl nelaimės benamiais tapusių žmonių apgyvendinimas gali būti vadinamas laikinu;

Paaiškinimas

Susiję su pranešėjo pasiūlytu 3 straipsnio 2 dalies pakeitimu.

2 pakeitimas

13 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| taip pat turėtų būti patikslinta, kad techninės pagalbos išlaidos nebūtų priskirtos reikalavimus atitinkančiai veiklai; | taip pat turėtų būti patikslinta, kad techninės pagalbos išlaidos nebūtų priskirtos reikalavimus atitinkančiai veiklai; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

taip pat turėtų būti patikslinta, kad techninės pagalbos išlaidos nebūtų priskirtos reikalavimus atitinkančiai veiklai;

taip pat turėtų būti patikslinta, kad techninės pagalbos išlaidos nebūtų priskirtos reikalavimus atitinkančiai veiklai;

Paaiškinimas

Kai kurioms vietos ir regionų valdžios institucijoms išorės techninė pagalba dažnai turi lemiamos reikšmės nelaimės sukeltoms problemoms spręsti ir darbams, susijusiems su nelaimės ištiktų vietų atstatymu, atlikti. Todėl Regionų komitetas siūlo su išorės technine pagalba susijusias išlaidas priskirti Fondo reikalavimus atitinkančioms išlaidoms ir nustatyti didžiausią 2 proc. Fondo pagalbos ribą. 3 straipsnio 5 daliai siūlomas pakeitimas susijęs su šiuo pakeitimu.

3 pakeitimas

15 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tam tikros stichinės nelaimės, kaip antai sausra, trunka ilgesnį laikotarpį, kol pajuntamas jų pragaištingas poveikis. Taip pat turėtų būti parengtos nuostatos dėl Fondo lėšų naudojimo tokiais atvejais. | dėl tam tikrosų stichinėsių nelaimėsių, kaip antai sausra, kuri trunka ilgesnį laikotarpį, kol pajuntamas pragaištingas poveikis, arba potvyniai, kurie yra ilgalaikės nelaimės,. Tturėtų būti parengtos nuostatos dėl Fondo lėšų naudojimo tokiais atvejais; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tam tikros stichinės nelaimės, kaip antai sausra, trunka ilgesnį laikotarpį, kol pajuntamas jų pragaištingas poveikis. Taip pat turėtų būti parengtos nuostatos dėl Fondo lėšų naudojimo tokiais atvejais.

dėl tam tikrosų stichinėsių nelaimėsių, kaip antai sausra, kuri trunka ilgesnį laikotarpį, kol pajuntamas pragaištingas poveikis, arba potvyniai, kurie yra ilgalaikės nelaimės,. Tturėtų būti parengtos nuostatos dėl Fondo lėšų naudojimo tokiais atvejais;

Paaiškinimas

Valdžios institucijos sugaišta labai daug laiko paraiškų rengimui, ypač kai reikia įvertinti nuostolius ir surinkti teisę į paramą pagrindžiančius įrodymus, nors tuo pačiu metu jos privalo imtis priemonių nelaimės padariniams likviduoti. Dar daugiau sunkumų iškyla tada, kai ištinka ilgalaikės nelaimės, pavyzdžiui, sausros, arba įvyksta tokie reiškiniai, kaip potvyniai, kartais galintys trukti keletą savaičių ar net mėnesių. Tuomet žalą galima įvertinti tik potvyniams pasibaigus. Taigi, nelaimės rimtumą galima įvertinti tik vėliau. Nors pasiūlyme dėl reglamento atsižvelgiama į ilgalaikių nelaimių specifiką, kitų stichinių nelaimių atveju paliekamos galioti esamos nuostatos ir nesprendžiamos problemos, susijusios su pagalbos prašymo rengimu įvykus ilgalaikei nelaimei. Todėl siūloma 4 straipsnyje įterpti naują dalį.

4 pakeitimas

2 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame reglamente regioninė stichinė nelaimė reiškia bet kurią stichinę nelaimę, dėl kurios valstybės narės arba šalies, dalyvaujančios stojimo derybose su Sąjunga NUTS 2 lygmeniu, regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 proc. regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Jei nelaimė susijusi su keliais NUTS 2 lygmens regionais, ribinė vertė taikoma tų regionų BVP svertiniam vidurkiui. | Šiame reglamente regioninė stichinė nelaimė reiškia bet kurią stichinę nelaimę, dėl kurios valstybės narės arba šalies, dalyvaujančios stojimo derybose su Sąjunga NUTS 2 lygmeniu, arba NUTS 3 lygmeniu, kai keletas artimiausių kaimyninių regionų kartu sudaro teritoriją, atitinkančią NUTS 2 lygmens minimalų kriterijų, regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 1,0 proc. regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Jei nelaimė susijusi su keliais NUTS 2 arba NUTS 3 lygmens regionais, ribinė vertė taikoma tų regionų BVP svertiniam vidurkiui. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šiame reglamente regioninė stichinė nelaimė reiškia bet kurią stichinę nelaimę, dėl kurios valstybės narės arba šalies, dalyvaujančios stojimo derybose su Sąjunga NUTS 2 lygmeniu, regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 proc. regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Jei nelaimė susijusi su keliais NUTS 2 lygmens regionais, ribinė vertė taikoma tų regionų BVP svertiniam vidurkiui.

Šiame reglamente regioninė stichinė nelaimė reiškia bet kurią stichinę nelaimę, dėl kurios valstybės narės arba šalies, dalyvaujančios stojimo derybose su Sąjunga NUTS 2 lygmeniu, arba NUTS 3 lygmeniu, kai keletas artimiausių kaimyninių regionų kartu sudaro teritoriją, atitinkančią NUTS 2 lygmens minimalų kriterijų, regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 1,0 proc. regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Jei nelaimė susijusi su keliais NUTS 2 arba NUTS 3 lygmens regionais, ribinė vertė taikoma tų regionų BVP svertiniam vidurkiui.

Paaiškinimas

Pagrindinė priežastis, dėl kurios stichinės nelaimės regione riba buvo nustatyta 1,5 proc. – noras pasiekti beveik identiškų rezultatų palyginti su praeityje priimtais sprendimais pagal gana neaiškius kriterijus. Tačiau dėl šio kriterijaus taikymo nepavyko suteikti pagalbą dviejų regioninių stichinių nelaimių metu, kai prašymai faktiškai buvo priimti (turimas omenyje ugnikalnio išsiveržimas Sicilijoje 2003 m., kai žala pasiekė 1,36 proc. regiono BVP, ir 2004 m. potvynis Ronos deltoje, padaręs 1,05 proc. BVP žalos). Tokios aukštos ribos nepadės patenkinti nuo šių nelaimių nukentėjusių regionų gyventojų laukiamų lūkesčių. Todėl Komitetas siūlo šią ribą sumažinti iki 1 proc. BVP.

Apibrėžiant regioninę stichinę nelaimę pasiūlyme dėl reglamento naudojamas NUTS 2 referencinis vienetas. Turint omenyje tai, kad vis dažniau stichinės nelaimės įvyksta zonose, kurios iš esmės skiriasi nuo NUTS 2 lygmens regionų (kai kuriose valstybėse narėse toks regionų nustatymas tik administracinis) ir gali apimti platesnę, nei keleto regionų teritoriją, gali būti neobjektyvu regioninės nelaimės kriterijų nustatyti atsižvelgiant tik į regionų suskirstymą NUTS 2 lygmeniu. Dėl šios priežasties Komitetas siūlo išplėsti kriterijaus taikymą įtraukiant ir NUTS 3 lygmenį, kai keletas NUTS 3 lygmens artimiausių kaimyninių regionų sudaro vieną teritoriją, kurios dydis atitinka bent minimalų kriterijų, apibūdinantį NUTS 2 lygmenį (t. y. kuriame gyvena ne mažiau kaip 800 000 gyventojų). Tokiu atveju, BVP riba turėtų būti skaičiuojama pagal vidutinį įvairių NUTS 3 lygmens regionų svertinį ribų vidurkį.

5 pakeitimas

2 straipsnis. Nauja dalis po 3 dalies

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Šiame reglamente„tarpvalstybinė stichinė nelaimė“reiškia bet kurią stichinę nelaimę, dėl kurios valstybės narės arba šalies, dalyvaujančios stojimo derybose su Sąjunga NUTS 3 lygmeniu, kai keletas artimiausių kaimyninių regionų kartu sudaro teritoriją, atitinkančią NUTS 2 lygmens minimalų kriterijų, teritorijoje padaryta tiesioginė žala viršija 1,0 proc. šių regionų bendrojo vidaus produkto (BVP) svertinį vidurkį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šiame reglamente„tarpvalstybinė stichinė nelaimė“reiškia bet kurią stichinę nelaimę, dėl kurios valstybės narės arba šalies, dalyvaujančios stojimo derybose su Sąjunga NUTS 3 lygmeniu, kai keletas artimiausių kaimyninių regionų kartu sudaro teritoriją, atitinkančią NUTS 2 lygmens minimalų kriterijų, teritorijoje padaryta tiesioginė žala viršija 1,0 proc. šių regionų bendrojo vidaus produkto (BVP) svertinį vidurkį.

Paaiškinimas

Daugelis nelaimių yra tarpvalstybinės. Tokiais atvejais ES dalyvavimas suteiktų didelės papildomos naudos ir sulauktų teigiamo piliečių vertinimo. Dėl šios priežasties Regionų komitetas norėtų įtraukti naują „tarpvalstybinės stichinės nelaimės“ kriterijų. Šis kriterijus būtų vertinamas NUTS 3 regionų, kuriuos sudaro keletas valstybių narių arba šalys, dalyvaujančios stojimo derybose su Sąjunga, lygmeniu. Tokiu atveju nelaimės mastas būtų vertinamas keleto artimiausių NUTS 3 lygmens kaimyninių regionų, kartu sudarančių bendrą teritoriją, kurios dydis atitinka NUTS 2 lygmens regiono dydį (t. y. kuriame gyvena ne mažiau kaip 800 000 gyventojų) lygiu. Tada BVP riba būtų skaičiuojama pagal įvairių NUTS 3 lygmens regionų svertinį ribų vidurkį. Pagalbos gavėjos būtų valstybės narės, kurių teritorijoje yra taip apibrėžtas regionas.

6 pakeitimas

2 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4)   Fondo lėšos paramai taip pat gali būti mobilizuojamos bet kurios stichinės nelaimės reikalavimus atitinkančioje valstybėje atveju, jei tai didelė stichinė nelaimė kaimyninėje valstybėje narėje arba šalyje, dalyvaujančioje stojimo derybose su Sąjunga. | (4)   Fondo lėšos paramai taip pat gali būti mobilizuojamos bet kurios stichinės nelaimės reikalavimus atitinkančioje valstybėje atveju, jei tai didelė stichinė nelaimė arba regioninė stichinė nelaimė kaimyninėje valstybėje narėje arba šalyje, dalyvaujančioje stojimo derybose su Sąjunga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)   Fondo lėšos paramai taip pat gali būti mobilizuojamos bet kurios stichinės nelaimės reikalavimus atitinkančioje valstybėje atveju, jei tai didelė stichinė nelaimė kaimyninėje valstybėje narėje arba šalyje, dalyvaujančioje stojimo derybose su Sąjunga.

(4)   Fondo lėšos paramai taip pat gali būti mobilizuojamos bet kurios stichinės nelaimės reikalavimus atitinkančioje valstybėje atveju, jei tai didelė stichinė nelaimė arba regioninė stichinė nelaimė kaimyninėje valstybėje narėje arba šalyje, dalyvaujančioje stojimo derybose su Sąjunga.

Paaiškinimas

Galimybė kaimyninėms valstybėms narėms kreiptis dėl paramos nuostoliams padengti didelės stichinės nelaimės atveju, nekeliant sąlygos pačioms atitikti reikalavimus paramai gauti, turi būti suteikta ir regioninės stichinės nelaimės atveju. Kitaip tai bus nesuderinama su Europos idėja.

7 pakeitimas

3 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Fondo tikslas – papildyti susijusių valstybių pastangas ir padengti dalį jų viešųjų išlaidų, kad reikalavimus atitinkanti valstybė galėtų atlikti, atsižvelgiant į nelaimės pobūdį, tokias svarbiausias gelbėjimo ir atstatymo operacijas: | |
| a) | energijos, vandens ir nuotekų, telekomunikacijų, transporto, sveikatos ir švietimo infrastruktūros ir įrangos veiklos atkūrimas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Fondo tikslas – papildyti susijusių valstybių pastangas ir padengti dalį jų viešųjų išlaidų, kad reikalavimus atitinkanti valstybė galėtų atlikti, atsižvelgiant į nelaimės pobūdį, tokias svarbiausias gelbėjimo ir atstatymo operacijas:

a)

energijos, vandens ir nuotekų, telekomunikacijų, transporto, sveikatos ir švietimo infrastruktūros ir įrangos veiklos atkūrimas;

| b) | laikino apgyvendinimo ir finansavimo gelbėjimo tarnyboms skyrimas, kad būtų patenkinti susijusių gyventojų poreikiai; |
| --- | --- |

b)

laikino apgyvendinimo ir finansavimo gelbėjimo tarnyboms skyrimas, kad būtų patenkinti susijusių gyventojų poreikiai;

| c) | kultūros paveldo prevencinės infrastruktūros ir neatidėliotinos apsaugos priemonių užtikrinimas; |
| --- | --- |

c)

kultūros paveldo prevencinės infrastruktūros ir neatidėliotinos apsaugos priemonių užtikrinimas;

| d) | nelaimės ištiktų vietovių, taip pat gamtos zonų valymas. |
| --- | --- |

d)

nelaimės ištiktų vietovių, taip pat gamtos zonų valymas.

b punkte laikinas apgyvendinimas reiškia apgyvendinimą tokiam laikotarpiui, kuris yra reikalingas, kad susiję gyventojai galėtų grįžti į savo namus po tvarkymo ar rekonstrukcijos darbų.

Fondo tikslas – papildyti susijusių valstybių pastangas ir padengti dalį jų viešųjų išlaidų, kad reikalavimus atitinkanti valstybė galėtų atlikti, atsižvelgiant į nelaimės pobūdį, tokias svarbiausias gelbėjimo ir atstatymo operacijas:

| a) | energijos, vandens ir nuotekų, telekomunikacijų, transporto, sveikatos ir švietimo infrastruktūros ir įrangos veiklos atkūrimas; |
| --- | --- |

a)

energijos, vandens ir nuotekų, telekomunikacijų, transporto, sveikatos ir švietimo infrastruktūros ir įrangos veiklos atkūrimas;

| b) | laikino apgyvendinimo ir finansavimo gelbėjimo tarnyboms skyrimas, kad būtų patenkinti susijusių gyventojų poreikiai; |
| --- | --- |

b)

laikino apgyvendinimo ir finansavimo gelbėjimo tarnyboms skyrimas, kad būtų patenkinti susijusių gyventojų poreikiai;

| c) | kultūros paveldo prevencinės infrastruktūros ir neatidėliotinos apsaugos priemonių užtikrinimas; |
| --- | --- |

c)

kultūros paveldo prevencinės infrastruktūros ir neatidėliotinos apsaugos priemonių užtikrinimas;

| d) | nelaimės ištiktų vietovių, taip pat gamtos zonų valymas. |
| --- | --- |

d)

nelaimės ištiktų vietovių, taip pat gamtos zonų valymas.

a punkte veiklos „atkūrimas“ reiškia infrastruktūros veiklos atstatymą taip, kad ji būtų atsparesnė stichinėms nelaimėms, įskaitant infrastruktūros projektų, akivaizdžiai esančių vietoje, kurioje ateityje vėl gali kilti stichinės nelaimės, perkėlimą.

b punkte „laikinas apgyvendinimas“ reiškia apgyvendinimą tokiam laikotarpiui, kuris yra reikalingas, kad susiję gyventojai galėtų grįžti į savo namus po tvarkymo ar rekonstrukcijos darbų.

Paaiškinimas

Fondas paprastai padeda finansuoti pažeistos infrastruktūros veiklos atkūrimą. Vis dėlto regionų patirtis rodo, kad įvairūs infrastruktūros projektai, pavyzdžiui, tarpregioninės svarbos magistraliniai keliai ar pagrindinės geležinkelių jungtys turi būti perkeliami, jeigu naujausia informacija rodo, kad šių priemonių imtis būtina norint apsisaugoti nuo nelaimių. Be to, atstatant tam tikras labai sugadintos infrastruktūros, pavyzdžiui, tiltų, dalis reikia investicijų, kurios padėtų užtikrinti, kad įvykus kitai stichinei nelaimei infrastruktūra nebus sugadinta. Todėl nepakaktų ir būtų neproduktyvu tik atstatyti tokią infrastruktūrą.

8 pakeitimas

3 straipsnio 5 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Fondo parama neskiriama techninei pagalbai, įskaitant valdymą, stebėseną, informaciją ir ryšius, skundų sprendimą, kontrolę ir auditą. | Fondo parama neskiriama išorės techninei pagalbai, įskaitant valdymą, stebėseną, informaciją ir ryšius, skundų sprendimą, kontrolę ir auditą neviršijant 2 proc. visos Fondo paramos. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Fondo parama neskiriama techninei pagalbai, įskaitant valdymą, stebėseną, informaciją ir ryšius, skundų sprendimą, kontrolę ir auditą.

Fondo parama neskiriama išorės techninei pagalbai, įskaitant valdymą, stebėseną, informaciją ir ryšius, skundų sprendimą, kontrolę ir auditą neviršijant 2 proc. visos Fondo paramos.

Paaiškinimas

Kai kurioms regionų valdžios institucijoms išorės techninė pagalba dažnai turi lemiamos reikšmės nelaimės sukeltoms problemoms spręsti ir darbams, susijusiems su nelaimės ištiktų vietų atstatymu, atlikti. Todėl Regionų komitetas siūlo su išorės technine pagalba susijusias išlaidas priskirti Fondo reikalavimus atitinkančioms išlaidoms ir nustatyti didžiausią 2 proc. Fondo pagalbos ribą.

9 pakeitimas

4 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Iškart, kai tik įmanoma, bet ne vėliau kaip per dešimt savaičių po pirmosios stichinės nelaimės padarytos žalos, valstybė gali pateikti Komisijai paraišką Fondo paramai gauti, pateikdama visą turimą informaciją bent apie:






  a) | bendrą tiesioginę nelaimės padarytą žalą ir jos poveikį gyventojams, ekonomikai ir susijusiai aplinkai; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Iškart, kai tik įmanoma, bet ne vėliau kaip per dešimt savaičių po pirmosios stichinės nelaimės padarytos žalos, valstybė gali pateikti Komisijai paraišką Fondo paramai gauti, pateikdama visą turimą informaciją bent apie:

a)

bendrą tiesioginę nelaimės padarytą žalą ir jos poveikį gyventojams, ekonomikai ir susijusiai aplinkai;

| b) | 3 straipsnio 2 dalyje nurodytų operacijų apskaičiuotas išlaidas; |
| --- | --- |

b)

3 straipsnio 2 dalyje nurodytų operacijų apskaičiuotas išlaidas;

| c) | visus kitus Sąjungos finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

c)

visus kitus Sąjungos finansavimo šaltinius;

| d) | visus kitus nacionalinio ar tarptautinio finansavimo šaltinius, įskaitant valstybinio bei privataus draudimo dydį, galinčiusprisidėti prie žalos atlyginimo išlaidų; |
| --- | --- |

d)

visus kitus nacionalinio ar tarptautinio finansavimo šaltinius, įskaitant valstybinio bei privataus draudimo dydį, galinčiusprisidėti prie žalos atlyginimo išlaidų;

| e) | Sąjungos teisės aktų dėl nelaimės rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimės pobūdžiu, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

e)

Sąjungos teisės aktų dėl nelaimės rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimės pobūdžiu, įgyvendinimą;

| f) | visą kitą susijusią informaciją apie prevencijos ir švelninimo priemones, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į nelaimės pobūdį. |
| --- | --- |

f)

visą kitą susijusią informaciją apie prevencijos ir švelninimo priemones, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į nelaimės pobūdį.

Iškart, kai tik įmanoma, bet ne vėliau kaip per dešimt savaičių po pirmosios stichinės nelaimės padarytos žalos, valstybė gali pateikti Komisijai paraišką Fondo paramai gauti, pateikdama visą turimą informaciją bent apie:

| a) | bendrą tiesioginę nelaimės padarytą žalą ir jos poveikį gyventojams, ekonomikai ir susijusiai aplinkai; |
| --- | --- |

a)

bendrą tiesioginę nelaimės padarytą žalą ir jos poveikį gyventojams, ekonomikai ir susijusiai aplinkai;

| b) | 3 straipsnio 2 dalyje nurodytų operacijų apskaičiuotas išlaidas; |
| --- | --- |

b)

3 straipsnio 2 dalyje nurodytų operacijų apskaičiuotas išlaidas;

| c) | visus kitus Sąjungos finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

c)

visus kitus Sąjungos finansavimo šaltinius;

| d) | visus kitus nacionalinio ar tarptautinio finansavimo šaltinius, įskaitant valstybinio bei privataus draudimo dydį, galinčiusprisidėti prie žalos atlyginimo išlaidų; |
| --- | --- |

d)

visus kitus nacionalinio ar tarptautinio finansavimo šaltinius, įskaitant valstybinio bei privataus draudimo dydį, galinčiusprisidėti prie žalos atlyginimo išlaidų;

| e) | ir glaustai apibūdinti Sąjungos teisės aktų dėl nelaimės rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimės pobūdžiu, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

e)

ir glaustai apibūdinti Sąjungos teisės aktų dėl nelaimės rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimės pobūdžiu, įgyvendinimą;

| f) | visą kitą susijusią informaciją apie prevencijos ir švelninimo priemones, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į nelaimės pobūdį. |
| --- | --- |

f)

visą kitą susijusią informaciją apie prevencijos ir švelninimo priemones, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į nelaimės pobūdį.

Paaiškinimas

Dėl reikalavimo paraiškose pateikti informaciją apie nelaimių rizikos prevenciją gali dar labiau padidėti pareiškėjui tenkanti administracinė našta ir užtrukti paraiškų rengimo ir nagrinėjimo procedūros, kas iš esmės prieštarautų pradiniam pasiūlymo tikslui – supaprastinti administracines Fondo lėšų mobilizavimo procedūras.Todėl Regionų komitetas siūlo palikti 4 straipsnio e dalį apsiribojant reikalavimu glaustai apibūdinti Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą, ir išbraukti to paties straipsnio f dalį, kadangi ta pati informacija turi būti nurodyta Fondo paramos įgyvendinimo ataskaitoje (8 straipsnio 3 dalis).

10 pakeitimas

4 straipsnis. Nauja dalis po 1a dalies

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ilgalaikių stichinių nelaimių (pavyzdžiui, potvynių) atveju pirmoje dalyje minimas paraiškoms pateikti numatytas dešimties savaičių terminas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kai reikalavimus atitinkančios valstybės narės valdžios institucijos oficialiai paskelbia pavojaus pabaigą (pavyzdžiui, kai valstybė narė ar vietos ir regionų valdžios institucija atšaukia nepaprastąją padėtį ir pan.). |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Ilgalaikių stichinių nelaimių (pavyzdžiui, potvynių) atveju pirmoje dalyje minimas paraiškoms pateikti numatytas dešimties savaičių terminas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kai reikalavimus atitinkančios valstybės narės valdžios institucijos oficialiai paskelbia pavojaus pabaigą (pavyzdžiui, kai valstybė narė ar vietos ir regionų valdžios institucija atšaukia nepaprastąją padėtį ir pan.).

Paaiškinimas

Valdžios institucijos sugaišta labai daug laiko paraiškų rengimui, ypač kai reikia įvertinti nuostolius ir surinkti teisę į paramą pagrindžiančius įrodymus, nors tuo pačiu metu jos privalo imtis priemonių nelaimės padariniams likviduoti. Dar daugiau sunkumų iškyla potvynių atveju, nes jie kartais gali trukti keletą savaičių ar net mėnesių. Tuomet žalą galima įvertinti tik potvyniui pasibaigus. Taigi, nelaimės mastą galima įvertinti tik vėliau. Nors pasiūlyme dėl reglamento atsižvelgiama į ilgalaikių nelaimių specifiką, kitų stichinių nelaimių atveju paliekamos galioti esamos nuostatos ir lieka neišspręstos su paraiškų rengimu ilgalaikių potvynių atveju susijusios problemos.

Todėl Komitetas siūlo numatyti galimybę ilgalaikių potvynių atveju pateikti paraišką per dešimt savaičių nuo stichinės nelaimės grėsmės pabaigos (pavyzdžiui, kai valstybė narė ar vietos ir regionų valdžios institucija atšaukia nepaprastąją padėtį ir pan.).

11 pakeitimas

8 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Fondo parama naudojama vienerius metus nuo dienos, kurią Komisija išmokėjo visą paramos sumą. Komisija iš valstybės naudos gavėjos susigrąžina bet kurią iki termino pabaigos nepanaudotą arba, kaip nustatyta, reikalavimus neatitinkančiai veiklai panaudotos paramos sumos dalį. | Fondo parama naudojama 18 mėnesių
  dvejus metus nuo dienos, kurią Komisija išmokėjo visą paramos sumą. Komisija iš valstybės naudos gavėjos susigrąžina bet kurią iki termino pabaigos nepanaudotą arba, kaip nustatyta, reikalavimus neatitinkančiai veiklai panaudotos paramos sumos dalį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Fondo parama naudojama vienerius metus nuo dienos, kurią Komisija išmokėjo visą paramos sumą. Komisija iš valstybės naudos gavėjos susigrąžina bet kurią iki termino pabaigos nepanaudotą arba, kaip nustatyta, reikalavimus neatitinkančiai veiklai panaudotos paramos sumos dalį.

Fondo parama naudojama 18 mėnesių
  dvejus metus nuo dienos, kurią Komisija išmokėjo visą paramos sumą. Komisija iš valstybės naudos gavėjos susigrąžina bet kurią iki termino pabaigos nepanaudotą arba, kaip nustatyta, reikalavimus neatitinkančiai veiklai panaudotos paramos sumos dalį.

Paaiškinimas

Paspartinus Fondo paramos tvirtinimo administracinę procedūra nelaimės ištikti regionai greičiau gaus pagalbą .Vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad realus Fondo paramos panaudojimo terminas yra trumpesnis. Regionų komitetas siūlo pratęsti Fondo paramos panaudojimo terminą iki dviejų metų, visų pirma atsižvelgiant į laiką, kurio prireikia pagrindinei infrastruktūrai atkurti, į reikalavimą pateikti reikalingus dokumentus ir prievolę laikytis viešųjų pirkimų taisyklių.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Be kitų dokumentų Regiono komiteto nuomonė „Rekomendacijos dėl geresnio išlaidų panaudojimo“, 2013 m. spalio mėn. (CDR 3609-2013_00_00_AC).

1

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/57

---

Teritorinės sanglaudos komisijos nuomonė – Būsimos ES uostų politikos sistema

2014/C 114/11

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Politinės rekomendacijos

| 1. | atsižvelgdamas į tai, kad šiandien ES uostuose tiesiogiai arba netiesiogiai yra įdarbinta 3 mln. žmonių ir numatoma, kad iki 2030 m. uostuose krovos apimtys turėtų padidėti 50 proc., Regionų komitetas palankiai vertina tai, kad Europos Komisija uostų dokumentų paketą parengė atsižvelgdama į šiuos prioritetus:






  — | siūlomos priemonės skirtos 319-ai transeuropinio tinklo uostų, o valstybės narės galės pačios nuspręsti, ar reglamento projektą taikyti ir kitiems uostams, |
| --- | --- | --- |

1.

atsižvelgdamas į tai, kad šiandien ES uostuose tiesiogiai arba netiesiogiai yra įdarbinta 3 mln. žmonių ir numatoma, kad iki 2030 m. uostuose krovos apimtys turėtų padidėti 50 proc., Regionų komitetas palankiai vertina tai, kad Europos Komisija uostų dokumentų paketą parengė atsižvelgdama į šiuos prioritetus:

—

siūlomos priemonės skirtos 319-ai transeuropinio tinklo uostų, o valstybės narės galės pačios nuspręsti, ar reglamento projektą taikyti ir kitiems uostams,

| — | siūloma modernizuoti uostų paslaugas ir pritraukti į juos investicijas užtikrinant laisvą patekimą į rinką ir didinant finansinį uosto paslaugų skaidrumą, ir kartu uosto direkcijai suteikiant pakankamai didelę autonomiją, |
| --- | --- |

—

siūloma modernizuoti uostų paslaugas ir pritraukti į juos investicijas užtikrinant laisvą patekimą į rinką ir didinant finansinį uosto paslaugų skaidrumą, ir kartu uosto direkcijai suteikiant pakankamai didelę autonomiją,

| — | atsižvelgiama į 2013 m. birželio 19 d. pradėto Europos socialinį dialogo dėl uostų sektoriaus rezultatus; |
| --- | --- |

—

atsižvelgiama į 2013 m. birželio 19 d. pradėto Europos socialinį dialogo dėl uostų sektoriaus rezultatus;

| — | siekiama užtikrinti didesnį uostų aplinkosaugos vadybos nuoseklumą, |
| --- | --- |

—

siekiama užtikrinti didesnį uostų aplinkosaugos vadybos nuoseklumą,

| — | siekiama nuoseklumo su ES „mėlynosios juostos“ bandomuoju projektu, kuriuo norima padėti sukurti bendrąją jūrų transporto rinką, kaip numatyta II bendrosios rinkos akte; |
| --- | --- |

—

siekiama nuoseklumo su ES „mėlynosios juostos“ bandomuoju projektu, kuriuo norima padėti sukurti bendrąją jūrų transporto rinką, kaip numatyta II bendrosios rinkos akte;

| 2. | vis dėlto abejoja, ar Europos Komisija laikosi holistinio požiūrio į uostų politiką, turint omenyje tai, kad uostų dokumentų pakete nėra nuorodos nei į strategiją „Europa 2020“, nei į iniciatyvą „Mėlynoji juosta“, taip pat nekalbama apie uostams itin aktualių reglamentų dėl ribinių sieros kiekio jūriniame kure verčių peržiūrą ir veiksmai nederinami su uostų sektoriui taikomų valstybės pagalbos gairių peržiūra; |
| --- | --- |

2.

vis dėlto abejoja, ar Europos Komisija laikosi holistinio požiūrio į uostų politiką, turint omenyje tai, kad uostų dokumentų pakete nėra nuorodos nei į strategiją „Europa 2020“, nei į iniciatyvą „Mėlynoji juosta“, taip pat nekalbama apie uostams itin aktualių reglamentų dėl ribinių sieros kiekio jūriniame kure verčių peržiūrą ir veiksmai nederinami su uostų sektoriui taikomų valstybės pagalbos gairių peržiūra;

Metodika

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Komisija priėmė drąsų politinį sprendimą pateikdama šį reglamento projektą, dėl kurio dar nėra priimta kai kurių teisinių priemonių (pavyzdžiui, direktyvos projekto dėl koncesijų, TEN-T reglamento projekto ir reglamento projekto dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką (COM(2012) 124 final), ir nėra iki galo aišku, kokios jos bus; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Komisija priėmė drąsų politinį sprendimą pateikdama šį reglamento projektą, dėl kurio dar nėra priimta kai kurių teisinių priemonių (pavyzdžiui, direktyvos projekto dėl koncesijų, TEN-T reglamento projekto ir reglamento projekto dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką (COM(2012) 124 final), ir nėra iki galo aišku, kokios jos bus;

| 4. | pripažįsta, kad Europos Komisija nuo 2011 m. intensyviai konsultavosi su suinteresuotomis šalimis, tačiau apgailestauja, kad į šias konsultacijas nebuvo tiesiogiai įtrauktas nei Regionų komitetas, nei vietos ir regionų valdžios institucijoms atstovaujančios asociacijos. Komitetą liūdina ir tai, kad nepaisant neseniai priimto Komisijos tarnybų darbinio dokumento dėl teritorinio poveikio vertinimo (1), poveikio vertinime apie teritorinį matmenį tiesiogiai neužsimenama. Dėl to tenka ypač apgailestauti žinant, kokie iššūkiai Europos uostų politikos laukia teritorinės sanglaudos srityje. Šiuos iššūkius dar labiau apsunkina „konteinerizacijos“ reiškinys ir tai, kad žemyno gilumoje prie didžiausių uostų gali susidaryti spūstys; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad Europos Komisija nuo 2011 m. intensyviai konsultavosi su suinteresuotomis šalimis, tačiau apgailestauja, kad į šias konsultacijas nebuvo tiesiogiai įtrauktas nei Regionų komitetas, nei vietos ir regionų valdžios institucijoms atstovaujančios asociacijos. Komitetą liūdina ir tai, kad nepaisant neseniai priimto Komisijos tarnybų darbinio dokumento dėl teritorinio poveikio vertinimo (1), poveikio vertinime apie teritorinį matmenį tiesiogiai neužsimenama. Dėl to tenka ypač apgailestauti žinant, kokie iššūkiai Europos uostų politikos laukia teritorinės sanglaudos srityje. Šiuos iššūkius dar labiau apsunkina „konteinerizacijos“ reiškinys ir tai, kad žemyno gilumoje prie didžiausių uostų gali susidaryti spūstys;

| 5. | pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į ES uostų įvairovę (jų geografinę padėtį, skirtingas ekonominės veiklos rūšis, uostų reguliavimo režimus ir taikomas nacionalines uostų politikos sistemas); šiuo atveju primena, kad pagal Sprendimą Nr. 661/2010/ES dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (12 straipsnio 2 dalis) uostų dokumentų paketas bus taikomas jūrų uostams, atitinkantiems toliau apibrėžiamas A, B arba C kategorijas:






  — | „A: tarptautiniai jūrų uostai: uostai, per kuriuos per metus pervežama ne mažiau nei 1,5 milijono tonų krovinių arba 200 000 keleivių ir kurie, išskyrus, jei tai neįmanoma, yra susiję su transeuropinio transporto tinklo sausumos transportu ir dėl šios priežasties yra ypač svarbūs tarptautiniam jūrų transportui; |
| --- | --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į ES uostų įvairovę (jų geografinę padėtį, skirtingas ekonominės veiklos rūšis, uostų reguliavimo režimus ir taikomas nacionalines uostų politikos sistemas); šiuo atveju primena, kad pagal Sprendimą Nr. 661/2010/ES dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (12 straipsnio 2 dalis) uostų dokumentų paketas bus taikomas jūrų uostams, atitinkantiems toliau apibrėžiamas A, B arba C kategorijas:

—

„A: tarptautiniai jūrų uostai: uostai, per kuriuos per metus pervežama ne mažiau nei 1,5 milijono tonų krovinių arba 200 000 keleivių ir kurie, išskyrus, jei tai neįmanoma, yra susiję su transeuropinio transporto tinklo sausumos transportu ir dėl šios priežasties yra ypač svarbūs tarptautiniam jūrų transportui;

| — | B: Sąjungos jūrų uostai, nepatenkantys į A kategoriją: per šiuos uostus per metus pervežama ne mažiau nei 0,5 milijono tonų krovinių arba 100 000–199 999 keleivių, ir kurie, išskyrus, jei tai yra neįmanoma, turi jungčių su transeuropinio transporto tinklo sausumos transportu bei turi būtiną artimojo susisiekimo jūrų laivybos perkrovimo įrangą; |
| --- | --- |

—

B: Sąjungos jūrų uostai, nepatenkantys į A kategoriją: per šiuos uostus per metus pervežama ne mažiau nei 0,5 milijono tonų krovinių arba 100 000–199 999 keleivių, ir kurie, išskyrus, jei tai yra neįmanoma, turi jungčių su transeuropinio transporto tinklo sausumos transportu bei turi būtiną artimojo susisiekimo jūrų laivybos perkrovimo įrangą;

| — | C: regioniniai uostai: uostai, kurie [...] yra salose, periferiniuose arba atokiuose regionuose ir tokius regionus jungia jūra ir (arba) jungia juos su Sąjungos centriniais regionais“; |
| --- | --- |

—

C: regioniniai uostai: uostai, kurie [...] yra salose, periferiniuose arba atokiuose regionuose ir tokius regionus jungia jūra ir (arba) jungia juos su Sąjungos centriniais regionais“;

| 6. | palankiai vertina tai, kad uostų sektoriuje socialiniai partneriai yra įkūrę ES lygmens socialinio dialogo komitetą, ir primena, kad nacionaliniu ir vietos lygmeniu reikia skatinti socialinį dialogą, nes tai priemonė gyvenimo ir darbo sąlygoms pagerinti ir sektoriaus konkurencingumui padidinti; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad uostų sektoriuje socialiniai partneriai yra įkūrę ES lygmens socialinio dialogo komitetą, ir primena, kad nacionaliniu ir vietos lygmeniu reikia skatinti socialinį dialogą, nes tai priemonė gyvenimo ir darbo sąlygoms pagerinti ir sektoriaus konkurencingumui padidinti;

Teisinis pagrindas, subsidiarumas ir proporcingumas

| 7. | pritaria Europos Komisijos argumentams dėl teisinio pagrindo pasirinkimo (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis) ir patvirtina, kad laikomasi subsidiarumo principo, kaip nurodyta reglamento projekto aiškinamajame memorandume (3.3 punktas). Tačiau kalbant apie proporcingumo principą, Regionų komitetas nėra įsitikinęs, ar pasirinkta reglamento forma yra geriausia, galbūt, kaip ir ankstesnių Europos Komisijos pasiūlymų ar kitų susijusių teisės aktų atveju (ypač dėl koncesijų), reikėjo pasirinkti direktyvą. Pasirinkus teisės akto, kuris yra tiesiogiai privalomas visas, formą (t. y. reglamentą) būtų prieštaraujama nuostatai, kad svarbiausias vaidmuo vystant uostų infrastruktūrą tenka valstybėms narėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms. Be to, pasirinkus direktyvą, būtų lengviau atsižvelgti į didelę ES uostų įvairovę; |
| --- | --- |

7.

pritaria Europos Komisijos argumentams dėl teisinio pagrindo pasirinkimo (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis) ir patvirtina, kad laikomasi subsidiarumo principo, kaip nurodyta reglamento projekto aiškinamajame memorandume (3.3 punktas). Tačiau kalbant apie proporcingumo principą, Regionų komitetas nėra įsitikinęs, ar pasirinkta reglamento forma yra geriausia, galbūt, kaip ir ankstesnių Europos Komisijos pasiūlymų ar kitų susijusių teisės aktų atveju (ypač dėl koncesijų), reikėjo pasirinkti direktyvą. Pasirinkus teisės akto, kuris yra tiesiogiai privalomas visas, formą (t. y. reglamentą) būtų prieštaraujama nuostatai, kad svarbiausias vaidmuo vystant uostų infrastruktūrą tenka valstybėms narėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms. Be to, pasirinkus direktyvą, būtų lengviau atsižvelgti į didelę ES uostų įvairovę;

Struktūriniai fondai ir valstybės pagalba

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2000 m. ES per struktūrinius ir sanglaudos fondus skyrė 6,2 mlrd. EUR bendrai jūrų uostų infrastruktūros statybai. Be to, 2007–2012 m. uostams skirta 4 proc. TEN-T paketo (t. y. 244,6 mln. EUR); |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2000 m. ES per struktūrinius ir sanglaudos fondus skyrė 6,2 mlrd. EUR bendrai jūrų uostų infrastruktūros statybai. Be to, 2007–2012 m. uostams skirta 4 proc. TEN-T paketo (t. y. 244,6 mln. EUR);

| 9. | atkreipia dėmesį į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 4/2012 „Ar struktūrinių ir sanglaudos fondų naudojimas bendrai finansuojant jūrų uostų transporto infrastruktūras – veiksminga investicija? (2)“. Komitetas atkreipia dėmesį į Audito Rūmų rekomendaciją „užtikrinti, kad ateinančiu laikotarpiu sanglaudos politikos pagalba būtų skiriama tik su sąlyga, jei bus parengta visiems atitinkamo regiono uostams taikoma išsami ilgalaikė uostų vystymo strategija (pagrįsta poreikių įvertinimu)“; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 4/2012 „Ar struktūrinių ir sanglaudos fondų naudojimas bendrai finansuojant jūrų uostų transporto infrastruktūras – veiksminga investicija? (2)“. Komitetas atkreipia dėmesį į Audito Rūmų rekomendaciją „užtikrinti, kad ateinančiu laikotarpiu sanglaudos politikos pagalba būtų skiriama tik su sąlyga, jei bus parengta visiems atitinkamo regiono uostams taikoma išsami ilgalaikė uostų vystymo strategija (pagrįsta poreikių įvertinimu)“;

| 10. | pritaria Europos Komisijos nuostatai (3), kad valstybės pagalba visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, įskaitant išmokas iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), neturi būti įtraukiama apskaičiuojant maksimalų regioninės pagalbos intensyvumo dydį, jeigu bus laikomasi 2011 m. gruodžio 20 d. sprendime nustatytų sąlygų (4); |
| --- | --- |

10.

pritaria Europos Komisijos nuostatai (3), kad valstybės pagalba visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, įskaitant išmokas iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), neturi būti įtraukiama apskaičiuojant maksimalų regioninės pagalbos intensyvumo dydį, jeigu bus laikomasi 2011 m. gruodžio 20 d. sprendime nustatytų sąlygų (4);

| 11. | primena, kad svarbu išaiškinti valstybės pagalbos, teikiamos infrastruktūros kūrimui, principus, atsižvelgiant į tai, kad kyla problemų aiškinant Bendrojo teismo 2011 m. kovo 24 d. sprendimą, priimtą byloje Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) ir Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) prieš Europos Komisiją, dėl kurio labai vėluojama atlikti struktūrinių fondų lėšomis finansuotų apie 200 infrastruktūros projektų ex-ante patikrą; |
| --- | --- |

11.

primena, kad svarbu išaiškinti valstybės pagalbos, teikiamos infrastruktūros kūrimui, principus, atsižvelgiant į tai, kad kyla problemų aiškinant Bendrojo teismo 2011 m. kovo 24 d. sprendimą, priimtą byloje Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) ir Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) prieš Europos Komisiją, dėl kurio labai vėluojama atlikti struktūrinių fondų lėšomis finansuotų apie 200 infrastruktūros projektų ex-ante patikrą;

| 12. | apgailestauja, kad Europos Komisija į uostų dokumentų paketą iš karto neįtraukė pasiūlymų išaiškinti pagalbos, teikiamos infrastruktūrai (įskaitant ir uostų sektorių) finansuoti, sąvoką (5 straipsnis). Užuot tai padariusi Europos Komisija 2013 m. liepos 3 d. tik visų valstybių narių nuolatinėms atstovybėms išplatino klausimyną dėl uostų veiklos ir apmokestinimo. Todėl Komitetas prašo Europos Komisijos artimiausiais mėnesiais taikyti labiau integruojantį požiūrį ir visai infrastruktūrai ir konkrečiai uostams taikomų valstybės pagalbos taisyklių peržiūrą per Regionų komitetą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, ypač jeigu iki 2013 m. pabaigos uostų infrastruktūros kategorijai bus rengiami išimčių reglamentai; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja, kad Europos Komisija į uostų dokumentų paketą iš karto neįtraukė pasiūlymų išaiškinti pagalbos, teikiamos infrastruktūrai (įskaitant ir uostų sektorių) finansuoti, sąvoką (5 straipsnis). Užuot tai padariusi Europos Komisija 2013 m. liepos 3 d. tik visų valstybių narių nuolatinėms atstovybėms išplatino klausimyną dėl uostų veiklos ir apmokestinimo. Todėl Komitetas prašo Europos Komisijos artimiausiais mėnesiais taikyti labiau integruojantį požiūrį ir visai infrastruktūrai ir konkrečiai uostams taikomų valstybės pagalbos taisyklių peržiūrą per Regionų komitetą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, ypač jeigu iki 2013 m. pabaigos uostų infrastruktūros kategorijai bus rengiami išimčių reglamentai;

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| 13. | rekomenduoja iš reglamento taikymo srities pašalinti dugno gilinimo, švartavimo, laivo vedimo ir vilkimo paslaugas, nes jos atitinka visuotinės svarbos tikslus (saugos, saugumo ir aplinkos apsaugos). Dėl uosto priėmimo įrenginių Komitetas ragina Komisiją pašalinti prieštaravimus su esamomis direktyvomis arba patikslinti jų ribas. Uosto priėmimo įrenginiams taikomos būtinos sąlygos ir reikalavimai jau nustatyti Direktyvoje 2000/59. Visų pirma 8 straipsnio nuostatos prieštarauja laisvam visų atliekų tvarkymo paslaugų teikėjų patekimui į rinką. Uosto valdytojui pasirinkus atskirus uosto priėmimo įrenginius ir jiems pradėjus taikyti pagal minėtą direktyvą būtiną apmokestinimo sistemą, taikytinos Direktyvos 2004/17 taisyklės dėl viešųjų pirkimų; |
| --- | --- |

13.

rekomenduoja iš reglamento taikymo srities pašalinti dugno gilinimo, švartavimo, laivo vedimo ir vilkimo paslaugas, nes jos atitinka visuotinės svarbos tikslus (saugos, saugumo ir aplinkos apsaugos). Dėl uosto priėmimo įrenginių Komitetas ragina Komisiją pašalinti prieštaravimus su esamomis direktyvomis arba patikslinti jų ribas. Uosto priėmimo įrenginiams taikomos būtinos sąlygos ir reikalavimai jau nustatyti Direktyvoje 2000/59. Visų pirma 8 straipsnio nuostatos prieštarauja laisvam visų atliekų tvarkymo paslaugų teikėjų patekimui į rinką. Uosto valdytojui pasirinkus atskirus uosto priėmimo įrenginius ir jiems pradėjus taikyti pagal minėtą direktyvą būtiną apmokestinimo sistemą, taikytinos Direktyvos 2004/17 taisyklės dėl viešųjų pirkimų;

| 14. | apgailestauja, kad 2 straipsnyje („Apibrėžtys“) nėra kompetentingos institucijos apibrėžties, nors jai 8 ir 9 straipsniuose yra numatytas svarbus vaidmuo; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja, kad 2 straipsnyje („Apibrėžtys“) nėra kompetentingos institucijos apibrėžties, nors jai 8 ir 9 straipsniuose yra numatytas svarbus vaidmuo;

| 15. | apgailestauja, kad nepakankamai pripažįstamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo taikomų teisės aktų atžvilgiu arba nustatant uosto paslaugų teikimui taikomus minimalius reikalavimus (4 straipsnio 2 dalies d punktas, 4 straipsnio 4 dalis, 6 straipsnio 4 dalis); |
| --- | --- |

15.

apgailestauja, kad nepakankamai pripažįstamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo taikomų teisės aktų atžvilgiu arba nustatant uosto paslaugų teikimui taikomus minimalius reikalavimus (4 straipsnio 2 dalies d punktas, 4 straipsnio 4 dalis, 6 straipsnio 4 dalis);

| 16. | norėtų, kad būtų išplėsta 8 straipsnyje apibrėžta viešosios paslaugos įsipareigojimų taikymo sritis, kad į ją visų pirma būtų įtraukti su teritorine sanglauda susiję kriterijai, tokie kaip atokių, salų ir atokiausių regionų pasiekiamumas; |
| --- | --- |

16.

norėtų, kad būtų išplėsta 8 straipsnyje apibrėžta viešosios paslaugos įsipareigojimų taikymo sritis, kad į ją visų pirma būtų įtraukti su teritorine sanglauda susiję kriterijai, tokie kaip atokių, salų ir atokiausių regionų pasiekiamumas;

| 17. | nesupranta, kodėl, atsižvelgiant į 7 straipsnyje numatytą uosto paslaugų teikėjų skaičiaus apribojimo tvarką, Europos Komisija 10 straipsnyje numato tik galimybę, o ne privalomą reikalavimą suteikti darbuotojams, kuriuos anksčiau buvo įdarbinęs esamas uosto paslaugų teikėjas, teises, į kurias jie galėtų pretenduoti jei būtų įvykęs perdavimas, apibrėžtas Direktyvoje 2001/23/EB; |
| --- | --- |

17.

nesupranta, kodėl, atsižvelgiant į 7 straipsnyje numatytą uosto paslaugų teikėjų skaičiaus apribojimo tvarką, Europos Komisija 10 straipsnyje numato tik galimybę, o ne privalomą reikalavimą suteikti darbuotojams, kuriuos anksčiau buvo įdarbinęs esamas uosto paslaugų teikėjas, teises, į kurias jie galėtų pretenduoti jei būtų įvykęs perdavimas, apibrėžtas Direktyvoje 2001/23/EB;

| 18. | abejoja, ar, pavyzdžiui, 12 straipsnyje nustatyti reikalavimai dėl informacijos, kurią uosto direkcija turi pateikti apie gautą viešą finansavimą, išsamumo lygio ir reikalavimas tvarkyti atskiras sąskaitas yra proporcingi, ypač turint omenyje labai skirtingas sąnaudų struktūras, kurios priklauso nuo uostų geografinės padėties; |
| --- | --- |

18.

abejoja, ar, pavyzdžiui, 12 straipsnyje nustatyti reikalavimai dėl informacijos, kurią uosto direkcija turi pateikti apie gautą viešą finansavimą, išsamumo lygio ir reikalavimas tvarkyti atskiras sąskaitas yra proporcingi, ypač turint omenyje labai skirtingas sąnaudų struktūras, kurios priklauso nuo uostų geografinės padėties;

| 19. | prašo Europos Komisijos tiksliau paaiškinti, kas turima omenyje 14 straipsnio 5 dalyje minint „bendrus apmokestinimo principus“, nes bet koks Europos Komisijos įgaliojimas priimti deleguotuosius aktus turėtų būti kiek galima tikslesnis; |
| --- | --- |

19.

prašo Europos Komisijos tiksliau paaiškinti, kas turima omenyje 14 straipsnio 5 dalyje minint „bendrus apmokestinimo principus“, nes bet koks Europos Komisijos įgaliojimas priimti deleguotuosius aktus turėtų būti kiek galima tikslesnis;

| 20. | klausia, kokios pridėtinės vertės suteiks už reglamento taikymo stebėseną ir priežiūrą atsakingos nepriklausomos priežiūros įstaigos sukūrimas (19 konstatuojamoji dalis ir 17 straipsnis). Toks sprendimas gali pareikalauti papildomos administracinės naštos planuojant uostų plėtrą ir gali turėti neigiamo poveikio valstybių narių biudžetui; |
| --- | --- |

20.

klausia, kokios pridėtinės vertės suteiks už reglamento taikymo stebėseną ir priežiūrą atsakingos nepriklausomos priežiūros įstaigos sukūrimas (19 konstatuojamoji dalis ir 17 straipsnis). Toks sprendimas gali pareikalauti papildomos administracinės naštos planuojant uostų plėtrą ir gali turėti neigiamo poveikio valstybių narių biudžetui;

| 21. | taip pat abejoja, ar tam, kad reglamentą (kuris jau pats savaime turi būti tiesiogiai taikomas) būtų lengviau visur vienodai įgyvendinti, tikrai reikia sukurti nepriklausomų priežiūros įstaigų bendradarbiavimui skirtą tinklą (18 straipsnis). |
| --- | --- |

21.

taip pat abejoja, ar tam, kad reglamentą (kuris jau pats savaime turi būti tiesiogiai taikomas) būtų lengviau visur vienodai įgyvendinti, tikrai reikia sukurti nepriklausomų priežiūros įstaigų bendradarbiavimui skirtą tinklą (18 straipsnis).

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema | Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS
  REGLAMENTO
  , kuria


  uo

  nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema

Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS
  REGLAMENTO
  , kuria


  uo

  nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema

Paaiškinimas

Regionų komitetas nėra įsitikinęs, ar pasirinkta reglamento forma yra geriausia, galbūt, kaip ir ankstesnių Europos Komisijos pasiūlymų ar kitų susijusių teisės aktų atveju (ypač dėl koncesijų), reikėjo pasirinkti direktyvą. Be to, pasirinkus direktyvą, būtų lengviau atsižvelgti į didelę ES uostų įvairovę.

2 pakeitimas

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| didžioji dalis Sąjungos jūrų transporto operacijų vykdoma per transeuropinio transporto tinklo jūrų uostus. Kad šio reglamento tikslą būtų galima pasiekti proporcingai, kitiems uostams nenustatant nereikalingų reikalavimų, šis reglamentas turėtų būti taikomas transeuropinio transporto tinklo uostams, kurių kiekvienas atlieka svarbų vaidmenį Europos transporto sistemoje, t. y. arba tame uoste aptarnaujama daugiau kaip 0,1 % visų ES krovinių ar visų keleivių, arba jis padeda užtikrinti geresnį regioninį susisiekimą su salomis ar periferinėmis vietovėmis, tačiau valstybės narės turi galimybę nuspręsti taikyti šį reglamentą ir kitiems uostams. Atviroje jūroje teikiamos laivo vedimo paslaugos neturi tiesioginio poveikio uostų efektyvumui, nes tomis paslaugomis nėra naudojamasi tiesioginiam įplaukimui į uostus ir išplaukimui iš jų, todėl tokių paslaugų į šį reglamentą įtraukti nereikia; | didžioji dalis Sąjungos jūrų transporto operacijų vykdoma per transeuropinio transporto tinklo jūrų uostus. Kad šio reglamento tikslą būtų galima pasiekti proporcingai, kitiems uostams nenustatant nereikalingų reikalavimų, šis reglamentas
  direktyva turėtų būti taikomas transeuropinio transporto tinklo uostams, kurių kiekvienas atlieka svarbų vaidmenį Europos transporto sistemoje, t. y. arba tame uoste aptarnaujama daugiau kaip 0,1 % visų ES krovinių ar visų keleivių, arba jis padeda užtikrinti geresnį regioninį susisiekimą su salomis, ar periferinėmis arba atokiausiomis vietovėmis, tačiau valstybės narės turi galimybę nuspręsti taikyti šią
  į reglamentą
  direktyvą ir kitiems uostams. Atviroje jūroje teikiamos laivo vedimo
  techninės laivybos paslaugos, kurios yra visuotinės svarbos, neturi tiesioginio poveikio uostų efektyvumui, nes tomis paslaugomis nėra naudojamasi tiesioginiam įplaukimui į uostus ir išplaukimui iš jų, todėl tokių paslaugų
  būti įtrauktos į šią direktyvą
  šį reglamentą įtraukti nereikia; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

didžioji dalis Sąjungos jūrų transporto operacijų vykdoma per transeuropinio transporto tinklo jūrų uostus. Kad šio reglamento tikslą būtų galima pasiekti proporcingai, kitiems uostams nenustatant nereikalingų reikalavimų, šis reglamentas turėtų būti taikomas transeuropinio transporto tinklo uostams, kurių kiekvienas atlieka svarbų vaidmenį Europos transporto sistemoje, t. y. arba tame uoste aptarnaujama daugiau kaip 0,1 % visų ES krovinių ar visų keleivių, arba jis padeda užtikrinti geresnį regioninį susisiekimą su salomis ar periferinėmis vietovėmis, tačiau valstybės narės turi galimybę nuspręsti taikyti šį reglamentą ir kitiems uostams. Atviroje jūroje teikiamos laivo vedimo paslaugos neturi tiesioginio poveikio uostų efektyvumui, nes tomis paslaugomis nėra naudojamasi tiesioginiam įplaukimui į uostus ir išplaukimui iš jų, todėl tokių paslaugų į šį reglamentą įtraukti nereikia;

didžioji dalis Sąjungos jūrų transporto operacijų vykdoma per transeuropinio transporto tinklo jūrų uostus. Kad šio reglamento tikslą būtų galima pasiekti proporcingai, kitiems uostams nenustatant nereikalingų reikalavimų, šis reglamentas
  direktyva turėtų būti taikomas transeuropinio transporto tinklo uostams, kurių kiekvienas atlieka svarbų vaidmenį Europos transporto sistemoje, t. y. arba tame uoste aptarnaujama daugiau kaip 0,1 % visų ES krovinių ar visų keleivių, arba jis padeda užtikrinti geresnį regioninį susisiekimą su salomis, ar periferinėmis arba atokiausiomis vietovėmis, tačiau valstybės narės turi galimybę nuspręsti taikyti šią
  į reglamentą
  direktyvą ir kitiems uostams. Atviroje jūroje teikiamos laivo vedimo
  techninės laivybos paslaugos, kurios yra visuotinės svarbos, neturi tiesioginio poveikio uostų efektyvumui, nes tomis paslaugomis nėra naudojamasi tiesioginiam įplaukimui į uostus ir išplaukimui iš jų, todėl tokių paslaugų
  būti įtrauktos į šią direktyvą
  šį reglamentą įtraukti nereikia;

Paaiškinimas

Pakeitimas susijęs su 1 straipsnio (taikymo srities) pakeitimu.

3 pakeitimas

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| valstybės narės turėtų išlaikyti įgaliojimus užtikrinti deramą uosto paslaugas teikiančių įmonių darbuotojų socialinės apsaugos lygį. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis valstybių narių socialinių ir darbo taisyklių taikymui. Tais atvejais, kai ribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, jei sudarius uosto paslaugų sutartį gali pasikeisti uosto paslaugų teikėjas, kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę paprašyti pasirinktą paslaugų teikėją taikyti Tarybos direktyvos 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo nuostatas; | valstybės narės turėtų išlaikyti įgaliojimus užtikrinti deramą uosto paslaugas teikiančių įmonių darbuotojų socialinės apsaugos lygį. Šiuo reglamentu
  Šia direktyva nedaromas poveikis valstybių narių socialinių ir darbo taisyklių taikymui. Tais atvejais, kai ribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, jei sudarius uosto paslaugų sutartį gali pasikeisti uosto paslaugų teikėjas, kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę paprašyti pasirinktasis
  ą paslaugų teikėjas
  ą taiko
  yti Tarybos direktyvos 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo nuostatas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

valstybės narės turėtų išlaikyti įgaliojimus užtikrinti deramą uosto paslaugas teikiančių įmonių darbuotojų socialinės apsaugos lygį. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis valstybių narių socialinių ir darbo taisyklių taikymui. Tais atvejais, kai ribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, jei sudarius uosto paslaugų sutartį gali pasikeisti uosto paslaugų teikėjas, kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę paprašyti pasirinktą paslaugų teikėją taikyti Tarybos direktyvos 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo nuostatas;

valstybės narės turėtų išlaikyti įgaliojimus užtikrinti deramą uosto paslaugas teikiančių įmonių darbuotojų socialinės apsaugos lygį. Šiuo reglamentu
  Šia direktyva nedaromas poveikis valstybių narių socialinių ir darbo taisyklių taikymui. Tais atvejais, kai ribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, jei sudarius uosto paslaugų sutartį gali pasikeisti uosto paslaugų teikėjas, kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę paprašyti pasirinktasis
  ą paslaugų teikėjas
  ą taiko
  yti Tarybos direktyvos 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo nuostatas;

Paaiškinimas

Pakeitimas susijęs su 10 straipsnio 2 dalies pakeitimu.

4 pakeitimas

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikras neesmines šio reglamento nuostatas, visų prima skatinti vienodai taikyti aplinkosauginius mokesčius, Sąjungos lygmeniu padidinti aplinkosauginių mokesčių darnumą ir užtikrinti, kad būtų taikomi bendri apmokestinimo principai, siekiant skatinti trumpųjų nuotolių laivybą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl bendros laivų klasifikacijos, kuro ir veiklos tipų, pagal kuriuos būtų diferencijuojami infrastruktūros mokesčiai, ir dėl uosto infrastruktūros mokesčiams taikytinų bendrų apmokestinimo principų. [...] | siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikras neesmines šio reglamento šios direktyvos

  šio reglamento nuostatas, visų prima skatinti vienodai taikyti aplinkosauginius mokesčius, Sąjungos lygmeniu padidinti aplinkosauginių mokesčių darnumą ir užtikrinti, kad būtų taikomi bendri apmokestinimo principai, siekiant skatinti trumpųjų nuotolių laivybą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl bendros laivų klasifikacijos, kuro ir veiklos tipų, kuriais būtų įvesti diferencijuoti infrastruktūros mokesčiai
  pagal kuriuos būtų diferencijuojami infrastruktūros mokesčiai, ir dėl uosto infrastruktūros mokesčiųams taikytinų bendrų apmokestinimo principų. [...] |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikras neesmines šio reglamento nuostatas, visų prima skatinti vienodai taikyti aplinkosauginius mokesčius, Sąjungos lygmeniu padidinti aplinkosauginių mokesčių darnumą ir užtikrinti, kad būtų taikomi bendri apmokestinimo principai, siekiant skatinti trumpųjų nuotolių laivybą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl bendros laivų klasifikacijos, kuro ir veiklos tipų, pagal kuriuos būtų diferencijuojami infrastruktūros mokesčiai, ir dėl uosto infrastruktūros mokesčiams taikytinų bendrų apmokestinimo principų. [...]

siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikras neesmines šio reglamento šios direktyvos

  šio reglamento nuostatas, visų prima skatinti vienodai taikyti aplinkosauginius mokesčius, Sąjungos lygmeniu padidinti aplinkosauginių mokesčių darnumą ir užtikrinti, kad būtų taikomi bendri apmokestinimo principai, siekiant skatinti trumpųjų nuotolių laivybą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl bendros laivų klasifikacijos, kuro ir veiklos tipų, kuriais būtų įvesti diferencijuoti infrastruktūros mokesčiai
  pagal kuriuos būtų diferencijuojami infrastruktūros mokesčiai, ir dėl uosto infrastruktūros mokesčiųams taikytinų bendrų apmokestinimo principų. [...]

Paaiškinimas

Pakeitimas susijęs su 14 straipsnio 5 dalies pakeitimu. Yra susitarimas dėl bendros laivų klasifikacijos, kuro ir veiklos tipų. Tačiau tik atitinkamas uostas gali priimti sprendimą diferencijuoti uosto mokesčius.

5 pakeitimas

1 straipsnis. Dalykas ir taikymo sritis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo reglamentu nustatoma:






  (a) | aiški patekimo į uosto paslaugų rinką sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Šiuo reglamentu nustatoma:

(a)

aiški patekimo į uosto paslaugų rinką sistema;

| (b) | finansinį skaidrumą ir mokesčius, kuriuos turi taikyti valdymo įstaigos arba uosto paslaugų teikėjai, reglamentuojančios bendros taisyklės. |
| --- | --- |

(b)

finansinį skaidrumą ir mokesčius, kuriuos turi taikyti valdymo įstaigos arba uosto paslaugų teikėjai, reglamentuojančios bendros taisyklės.

1.   Šia direktyva
  Šiuo reglamentu nustatoma:

| (i) | aiški patekimo į uosto paslaugų rinką sistema; |
| --- | --- |

(i)

aiški patekimo į uosto paslaugų rinką sistema;

| (j) | finansinį skaidrumą ir mokesčius, kuriuos turi taikyti valdymo įstaigos arba uosto paslaugų teikėjai, reglamentuojančios bendros taisyklės. |
| --- | --- |

(j)

finansinį skaidrumą ir mokesčius, kuriuos turi taikyti valdymo įstaigos arba uosto paslaugų teikėjai, reglamentuojančios bendros taisyklės.

2.   Šis reglamentas taikomas toliau nurodytų kategorijų uosto paslaugų teikimui uosto teritorijoje arba įplaukimo į uostą arba iš jo kelyje:

| (a) | bunkeravimas; |
| --- | --- |

(a)

bunkeravimas;

| (b) | krovinių tvarkymas |
| --- | --- |

(b)

krovinių tvarkymas

| (c) | dugno gilinimas; |
| --- | --- |

(c)

dugno gilinimas;

| (d) | švartavimas; |
| --- | --- |

(d)

švartavimas;

| (e) | keleivių aptarnavimo paslaugos; |
| --- | --- |

(e)

keleivių aptarnavimo paslaugos;

| (f) | uosto priėmimo įrenginiai; |
| --- | --- |

(f)

uosto priėmimo įrenginiai;

| (g) | laivo vedimas ir |
| --- | --- |

(g)

laivo vedimas ir

| (h) | laivo vilkimas. |
| --- | --- |

(h)

laivo vilkimas.

2.   Ši direktyva
  Šis reglamentas taikomas toliau nurodytų kategorijų uosto paslaugų teikimui uosto teritorijoje arba įplaukimo į uostą arba iš jo kelyje:

| (a) | bunkeravimas; |
| --- | --- |

(a)

bunkeravimas;

| (b) | krovinių tvarkymas |
| --- | --- |

(b)

krovinių tvarkymas

| (c) | dugno gilinimas; |
| --- | --- |

(c)

dugno gilinimas;

| (d) | švartavimas; |
| --- | --- |

(d)

švartavimas;

| (e)
  (c) | keleivių aptarnavimo paslaugos; |
| --- | --- |

(e)
  (c)

keleivių aptarnavimo paslaugos;

| (f)
  (d) | uosto priėmimo įrenginiai; |
| --- | --- |

(f)
  (d)

uosto priėmimo įrenginiai;

| (g) | laivo vedimas ir |
| --- | --- |

(g)

laivo vedimas ir

| (h) | laivo vilkimas. |
| --- | --- |

(h)

laivo vilkimas.

3.   Šis reglamentas taikomas visiems transeuropinio transporto tinklo jūrų uostams, nustatytiems Reglamento XXX [reglamento dėl TEN-T gairių] I priede.

3.   Ši direktyva
  Šis reglamentas taikomas visiems transeuropinio transporto tinklo jūrų uostams, nustatytiems Reglamento XXX [reglamento dėl TEN-T gairių] I priede.

4.   Valstybės narės taip pat gali taikyti šį reglamentą kitiems jūrų uostams. Kai valstybės narės nusprendžia taikyti šį reglamentą kitiems jūrų uostams, jos praneša apie savo sprendimą Komisijai.

4.   Valstybės narės taip pat gali taikyti šią direktyvą
  šį reglamentą kitiems jūrų uostams. Kai valstybės narės nusprendžia taikyti šią direktyvą
  šį reglamentą kitiems jūrų uostams, jos praneša apie savo sprendimą Komisijai.

Paaiškinimas

| — | Laivo vedimas, vilkimas ir švartavimas yra visuotinės svarbos uosto paslaugas (siekiant užtikrinti saugią laivybą ir saugoti aplinką) griežtai reglamentuoja valstybės narės ir jos neturi priklausyti nuo požiūrio į rinką. |
| --- | --- |

—

Laivo vedimas, vilkimas ir švartavimas yra visuotinės svarbos uosto paslaugas (siekiant užtikrinti saugią laivybą ir saugoti aplinką) griežtai reglamentuoja valstybės narės ir jos neturi priklausyti nuo požiūrio į rinką.

| — | Dugno gilinimo paslaugų įtraukimas į reglamentą pažeidžia uostų nuosavybės teisę, nes tokiu būdu uostai prarastų teisę patys savo jėgomis atlikti savo vandens kelių ir dokų techninę priežiūrą. Be to, dugno gilinimas atitinkamose uostų teritorijose gali būti palyginamas su prieplaukų ir šliuzų priežiūros priemonėmis, tačiau jokiu būdu ne su kitomis uostų paslaugomis, kurios yra tiesiogiai susijusios su kiekvienu laivo įplaukimu ir už kurių kiekvieną išrašomos atskiros sąskaitos. |
| --- | --- |

—

Dugno gilinimo paslaugų įtraukimas į reglamentą pažeidžia uostų nuosavybės teisę, nes tokiu būdu uostai prarastų teisę patys savo jėgomis atlikti savo vandens kelių ir dokų techninę priežiūrą. Be to, dugno gilinimas atitinkamose uostų teritorijose gali būti palyginamas su prieplaukų ir šliuzų priežiūros priemonėmis, tačiau jokiu būdu ne su kitomis uostų paslaugomis, kurios yra tiesiogiai susijusios su kiekvienu laivo įplaukimu ir už kurių kiekvieną išrašomos atskiros sąskaitos.

6 pakeitimas

2 straipsnis. Apibrėžtyse įrašyti naują 2a dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | kompetentinga institucija – valstybės narės ar valstybių narių valdžios institucija ar valdžios institucijų grupė, turinti teisę įsikišti uostų paslaugų srityje tam tikroje geografinėje teritorijoje, arba bet kokia įstaiga, kuriai suteikti tokie įgaliojimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

kompetentinga institucija – valstybės narės ar valstybių narių valdžios institucija ar valdžios institucijų grupė, turinti teisę įsikišti uostų paslaugų srityje tam tikroje geografinėje teritorijoje, arba bet kokia įstaiga, kuriai suteikti tokie įgaliojimai;

Paaiškinimas

Sąvoka „kompetentinga institucija“ vartojama Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir yra apibrėžiama kaip „valstybės narės ar valstybių narių valdžios institucija ar valdžios institucijų grupė, turinti teisę įsikišti viešojo keleivinio transporto srityje tam tikroje geografinėje teritorijoje, arba bet kokia įstaiga, kuriai suteikti tokie įgaliojimai“; Apibrėžtis padėtų išlaikyti ES teisės aktų nuoseklumą ir padidinti teisinį skaidrumą, padėsiantį sukurti vienodą apibrėžtį, neapsiribojančią vien tik keleivinėmis paslaugomis.

7 pakeitimas

2 straipsnio 14 dalis. Apibrėžtys

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| viešosios paslaugos įpareigojimas – apibrėžtas ar nustatytas reikalavimas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų teikiamos tokios visuotinės svarbos uosto paslaugos, kurių veiklos vykdytojas neįsipareigotų teikti arba neįsipareigotų teikti tokiu pat mastu ar tokiomis pat sąlygomis, jei paisytų savo verslo interesų; | viešųjų paslaugų įsipareigojimas – kompetentingos institucijos apibrėžtas ar nustatytas reikalavimas siekiant užtikrinti bendrus interesus tenkinančių viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimą, kurio, atsižvelgdamas į savo komercinius interesus, operatorius neprisiimtų arba neprisiimtų tokiu mastu ar tokiomis pačiomis sąlygomis negaudamas atlygio; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

viešosios paslaugos įpareigojimas – apibrėžtas ar nustatytas reikalavimas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų teikiamos tokios visuotinės svarbos uosto paslaugos, kurių veiklos vykdytojas neįsipareigotų teikti arba neįsipareigotų teikti tokiu pat mastu ar tokiomis pat sąlygomis, jei paisytų savo verslo interesų;

viešųjų paslaugų įsipareigojimas – kompetentingos institucijos apibrėžtas ar nustatytas reikalavimas siekiant užtikrinti bendrus interesus tenkinančių viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimą, kurio, atsižvelgdamas į savo komercinius interesus, operatorius neprisiimtų arba neprisiimtų tokiu mastu ar tokiomis pačiomis sąlygomis negaudamas atlygio;

Paaiškinimas

Šis pakeitimas ypač dera su 16 konstatuojamąja dalimi, kurioje teigiama: „šiuo reglamentu neatmetama, kad kompetentingos institucijos gali skirti kompensaciją už viešosios paslaugos įpareigojimų įvykdymą, jei tokia kompensacija skiriama laikantis galiojančių valstybės pagalbos taisyklių.“

8 pakeitimas

2 straipsnio 15 dalis. Apibrėžtys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| trumpųjų nuotolių laivyba – krovinių ir keleivių vežimas jūra tarp Europos žemyne esančių uostų arba tarp tų uostų ir uostų ne Europos šalyse, kurių uždarų jūrų pakrantė ribojasi su Europa; | trumpųjų nuotolių laivyba – krovinių ir keleivių vežimas jūra tarp Europos žemyne esančių uostų arba tarp tų uostų ir uostų ne Europos šalyse, kurių uždarų jūrų pakrantė ribojasi su Europa arba, atokiausių regionų atveju, tarp jų geografinėje aplinkoje esančių šalių uostų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

trumpųjų nuotolių laivyba – krovinių ir keleivių vežimas jūra tarp Europos žemyne esančių uostų arba tarp tų uostų ir uostų ne Europos šalyse, kurių uždarų jūrų pakrantė ribojasi su Europa;

trumpųjų nuotolių laivyba – krovinių ir keleivių vežimas jūra tarp Europos žemyne esančių uostų arba tarp tų uostų ir uostų ne Europos šalyse, kurių uždarų jūrų pakrantė ribojasi su Europa arba, atokiausių regionų atveju, tarp jų geografinėje aplinkoje esančių šalių uostų;

Paaiškinimas

Nėra pagrindo riboti ES supančią aplinką. Šią sąvoką reikia taikyti visai ES teritorijai neatsižvelgiant į geografinę padėtį, visų pirma atokiausiems regionams, kuriuos EK stengiasi labiau integruoti į jų artimą geografinę aplinką.

9 pakeitimas

2 straipsnio 16 dalis. Apibrėžtys

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| jūrų uostas – žemės ir vandens teritorija, kurioje veikia tokia infrastruktūra ir įranga, kurią naudojant galima priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, priimti ir pristatyti šias prekes, taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius; taip pat bet kokia kita infrastruktūra, kurios reikia transportavimo veiklos vykdytojams uosto teritorijoje; | jūrų uostas – žemės ir vandens teritorija, kurioje veikia tokia infrastruktūra ir įranga, kurią naudojant galima priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, priimti ir pristatyti šias prekes, taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius; taip pat bet kokia kita infrastruktūra, kurios reikia transportavimo veiklos vykdytojams uosto teritorijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

jūrų uostas – žemės ir vandens teritorija, kurioje veikia tokia infrastruktūra ir įranga, kurią naudojant galima priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, priimti ir pristatyti šias prekes, taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius; taip pat bet kokia kita infrastruktūra, kurios reikia transportavimo veiklos vykdytojams uosto teritorijoje;

jūrų uostas – žemės ir vandens teritorija, kurioje veikia tokia infrastruktūra ir įranga, kurią naudojant galima priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, priimti ir pristatyti šias prekes, taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius; taip pat bet kokia kita infrastruktūra, kurios reikia transportavimo veiklos vykdytojams uosto teritorijoje;

Paaiškinimas

Siūloma iš jūrų uosto apibrėžties išbraukti paskutinę jos dalį. Ši apibrėžties dalis yra nauja palyginus su anksčiau siūlytomis apibrėžtimis, tačiau neapibrėžta sąvoka „uosto teritorija“. Dėl to gali kilti painiavos su vietos ir regionų valdžios institucijų tarp uosto ir žemyno gilumos užtikrinama transporto infrastruktūra.

10 pakeitimas

2 straipsnio 16 dalis. Apibrėžtyse įrašyti naują 16a dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Techninio pobūdžio laivybos paslaugos – visuotinės svarbos uostų paslaugos, tokios kaip švartavimas, laivo vedimas ir vilkimas, teikiamos siekiant užtikrinti saugią laivybą ir saugoti aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Techninio pobūdžio laivybos paslaugos – visuotinės svarbos uostų paslaugos, tokios kaip švartavimas, laivo vedimas ir vilkimas, teikiamos siekiant užtikrinti saugią laivybą ir saugoti aplinką;

Paaiškinimas

Pakeitimas teikiamas atsižvelgiant į 2 ir 18 straipsnių pakeitimus.

11 pakeitimas

II skyrius – Antraštė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| II SKYRIUS. Patekimas į rinką | II SKYRIUS. Patekimas į rinką
  Uostų paslaugų teikimą ir teisę jomis naudotis reguliuojantys principai |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

II SKYRIUS. Patekimas į rinką

II SKYRIUS. Patekimas į rinką
  Uostų paslaugų teikimą ir teisę jomis naudotis reguliuojantys principai

Paaiškinimas

Pagal dabartinį skyriaus pavadinimą atrodo, kad Komisijos siekiamas tikslas – liberalizavimas, tuo tarpu skyriuje kalbama apie sąlygas, leidžiančias teikti uosto paslaugas, kurios nebūtinai atviros rinkai.

12 pakeitimas

4 straipsnis. Uosto paslaugų teikimui taikomi minimalūs reikalavimai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Uosto valdymo įstaiga gali reikalauti, kad uosto paslaugų teikėjai įvykdytų minimalius reikalavimus, keliamus atitinkamos uosto paslaugos teikimui. | 1.   Uosto valdymo įstaiga, pasikonsultavusi su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis, gali reikalauti, kad uosto paslaugų teikėjai įvykdytų minimalius reikalavimus, keliamus atitinkamos uosto paslaugos teikimui. |
| 2.   1 dalyje numatyti minimalūs reikalavimai gali būti susiję tik su (kai taikytina): [...]






  d) | atitiktimi vietos, nacionaliniams, Sąjungos ir tarptautiniams aplinkosaugos reikalavimams.
  [...] |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Uosto valdymo įstaiga gali reikalauti, kad uosto paslaugų teikėjai įvykdytų minimalius reikalavimus, keliamus atitinkamos uosto paslaugos teikimui.

1.   Uosto valdymo įstaiga, pasikonsultavusi su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis, gali reikalauti, kad uosto paslaugų teikėjai įvykdytų minimalius reikalavimus, keliamus atitinkamos uosto paslaugos teikimui.

2.   1 dalyje numatyti minimalūs reikalavimai gali būti susiję tik su (kai taikytina): [...]

d)

atitiktimi vietos, nacionaliniams, Sąjungos ir tarptautiniams aplinkosaugos reikalavimams.

[...]

2.   1 dalyje numatyti minimalūs reikalavimai gali būti susiję tik su (kai taikytina): [...]

| d) | atitiktimi vietos, regionų, nacionaliniams, Sąjungos ir tarptautiniams aplinkosaugos reikalavimams.
  [...] |
| --- | --- |

d)

atitiktimi vietos, regionų, nacionaliniams, Sąjungos ir tarptautiniams aplinkosaugos reikalavimams.

[...]

4.   Tais atvejais, kai minimalūs reikalavimai susiję su specifinėmis vietos lygio žiniomis ar žiniomis apie vietos sąlygas, uosto valdymo įstaiga užtikrina, kad skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis būtų suteiktos deramos galimybės gauti su tomis žiniomis susijusias mokymo paslaugas, išskyrus atvejus, kai deramas galimybes gauti tokias mokymo paslaugas suteikia valstybė narė.

4.   Tais atvejais, kai minimalūs reikalavimai susiję su specifinėmis vietos lygio žiniomis ar žiniomis apie vietos sąlygas, uosto valdymo įstaiga užtikrina, kad skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis būtų suteiktos deramos galimybės gauti su tomis žiniomis susijusias mokymo paslaugas, išskyrus atvejus, kai deramas galimybes gauti tokias mokymo paslaugas suteikia atitinkama kompetentinga institucija
  valstybė narė.

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu norima, kad būtų labiau pripažįstamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo taikomų teisės aktų atžvilgiu arba nustatant uosto paslaugų teikimui taikomus minimalius reikalavimus.

13 pakeitimas

6 straipsnio 4 dalis. Uosto paslaugų teikėjų skaičiaus apribojimai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai uosto valdymo įstaiga teikia uosto paslaugas pati arba per teisiškai atskirą subjektą, kurį ji tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja, sprendimo, kuriuo apribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, priėmimą valstybė narė gali pavesti institucijai, kuri yra nepriklausoma nuo uosto valdymo įstaigos. Jeigu valstybė narė sprendimo, kuriuo apribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, priėmimo nepaveda tokiai institucijai, paslaugų teikėjų skaičius turi būti ne mažesnis kaip du. | Kai uosto valdymo įstaiga teikia uosto paslaugas pati arba per teisiškai atskirą subjektą, kurį ji tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja, sprendimo, kuriuo apribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, priėmimą atitinkama kompetentinga institucija
  valstybė narė gali pavesti institucijai, kuri yra nepriklausoma nuo uosto valdymo įstaigos. Uosto valdymo institucija įrodo, kad apribojimas galimas dėl susidariusios padėties rinkoje. Apribojimas yra laikinas. Jeigu atitinkama kompetentinga institucija
  valstybė narė sprendimo, kuriuo apribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, priėmimo nepaveda tokiai institucijai, paslaugų teikėjų skaičius turi būti ne mažesnis kaip du. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kai uosto valdymo įstaiga teikia uosto paslaugas pati arba per teisiškai atskirą subjektą, kurį ji tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja, sprendimo, kuriuo apribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, priėmimą valstybė narė gali pavesti institucijai, kuri yra nepriklausoma nuo uosto valdymo įstaigos. Jeigu valstybė narė sprendimo, kuriuo apribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, priėmimo nepaveda tokiai institucijai, paslaugų teikėjų skaičius turi būti ne mažesnis kaip du.

Kai uosto valdymo įstaiga teikia uosto paslaugas pati arba per teisiškai atskirą subjektą, kurį ji tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja, sprendimo, kuriuo apribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, priėmimą atitinkama kompetentinga institucija
  valstybė narė gali pavesti institucijai, kuri yra nepriklausoma nuo uosto valdymo įstaigos. Uosto valdymo institucija įrodo, kad apribojimas galimas dėl susidariusios padėties rinkoje. Apribojimas yra laikinas. Jeigu atitinkama kompetentinga institucija
  valstybė narė sprendimo, kuriuo apribojamas uosto paslaugų teikėjų skaičius, priėmimo nepaveda tokiai institucijai, paslaugų teikėjų skaičius turi būti ne mažesnis kaip du.

14 pakeitimas

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Uosto paslaugos teikėjų skaičius pagal 6 straipsnį ribojamas laikantis atrankos tvarkos, kuri yra atvira visoms suinteresuotosioms šalims, nediskriminacinė ir skaidri. | 1.   Uosto paslaugos teikėjų skaičius pagal 6 straipsnį ribojamas laikantis atrankos tvarkos, kuri yra atvira visoms suinteresuotosioms šalims, nediskriminacinė ir skaidri. |
| 2.   Jeigu apskaičiuota uosto paslaugos vertė viršija 3 dalyje nustatytą ribinę vertę, taikomos Direktyvoje ..../.... [dėl koncesijos] nustatytos taisyklės dėl skyrimo procedūros, procedūrinių garantijų ir maksimalios koncesijų trukmės. | 2.   Jeigu apskaičiuota uosto paslaugos vertė viršija 3 dalyje nustatytą ribinę vertę, taikomos Direktyvoje ..../.... [dėl koncesijos] nustatytos taisyklės dėl skyrimo procedūros, procedūrinių garantijų ir maksimalios koncesijų trukmės. |
| 3.   Ribinė vertė ir uosto paslaugos vertės nustatymo metodas yra tokie, kokie nustatyti atitinkamose taikytinose Direktyvos ..../.... [dėl koncesijos] nuostatose. | 3.   Ribinė vertė ir uosto paslaugos vertės nustatymo metodas yra tokie, kokie nustatyti atitinkamose taikytinose Direktyvos ..../.... [dėl koncesijos] nuostatose. |
| 4.   Atrinktas paslaugų teikėjas ar teikėjai ir valdymo įstaiga sudaro uosto paslaugų sutartį. | 2.
  4.   Atrinktas paslaugų teikėjas ar teikėjai ir valdymo įstaiga sudaro uosto paslaugų sutartį. |
| 5.   Taikant šį reglamentą, esminis uosto paslaugų sutarties pakeitimas (apibrėžtas Direktyvoje ..../.... [dėl koncesijos]), atliktas tos sutarties galiojimo laikotarpiu, laikomas nauja uosto paslaugų sutartimi, ir jam reikia taikyti naują procedūrą, nurodytą 2 dalyje. | 5.   Taikant šį reglamentą, esminis uosto paslaugų sutarties pakeitimas (apibrėžtas Direktyvoje ..../.... [dėl koncesijos]), atliktas tos sutarties galiojimo laikotarpiu, laikomas nauja uosto paslaugų sutartimi, ir jam reikia taikyti naują procedūrą, nurodytą 2 dalyje. |
| 6.   Šio straipsnio 1–5 dalys netaikomos 9 straipsnyje nurodytais atvejais. | 3.
  6.   Šio straipsnio 1 ir 2
  –5 dalys netaikomos 9 straipsnyje nurodytais atvejais. |
| 7.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Direktyvai .../... [dėl koncesijos][1], Direktyvai ..../....[dėl komunalinių paslaugų][2] ir Direktyvai .../... [dėl viešųjų pirkimų][3]. | 4.
  7.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Direktyvai .../... [dėl koncesijos][1], Direktyvai ..../....[dėl komunalinių paslaugų][2] ir Direktyvai .../... [dėl viešųjų pirkimų][3].

  4a   Uosto paslaugų sutarčių terminas priklauso nuo atliktų investicijų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Uosto paslaugos teikėjų skaičius pagal 6 straipsnį ribojamas laikantis atrankos tvarkos, kuri yra atvira visoms suinteresuotosioms šalims, nediskriminacinė ir skaidri.

1.   Uosto paslaugos teikėjų skaičius pagal 6 straipsnį ribojamas laikantis atrankos tvarkos, kuri yra atvira visoms suinteresuotosioms šalims, nediskriminacinė ir skaidri.

2.   Jeigu apskaičiuota uosto paslaugos vertė viršija 3 dalyje nustatytą ribinę vertę, taikomos Direktyvoje ..../.... [dėl koncesijos] nustatytos taisyklės dėl skyrimo procedūros, procedūrinių garantijų ir maksimalios koncesijų trukmės.

2.   Jeigu apskaičiuota uosto paslaugos vertė viršija 3 dalyje nustatytą ribinę vertę, taikomos Direktyvoje ..../.... [dėl koncesijos] nustatytos taisyklės dėl skyrimo procedūros, procedūrinių garantijų ir maksimalios koncesijų trukmės.

3.   Ribinė vertė ir uosto paslaugos vertės nustatymo metodas yra tokie, kokie nustatyti atitinkamose taikytinose Direktyvos ..../.... [dėl koncesijos] nuostatose.

3.   Ribinė vertė ir uosto paslaugos vertės nustatymo metodas yra tokie, kokie nustatyti atitinkamose taikytinose Direktyvos ..../.... [dėl koncesijos] nuostatose.

4.   Atrinktas paslaugų teikėjas ar teikėjai ir valdymo įstaiga sudaro uosto paslaugų sutartį.

2.
  4.   Atrinktas paslaugų teikėjas ar teikėjai ir valdymo įstaiga sudaro uosto paslaugų sutartį.

5.   Taikant šį reglamentą, esminis uosto paslaugų sutarties pakeitimas (apibrėžtas Direktyvoje ..../.... [dėl koncesijos]), atliktas tos sutarties galiojimo laikotarpiu, laikomas nauja uosto paslaugų sutartimi, ir jam reikia taikyti naują procedūrą, nurodytą 2 dalyje.

5.   Taikant šį reglamentą, esminis uosto paslaugų sutarties pakeitimas (apibrėžtas Direktyvoje ..../.... [dėl koncesijos]), atliktas tos sutarties galiojimo laikotarpiu, laikomas nauja uosto paslaugų sutartimi, ir jam reikia taikyti naują procedūrą, nurodytą 2 dalyje.

6.   Šio straipsnio 1–5 dalys netaikomos 9 straipsnyje nurodytais atvejais.

3.
  6.   Šio straipsnio 1 ir 2
  –5 dalys netaikomos 9 straipsnyje nurodytais atvejais.

7.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Direktyvai .../... [dėl koncesijos][1], Direktyvai ..../....[dėl komunalinių paslaugų][2] ir Direktyvai .../... [dėl viešųjų pirkimų][3].

4.
  7.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Direktyvai .../... [dėl koncesijos][1], Direktyvai ..../....[dėl komunalinių paslaugų][2] ir Direktyvai .../... [dėl viešųjų pirkimų][3].

4a   Uosto paslaugų sutarčių terminas priklauso nuo atliktų investicijų.

15 pakeitimas

8 straipsnis. Viešosios paslaugos įpareigojimai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės gali nuspręsti nustatyti paslaugų teikėjams su uosto paslaugomis susijusius viešosios paslaugos įpareigojimus, kad užtikrintų:






  (a) | paslaugos pasiūlą be pertrūkių visą dieną, naktį, savaitę ir metus; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Valstybės narės gali nuspręsti nustatyti paslaugų teikėjams su uosto paslaugomis susijusius viešosios paslaugos įpareigojimus, kad užtikrintų:

(a)

paslaugos pasiūlą be pertrūkių visą dieną, naktį, savaitę ir metus;

| (b) | paslaugos prieinamumą visiems naudotojams; |
| --- | --- |

(b)

paslaugos prieinamumą visiems naudotojams;

| (c) | paslaugos įperkamumą tam tikrų kategorijų naudotojams. |
| --- | --- |

(c)

paslaugos įperkamumą tam tikrų kategorijų naudotojams.

1.   Valstybės narės
  Kompetentingos institucijos gali nuspręsti nustatyti paslaugų teikėjams su uosto paslaugomis susijusius viešosios paslaugos įpareigojimus, kad užtikrintų:

| (a) | paslaugos pasiūlą be pertrūkių visą dieną, naktį, savaitę ir metus; |
| --- | --- |

(a)

paslaugos pasiūlą be pertrūkių visą dieną, naktį, savaitę ir metus;

| (b) | paslaugos prieinamumą visiems naudotojams; |
| --- | --- |

(b)

paslaugos prieinamumą visiems naudotojams;

| (c) | paslaugos įperkamumą tam tikrų kategorijų naudotojams. |
| --- | --- |

(c)

paslaugos įperkamumą tam tikrų kategorijų naudotojams.

| (d) | su teritorine sanglauda susijusius kriterijus, tokius kaip atokių
  , ir
  salų ir atokiausių regionų pasiekiamumas; |
| --- | --- |

(d)

su teritorine sanglauda susijusius kriterijus, tokius kaip atokių
  , ir
  salų ir atokiausių regionų pasiekiamumas;

| (e) | specialių reikalavimų, kurie yra susiję su saugos, aplinkos apsaugos ir kitais motyvais ir kurių uostų paslaugų tiekėjai, atsižvelgdami į ekonominę naudą, nesilaikytų, įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(e)

specialių reikalavimų, kurie yra susiję su saugos, aplinkos apsaugos ir kitais motyvais ir kurių uostų paslaugų tiekėjai, atsižvelgdami į ekonominę naudą, nesilaikytų, įgyvendinimą.

2.   1 dalyje nurodyti įpareigojimai yra aiškiai apibrėžti, skaidrūs, nediskriminaciniai, juos įmanoma patikrinti ir jais garantuojamos vienodos patekimo sąlygos visiems Sąjungoje įsisteigusiems uosto paslaugų teikėjams.

3.   Valstybės narės savo teritorijoje paskiria kompetentingas institucijas, kurios nustatytų tokius viešosios paslaugos įpareigojimus. Uosto valdymo įstaiga gali būti kompetentinga institucija. [...]

2.   1 dalyje nurodyti įpareigojimai yra aiškiai apibrėžti, skaidrūs, nediskriminaciniai, juos įmanoma patikrinti ir jais garantuojamos vienodos patekimo sąlygos visiems Sąjungoje įsisteigusiems uosto paslaugų teikėjams.

3.   Valstybės narės savo teritorijoje paskiria kompetentingas institucijas, kurios nustatytų tokius viešosios paslaugos įpareigojimus. Uosto valdymo įstaiga gali būti kompetentinga institucija, jeigu ji yra vieša institucija. [...]

Paaiškinimas

| — | Siūloma į viešosios paslaugos įsipareigojimus įtraukti ir su teritorine sanglauda susijusius kriterijus, kaip siūloma reglamento projekto aiškinamajame memorandume (žr. 1.4 punktą). Be to, būtina atsižvelgti ir į kriterijus, kurie yra labai svarbūs užtikrinant uoste vykstančių procesų ir aplinkos saugumą, tačiau yra ekonomiškai nenaudingi. |
| --- | --- |

—

Siūloma į viešosios paslaugos įsipareigojimus įtraukti ir su teritorine sanglauda susijusius kriterijus, kaip siūloma reglamento projekto aiškinamajame memorandume (žr. 1.4 punktą). Be to, būtina atsižvelgti ir į kriterijus, kurie yra labai svarbūs užtikrinant uoste vykstančių procesų ir aplinkos saugumą, tačiau yra ekonomiškai nenaudingi.

| — | Kadangi uosto valdymo įstaiga gali būti privati ir gauti viešą finansavimą, 8 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė, kad ši įstaiga gali būti viešosios paslaugos įpareigojimus nustatanti kompetentinga institucija, turėtų būti taikoma tik viešosioms valdymo įstaigoms. |
| --- | --- |

—

Kadangi uosto valdymo įstaiga gali būti privati ir gauti viešą finansavimą, 8 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė, kad ši įstaiga gali būti viešosios paslaugos įpareigojimus nustatanti kompetentinga institucija, turėtų būti taikoma tik viešosioms valdymo įstaigoms.

16 pakeitimas

9 straipsnis. Vidinis veiklos vykdytojas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   6 straipsnio 1 dalies b punkte numatytais atvejais kompetentinga institucija gali nuspręsti teikti uosto paslaugą pagal viešosios paslaugos įpareigojimus pati arba tiesiogiai įpareigoti teisiškai atskirą subjektą, kurį ji kontroliuoja taip pat kaip savo padalinius, vykdyti tokius įpareigojimus. Tokiu atveju, taikant šį reglamentą, uosto paslaugų teikėjas laikomas vidiniu veiklos vykdytoju.
  [...] | 1.   6 straipsnio 1 dalies b punkte numatytais atvejais kompetentinga institucija gali nuspręsti teikti uosto paslaugą pagal viešosios paslaugos įpareigojimus pati arba tiesiogiai įpareigoti
  arba per teisiškai atskirą subjektą, kurį ji kontroliuoja taip pat kaip savo padalinius, vykdyti tokius įpareigojimus. Tokiu atveju, taikant šią direktyvą
  šį reglamentą, uosto paslaugų teikėjas laikomas vidiniu veiklos vykdytoju.
  [...] |
| 4.   Jeigu kompetentinga institucija nusprendžia taikyti 1 dalį visuose valstybės narės jūrų uostuose, kuriems taikomas šis reglamentas, ji apie tai informuoja Komisiją.
  [...] | 4.   Jeigu kompetentinga institucija nusprendžia taikyti 1 dalį visuose valstybės narės jūrų uostuose, kuriems taikomas
  ši direktyva
  šis reglamentas, ji apie tai informuoja Komisiją.
  [...] |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   6 straipsnio 1 dalies b punkte numatytais atvejais kompetentinga institucija gali nuspręsti teikti uosto paslaugą pagal viešosios paslaugos įpareigojimus pati arba tiesiogiai įpareigoti teisiškai atskirą subjektą, kurį ji kontroliuoja taip pat kaip savo padalinius, vykdyti tokius įpareigojimus. Tokiu atveju, taikant šį reglamentą, uosto paslaugų teikėjas laikomas vidiniu veiklos vykdytoju.

[...]

1.   6 straipsnio 1 dalies b punkte numatytais atvejais kompetentinga institucija gali nuspręsti teikti uosto paslaugą pagal viešosios paslaugos įpareigojimus pati arba tiesiogiai įpareigoti
  arba per teisiškai atskirą subjektą, kurį ji kontroliuoja taip pat kaip savo padalinius, vykdyti tokius įpareigojimus. Tokiu atveju, taikant šią direktyvą
  šį reglamentą, uosto paslaugų teikėjas laikomas vidiniu veiklos vykdytoju.

[...]

4.   Jeigu kompetentinga institucija nusprendžia taikyti 1 dalį visuose valstybės narės jūrų uostuose, kuriems taikomas šis reglamentas, ji apie tai informuoja Komisiją.

[...]

4.   Jeigu kompetentinga institucija nusprendžia taikyti 1 dalį visuose valstybės narės jūrų uostuose, kuriems taikomas
  ši direktyva
  šis reglamentas, ji apie tai informuoja Komisiją.

[...]

Paaiškinimas

Abejonių kelia tokia galimybė, kai uosto paslaugų teikėjas laikomas vidiniu veiklos vykdytoju, yra siejama tik su uosto paslaugomis vien tik pagal viešosios paslaugos įpareigojimus. Iš tikrųjų uosto valdymo įstaiga (galinti būti ir privati) gali grynai komerciniais tikslais nuspręsti pati teikti paslaugą ir tokia paslauga nebūtinai turi būti apibrėžiama kaip viešoji.

17 pakeitimas

10 straipsnio 2 dalis. Darbuotojų teisių apsauga

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nedarydamos poveikio nacionalinei ir Sąjungos teisei, įskaitant socialinių partnerių kolektyvinius susitarimus, uosto valdymo įstaigos gali reikalauti, kad paskirtasis uosto paslaugų teikėjas, paskirtas laikantis 7 straipsnyje nustatytos tvarkos (jeigu šis paslaugų teikėjas nėra esamas uosto paslaugų teikėjas), suteiktų darbuotojams, kuriuos anksčiau buvo įdarbinęs esamas uosto paslaugų teikėjas, teises, kurias gauti jie turėtų teisę, jei būtų įvykęs perdavimas, apibrėžtas Direktyvoje 2001/23/EB. | 2. 2. Nedarydamos poveikio nacionalinei ir Sąjungos teisei, įskaitant socialinių partnerių kolektyvinius susitarimus, uosto valdymo įstaigos gali reikalauja
  ti, kad paskirtasis uosto paslaugų teikėjas, paskirtas laikantis 7 straipsnyje nustatytos tvarkos (jeigu šis paslaugų teikėjas nėra esamas uosto paslaugų teikėjas), suteiktų darbuotojams, kuriuos anksčiau buvo įdarbinęs esamas uosto paslaugų teikėjas, teises, kurias gauti jie turėtų teisę, jei būtų įvykęs perdavimas, apibrėžtas Direktyvoje 2001/23/EB. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nedarydamos poveikio nacionalinei ir Sąjungos teisei, įskaitant socialinių partnerių kolektyvinius susitarimus, uosto valdymo įstaigos gali reikalauti, kad paskirtasis uosto paslaugų teikėjas, paskirtas laikantis 7 straipsnyje nustatytos tvarkos (jeigu šis paslaugų teikėjas nėra esamas uosto paslaugų teikėjas), suteiktų darbuotojams, kuriuos anksčiau buvo įdarbinęs esamas uosto paslaugų teikėjas, teises, kurias gauti jie turėtų teisę, jei būtų įvykęs perdavimas, apibrėžtas Direktyvoje 2001/23/EB.

2. 2. Nedarydamos poveikio nacionalinei ir Sąjungos teisei, įskaitant socialinių partnerių kolektyvinius susitarimus, uosto valdymo įstaigos gali reikalauja
  ti, kad paskirtasis uosto paslaugų teikėjas, paskirtas laikantis 7 straipsnyje nustatytos tvarkos (jeigu šis paslaugų teikėjas nėra esamas uosto paslaugų teikėjas), suteiktų darbuotojams, kuriuos anksčiau buvo įdarbinęs esamas uosto paslaugų teikėjas, teises, kurias gauti jie turėtų teisę, jei būtų įvykęs perdavimas, apibrėžtas Direktyvoje 2001/23/EB.

Paaiškinimas

Nesuprantama, kodėl Komisija numato tik galimybę, o ne privalomą reikalavimą suteikti darbuotojams, kuriuos anksčiau buvo įdarbinęs esamas uosto paslaugų teikėjas, teises, į kurias jie galėtų pretenduoti, jei būtų įvykęs perdavimas, apibrėžtas Direktyvoje 2001/23/EB.

18 pakeitimas

10 straipsnio 3 dalis. Darbuotojų teisių apsauga

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei uosto valdymo įstaigos reikalauja, kad uosto paslaugų teikėjai laikytųsi tam tikrų socialinių standartų, susijusių su atitinkamų uosto paslaugų teikimu, konkurso dokumentuose ir uosto paslaugų sutartyse nurodomi susiję darbuotojai ir pateikiama skaidri informacija apie jų sutartines teises ir sąlygas, kuriomis darbuotojai laikomi susijusiais su uosto paslaugomis. | Jei uosto valdymo įstaigos reikalauja, kad uosto paslaugų teikėjai laikytųsi tam tikrų socialinių standartų, susijusių su atitinkamų uosto paslaugų teikimu, konkurso dokumentuose ir uosto paslaugų sutartyse nurodomi susiję darbuotojai ir pateikiama skaidri informacija apie jų turimos sutartinės
  es teisės
  es ir sąlygos
  as, kuriomis darbuotojai laikomi susijusiais su uosto paslaugomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jei uosto valdymo įstaigos reikalauja, kad uosto paslaugų teikėjai laikytųsi tam tikrų socialinių standartų, susijusių su atitinkamų uosto paslaugų teikimu, konkurso dokumentuose ir uosto paslaugų sutartyse nurodomi susiję darbuotojai ir pateikiama skaidri informacija apie jų sutartines teises ir sąlygas, kuriomis darbuotojai laikomi susijusiais su uosto paslaugomis.

Jei uosto valdymo įstaigos reikalauja, kad uosto paslaugų teikėjai laikytųsi tam tikrų socialinių standartų, susijusių su atitinkamų uosto paslaugų teikimu, konkurso dokumentuose ir uosto paslaugų sutartyse nurodomi susiję darbuotojai ir pateikiama skaidri informacija apie jų turimos sutartinės
  es teisės
  es ir sąlygos
  as, kuriomis darbuotojai laikomi susijusiais su uosto paslaugomis.

Paaiškinimas

Jeigu bus skelbiama „skaidri informacija“ apie darbuotojų sutartines teises, gali būti pažeistas asmens duomenų saugumas.

19 pakeitimas

12 straipsnio 2 dalis. Finansinių santykių skaidrumas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu viešąsias lėšas gaunanti uosto valdymo įstaiga uosto paslaugas teikia pati, kiekvienos uosto paslaugų teikimo veiklos sąskaitas ji tvarko atskirai nuo kitos savo veiklos sąskaitų, kad:






  (a) | visos išlaidos ir įplaukos būtų teisingai priskirtos arba paskirstytos pagal nuosekliai taikomus ir objektyviai pagrįstus išlaidų apskaitos principus, arba |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jeigu viešąsias lėšas gaunanti uosto valdymo įstaiga uosto paslaugas teikia pati, kiekvienos uosto paslaugų teikimo veiklos sąskaitas ji tvarko atskirai nuo kitos savo veiklos sąskaitų, kad:

(a)

visos išlaidos ir įplaukos būtų teisingai priskirtos arba paskirstytos pagal nuosekliai taikomus ir objektyviai pagrįstus išlaidų apskaitos principus, arba

| (b) | būtų aiškiai nustatyti išlaidų apskaitos principai, pagal kuriuos tvarkomos atskiros sąskaitos. |
| --- | --- |

(b)

būtų aiškiai nustatyti išlaidų apskaitos principai, pagal kuriuos tvarkomos atskiros sąskaitos.

Jeigu viešąsias lėšas gaunanti uosto valdymo įstaiga uosto paslaugas teikia pati, kiekvienos uosto paslaugų teikimo veiklos sąskaitas ji tvarko atskirai nuo kitos savo veiklos sąskaitų, kad būtų galima prižiūrėti, ar laikomasi draudimo pervesti vienai veiklos sričiai sumokėtas viešąsias lėšas į kitą sritį, ir prižiūrėti, kaip panaudojamos pajamos iš infrastruktūros mokesčių ir perteklius iš kitokios komercinės veiklos.

| (a) | visos išlaidos ir įplaukos būtų teisingai priskirtos arba paskirstytos pagal nuosekliai taikomus ir objektyviai pagrįstus išlaidų apskaitos principus, arba |
| --- | --- |

(a)

visos išlaidos ir įplaukos būtų teisingai priskirtos arba paskirstytos pagal nuosekliai taikomus ir objektyviai pagrįstus išlaidų apskaitos principus, arba

| (b) | būtų aiškiai nustatyti išlaidų apskaitos principai, pagal kuriuos tvarkomos atskiros sąskaitos. |
| --- | --- |

(b)

būtų aiškiai nustatyti išlaidų apskaitos principai, pagal kuriuos tvarkomos atskiros sąskaitos.

Paaiškinimas

Siūloma supaprastinti ES apskaitos reikalavimus, kylančius iš Direktyvos 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė, 6 straipsnio.

20 pakeitimas

14 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Nedarant poveikio 3 daliai, uosto infrastruktūros mokesčiai gali būti diferencijuojami atsižvelgiant į komercinę praktiką, susijusią su dažnais naudotojais, arba siekiant paskatinti veiksmingiau naudoti uosto infrastruktūrą, plėtoti trumpųjų nuotolių laivybą arba užtikrinti, kad vykdant transportavimo veiklą būtų daromas mažas poveikis aplinkai, energija vartojama efektyviai arba išmetama mažai anglies dioksido. Tokio diferencijavimo kriterijai turi būti tiesiogiai susiję, objektyvūs, skaidrūs, nediskriminaciniai ir deramai atitikti konkurencijos taisykles. Ypač užtikrinama, kad toks diferencijavimas visiems atitinkamiems uosto paslaugų naudotojams būtų prieinamas vienodomis sąlygomis. | 4.   Nedarant poveikio 3 daliai, uosto infrastruktūros mokesčiai gali būti diferencijuojami atsižvelgiant į komercinę praktiką, susijusią su dažnais naudotojais, arba siekiant paskatinti veiksmingiau naudoti uosto infrastruktūrą, plėtoti trumpųjų nuotolių laivybą arba užtikrinti, kad vykdant transportavimo veiklą būtų daromas mažas poveikis aplinkai, energija vartojama efektyviai arba išmetama mažai anglies dioksido,. arba dėl teritorinės sanglaudos paskatų, pavyzdžiui, atokiausių regionų pasiekiamumo. Tokio diferencijavimo kriterijai turi būti tiesiogiai susiję, objektyvūs, skaidrūs, nediskriminaciniai ir deramai atitikti konkurencijos taisykles. Ypač užtikrinama, kad toks diferencijavimas visiems atitinkamiems uosto paslaugų naudotojams būtų prieinamas vienodomis sąlygomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Nedarant poveikio 3 daliai, uosto infrastruktūros mokesčiai gali būti diferencijuojami atsižvelgiant į komercinę praktiką, susijusią su dažnais naudotojais, arba siekiant paskatinti veiksmingiau naudoti uosto infrastruktūrą, plėtoti trumpųjų nuotolių laivybą arba užtikrinti, kad vykdant transportavimo veiklą būtų daromas mažas poveikis aplinkai, energija vartojama efektyviai arba išmetama mažai anglies dioksido. Tokio diferencijavimo kriterijai turi būti tiesiogiai susiję, objektyvūs, skaidrūs, nediskriminaciniai ir deramai atitikti konkurencijos taisykles. Ypač užtikrinama, kad toks diferencijavimas visiems atitinkamiems uosto paslaugų naudotojams būtų prieinamas vienodomis sąlygomis.

4.   Nedarant poveikio 3 daliai, uosto infrastruktūros mokesčiai gali būti diferencijuojami atsižvelgiant į komercinę praktiką, susijusią su dažnais naudotojais, arba siekiant paskatinti veiksmingiau naudoti uosto infrastruktūrą, plėtoti trumpųjų nuotolių laivybą arba užtikrinti, kad vykdant transportavimo veiklą būtų daromas mažas poveikis aplinkai, energija vartojama efektyviai arba išmetama mažai anglies dioksido,. arba dėl teritorinės sanglaudos paskatų, pavyzdžiui, atokiausių regionų pasiekiamumo. Tokio diferencijavimo kriterijai turi būti tiesiogiai susiję, objektyvūs, skaidrūs, nediskriminaciniai ir deramai atitikti konkurencijos taisykles. Ypač užtikrinama, kad toks diferencijavimas visiems atitinkamiems uosto paslaugų naudotojams būtų prieinamas vienodomis sąlygomis.

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu siekiama, kad į taisykles būtų įtraukti kiti kainodaros kriterijai, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į nepakankamą atokiausių regionų pasiekiamumą ir būtinybę kompensuoti papildomas transporto išlaidas, kad visiems naudotojams būtų užtikrintos vienodos sąlygos, kaip pripažįstama SESV 349 straipsnyje.

21 pakeitimas

14 straipsnis. Uosto paslaugų mokesčiai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| [...]
  5.   Komisija įgaliojama prireikus pagal 21 straipsnyje nustatytą tvarką priimti deleguotuosius aktus dėl bendros laivų klasifikacijos, kuro ir veiklos tipų, pagal kuriuos būtų diferencijuojami infrastruktūros mokesčiai, ir dėl uosto infrastruktūros mokesčiams taikytinų bendrų apmokestinimo principų.
  [...]
  7.   Uosto valdymo įstaiga, gavusi prašymą, kompetentingai nepriklausomai priežiūros įstaigai ir Komisijai perduoda 4 dalyje nurodytą informaciją ir išsamią informaciją apie išlaidas ir įplaukas, kuriomis remiantis nustatoma uosto infrastruktūros mokesčių struktūra ir dydis, taip pat informaciją apie metodiką, kuri naudojama nustatant uosto infrastruktūros mokesčius atsižvelgiant į infrastruktūrą ir paslaugas, su kuriomis tie uosto mokesčiai susiję. | [...]
  5.   Komisija įgaliojama prireikus pagal 21 straipsnyje nustatytą tvarką priimti deleguotuosius aktus dėl bendros laivų klasifikacijos, kuro ir veiklos tipų, pagal kuriuos būtų diferencijuojami infrastruktūros mokesčiai, ir dėl uosto infrastruktūros mokesčiams taikytinų bendrų apmokestinimo principų.
  (...)

  7.   Uosto valdymo įstaiga, gavusi prašymą, kompetentingai nepriklausomai priežiūros įstaigai ir Komisijai perduoda 4 dalyje nurodytą informaciją ir išsamią informaciją apie išlaidas ir įplaukas, kuriomis remiantis nustatoma uosto infrastruktūros mokesčių struktūra ir dydis, taip pat informaciją apie metodiką, kuri naudojama nustatant uosto infrastruktūros mokesčius atsižvelgiant į infrastruktūrą ir paslaugas, su kuriomis tie uosto mokesčiai susiję. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

[...]

5.   Komisija įgaliojama prireikus pagal 21 straipsnyje nustatytą tvarką priimti deleguotuosius aktus dėl bendros laivų klasifikacijos, kuro ir veiklos tipų, pagal kuriuos būtų diferencijuojami infrastruktūros mokesčiai, ir dėl uosto infrastruktūros mokesčiams taikytinų bendrų apmokestinimo principų.

[...]

7.   Uosto valdymo įstaiga, gavusi prašymą, kompetentingai nepriklausomai priežiūros įstaigai ir Komisijai perduoda 4 dalyje nurodytą informaciją ir išsamią informaciją apie išlaidas ir įplaukas, kuriomis remiantis nustatoma uosto infrastruktūros mokesčių struktūra ir dydis, taip pat informaciją apie metodiką, kuri naudojama nustatant uosto infrastruktūros mokesčius atsižvelgiant į infrastruktūrą ir paslaugas, su kuriomis tie uosto mokesčiai susiję.

[...]

5.   Komisija įgaliojama prireikus pagal 21 straipsnyje nustatytą tvarką priimti deleguotuosius aktus dėl bendros laivų klasifikacijos, kuro ir veiklos tipų, pagal kuriuos būtų diferencijuojami infrastruktūros mokesčiai, ir dėl uosto infrastruktūros mokesčiams taikytinų bendrų apmokestinimo principų.

(...)

7.   Uosto valdymo įstaiga, gavusi prašymą, kompetentingai nepriklausomai priežiūros įstaigai ir Komisijai perduoda 4 dalyje nurodytą informaciją ir išsamią informaciją apie išlaidas ir įplaukas, kuriomis remiantis nustatoma uosto infrastruktūros mokesčių struktūra ir dydis, taip pat informaciją apie metodiką, kuri naudojama nustatant uosto infrastruktūros mokesčius atsižvelgiant į infrastruktūrą ir paslaugas, su kuriomis tie uosto mokesčiai susiję.

Paaiškinimas

Tokie principai (apmokestinimo, kainų nustatymo konkurencinėje srityje) negali
  gali apriboti uostų valdymo įstaigų komercinę laisvę. Bet koks Europos Komisijos įgaliojimas priimti deleguotuosius aktus turėtų būti kuo tikslesnis ir kuo ribotesnis. Be to, sąvoka „bendri apmokestinimo principai“ yra gana aptaki.

22 pakeitimas

17 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nepriklausoma priežiūros institucija

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausoma priežiūros įstaiga stebėtų ir prižiūrėtų, kaip šis reglamentas taikomas visuose į jo taikymo sritį įtrauktuose jūrų uostuose kiekvienos valstybės narės teritorijoje.
  2.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga yra teisiškai atskirta ir funkciškai nepriklausoma nuo uosto valdymo įstaigos arba uosto paslaugų teikėjų. Valstybės narės, kurioms uostai ar uostų valdymo įstaigos priklauso nuosavybės teise arba kurios juos kontroliuoja, užtikrina veiksmingą struktūrinį funkcijų, susijusių su šio reglamento taikymo priežiūra ir stebėsena, ir veiklos, susijusios su tokia nuosavybės teise ar kontrole, atskyrimą. Nepriklausoma priežiūros įstaiga naudojasi savo įgaliojimais nešališkai ir skaidriai, tinkamai atsižvelgdama į teisę laisvai vykdyti komercinę ūkinę veiklą.
  3.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga nagrinėja skundus, kuriuos pateikia bet kuri teisėtų interesų turinti šalis, ir su šio reglamento taikymu susijusius ginčus.
  4.   Jeigu ginčas kyla tarp dviejų šalių, įsisteigusių skirtingose valstybėse narėse, kompetenciją nagrinėti ginčą turi valstybės narės, kurioje yra uostas, kuriame kilo ginčas, nepriklausoma priežiūros įstaiga.
  5.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga turi teisę reikalauti, kad uosto valdymo įstaigos, uosto paslaugų teikėjai ir uosto naudotojai teiktų informaciją, kurios reikia norint užtikrinti šio reglamento taikymo stebėseną ir priežiūrą.
  6.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga gali pateikti nuomonę valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu bet kokiais su šio reglamento taikymu susijusiais klausimais.
  7.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga, nagrinėdama skundus ar ginčus, gali konsultuotis su atitinkamo uosto naudotojų patariamuoju komitetu.
  8.   Nepriklausomos priežiūros įstaigos sprendimai yra privalomi ir nedaro poveikio teisminiam nagrinėjimui.
  9.   Valstybės narės nepriklausomos priežiūros įstaigos atpažinties duomenis Komisijai praneša ne vėliau kaip 2015 m. liepos 1 d., o vėliau – apie visus tų duomenų pasikeitimus. Komisija skelbia ir atnaujina nepriklausomų priežiūros įstaigų sąrašą savo svetainėje. | Nepriklausoma priežiūros institucija



  1.   Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausoma priežiūros įstaiga stebėtų ir prižiūrėtų, kaip šis reglamentas taikomas visuose į jo taikymo sritį įtrauktuose jūrų uostuose kiekvienos valstybės narės teritorijoje.


  2.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga yra teisiškai atskirta ir funkciškai nepriklausoma nuo uosto valdymo įstaigos arba uosto paslaugų teikėjų. Valstybės narės, kurioms uostai ar uostų valdymo įstaigos priklauso nuosavybės teise arba kurios juos kontroliuoja, užtikrina veiksmingą struktūrinį funkcijų, susijusių su šio reglamento taikymo priežiūra ir stebėsena, ir veiklos, susijusios su tokia nuosavybės teise ar kontrole, atskyrimą. Nepriklausoma priežiūros įstaiga naudojasi savo įgaliojimais nešališkai ir skaidriai, tinkamai atsižvelgdama į teisę laisvai vykdyti komercinę ūkinę veiklą.


  3.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga nagrinėja skundus, kuriuos pateikia bet kuri teisėtų interesų turinti šalis, ir su šio reglamento taikymu susijusius ginčus.


  4.   Jeigu ginčas kyla tarp dviejų šalių, įsisteigusių skirtingose valstybėse narėse, kompetenciją nagrinėti ginčą turi valstybės narės, kurioje yra uostas, kuriame kilo ginčas, nepriklausoma priežiūros įstaiga.


  5.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga turi teisę reikalauti, kad uosto valdymo įstaigos, uosto paslaugų teikėjai ir uosto naudotojai teiktų informaciją, kurios reikia norint užtikrinti šio reglamento taikymo stebėseną ir priežiūrą.


  6.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga gali pateikti nuomonę valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu bet kokiais su šio reglamento taikymu susijusiais klausimais.


  7.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga, nagrinėdama skundus ar ginčus, gali konsultuotis su atitinkamo uosto naudotojų patariamuoju komitetu.


  8.   Nepriklausomos priežiūros įstaigos sprendimai yra privalomi ir nedaro poveikio teisminiam nagrinėjimui.


  9.   Valstybės narės nepriklausomos priežiūros įstaigos atpažinties duomenis Komisijai praneša ne vėliau kaip 2015 m. liepos 1 d., o vėliau – apie visus tų duomenų pasikeitimus. Komisija skelbia ir atnaujina nepriklausomų priežiūros įstaigų sąrašą savo svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nepriklausoma priežiūros institucija

1.   Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausoma priežiūros įstaiga stebėtų ir prižiūrėtų, kaip šis reglamentas taikomas visuose į jo taikymo sritį įtrauktuose jūrų uostuose kiekvienos valstybės narės teritorijoje.

2.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga yra teisiškai atskirta ir funkciškai nepriklausoma nuo uosto valdymo įstaigos arba uosto paslaugų teikėjų. Valstybės narės, kurioms uostai ar uostų valdymo įstaigos priklauso nuosavybės teise arba kurios juos kontroliuoja, užtikrina veiksmingą struktūrinį funkcijų, susijusių su šio reglamento taikymo priežiūra ir stebėsena, ir veiklos, susijusios su tokia nuosavybės teise ar kontrole, atskyrimą. Nepriklausoma priežiūros įstaiga naudojasi savo įgaliojimais nešališkai ir skaidriai, tinkamai atsižvelgdama į teisę laisvai vykdyti komercinę ūkinę veiklą.

3.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga nagrinėja skundus, kuriuos pateikia bet kuri teisėtų interesų turinti šalis, ir su šio reglamento taikymu susijusius ginčus.

4.   Jeigu ginčas kyla tarp dviejų šalių, įsisteigusių skirtingose valstybėse narėse, kompetenciją nagrinėti ginčą turi valstybės narės, kurioje yra uostas, kuriame kilo ginčas, nepriklausoma priežiūros įstaiga.

5.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga turi teisę reikalauti, kad uosto valdymo įstaigos, uosto paslaugų teikėjai ir uosto naudotojai teiktų informaciją, kurios reikia norint užtikrinti šio reglamento taikymo stebėseną ir priežiūrą.

6.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga gali pateikti nuomonę valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu bet kokiais su šio reglamento taikymu susijusiais klausimais.

7.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga, nagrinėdama skundus ar ginčus, gali konsultuotis su atitinkamo uosto naudotojų patariamuoju komitetu.

8.   Nepriklausomos priežiūros įstaigos sprendimai yra privalomi ir nedaro poveikio teisminiam nagrinėjimui.

9.   Valstybės narės nepriklausomos priežiūros įstaigos atpažinties duomenis Komisijai praneša ne vėliau kaip 2015 m. liepos 1 d., o vėliau – apie visus tų duomenų pasikeitimus. Komisija skelbia ir atnaujina nepriklausomų priežiūros įstaigų sąrašą savo svetainėje.

Nepriklausoma priežiūros institucija

1.   Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausoma priežiūros įstaiga stebėtų ir prižiūrėtų, kaip šis reglamentas taikomas visuose į jo taikymo sritį įtrauktuose jūrų uostuose kiekvienos valstybės narės teritorijoje.

2.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga yra teisiškai atskirta ir funkciškai nepriklausoma nuo uosto valdymo įstaigos arba uosto paslaugų teikėjų. Valstybės narės, kurioms uostai ar uostų valdymo įstaigos priklauso nuosavybės teise arba kurios juos kontroliuoja, užtikrina veiksmingą struktūrinį funkcijų, susijusių su šio reglamento taikymo priežiūra ir stebėsena, ir veiklos, susijusios su tokia nuosavybės teise ar kontrole, atskyrimą. Nepriklausoma priežiūros įstaiga naudojasi savo įgaliojimais nešališkai ir skaidriai, tinkamai atsižvelgdama į teisę laisvai vykdyti komercinę ūkinę veiklą.

3.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga nagrinėja skundus, kuriuos pateikia bet kuri teisėtų interesų turinti šalis, ir su šio reglamento taikymu susijusius ginčus.

4.   Jeigu ginčas kyla tarp dviejų šalių, įsisteigusių skirtingose valstybėse narėse, kompetenciją nagrinėti ginčą turi valstybės narės, kurioje yra uostas, kuriame kilo ginčas, nepriklausoma priežiūros įstaiga.

5.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga turi teisę reikalauti, kad uosto valdymo įstaigos, uosto paslaugų teikėjai ir uosto naudotojai teiktų informaciją, kurios reikia norint užtikrinti šio reglamento taikymo stebėseną ir priežiūrą.

6.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga gali pateikti nuomonę valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu bet kokiais su šio reglamento taikymu susijusiais klausimais.

7.   Nepriklausoma priežiūros įstaiga, nagrinėdama skundus ar ginčus, gali konsultuotis su atitinkamo uosto naudotojų patariamuoju komitetu.

8.   Nepriklausomos priežiūros įstaigos sprendimai yra privalomi ir nedaro poveikio teisminiam nagrinėjimui.

9.   Valstybės narės nepriklausomos priežiūros įstaigos atpažinties duomenis Komisijai praneša ne vėliau kaip 2015 m. liepos 1 d., o vėliau – apie visus tų duomenų pasikeitimus. Komisija skelbia ir atnaujina nepriklausomų priežiūros įstaigų sąrašą savo svetainėje.

Paaiškinimas

Kyla klausimas, kokios pridėtinės vertės suteiks už reglamento taikymo stebėseną ir priežiūrą atsakingos nepriklausomos priežiūros įstaigos sukūrimas. Tokią priežiūrą gali atlikti jau veikiančios kompetentingos institucijos (tarp jų vietos ir regionų lygmens). Be to, „visos reglamento nuostatos yra tiesiogiai privalomos“, todėl nereikia jokių priemonių, kurios padėtų lengviau jį visur vienodai įgyvendinti. Bet kokiu atveju, 19 straipsnyje yra numatyta skundų teikimo tvarka.

23 pakeitimas

18 straipsnis. Nepriklausomų priežiūros įstaigų bendradarbiavimas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nepriklausomų priežiūros įstaigų bendradarbiavimas

  1.   Kad sudarytų palankias sąlygas vienodai įgyvendinti šį reglamentą, nepriklausomos priežiūros įstaigos keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Šiuo tikslu jos dalyvauja ir kartu dirba tinkle, kurio dalyviai susitinka reguliariai ir bent kartą per metus. Komisija dalyvauja tinklo dalyvių darbe, koordinuoja tą darbą ir jį remia.
  2.   Nepriklausomos priežiūros įstaigos glaudžiai bendradarbiauja, kad vienos kitoms padėtų atlikti savo užduotis, taip pat ir tyrimus, kurie būtini norint išnagrinėti skundus ir ginčus tais atvejais, kai tie skundai ir ginčai susiję su skirtingų valstybių narių uostais. Šiuo tikslu nepriklausoma priežiūros įstaiga kitai tokiai įstaigai (gavusi pagrįstą prašymą) pateikia informaciją, kurios reikia, kad ta įstaiga įvykdytų savo įpareigojimus pagal šį reglamentą.
  3.   Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausomos priežiūros įstaigos, gavusios pagrįstą prašymą, Komisijai pateiktų informaciją, būtiną Komisijos užduotims atlikti. Komisijos prašoma informacija turi būti proporcinga tų užduočių atlikimui.
  4.   Jeigu nepriklausoma priežiūros įstaiga pagal Sąjungos ar nacionalines komercinės ūkinės veiklos konfidencialumo taisykles informaciją laiko konfidencialia, kita nacionalinė priežiūros įstaiga ir Komisija užtikrina tokį konfidencialumą. Ši informacija gali būti naudojama tik tokiu tikslu, kuriuo buvo paprašyta.
  5.   Komisija, remdamasi nepriklausomų priežiūros įstaigų patirtimi ir 1 dalyje nurodyto tinklo veiklos rezultatais, taip pat siekdama užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą, gali patvirtinti bendrus principus, taikytinus atitinkamiems nepriklausomų priežiūros įstaigų susitarimams dėl keitimosi informacija. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | Nepriklausomų priežiūros įstaigų bendradarbiavimas



  1.   Kad sudarytų palankias sąlygas vienodai įgyvendinti šį reglamentą, nepriklausomos priežiūros įstaigos keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Šiuo tikslu jos dalyvauja ir kartu dirba tinkle, kurio dalyviai susitinka reguliariai ir bent kartą per metus. Komisija dalyvauja tinklo dalyvių darbe, koordinuoja tą darbą ir jį remia.


  2.   Nepriklausomos priežiūros įstaigos glaudžiai bendradarbiauja, kad vienos kitoms padėtų atlikti savo užduotis, taip pat ir tyrimus, kurie būtini norint išnagrinėti skundus ir ginčus tais atvejais, kai tie skundai ir ginčai susiję su skirtingų valstybių narių uostais. Šiuo tikslu nepriklausoma priežiūros įstaiga kitai tokiai įstaigai (gavusi pagrįstą prašymą) pateikia informaciją, kurios reikia, kad ta įstaiga įvykdytų savo įpareigojimus pagal šį reglamentą.


  3.   Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausomos priežiūros įstaigos, gavusios pagrįstą prašymą, Komisijai pateiktų informaciją, būtiną Komisijos užduotims atlikti. Komisijos prašoma informacija turi būti proporcinga tų užduočių atlikimui.


  4.   Jeigu nepriklausoma priežiūros įstaiga pagal Sąjungos ar nacionalines komercinės ūkinės veiklos konfidencialumo taisykles informaciją laiko konfidencialia, kita nacionalinė priežiūros įstaiga ir Komisija užtikrina tokį konfidencialumą. Ši informacija gali būti naudojama tik tokiu tikslu, kuriuo buvo paprašyta.


  5.   Komisija, remdamasi nepriklausomų priežiūros įstaigų patirtimi ir 1 dalyje nurodyto tinklo veiklos rezultatais, taip pat siekdama užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą, gali patvirtinti bendrus principus, taikytinus atitinkamiems nepriklausomų priežiūros įstaigų susitarimams dėl keitimosi informacija. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nepriklausomų priežiūros įstaigų bendradarbiavimas

1.   Kad sudarytų palankias sąlygas vienodai įgyvendinti šį reglamentą, nepriklausomos priežiūros įstaigos keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Šiuo tikslu jos dalyvauja ir kartu dirba tinkle, kurio dalyviai susitinka reguliariai ir bent kartą per metus. Komisija dalyvauja tinklo dalyvių darbe, koordinuoja tą darbą ir jį remia.

2.   Nepriklausomos priežiūros įstaigos glaudžiai bendradarbiauja, kad vienos kitoms padėtų atlikti savo užduotis, taip pat ir tyrimus, kurie būtini norint išnagrinėti skundus ir ginčus tais atvejais, kai tie skundai ir ginčai susiję su skirtingų valstybių narių uostais. Šiuo tikslu nepriklausoma priežiūros įstaiga kitai tokiai įstaigai (gavusi pagrįstą prašymą) pateikia informaciją, kurios reikia, kad ta įstaiga įvykdytų savo įpareigojimus pagal šį reglamentą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausomos priežiūros įstaigos, gavusios pagrįstą prašymą, Komisijai pateiktų informaciją, būtiną Komisijos užduotims atlikti. Komisijos prašoma informacija turi būti proporcinga tų užduočių atlikimui.

4.   Jeigu nepriklausoma priežiūros įstaiga pagal Sąjungos ar nacionalines komercinės ūkinės veiklos konfidencialumo taisykles informaciją laiko konfidencialia, kita nacionalinė priežiūros įstaiga ir Komisija užtikrina tokį konfidencialumą. Ši informacija gali būti naudojama tik tokiu tikslu, kuriuo buvo paprašyta.

5.   Komisija, remdamasi nepriklausomų priežiūros įstaigų patirtimi ir 1 dalyje nurodyto tinklo veiklos rezultatais, taip pat siekdama užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą, gali patvirtinti bendrus principus, taikytinus atitinkamiems nepriklausomų priežiūros įstaigų susitarimams dėl keitimosi informacija. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Nepriklausomų priežiūros įstaigų bendradarbiavimas

1.   Kad sudarytų palankias sąlygas vienodai įgyvendinti šį reglamentą, nepriklausomos priežiūros įstaigos keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Šiuo tikslu jos dalyvauja ir kartu dirba tinkle, kurio dalyviai susitinka reguliariai ir bent kartą per metus. Komisija dalyvauja tinklo dalyvių darbe, koordinuoja tą darbą ir jį remia.

2.   Nepriklausomos priežiūros įstaigos glaudžiai bendradarbiauja, kad vienos kitoms padėtų atlikti savo užduotis, taip pat ir tyrimus, kurie būtini norint išnagrinėti skundus ir ginčus tais atvejais, kai tie skundai ir ginčai susiję su skirtingų valstybių narių uostais. Šiuo tikslu nepriklausoma priežiūros įstaiga kitai tokiai įstaigai (gavusi pagrįstą prašymą) pateikia informaciją, kurios reikia, kad ta įstaiga įvykdytų savo įpareigojimus pagal šį reglamentą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausomos priežiūros įstaigos, gavusios pagrįstą prašymą, Komisijai pateiktų informaciją, būtiną Komisijos užduotims atlikti. Komisijos prašoma informacija turi būti proporcinga tų užduočių atlikimui.

4.   Jeigu nepriklausoma priežiūros įstaiga pagal Sąjungos ar nacionalines komercinės ūkinės veiklos konfidencialumo taisykles informaciją laiko konfidencialia, kita nacionalinė priežiūros įstaiga ir Komisija užtikrina tokį konfidencialumą. Ši informacija gali būti naudojama tik tokiu tikslu, kuriuo buvo paprašyta.

5.   Komisija, remdamasi nepriklausomų priežiūros įstaigų patirtimi ir 1 dalyje nurodyto tinklo veiklos rezultatais, taip pat siekdama užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą, gali patvirtinti bendrus principus, taikytinus atitinkamiems nepriklausomų priežiūros įstaigų susitarimams dėl keitimosi informacija. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Paaiškinimas

Panašūs argumentai kaip ir 17 straipsnio pakeitime: neaišku, kodėl reikalingas nepriklausomų priežiūros institucijų bendradarbiavimas. Dar didesnis neaiškumas kyla turint omenyje tai, kad Komisija teikia reglamento projektą, kurio „visos nuostatos yra tiesiogiai privalomos“ ir kurį pasirinkus valstybėms narėms ir Komisijai pavyks išvengti „papildomos administracinės naštos“, todėl jam nereikia jokių priemonių, kurios padėtų jį vienodai įgyvendinti. Bet kokiu atveju, 19 straipsnyje yra numatyta skundų teikimo tvarka.

24 pakeitimas

19 straipsnis. Skundas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bet kokia teisėtą interesą turinti šalis turi teisę kompetentingų institucijų, uosto valdymo įstaigos ar nepriklausomos priežiūros įstaigos pagal šį reglamentą priimtus sprendimus ar pavienes priemones apskųsti apeliacinei įstaigai, kuri yra nepriklausoma nuo dalyvaujančių šalių. Ši apeliacinė įstaiga gali būti teismas. | 1.   Bet kokia teisėtą interesą turinti šalis turi teisę kompetentingų institucijų, arba uosto valdymo įstaigos ar nepriklausomos priežiūros įstaigos pagal šį reglamentą priimtus sprendimus ar pavienes priemones apskųsti apeliacinei įstaigai, kuri yra nepriklausoma nuo dalyvaujančių šalių. Ši apeliacinė įstaiga gali būti teismas. |
| 2.   Kai 1 dalyje nurodyta apeliacinė įstaiga nėra teisminio pobūdžio, ji raštu išdėsto savo sprendimų priežastis. Jos sprendimus taip pat kontroliuoja nacionalinis teismas. | 2.   Kai 1 dalyje nurodyta apeliacinė įstaiga nėra teisminio pobūdžio, ji raštu išdėsto savo sprendimų priežastis. Jos sprendimus taip pat kontroliuoja nacionalinis teismas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Bet kokia teisėtą interesą turinti šalis turi teisę kompetentingų institucijų, uosto valdymo įstaigos ar nepriklausomos priežiūros įstaigos pagal šį reglamentą priimtus sprendimus ar pavienes priemones apskųsti apeliacinei įstaigai, kuri yra nepriklausoma nuo dalyvaujančių šalių. Ši apeliacinė įstaiga gali būti teismas.

1.   Bet kokia teisėtą interesą turinti šalis turi teisę kompetentingų institucijų, arba uosto valdymo įstaigos ar nepriklausomos priežiūros įstaigos pagal šį reglamentą priimtus sprendimus ar pavienes priemones apskųsti apeliacinei įstaigai, kuri yra nepriklausoma nuo dalyvaujančių šalių. Ši apeliacinė įstaiga gali būti teismas.

2.   Kai 1 dalyje nurodyta apeliacinė įstaiga nėra teisminio pobūdžio, ji raštu išdėsto savo sprendimų priežastis. Jos sprendimus taip pat kontroliuoja nacionalinis teismas.

2.   Kai 1 dalyje nurodyta apeliacinė įstaiga nėra teisminio pobūdžio, ji raštu išdėsto savo sprendimų priežastis. Jos sprendimus taip pat kontroliuoja nacionalinis teismas.

Paaiškinimas

Pakeitimas teikiamas atsižvelgiant į 17 ir 18 straipsnių pakeitimus.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regiono komiteto pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  SWD(2013) 3 final, http://ec.europa.eu/governance/impact/key_docs/docs/cswd_ati_en.pdf.

1

(2)  http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/14018736.PDF.

2

(3)  Europos Sąjungos valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų ir vidaus rinkos taisyklių taikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, visų pirma visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms, vadovas, SWD(2013)53, 2013 2 15.

3

(4)  Vadovaujantis 2011 m. gruodžio 20 d. sprendimu dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, teikiamai kompensacijų už viešąją paslaugą, skiriamų tam tikroms už visuotinių ekonominės svarbos paslaugų valdymą atsakingoms įmonėms, forma.

4

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/73

---

Regionų komiteto nuomonė – „Romų integracijos strategijos“

2014/C 114/12

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos: integracijos didinimas ir kova su diskriminacija

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą kaip apčiuopiamą įrodymą, kad ES yra užsibrėžusi didinti romų bendruomenių (1) integraciją ir kovoti su jų dažnai patiriama diskriminacija, ir siekti šių tikslų nacionalinėmis integracijos strategijomis; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą kaip apčiuopiamą įrodymą, kad ES yra užsibrėžusi didinti romų bendruomenių (1) integraciją ir kovoti su jų dažnai patiriama diskriminacija, ir siekti šių tikslų nacionalinėmis integracijos strategijomis;

| 2. | primena, kad romai yra didžiausia Europos etninė mažuma – Europoje jų gyvena apie 10–12 milijonų, iš kurių 6 milijonai gyvena ES. Dauguma romų yra ES piliečiai; |
| --- | --- |

2.

primena, kad romai yra didžiausia Europos etninė mažuma – Europoje jų gyvena apie 10–12 milijonų, iš kurių 6 milijonai gyvena ES. Dauguma romų yra ES piliečiai;

| 3. | romų bendruomenės dydis ir socialinė bei ekonominė padėtis kiekviename regione ir valstybėje narėje yra skirtinga, todėl nacionalinis požiūris į romų įtrauktį turėtų būti parengtas atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes ir poreikius vietoje, be kita ko, nustatant ar toliau vykdant politiką, skirtą socialiai atskirtų ar nepalankioje padėtyje atsidūrusių asmenų grupių, pavyzdžiui, romų, klausimams spręsti platesniame kontekste; |
| --- | --- |

3.

romų bendruomenės dydis ir socialinė bei ekonominė padėtis kiekviename regione ir valstybėje narėje yra skirtinga, todėl nacionalinis požiūris į romų įtrauktį turėtų būti parengtas atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes ir poreikius vietoje, be kita ko, nustatant ar toliau vykdant politiką, skirtą socialiai atskirtų ar nepalankioje padėtyje atsidūrusių asmenų grupių, pavyzdžiui, romų, klausimams spręsti platesniame kontekste;

| 4. | mano, kad ES institucijoms ir valstybėms narėms tenka bendra atsakomybė gerinti romų socialinę įtrauktį ir integraciją; primena, kad kova su romų patiriama diskriminacija, išankstiniu nusistatymu ir socialine atskirtimi yra Sutartyje įtvirtinta prievolė ir teisinis reikalavimas (2), įpareigojantis kovoti su diskriminacija dėl rasės ar etninės priklausomybės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus, lyties ar lytinės orientacijos; todėl griežtai smerkia bet kokią romų bendruomenių diskriminaciją; |
| --- | --- |

4.

mano, kad ES institucijoms ir valstybėms narėms tenka bendra atsakomybė gerinti romų socialinę įtrauktį ir integraciją; primena, kad kova su romų patiriama diskriminacija, išankstiniu nusistatymu ir socialine atskirtimi yra Sutartyje įtvirtinta prievolė ir teisinis reikalavimas (2), įpareigojantis kovoti su diskriminacija dėl rasės ar etninės priklausomybės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus, lyties ar lytinės orientacijos; todėl griežtai smerkia bet kokią romų bendruomenių diskriminaciją;

| 5. | pabrėžia, kad nacionalinėje politikoje, kuria deramai siekiama skatinti ir užtikrinti romų lygybę, jokiu būdu negali būti kvestionuojama arba atvirai neigiama jų, kaip valstybės narės piliečių, teisė į ES pilietybę (jie – ne asmenys be pilietybės). Apgailestauja, kad taikomos neaiškios išsiuntimo procedūros, kuriomis automatiškai atsisakoma priimti romus atmetant bet kokį bandymą juos integruoti. Ragina ES išnagrinėti šį klausimą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad nacionalinėje politikoje, kuria deramai siekiama skatinti ir užtikrinti romų lygybę, jokiu būdu negali būti kvestionuojama arba atvirai neigiama jų, kaip valstybės narės piliečių, teisė į ES pilietybę (jie – ne asmenys be pilietybės). Apgailestauja, kad taikomos neaiškios išsiuntimo procedūros, kuriomis automatiškai atsisakoma priimti romus atmetant bet kokį bandymą juos integruoti. Ragina ES išnagrinėti šį klausimą;

| 6. | smerkia stereotipų laikymąsi ir dėl manomų kultūrinių skirtumų ribotas galimybes gauti viešąsias paslaugas; dar kartą pabrėžia, kad pritaria Komisijos pastangoms sudarant išankstines sąlygas sėkmingai įgyvendinti integracijos strategijas spręsti romų bendruomenių problemas – skurdo, kliūčių patekti į darbo rinką, aprūpinimo būstu ir galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi šios problemos vis dar tinkamai nesprendžiamos, ragina stiprinti pastangas, inter alia, priskiriant daugiau funkcijų vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

6.

smerkia stereotipų laikymąsi ir dėl manomų kultūrinių skirtumų ribotas galimybes gauti viešąsias paslaugas; dar kartą pabrėžia, kad pritaria Komisijos pastangoms sudarant išankstines sąlygas sėkmingai įgyvendinti integracijos strategijas spręsti romų bendruomenių problemas – skurdo, kliūčių patekti į darbo rinką, aprūpinimo būstu ir galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi šios problemos vis dar tinkamai nesprendžiamos, ragina stiprinti pastangas, inter alia, priskiriant daugiau funkcijų vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 7. | pabrėžia, jog integracija yra dvikryptis procesas. Šiuo požiūriu romus atstovaujančios organizacijos turėtų informuoti romų bendruomenes tiek apie gero integravimosi priimančioje šalyje privalumus, tiek apie įsipareigojimus, kurie atsiranda dėl gyvenimo toje šalyje; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, jog integracija yra dvikryptis procesas. Šiuo požiūriu romus atstovaujančios organizacijos turėtų informuoti romų bendruomenes tiek apie gero integravimosi priimančioje šalyje privalumus, tiek apie įsipareigojimus, kurie atsiranda dėl gyvenimo toje šalyje;

| 8. | pritaria Komisijai, kuri išskiria keletą prioritetinių išankstinių struktūrinių sąlygų, svarbių sėkmingam integracijos strategijų įgyvendinimui, visų pirma, glaudesnį bendradarbiavimą su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir pakankamų finansinių išteklių skyrimą; |
| --- | --- |

8.

pritaria Komisijai, kuri išskiria keletą prioritetinių išankstinių struktūrinių sąlygų, svarbių sėkmingam integracijos strategijų įgyvendinimui, visų pirma, glaudesnį bendradarbiavimą su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir pakankamų finansinių išteklių skyrimą;

ES strategijos įgyvendinimas

| 9. | ragina Europos Komisiją romų bendruomenę turinčioms valstybėms narėms nubrėžti aiškius ir kiekybiškai įvertinamus tikslus ir rodiklius, kad būtų galima stebėti pažangą visose keturiose pagrindinėse srityse, įskaitant bendradarbiavimą su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos Komisiją romų bendruomenę turinčioms valstybėms narėms nubrėžti aiškius ir kiekybiškai įvertinamus tikslus ir rodiklius, kad būtų galima stebėti pažangą visose keturiose pagrindinėse srityse, įskaitant bendradarbiavimą su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 10. | primena, kad valstybėms narėms svarbu priimti visapusišką, daugiasektorinę ir koordinuojamą integracijos strategiją. Reikia pripažinti, kad svarbiausios ES bendroje strategijoje nurodytos politikos sritys yra tarpusavyje glaudžiai susijusios. ES ir valstybės narės negali kiekvienos problemos išspręsti taikydamos remiantis principu „iš viršaus į apačią“ parengtas strategijas, kuriose romų bendruomenes norima paveikti iš viršaus. Jos verčiau turėtų pasikliauti bendradarbiavimu su visais suinteresuotaisiais subjektais visais lygmenimis; |
| --- | --- |

10.

primena, kad valstybėms narėms svarbu priimti visapusišką, daugiasektorinę ir koordinuojamą integracijos strategiją. Reikia pripažinti, kad svarbiausios ES bendroje strategijoje nurodytos politikos sritys yra tarpusavyje glaudžiai susijusios. ES ir valstybės narės negali kiekvienos problemos išspręsti taikydamos remiantis principu „iš viršaus į apačią“ parengtas strategijas, kuriose romų bendruomenes norima paveikti iš viršaus. Jos verčiau turėtų pasikliauti bendradarbiavimu su visais suinteresuotaisiais subjektais visais lygmenimis;

| 11. | ragina Europos Komisiją sukurti patikimesnius stebėsenos mechanizmus, kurie užtikrintų veiksmingesnį pažangos siekiant romų bendruomenę turinčioms valstybėms narėms nustatytų tikslų vertinimą, ir rekomenduotų, kokių praktinių priemonių turėtų imtis tokia valstybė narė; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Komisiją sukurti patikimesnius stebėsenos mechanizmus, kurie užtikrintų veiksmingesnį pažangos siekiant romų bendruomenę turinčioms valstybėms narėms nustatytų tikslų vertinimą, ir rekomenduotų, kokių praktinių priemonių turėtų imtis tokia valstybė narė;

| 12. | apgailestauja, kad Komisijos dokumente beveik neužsimenama apie romų integraciją naujausiose ES valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse arba potencialiose kandidatėse, nors būtent kai kuriose jų gyvena daug romų ir jiems labai reikalinga parama, o tokią jų padėtį lemia arba dar labiau blogina atskirtis ir diskriminacija; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja, kad Komisijos dokumente beveik neužsimenama apie romų integraciją naujausiose ES valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse arba potencialiose kandidatėse, nors būtent kai kuriose jų gyvena daug romų ir jiems labai reikalinga parama, o tokią jų padėtį lemia arba dar labiau blogina atskirtis ir diskriminacija;

| 13. | ragina ES šalis kandidates ir potencialias kandidates tęsti antidiskriminacinių teisės aktų priėmimo darbą ir kartu su savo vietos ir regionų valdžios institucijomis rengti ir (arba) koreguoti savo nacionalines romų integracijos strategijas bei įtraukti į jas kiekybiškai įvertinamus tikslus, ir numatyti prievolę reguliariai viešinti pasiekimus; |
| --- | --- |

13.

ragina ES šalis kandidates ir potencialias kandidates tęsti antidiskriminacinių teisės aktų priėmimo darbą ir kartu su savo vietos ir regionų valdžios institucijomis rengti ir (arba) koreguoti savo nacionalines romų integracijos strategijas bei įtraukti į jas kiekybiškai įvertinamus tikslus, ir numatyti prievolę reguliariai viešinti pasiekimus;

| 14. | pritaria idėjai sukurti nacionalinių romų informacijos centrų tinklą, skirtą vykdyti daugiašalius geriausios patirties mainus, mokytis vieniems iš kitų ir bendradarbiauti; ragina į tinklo veiklą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovus. Jame turėtų dalyvauti ir ES šalių kandidačių bei potencialių kandidačių atstovai; |
| --- | --- |

14.

pritaria idėjai sukurti nacionalinių romų informacijos centrų tinklą, skirtą vykdyti daugiašalius geriausios patirties mainus, mokytis vieniems iš kitų ir bendradarbiauti; ragina į tinklo veiklą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovus. Jame turėtų dalyvauti ir ES šalių kandidačių bei potencialių kandidačių atstovai;

| 15. | pripažįsta Vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso (Europos Tarybos) darbo svarbą, visų pirma jo rezoliuciją dėl romų padėties Europoje ir vietos bei regionų valdžios institucijoms tenkančių iššūkių šiuo klausimu (3); ragina ES institucijas glaudžiau bendradarbiauti su Europos Taryba romų padėties gerinimo klausimu, taip pat kartu su ja remti neseniai susikūrusią Europos miestų ir regionų sąjungą romų įtraukčiai užtikrinti ir labai sėkmingą „Dosta!“ kampaniją; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta Vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso (Europos Tarybos) darbo svarbą, visų pirma jo rezoliuciją dėl romų padėties Europoje ir vietos bei regionų valdžios institucijoms tenkančių iššūkių šiuo klausimu (3); ragina ES institucijas glaudžiau bendradarbiauti su Europos Taryba romų padėties gerinimo klausimu, taip pat kartu su ja remti neseniai susikūrusią Europos miestų ir regionų sąjungą romų įtraukčiai užtikrinti ir labai sėkmingą „Dosta!“ kampaniją;

| 16. | ragina valstybes nares užtikrinti romų apsaugą pagal tarptautinę teisę ir visų pirma pagal Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją (4); |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares užtikrinti romų apsaugą pagal tarptautinę teisę ir visų pirma pagal Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją (4);

| 17. | ragina į romų politiką, strategijas ir finansavimą tiesiogiai įtraukti ne tik seniai susiformavusias romų bendruomenes, bet ir iš kitų valstybių narių bei trečiųjų šalių atvykusius romus migrantus; |
| --- | --- |

17.

ragina į romų politiką, strategijas ir finansavimą tiesiogiai įtraukti ne tik seniai susiformavusias romų bendruomenes, bet ir iš kitų valstybių narių bei trečiųjų šalių atvykusius romus migrantus;

| 18. | siūlo, kad Europos Komisija ragintų valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas kurti mentorių paslaugų teikimo programas siekiant užmegzti romų ir valstybės valdžios institucijų tarpusavio ryšį ir plėsti romų darbo galimybes; |
| --- | --- |

18.

siūlo, kad Europos Komisija ragintų valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas kurti mentorių paslaugų teikimo programas siekiant užmegzti romų ir valstybės valdžios institucijų tarpusavio ryšį ir plėsti romų darbo galimybes;

| 19. | pabrėžia, kad pilietinės visuomenės vaidmuo neturėtų būti vien patariamasis – ji turėtų aktyviai dalyvauti nacionalinių strategijų įgyvendinime ir vykdyti jų įgyvendinimo stebėseną; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad pilietinės visuomenės vaidmuo neturėtų būti vien patariamasis – ji turėtų aktyviai dalyvauti nacionalinių strategijų įgyvendinime ir vykdyti jų įgyvendinimo stebėseną;

| 20. | pakartoja, kad labai svarbu į romų integracijai aktualios politikos ir strategijų rengimą visais valdymo lygmenimis įtraukti romų bendruomenių atstovus; |
| --- | --- |

20.

pakartoja, kad labai svarbu į romų integracijai aktualios politikos ir strategijų rengimą visais valdymo lygmenimis įtraukti romų bendruomenių atstovus;

| 21. | pripažįsta, kad romų moterys patiria įvairių formų diskriminaciją, todėl kviečia vietos ir regionų valdžios institucijas kartu su nacionalinės valdžios tarnybomis ir pilietine visuomene spręsti šį klausimą, pavyzdžiui, rengti strategijas, kuriose jos aktyviai dalyvautų ir kuriomis joms būtų suteikta pareigų, susijusių su prevencijos ir integracijos programų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad romų moterys patiria įvairių formų diskriminaciją, todėl kviečia vietos ir regionų valdžios institucijas kartu su nacionalinės valdžios tarnybomis ir pilietine visuomene spręsti šį klausimą, pavyzdžiui, rengti strategijas, kuriose jos aktyviai dalyvautų ir kuriomis joms būtų suteikta pareigų, susijusių su prevencijos ir integracijos programų įgyvendinimu;

Finansavimas

| 22. | labai teigiamai vertina Komisijos rekomendaciją, kad romų integracijos klausimai būtų tiesiogiai įtraukti į 2014–2020 m. programavimo laikotarpio partnerystės susitarimus; |
| --- | --- |

22.

labai teigiamai vertina Komisijos rekomendaciją, kad romų integracijos klausimai būtų tiesiogiai įtraukti į 2014–2020 m. programavimo laikotarpio partnerystės susitarimus;

| 23. | prašo laikytis „dinamiškesnio“ požiūrio skiriant lėšas, kad būtų galima geriau tenkinti įvairių Europos dalių poreikius, užtikrinant veiksmingą paramą toms teritorijoms, kuriose romų bendruomenės didesnės negu vidurkis ir (arba) jų atvyksta daugiau; be to, ragina vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios jau įgyvendina arba ketina įgyvendinti konkrečius romams skirtus vystymosi ir rėmimo planus, suteikti akivaizdžią, ilgalaikę ir dinamišką paramą; |
| --- | --- |

23.

prašo laikytis „dinamiškesnio“ požiūrio skiriant lėšas, kad būtų galima geriau tenkinti įvairių Europos dalių poreikius, užtikrinant veiksmingą paramą toms teritorijoms, kuriose romų bendruomenės didesnės negu vidurkis ir (arba) jų atvyksta daugiau; be to, ragina vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios jau įgyvendina arba ketina įgyvendinti konkrečius romams skirtus vystymosi ir rėmimo planus, suteikti akivaizdžią, ilgalaikę ir dinamišką paramą;

| 24. | pakartoja, kad pakankamai lėšų reikia skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios, įgyvendindamos vaiko teisių apsaugos politiką, užtikrindamos ikimokyklinio ugdymo paslaugų teikimą ir stiprindamos teisę į mokslą, atlieka strateginį vaidmenį užtikrinant romų vaikų įtraukimą į ikimokyklinio ir mokyklinio ugdymo sistemas; |
| --- | --- |

24.

pakartoja, kad pakankamai lėšų reikia skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios, įgyvendindamos vaiko teisių apsaugos politiką, užtikrindamos ikimokyklinio ugdymo paslaugų teikimą ir stiprindamos teisę į mokslą, atlieka strateginį vaidmenį užtikrinant romų vaikų įtraukimą į ikimokyklinio ir mokyklinio ugdymo sistemas;

| 25. | mano, kad romams atstovaujančios arba jų interesus ginančios pilietinės visuomenės organizacijos turi turėti geresnes galimybes pasinaudoti viešuoju finansavimu (įskaitant ES lėšas), kad dalyvautų integracijos politikos rengime ir įgyvendinimo procese; |
| --- | --- |

25.

mano, kad romams atstovaujančios arba jų interesus ginančios pilietinės visuomenės organizacijos turi turėti geresnes galimybes pasinaudoti viešuoju finansavimu (įskaitant ES lėšas), kad dalyvautų integracijos politikos rengime ir įgyvendinimo procese;

| 26. | mano, kad reikia veiksmingiau koordinuoti romų integracijos skatinimui skiriamą finansavimą iš įvairių šaltinių. Toks teminis požiūris labai padėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurių atsakomybės teritorijoje gyvena didelės romų bendruomenės, veiksmingai atremti naujus iššūkius ir sudarytų galimybes anksti užkirsti kelią jų atskirčiai ir stiprinti ryšius su vietos bendruomene; |
| --- | --- |

26.

mano, kad reikia veiksmingiau koordinuoti romų integracijos skatinimui skiriamą finansavimą iš įvairių šaltinių. Toks teminis požiūris labai padėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurių atsakomybės teritorijoje gyvena didelės romų bendruomenės, veiksmingai atremti naujus iššūkius ir sudarytų galimybes anksti užkirsti kelią jų atskirčiai ir stiprinti ryšius su vietos bendruomene;

| 27. | pabrėžia, kad visiems vienoda politika gali būti neproduktyvi. Geresnių rezultatų duotų tokia romų politika, kuri remtųsi individo poreikiais ir skatintų individualias iniciatyvas, pirmiausia užimtumo ir savarankiško darbo srityje, bei už jas atlygintų. Čia paminėtinas sistemingas asmenų ir šeimų profiliavimas ir profesinis rengimas, parama naujoms įmonėms ir švietimui, ypatingas dėmesys gabiems romų moksleiviams; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad visiems vienoda politika gali būti neproduktyvi. Geresnių rezultatų duotų tokia romų politika, kuri remtųsi individo poreikiais ir skatintų individualias iniciatyvas, pirmiausia užimtumo ir savarankiško darbo srityje, bei už jas atlygintų. Čia paminėtinas sistemingas asmenų ir šeimų profiliavimas ir profesinis rengimas, parama naujoms įmonėms ir švietimui, ypatingas dėmesys gabiems romų moksleiviams;

Vaikai ir švietimas – integracijai svarbus veiksnys

| 28. | pripažįsta, kad romų bendruomenė palyginti jauna – 35,7 proc. jų jaunesni negu 15 metų (ES vidurkis – 15,7 proc.); vidutinis romų amžius yra 24 metai, palyginti su vidutiniu visos ES gyventojų amžiumi, kuris yra 40 metų. Didžioji dauguma darbingo amžiaus romų neturi išsilavinimo, kad rastų ilgalaikį darbą, o tai parodo, kaip svarbu investuoti į romų vaikų švietimą, kad jie sėkmingai įsilietų į darbo rinką ir integruotųsi į visuomenę; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta, kad romų bendruomenė palyginti jauna – 35,7 proc. jų jaunesni negu 15 metų (ES vidurkis – 15,7 proc.); vidutinis romų amžius yra 24 metai, palyginti su vidutiniu visos ES gyventojų amžiumi, kuris yra 40 metų. Didžioji dauguma darbingo amžiaus romų neturi išsilavinimo, kad rastų ilgalaikį darbą, o tai parodo, kaip svarbu investuoti į romų vaikų švietimą, kad jie sėkmingai įsilietų į darbo rinką ir integruotųsi į visuomenę;

| 29. | įsitikinęs, kad norint, jog bet kuri integracijos programa būtų sėkminga, mažumų švietimui joje turi būti skiriama ne mažiau dėmesio nei tiksliniam daugumos švietimui; |
| --- | --- |

29.

įsitikinęs, kad norint, jog bet kuri integracijos programa būtų sėkminga, mažumų švietimui joje turi būti skiriama ne mažiau dėmesio nei tiksliniam daugumos švietimui;

| 30. | pakartoja, kad reikia visapusiškesnio požiūrio į integraciją, ir siūlo užtikrinti elementarų tėvų raštingumą ir matematinius gebėjimus, nes tai vienas iš būdų, kad ir romų vaikai besimokydami taip pat įgytų šiuos įgūdžius; |
| --- | --- |

30.

pakartoja, kad reikia visapusiškesnio požiūrio į integraciją, ir siūlo užtikrinti elementarų tėvų raštingumą ir matematinius gebėjimus, nes tai vienas iš būdų, kad ir romų vaikai besimokydami taip pat įgytų šiuos įgūdžius;

| 31. | ragina liautis taikyti praktiką, kai romų vaikai atskiriami ir siunčiami į vaikams su mokymosi sutrikimais skirtas mokyklas, taip pat neatskirti jų nuo kitų mokinių įprastinėse mokyklose; |
| --- | --- |

31.

ragina liautis taikyti praktiką, kai romų vaikai atskiriami ir siunčiami į vaikams su mokymosi sutrikimais skirtas mokyklas, taip pat neatskirti jų nuo kitų mokinių įprastinėse mokyklose;

| 32. | mano, kad pozityviosios diskriminacijos praktiką reikėtų taikyti tik labai atsargiai ir ribotai, kad būtų išvengta lygių teisių ir galimybių principų pažeidimo; |
| --- | --- |

32.

mano, kad pozityviosios diskriminacijos praktiką reikėtų taikyti tik labai atsargiai ir ribotai, kad būtų išvengta lygių teisių ir galimybių principų pažeidimo;

| 33. | mano, kad reikėtų imtis priemonių ir skatinti mokytojams ir moksleiviams skirtus mokymus, kuriuose būtų skatinama tolerancija romams; |
| --- | --- |

33.

mano, kad reikėtų imtis priemonių ir skatinti mokytojams ir moksleiviams skirtus mokymus, kuriuose būtų skatinama tolerancija romams;

| 34. | pabrėžia, kad reikėtų vengti segregacijos mokyklose, o kompleksinis švietimas mokyklose turėtų tapti norma siekiant užkirsti kelią atskirčiai ir segregacijai nuo daugumos. Romai patys turėtų aktyviai prisidėti prie priešiškumo kliūčių pašalinimo – romų vaikų tėvai turėtų dalyvauti vaikų lavinimo procese ir ankstyvajame ugdyme; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad reikėtų vengti segregacijos mokyklose, o kompleksinis švietimas mokyklose turėtų tapti norma siekiant užkirsti kelią atskirčiai ir segregacijai nuo daugumos. Romai patys turėtų aktyviai prisidėti prie priešiškumo kliūčių pašalinimo – romų vaikų tėvai turėtų dalyvauti vaikų lavinimo procese ir ankstyvajame ugdyme;

| 35. | mano, kad norint užkirsti kelią romų vaikų marginalizacijai ir atskirčiai, veiksmų reikia imtis labai anksti – užtikrinti ikimokyklinio amžiaus vaikų ugdymą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

35.

mano, kad norint užkirsti kelią romų vaikų marginalizacijai ir atskirčiai, veiksmų reikia imtis labai anksti – užtikrinti ikimokyklinio amžiaus vaikų ugdymą ir priežiūrą;

| 36. | mano, kad įdarbinus daugiau romų mokytojų ir mokytojų asistentų būtų galima realiai sumažinti etninę įtampą mokyklose; |
| --- | --- |

36.

mano, kad įdarbinus daugiau romų mokytojų ir mokytojų asistentų būtų galima realiai sumažinti etninę įtampą mokyklose;

| 37. | taip pat pritaria nuomonei, kad romų vaikams gresia didesnė didelio ir ekstremalaus skurdo tikimybė negu bet kuriai kitai Europoje gyvenančiai mažumai; |
| --- | --- |

37.

taip pat pritaria nuomonei, kad romų vaikams gresia didesnė didelio ir ekstremalaus skurdo tikimybė negu bet kuriai kitai Europoje gyvenančiai mažumai;

| 38. | ragina valstybes nares priimti veiksmingas strategijas kovai su vaikų darbu, nepilnamečių įtraukimu į elgetavimą, planuojamų santuokų ir santuokų su nepilnamečiais praktika, ir veiksmingiau kovoti su prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares priimti veiksmingas strategijas kovai su vaikų darbu, nepilnamečių įtraukimu į elgetavimą, planuojamų santuokų ir santuokų su nepilnamečiais praktika, ir veiksmingiau kovoti su prekyba žmonėmis;

| 39. | primena savo ankstesnes nuomones dėl romų (5), kuriose pabrėžė, kad vietos ir regionų valdžios institucijas bei romų bendruomenes būtina visapusiškai įtraukti į nacionalinės integracijos ir socialinės atskirties mažinimo politikos rengimą; |
| --- | --- |

39.

primena savo ankstesnes nuomones dėl romų (5), kuriose pabrėžė, kad vietos ir regionų valdžios institucijas bei romų bendruomenes būtina visapusiškai įtraukti į nacionalinės integracijos ir socialinės atskirties mažinimo politikos rengimą;

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo ir įtraukimas

| 40. | pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos – tai tas valdymo lygmuo, kuriam tenka daugiausia atsakomybės romų integracijos klausimu; |
| --- | --- |

40.

pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos – tai tas valdymo lygmuo, kuriam tenka daugiausia atsakomybės romų integracijos klausimu;

| 41. | pabrėžia, kad veiksmingas romų integracijos strategijas galima parengti tik esant tvirtai visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos bei regionų valdžios institucijas, darbinei partnerystei; įsitikinęs, kad šiuo metu taikomas principas „iš viršaus į apačią“ neduoda norimų rezultatų; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad veiksmingas romų integracijos strategijas galima parengti tik esant tvirtai visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos bei regionų valdžios institucijas, darbinei partnerystei; įsitikinęs, kad šiuo metu taikomas principas „iš viršaus į apačią“ neduoda norimų rezultatų;

| 42. | mano, kad dėl romų migracijos keičiasi romų bendruomenių savybės ir jų vietos lygmeniu patiriama socialinė atskirtis, todėl integracijai pasiekti reikia skirtingų intervencijos modelių ir vargu, ar centralizuota, visiems vienoda strategija būtų sėkminga; todėl mano, kad šį klausimą veiksmingiau spręsti padėtų decentralizuotesnė strategija; |
| --- | --- |

42.

mano, kad dėl romų migracijos keičiasi romų bendruomenių savybės ir jų vietos lygmeniu patiriama socialinė atskirtis, todėl integracijai pasiekti reikia skirtingų intervencijos modelių ir vargu, ar centralizuota, visiems vienoda strategija būtų sėkminga; todėl mano, kad šį klausimą veiksmingiau spręsti padėtų decentralizuotesnė strategija;

| 43. | pabrėžia, kad romų integracijos strategijos turėtų derėti su ES kovos su skurdu ir socialine bei ekonomine atskirtimi strategijomis ir ragina vietos ir regionų lygmeniu rengti ir įgyvendinti konkrečias programas ir iniciatyvas, paremtas konkrečiais ir įvertinamais tikslais; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad romų integracijos strategijos turėtų derėti su ES kovos su skurdu ir socialine bei ekonomine atskirtimi strategijomis ir ragina vietos ir regionų lygmeniu rengti ir įgyvendinti konkrečias programas ir iniciatyvas, paremtas konkrečiais ir įvertinamais tikslais;

| 44. | susirūpinęs, kad tik 20-yje valstybių narių vyko struktūruotas dialogas su vietos ir regionų valdžios institucijomis dėl nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo, kad tik 12-oje valstybių narių buvo skatinami vietos valdžios institucijų patirties mainai ir bendradarbiavimas, ir kad tik 15 valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms skyrė išteklių romų integracijai; todėl ragina valstybių narių vyriausybes aktyviau į nacionalinių romų integracijos strategijų rengimą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

44.

susirūpinęs, kad tik 20-yje valstybių narių vyko struktūruotas dialogas su vietos ir regionų valdžios institucijomis dėl nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo, kad tik 12-oje valstybių narių buvo skatinami vietos valdžios institucijų patirties mainai ir bendradarbiavimas, ir kad tik 15 valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms skyrė išteklių romų integracijai; todėl ragina valstybių narių vyriausybes aktyviau į nacionalinių romų integracijos strategijų rengimą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 45. | pabrėžia, kad reikia stiprinti kovą su romų patiriama diskriminacija ir rasizmu, labiau informuojant nacionalinę pilietinę visuomenę apie romų įtraukties socialinę ir ekonominę naudą ir labiau informuojant pačius romus apie jų teises ir pareigas; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad reikia stiprinti kovą su romų patiriama diskriminacija ir rasizmu, labiau informuojant nacionalinę pilietinę visuomenę apie romų įtraukties socialinę ir ekonominę naudą ir labiau informuojant pačius romus apie jų teises ir pareigas;

| 46. | teigia, kad bet kokioje programoje ar iniciatyvoje, susijusiose su viešosiomis subsidijomis, būtina numatyti sankcijas, pavyzdžiui, finansinių išmokų panaikinimą. Sankcijos turėtų būti taikomos tik tuo atveju, kai pažeidžiami nustatyti elgesio modeliai arba kai pažeidžiami įstatymai. Be jokios abejonės, būtina skatinti pastangas sumažinti ilgalaikę priklausomybę nuo valstybės, gerinant užimtumo galimybes romams ir tuo pat metu užtikrinant, kad pajamos iš apmokamo darbo viršytų bedarbio pašalpas; |
| --- | --- |

46.

teigia, kad bet kokioje programoje ar iniciatyvoje, susijusiose su viešosiomis subsidijomis, būtina numatyti sankcijas, pavyzdžiui, finansinių išmokų panaikinimą. Sankcijos turėtų būti taikomos tik tuo atveju, kai pažeidžiami nustatyti elgesio modeliai arba kai pažeidžiami įstatymai. Be jokios abejonės, būtina skatinti pastangas sumažinti ilgalaikę priklausomybę nuo valstybės, gerinant užimtumo galimybes romams ir tuo pat metu užtikrinant, kad pajamos iš apmokamo darbo viršytų bedarbio pašalpas;

| 47. | ragina Europos Komisiją pateikti konkretesnių duomenų apie vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimą į nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

47.

ragina Europos Komisiją pateikti konkretesnių duomenų apie vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimą į nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimą;

| 48. | ragina kiekvienoje valstybėje narėje įsteigti ryšių palaikymo su vietos ir regionų valdžios institucijomis tarnybą, kuri stiprintų dialogą ir užtikrintų įtraukimą; |
| --- | --- |

48.

ragina kiekvienoje valstybėje narėje įsteigti ryšių palaikymo su vietos ir regionų valdžios institucijomis tarnybą, kuri stiprintų dialogą ir užtikrintų įtraukimą;

| 49. | ragina vyriausybines žinybas remti ir sudaryti sąlygas suaugusiųjų mokymo ir profesinio rengimo programoms, kad romai galėtų įgyti konkrečių ir paklausių įgūdžių. Privatų sektorių reikėtų įtraukti į tokių mokymo programų rengimą ir įgyvendinimą. Pavyzdžiui, sezoninės darbo sutartys galėtų tapti efektyviu ir teisėtu būdu pasiūlyti romų mažumos atstovams darbo vietas laisvoje rinkoje. |
| --- | --- |

49.

ragina vyriausybines žinybas remti ir sudaryti sąlygas suaugusiųjų mokymo ir profesinio rengimo programoms, kad romai galėtų įgyti konkrečių ir paklausių įgūdžių. Privatų sektorių reikėtų įtraukti į tokių mokymo programų rengimą ir įgyvendinimą. Pavyzdžiui, sezoninės darbo sutartys galėtų tapti efektyviu ir teisėtu būdu pasiūlyti romų mažumos atstovams darbo vietas laisvoje rinkoje.

| 50. | pakartoja, kad svarbu vietos valdžios institucijoms skirti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad jos galėtų veiksmingai prisidėti prie romų integracijos strategijų įgyvendinimo visais įgyvendinimo etapais; |
| --- | --- |

50.

pakartoja, kad svarbu vietos valdžios institucijoms skirti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad jos galėtų veiksmingai prisidėti prie romų integracijos strategijų įgyvendinimo visais įgyvendinimo etapais;

Subsidiarumas ir proporcingumas

| 51. | savo ankstesnėje nuomonėje (6) RK įvertino atitiktį ES sutarties 5 straipsnyje išdėstytiems subsidiarumo ir proporcingumo principams ir mano, kad:






  — | Komisijos pasiūlyme laikomasi subsidiarumo principo, kadangi atsižvelgiant į romų bendruomenės tarptautinį pobūdį ir į bendrus socialinės atskirties reiškinius, su kuriais ši bendruomenė susiduria įvairiose Europos dalyse, geriausia siūlomas priemones įgyvendinti ES lygmeniu; |
| --- | --- | --- |

51.

savo ankstesnėje nuomonėje (6) RK įvertino atitiktį ES sutarties 5 straipsnyje išdėstytiems subsidiarumo ir proporcingumo principams ir mano, kad:

—

Komisijos pasiūlyme laikomasi subsidiarumo principo, kadangi atsižvelgiant į romų bendruomenės tarptautinį pobūdį ir į bendrus socialinės atskirties reiškinius, su kuriais ši bendruomenė susiduria įvairiose Europos dalyse, geriausia siūlomas priemones įgyvendinti ES lygmeniu;

| — | patvirtintos priemonės nėra nauji teisiniai instrumentai, nes, pirma, pasiūlymai bus įgyvendinami taikant atvirojo koordinavimo metodą, o antra, daugelis jų yra pagrįsti šiuo metu jau galiojančia teisėkūros baze, todėl proporcingumo principo yra laikomasi. |
| --- | --- |

—

patvirtintos priemonės nėra nauji teisiniai instrumentai, nes, pirma, pasiūlymai bus įgyvendinami taikant atvirojo koordinavimo metodą, o antra, daugelis jų yra pagrįsti šiuo metu jau galiojančia teisėkūros baze, todėl proporcingumo principo yra laikomasi.

II.   PASIŪLYMAI IŠ DALIES KEISTI REKOMENDACIJOS PROJEKTĄ (COM(2013) 460 final)

1 pakeitimas

4.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK siūlomas pakeitimas |
| --- | --- |
| Į nacionalinių strategijų peržiūros, valdymo, įgyvendinimo ir stebėsenos procesą valstybės narės turėtų įtraukti regionus, vietos valdžios institucijas ir vietos pilietinę visuomenę. Įgyvendinant partnerystės susitarimus bei veiklos programas, finansuojamas iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų, turėtų dalyvauti susijusios suinteresuotosios šalys. Įgyvendindamos strategijas, centrinės ir vietos valdžios institucijos turėtų bendradarbiauti. Siekdamos šio tikslo, valstybės narės turėtų skirti pakankamai lėšų vietos valdžios institucijoms, kad joms būtų lengviau įgyvendinti tikslines politines priemones vietos lygmeniu. | Į nacionalinių strategijų peržiūros, valdymo, įgyvendinimo ir stebėsenos procesą valstybės narės turėtų įtraukti regionus, vietos valdžios institucijas ir vietos pilietinę visuomenę. Rengiant ir įgyvendinant partnerystės susitarimus bei veiklos programas, finansuojamas iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų, turėtų dalyvauti susijusios suinteresuotosios šalys. Įgyvendindamos strategijas, nacionalinės, regionų
  centrinės ir vietos valdžios institucijos turėtų bendradarbiauti. Siekdamos šio tikslo, valstybės narės turėtų skirti pakankamai lėšų regionų ir (arba) vietos valdžios institucijoms, kad joms būtų lengviau įgyvendinti tikslines politines priemones regiono ir (arba) vietos lygmeniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK siūlomas pakeitimas

Į nacionalinių strategijų peržiūros, valdymo, įgyvendinimo ir stebėsenos procesą valstybės narės turėtų įtraukti regionus, vietos valdžios institucijas ir vietos pilietinę visuomenę. Įgyvendinant partnerystės susitarimus bei veiklos programas, finansuojamas iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų, turėtų dalyvauti susijusios suinteresuotosios šalys. Įgyvendindamos strategijas, centrinės ir vietos valdžios institucijos turėtų bendradarbiauti. Siekdamos šio tikslo, valstybės narės turėtų skirti pakankamai lėšų vietos valdžios institucijoms, kad joms būtų lengviau įgyvendinti tikslines politines priemones vietos lygmeniu.

Į nacionalinių strategijų peržiūros, valdymo, įgyvendinimo ir stebėsenos procesą valstybės narės turėtų įtraukti regionus, vietos valdžios institucijas ir vietos pilietinę visuomenę. Rengiant ir įgyvendinant partnerystės susitarimus bei veiklos programas, finansuojamas iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų, turėtų dalyvauti susijusios suinteresuotosios šalys. Įgyvendindamos strategijas, nacionalinės, regionų
  centrinės ir vietos valdžios institucijos turėtų bendradarbiauti. Siekdamos šio tikslo, valstybės narės turėtų skirti pakankamai lėšų regionų ir (arba) vietos valdžios institucijoms, kad joms būtų lengviau įgyvendinti tikslines politines priemones regiono ir (arba) vietos lygmeniu.

Paaiškinimas

2 pakeitimas

4.7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK siūlomas pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų suteikti nacionaliniams romų integracijos informacijos centrams adekvačius įgaliojimus, finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad jie galėtų veiksmingai koordinuoti romų įtraukties politikos priemonių įgyvendinimą įvairiuose sektoriuose ir stebėti, kaip jos įgyvendinamos nacionaliniu ir vietos lygmenimis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priimant sprendimus dėl politikos priemonių nustatymo, finansavimo ir įgyvendinimo, būtų konsultuojamasi su nacionaliniais romų integracijos informacijos centrais. Nacionaliniai romų integracijos informacijos centrai turėtų skatinti romų pilietinės visuomenės dalyvavimą įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas ir vietos lygmens veiksmų planus. | Valstybės narės turėtų suteikti nacionaliniams romų integracijos informacijos centrams adekvačius įgaliojimus, finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad jie galėtų veiksmingai koordinuoti romų įtraukties politikos priemonių įgyvendinimą įvairiuose sektoriuose ir stebėti, kaip jos įgyvendinamos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priimant sprendimus dėl politikos priemonių nustatymo, finansavimo ir įgyvendinimo, būtų konsultuojamasi su nacionaliniais romų integracijos informacijos centrais. Nacionaliniai romų integracijos informacijos centrai turėtų skatinti romų pilietinės visuomenės dalyvavimą įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas ir regiono ar vietos lygmens veiksmų planus. Nacionalinius romų integracijos informacijos centrus turėtų būti lengva susirasti, taip pat ir internetu. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK siūlomas pakeitimas

Valstybės narės turėtų suteikti nacionaliniams romų integracijos informacijos centrams adekvačius įgaliojimus, finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad jie galėtų veiksmingai koordinuoti romų įtraukties politikos priemonių įgyvendinimą įvairiuose sektoriuose ir stebėti, kaip jos įgyvendinamos nacionaliniu ir vietos lygmenimis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priimant sprendimus dėl politikos priemonių nustatymo, finansavimo ir įgyvendinimo, būtų konsultuojamasi su nacionaliniais romų integracijos informacijos centrais. Nacionaliniai romų integracijos informacijos centrai turėtų skatinti romų pilietinės visuomenės dalyvavimą įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas ir vietos lygmens veiksmų planus.

Valstybės narės turėtų suteikti nacionaliniams romų integracijos informacijos centrams adekvačius įgaliojimus, finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad jie galėtų veiksmingai koordinuoti romų įtraukties politikos priemonių įgyvendinimą įvairiuose sektoriuose ir stebėti, kaip jos įgyvendinamos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priimant sprendimus dėl politikos priemonių nustatymo, finansavimo ir įgyvendinimo, būtų konsultuojamasi su nacionaliniais romų integracijos informacijos centrais. Nacionaliniai romų integracijos informacijos centrai turėtų skatinti romų pilietinės visuomenės dalyvavimą įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas ir regiono ar vietos lygmens veiksmų planus. Nacionalinius romų integracijos informacijos centrus turėtų būti lengva susirasti, taip pat ir internetu.

Paaiškinimas

3 pakeitimas

5.4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK siūlomas pakeitimas |
| --- | --- |
| Taip Komisija galės atidžiai stebėti padėtį ir praėjus trejiems metams nuo šios rekomendacijos priėmimo įvertins reikmę ją peržiūrėti ir atnaujinti. | Taip Komisija galės atidžiai stebėti padėtį ir praėjus 30 mėnesių trejiems metams
  nuo šios rekomendacijos priėmimo įvertins reikmę ją peržiūrėti ir atnaujinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK siūlomas pakeitimas

Taip Komisija galės atidžiai stebėti padėtį ir praėjus trejiems metams nuo šios rekomendacijos priėmimo įvertins reikmę ją peržiūrėti ir atnaujinti.

Taip Komisija galės atidžiai stebėti padėtį ir praėjus 30 mėnesių trejiems metams
  nuo šios rekomendacijos priėmimo įvertins reikmę ją peržiūrėti ir atnaujinti.

Paaiškinimas

Jei Europos Komisijai būtų duoti vieneri metai šios rekomendacijos įgyvendinimui įvertinti, t. y. iki 2016 m. birželio mėn., gali būti, kad nebus atsižvelgta į struktūrinių fondų reglamentų laikotarpio vidurio peržiūros išvadas.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Siekiant nuoseklumo su komunikatu, šioje nuomonėje sąvoka „romai“ apima įvairias grupes (romus, sintus, kalè, čigonus, romanichels, boyash, aškalius, egiptiečius, yenish, dom, lom), taip pat ir klajoklius.

1

kalè

romanichels

boyash

yenish, dom, lom)

(2)  2000 m. birželio 29 d. Tarybos Direktyva 2000/43/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės.

2

(3)  Kongreso rezoliucija 333, 2011 m. spalio mėn. (https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?id=1855297)

3

(4)  Europos Taryba, 1995 m. (www.coe.int/t/dghl/monitoring/minorities/)

4

(5)  „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (CdR 247/2011 fin); „Socialinė ir ekonominė romų integracija Europoje“ (CdR 178/2010 fin)

5

(6)  CdR 247/2011 fin

6

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/79 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/79

---

Regionų komiteto nuomonė – Direktyva dėl elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo ir visiškai elektroninių viešųjų pirkimų

2014/C 114/13

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendros pastabos dėl direktyvos

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymu dėl Direktyvos dėl elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo vykdant viešuosius pirkimus siekiama, kad Europos standartizacijos komitetas (CEN), parengtų naująjį Europos elektroninių sąskaitų faktūrų standartą ir kad valstybės narės užtikrintų, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai negalėtų atsisakyti priimti Europos standartą atitinkančių elektroninių sąskaitų faktūrų. Komisijos pasiūlymu, šios taisyklės įsigalios praėjus 48 mėnesiams nuo šios direktyvos įsigaliojimo, tačiau Regionų Komitetas siūlo, kad šios taisyklės įsigaliotų praėjus 30 mėnesių nuo nuorodos į Europos standartą paskelbimo remiantis direktyvos 3 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymu dėl Direktyvos dėl elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo vykdant viešuosius pirkimus siekiama, kad Europos standartizacijos komitetas (CEN), parengtų naująjį Europos elektroninių sąskaitų faktūrų standartą ir kad valstybės narės užtikrintų, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai negalėtų atsisakyti priimti Europos standartą atitinkančių elektroninių sąskaitų faktūrų. Komisijos pasiūlymu, šios taisyklės įsigalios praėjus 48 mėnesiams nuo šios direktyvos įsigaliojimo, tačiau Regionų Komitetas siūlo, kad šios taisyklės įsigaliotų praėjus 30 mėnesių nuo nuorodos į Europos standartą paskelbimo remiantis direktyvos 3 straipsnio 2 dalimi;

| 2. | mano, kad pasiūlymas yra svarbus žingsnis pereinant prie viešojo administravimo nenaudojant popierinių dokumentų. Dėl žinomų e sąskaitų faktūrų naudojimo pranašumų ne viena ES valstybė narė nustatė privalomą elektroninių sąskaitų faktūrų perdavimą visame viešajame sektoriuje arba jo dalyje. Vis dėlto dažnai tokios iniciatyvos grindžiamos nacionaliniais standartais, kurie nėra sąveikūs; |
| --- | --- |

2.

mano, kad pasiūlymas yra svarbus žingsnis pereinant prie viešojo administravimo nenaudojant popierinių dokumentų. Dėl žinomų e sąskaitų faktūrų naudojimo pranašumų ne viena ES valstybė narė nustatė privalomą elektroninių sąskaitų faktūrų perdavimą visame viešajame sektoriuje arba jo dalyje. Vis dėlto dažnai tokios iniciatyvos grindžiamos nacionaliniais standartais, kurie nėra sąveikūs;

| 3. | konstatuoja, kad pastaraisiais metais nemažai dalyvių ragino Europos lygmeniu imtis veiksmų skatinti naudoti elektronines sąskaitas faktūras ir netgi siūlė nustatyti privalomą jų naudojimą. Pavyzdžiui, 2012 m. balandžio 20 rezoliucijoje Europos Parlamentas atkreipė dėmesį į rinkos susiskaidymą dėl nacionalinių elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių ir akcentavo sąveikių elektroninių sąskaitų faktūrų sprendimų, grindžiamų bendromis teisinėmis nuostatomis ir techniniais standartais, svarbą; |
| --- | --- |

3.

konstatuoja, kad pastaraisiais metais nemažai dalyvių ragino Europos lygmeniu imtis veiksmų skatinti naudoti elektronines sąskaitas faktūras ir netgi siūlė nustatyti privalomą jų naudojimą. Pavyzdžiui, 2012 m. balandžio 20 rezoliucijoje Europos Parlamentas atkreipė dėmesį į rinkos susiskaidymą dėl nacionalinių elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių ir akcentavo sąveikių elektroninių sąskaitų faktūrų sprendimų, grindžiamų bendromis teisinėmis nuostatomis ir techniniais standartais, svarbą;

| 4. | jau anksčiau yra pritaręs elektroniniams informacijos mainams ir elektroninių priemonių naudojimui įvairiose viešųjų pirkimų procedūrose (1), nors atsižvelgiant į skirtingas sąlygas ir ypač į mažąsias įmones, pasirengimui turi būti numatyta pakankamai laiko; |
| --- | --- |

4.

jau anksčiau yra pritaręs elektroniniams informacijos mainams ir elektroninių priemonių naudojimui įvairiose viešųjų pirkimų procedūrose (1), nors atsižvelgiant į skirtingas sąlygas ir ypač į mažąsias įmones, pasirengimui turi būti numatyta pakankamai laiko;

| 5. | laikosi nuomonės, kad ir sąskaitų faktūrų išrašymo procesas, kuris yra baigiamoji viešųjų pirkimų procedūros dalis, taip pat turėtų būti elektroninis, tokiu būdu siekiant padidinti efektyvumą ir sumažinti administracines išlaidas; |
| --- | --- |

5.

laikosi nuomonės, kad ir sąskaitų faktūrų išrašymo procesas, kuris yra baigiamoji viešųjų pirkimų procedūros dalis, taip pat turėtų būti elektroninis, tokiu būdu siekiant padidinti efektyvumą ir sumažinti administracines išlaidas;

| 6. | mano, kad pasiūlymas dėl direktyvos gali padėti sukurti geresnes sąlygas sąveikumui ir optimizuoti vidaus rinką. Jis palengvina perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų bei jų tiekėjų veiklą ir padeda sumažinti sąnaudas. Kartu reikia konstatuoti, kad tarptautinės prekybos mastas šiuo metu yra nedidelis. Todėl kyla pavojus, kad ši direktyva gali turėti pernelyg didelių finansinių pasekmių; |
| --- | --- |

6.

mano, kad pasiūlymas dėl direktyvos gali padėti sukurti geresnes sąlygas sąveikumui ir optimizuoti vidaus rinką. Jis palengvina perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų bei jų tiekėjų veiklą ir padeda sumažinti sąnaudas. Kartu reikia konstatuoti, kad tarptautinės prekybos mastas šiuo metu yra nedidelis. Todėl kyla pavojus, kad ši direktyva gali turėti pernelyg didelių finansinių pasekmių;

| 7. | atkreipia dėmesį, kad pagal pasiūlymą dėl direktyvos Europos Komisija įgaliojama pavesti Europos standartizacijos organizacijai parengti elektroninės sąskaitos faktūros semantinį duomenų modelį. Esminė turinio dalis bus perduota tarnybai, kuri nėra teisės aktų leidėjas. Tik remiantis šiuo konkrečiu rengtino standarto turiniu, kuris dar neparengtas, galima visapusiškai įvertinti įgyvendinimo galimybes, patikslinimo poreikį ir susidarysiančias išlaidas. Todėl šiuo metu dar negalima įvertinti, ar pasiūlymas neprieštarauja proporcingumo principui; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį, kad pagal pasiūlymą dėl direktyvos Europos Komisija įgaliojama pavesti Europos standartizacijos organizacijai parengti elektroninės sąskaitos faktūros semantinį duomenų modelį. Esminė turinio dalis bus perduota tarnybai, kuri nėra teisės aktų leidėjas. Tik remiantis šiuo konkrečiu rengtino standarto turiniu, kuris dar neparengtas, galima visapusiškai įvertinti įgyvendinimo galimybes, patikslinimo poreikį ir susidarysiančias išlaidas. Todėl šiuo metu dar negalima įvertinti, ar pasiūlymas neprieštarauja proporcingumo principui;

| 8. | palankiai vertina tai, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai netgi nustačius bendrus Europos standartus turės galimybę priimti kitus standartus atitinkančias elektronines sąskaitas faktūras, taip pat popierines sąskaitas faktūras, jei nacionaliniuose teisės aktuose nenustatyta kitaip. Tai suteikia lankstumo tiek perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams, tiek ir tiekėjams, besivadovaujantiems kitais standartais. Tai, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, kurie jau naudoja tam tikrą standartą atitinkančias elektronines sąskaitas faktūras, dabar turi pereiti prie naujo bendro standarto, reikš, kad papildomų išlaidų patirs tiek perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, tiek ir tiekėjai. Todėl Regionų komitetas, remdamasis pasiūlymu dėl direktyvos, mano, kad turėtų išlikti jau egzistuojantys formatai ir vis dažniau būtų naudojamas bendras Europos standartas palaipsniui prie jo pereinant. Parengus bendrą semantinį duomenų modelį bus lengviau konvertuoti įvairius techninius formatus. Turinys, kuris tam tikrais atvejais papildo pagrindinę informaciją ir kuris pagal nacionalinius teisės aktus privalo būti sąskaitose faktūrose, turi būti leidžiamas tam tikrose šakose ir atitinkamose tokio turinio sąskaitose faktūrose šiuo metu naudojamais formatais, kurie paprastai atitinka šiuos specialius reikalavimus; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina tai, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai netgi nustačius bendrus Europos standartus turės galimybę priimti kitus standartus atitinkančias elektronines sąskaitas faktūras, taip pat popierines sąskaitas faktūras, jei nacionaliniuose teisės aktuose nenustatyta kitaip. Tai suteikia lankstumo tiek perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams, tiek ir tiekėjams, besivadovaujantiems kitais standartais. Tai, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, kurie jau naudoja tam tikrą standartą atitinkančias elektronines sąskaitas faktūras, dabar turi pereiti prie naujo bendro standarto, reikš, kad papildomų išlaidų patirs tiek perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai, tiek ir tiekėjai. Todėl Regionų komitetas, remdamasis pasiūlymu dėl direktyvos, mano, kad turėtų išlikti jau egzistuojantys formatai ir vis dažniau būtų naudojamas bendras Europos standartas palaipsniui prie jo pereinant. Parengus bendrą semantinį duomenų modelį bus lengviau konvertuoti įvairius techninius formatus. Turinys, kuris tam tikrais atvejais papildo pagrindinę informaciją ir kuris pagal nacionalinius teisės aktus privalo būti sąskaitose faktūrose, turi būti leidžiamas tam tikrose šakose ir atitinkamose tokio turinio sąskaitose faktūrose šiuo metu naudojamais formatais, kurie paprastai atitinka šiuos specialius reikalavimus;

| 9. | vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu, kad siūlomas Europos standartas nekliudytų perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų bei jų tiekėjų darbui ir jo neapsunkintų; atkreipia dėmesį į su tuo susijusias dideles išlaidas, jei perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turės priimti visų techninių formatų, atitinkančių semantinius duomenų modelius, elektronines sąskaitas faktūras; |
| --- | --- |

9.

vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu, kad siūlomas Europos standartas nekliudytų perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų bei jų tiekėjų darbui ir jo neapsunkintų; atkreipia dėmesį į su tuo susijusias dideles išlaidas, jei perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turės priimti visų techninių formatų, atitinkančių semantinius duomenų modelius, elektronines sąskaitas faktūras;

| 10. | todėl pasiūlyme dėl direktyvos siūlo patikslinti, kokie reikalavimai keliami perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams. Taigi jiems neturėtų būti privaloma priimti visų egzistuojančių nacionalinių ir saugomų techninių formatų sąskaitas faktūras, o tik tam tikro jų skaičiaus. Perkančiosios organizacijos veikiau turėtų negalėti atsisakyti priimti elektroninių sąskaitų faktūrų, kurios remtųsi semantinio duomenų modelio Europos standartu ir techniniu formatu, kurie savo ruožtu būtų grindžiami tarptautiniu ES pripažintų standartizacijos organizacijų (pavyzdžiui, CEN, ISO, UN/CEFACT ir OASIS) parengtu standartu. Šiuo požiūriu direktyvą galima laikyti kaip tarptautinių standartų suvienodinimą, tačiau reikia užtikrinti, kad esminis sąskaitų faktūrų turinys atitiktų Europos reikalavimus pagal bendras taisykles ir pan.; |
| --- | --- |

10.

todėl pasiūlyme dėl direktyvos siūlo patikslinti, kokie reikalavimai keliami perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams. Taigi jiems neturėtų būti privaloma priimti visų egzistuojančių nacionalinių ir saugomų techninių formatų sąskaitas faktūras, o tik tam tikro jų skaičiaus. Perkančiosios organizacijos veikiau turėtų negalėti atsisakyti priimti elektroninių sąskaitų faktūrų, kurios remtųsi semantinio duomenų modelio Europos standartu ir techniniu formatu, kurie savo ruožtu būtų grindžiami tarptautiniu ES pripažintų standartizacijos organizacijų (pavyzdžiui, CEN, ISO, UN/CEFACT ir OASIS) parengtu standartu. Šiuo požiūriu direktyvą galima laikyti kaip tarptautinių standartų suvienodinimą, tačiau reikia užtikrinti, kad esminis sąskaitų faktūrų turinys atitiktų Europos reikalavimus pagal bendras taisykles ir pan.;

| 11. | mano, kad semantinius duomenų modelius rengiant pagal tarptautinių standartizacijos organizacijų jau turimus modelius ir apsiribojant tam tikru techniniu formatu galima padidinti sąveikumą ir kartu sumažinti sąnaudas. Tai užtikrins vienodas sąlygas komerciniams dalyviams, kurie remdamiesi standartu plėtoja patikimus praktikos modelius; |
| --- | --- |

11.

mano, kad semantinius duomenų modelius rengiant pagal tarptautinių standartizacijos organizacijų jau turimus modelius ir apsiribojant tam tikru techniniu formatu galima padidinti sąveikumą ir kartu sumažinti sąnaudas. Tai užtikrins vienodas sąlygas komerciniams dalyviams, kurie remdamiesi standartu plėtoja patikimus praktikos modelius;

| 12. | be to, pabrėžia, jog labai svarbu, kad Komisija apsvarstytų galimybę elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimą skatinti ir pagal Sutartį dėl viešųjų pirkimų. Tai leistų užtikrinti taisykles, kurios būtų taikomos daugumai PPO narių, tarp jų ir visoms ES valstybėms narėms. Tai yra dar vienas argumentas, kodėl Komisijos nustatytas standartas turėtų remtis tarptautiniais standartais. Tokiu būdu jis taptų ne tik Europos, bet ir tarptautiniu standartu, atitinkančiu ir atspindinčiu Europos reikalavimus ir poreikius, taip pat grindžiamu bendrais teisės aktais ir pan.; |
| --- | --- |

12.

be to, pabrėžia, jog labai svarbu, kad Komisija apsvarstytų galimybę elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimą skatinti ir pagal Sutartį dėl viešųjų pirkimų. Tai leistų užtikrinti taisykles, kurios būtų taikomos daugumai PPO narių, tarp jų ir visoms ES valstybėms narėms. Tai yra dar vienas argumentas, kodėl Komisijos nustatytas standartas turėtų remtis tarptautiniais standartais. Tokiu būdu jis taptų ne tik Europos, bet ir tarptautiniu standartu, atitinkančiu ir atspindinčiu Europos reikalavimus ir poreikius, taip pat grindžiamu bendrais teisės aktais ir pan.;

| 13. | taip pat norėtų pabrėžti, kad svarbu, jog standartizavimo srityje būtų atsižvelgiama į jau pradėtą darbą, visų pirma į CEN veiklą, kuris nustato reikalavimus verslo pranešimuose pateikiamai informacijai vykdant viešuosius pirkimus ir šios informacijos mainų tarp partnerių procedūrą. Šiame darbe jau dalyvauja nemažai valstybių narių (2). Šio darbo rezultatai turėtų ir toliau būti naudojami Komisijos pradėtuose įgyvendinti projektuose (pavyzdžiui, e-SENS (3) ir OpenPEPPOL (4) veikloje); |
| --- | --- |

13.

taip pat norėtų pabrėžti, kad svarbu, jog standartizavimo srityje būtų atsižvelgiama į jau pradėtą darbą, visų pirma į CEN veiklą, kuris nustato reikalavimus verslo pranešimuose pateikiamai informacijai vykdant viešuosius pirkimus ir šios informacijos mainų tarp partnerių procedūrą. Šiame darbe jau dalyvauja nemažai valstybių narių (2). Šio darbo rezultatai turėtų ir toliau būti naudojami Komisijos pradėtuose įgyvendinti projektuose (pavyzdžiui, e-SENS (3) ir OpenPEPPOL (4) veikloje);

| 14. | mano, jog rengiant dabartinį standartą arba plėtojant jau pradėtą darbą svarbu užtikrinti, kad standartas būtų lengvai taikomas ir išbandytas prieš jį rekomenduojant taikyti. Netgi derėtų numatyti tam tikrą sertifikavimo būdą siekiant nustatyti, ar sąskaitos faktūros, kurios esą grindžiamos šiuo standartu, iš tikrųjų jį atitinka. Valstybių narių, kuriose jau taikomi tam tikri standartai, patirtis parodė, jog reikalingos tam tikros gairės, kad kiekvienai perkančiajai organizacijai ar kiekvienam perkančiajam subjektui nereikėtų pačiam įrodyti, kodėl jis negali priimti tam tikros elektroninės sąskaitos faktūros. Toks metodas turėtų būti parengtas ir pirmiau minėtose pripažintose tarptautinėse standartizacijos organizacijose; |
| --- | --- |

14.

mano, jog rengiant dabartinį standartą arba plėtojant jau pradėtą darbą svarbu užtikrinti, kad standartas būtų lengvai taikomas ir išbandytas prieš jį rekomenduojant taikyti. Netgi derėtų numatyti tam tikrą sertifikavimo būdą siekiant nustatyti, ar sąskaitos faktūros, kurios esą grindžiamos šiuo standartu, iš tikrųjų jį atitinka. Valstybių narių, kuriose jau taikomi tam tikri standartai, patirtis parodė, jog reikalingos tam tikros gairės, kad kiekvienai perkančiajai organizacijai ar kiekvienam perkančiajam subjektui nereikėtų pačiam įrodyti, kodėl jis negali priimti tam tikros elektroninės sąskaitos faktūros. Toks metodas turėtų būti parengtas ir pirmiau minėtose pripažintose tarptautinėse standartizacijos organizacijose;

| 15. | be to, atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant šį standartą ypač svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų, taip pat ir kitų iš valstybės biudžeto išlaikomų viešojo administravimo ir kitų institucijų dalyvavimas; |
| --- | --- |

15.

be to, atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant šį standartą ypač svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų, taip pat ir kitų iš valstybės biudžeto išlaikomų viešojo administravimo ir kitų institucijų dalyvavimas;

| 16. | pabrėžia, kad vykstant deryboms dėl pasiūlymo dėl naujo duomenų apsaugos reglamento reikia atsižvelgti į tai, kad šio reglamento nuostatos skatintų naudoti aktualias elektronines sąskaitas faktūras; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad vykstant deryboms dėl pasiūlymo dėl naujo duomenų apsaugos reglamento reikia atsižvelgti į tai, kad šio reglamento nuostatos skatintų naudoti aktualias elektronines sąskaitas faktūras;

| 17. | akcentuoja, kad pagal elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo nuostatas remiantis Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimui turi pritarti gavėjas. Kaip pabrėžta pasiūlyme dėl direktyvos, į tai turi būti atsižvelgta ir rengiant dabartines nuostatas; |
| --- | --- |

17.

akcentuoja, kad pagal elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo nuostatas remiantis Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimui turi pritarti gavėjas. Kaip pabrėžta pasiūlyme dėl direktyvos, į tai turi būti atsižvelgta ir rengiant dabartines nuostatas;

| 18. | konstatuoja, kad dauguma perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų šiuo metu neturi galimybės priimti elektronines sąskaitas faktūras ir jas tvarkyti. Be to, direktyvos įsigaliojimas turėtų būti derinamas su kitų elektroninių viešųjų pirkimų procedūrų, kurios yra viešiesiems pirkimams skirtų priemonių rinkinio dalis, įsigaliojimo data. Komitetas mano, kad tinkamas įsigaliojimo laikas yra praėjus tam tikram laikui, pavyzdžiui, 30 mėnesių po to, kai Komisija paskelbs standartą. Tokiu būdu užtikrinama, kad standartas bus laiku įdiegtas į programinę įrangą ir kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turės pakankamai laiko įsigyti standartu paremtus sprendimus. Be to, valstybės narės perkančiosioms organizacijoms turėtų pasiūlyti mokymo priemones ir paramą, kad praėjus nurodytam laikotarpiui būtų galima įgyvendinti pasiūlymo dėl direktyvos nuostatas; |
| --- | --- |

18.

konstatuoja, kad dauguma perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų šiuo metu neturi galimybės priimti elektronines sąskaitas faktūras ir jas tvarkyti. Be to, direktyvos įsigaliojimas turėtų būti derinamas su kitų elektroninių viešųjų pirkimų procedūrų, kurios yra viešiesiems pirkimams skirtų priemonių rinkinio dalis, įsigaliojimo data. Komitetas mano, kad tinkamas įsigaliojimo laikas yra praėjus tam tikram laikui, pavyzdžiui, 30 mėnesių po to, kai Komisija paskelbs standartą. Tokiu būdu užtikrinama, kad standartas bus laiku įdiegtas į programinę įrangą ir kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turės pakankamai laiko įsigyti standartu paremtus sprendimus. Be to, valstybės narės perkančiosioms organizacijoms turėtų pasiūlyti mokymo priemones ir paramą, kad praėjus nurodytam laikotarpiui būtų galima įgyvendinti pasiūlymo dėl direktyvos nuostatas;

| 19. | primena, kad pradėjus naudoti elektronines sąskaitas faktūras daug perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų turės pasirūpinti atitinkamais IT sprendimais ir apskritai išplėsti savo žinias elektroninių sąskaitų faktūrų tvarkymo srityje. Todėl įvairiose valstybėse narėse būtinos priemonės turėtų apimti ir paramą įsigyjant IT sprendimus, kad būtų galima gauti elektronines sąskaitas faktūras, galbūt sudarant bendrą susitarimą, kuriuo institucijos, vykdydamos viešuosius pirkimus, galėtų remtis ir kuris padėtų nustatyti reikalavimus, taikomus įsigyjant sau pritaikytus elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo sprendimus; |
| --- | --- |

19.

primena, kad pradėjus naudoti elektronines sąskaitas faktūras daug perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų turės pasirūpinti atitinkamais IT sprendimais ir apskritai išplėsti savo žinias elektroninių sąskaitų faktūrų tvarkymo srityje. Todėl įvairiose valstybėse narėse būtinos priemonės turėtų apimti ir paramą įsigyjant IT sprendimus, kad būtų galima gauti elektronines sąskaitas faktūras, galbūt sudarant bendrą susitarimą, kuriuo institucijos, vykdydamos viešuosius pirkimus, galėtų remtis ir kuris padėtų nustatyti reikalavimus, taikomus įsigyjant sau pritaikytus elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo sprendimus;

| 20. | mano, kad valstybės narės ne tik turi imtis perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams skirtų kvalifikacijos tobulinimo ir kitų priemonių, bet ir priemonių įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), gebėjimams stiprinti; |
| --- | --- |

20.

mano, kad valstybės narės ne tik turi imtis perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams skirtų kvalifikacijos tobulinimo ir kitų priemonių, bet ir priemonių įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), gebėjimams stiprinti;

| 21. | atsižvelgdamas į tai, kad pasiūlymo dėl direktyvos tikslo – išspręsti sąveikumo problemas tarptautinės prekybos srityje pačios valstybės negali deramai pasiekti ir, atsižvelgdamas į tai, kad direktyvos projektas yra tinkama priemonė, mano, kad pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

21.

atsižvelgdamas į tai, kad pasiūlymo dėl direktyvos tikslo – išspręsti sąveikumo problemas tarptautinės prekybos srityje pačios valstybės negali deramai pasiekti ir, atsižvelgdamas į tai, kad direktyvos projektas yra tinkama priemonė, mano, kad pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| 22. | pabrėžia, kad elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimas vykdant viešuosius pirkimus yra vienas penkių Regionų komiteto prioritetų 2013 m. Subsidiarumo darbo programoje. Vykdydamas šį darbą Komitetas surengė su subsidiarumu susijusias konsultacijas su Subsidiarumo stebėsenos tinklo ir Subsidiarumo ekspertų grupės partneriais; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimas vykdant viešuosius pirkimus yra vienas penkių Regionų komiteto prioritetų 2013 m. Subsidiarumo darbo programoje. Vykdydamas šį darbą Komitetas surengė su subsidiarumu susijusias konsultacijas su Subsidiarumo stebėsenos tinklo ir Subsidiarumo ekspertų grupės partneriais;

| 23. | prašo Europos Komisijos pačiai rodyti pavyzdį ir užtikrinti, kad su ES finansavimo programomis susijusiuose viešuosiuose pirkimuose būtų priimamos elektroninės sąskaitos faktūros; |
| --- | --- |

23.

prašo Europos Komisijos pačiai rodyti pavyzdį ir užtikrinti, kad su ES finansavimo programomis susijusiuose viešuosiuose pirkimuose būtų priimamos elektroninės sąskaitos faktūros;

Bendrosios pastabos dėl komunikato

| 24. | atsižvelgdamas į tai, kad dauguma perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų šiuo metu dar nenaudoja elektroninių sąskaitų faktūrų, palankiai vertina Komisijos pasiūlymo 5.3 punkte išdėstytas svarbias priemones, kuriomis, be kita ko, siekiama, kad valstybės narės parengtų nacionalines strategijas ir išsamius veiksmų planus siekiant užtikrinti visiškai elektroninius viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

24.

atsižvelgdamas į tai, kad dauguma perkančiųjų organizacijų ir perkančiųjų subjektų šiuo metu dar nenaudoja elektroninių sąskaitų faktūrų, palankiai vertina Komisijos pasiūlymo 5.3 punkte išdėstytas svarbias priemones, kuriomis, be kita ko, siekiama, kad valstybės narės parengtų nacionalines strategijas ir išsamius veiksmų planus siekiant užtikrinti visiškai elektroninius viešuosius pirkimus;

| 25. | pabrėžia, kad ir įmonės, visų pirma, MVĮ, turi stiprinti savo gebėjimus elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo srityje. Be to, daugelyje valstybių narių gali prireikti ir infrastruktūros priemonių. Šias problemas išspręsti gali padėti Komisijos pasiūlymas valstybėms narės išnagrinėti galimybę pasinaudoti struktūriniais fondais (visų pirma MVĮ) mokymui finansuoti, administraciniams pajėgumams stiprinti ir atitinkamai infrastruktūrai kurti; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad ir įmonės, visų pirma, MVĮ, turi stiprinti savo gebėjimus elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo srityje. Be to, daugelyje valstybių narių gali prireikti ir infrastruktūros priemonių. Šias problemas išspręsti gali padėti Komisijos pasiūlymas valstybėms narės išnagrinėti galimybę pasinaudoti struktūriniais fondais (visų pirma MVĮ) mokymui finansuoti, administraciniams pajėgumams stiprinti ir atitinkamai infrastruktūrai kurti;

| 26. | mano, kad įgyvendinant elektroninių sąskaitų faktūrų projektą labai svarbus vaidmuo tenka infrastruktūros klausimams, todėl laikosi nuomonės, kad 5.2 punkto 4 dalyje išdėstytas Komisijos pasiūlymas finansuoti ir remti visiškai elektroninių viešųjų pirkimų (įskaitant elektronines sąskaitas faktūras) infrastruktūros kūrimą visoje Europoje pasinaudojant siūloma Europos infrastruktūros tinklų priemone gali prisidėti prie veikiančios verslo pranešimams skirtos infrastruktūros; mano, kad gali prireikti papildomų infrastruktūros priemonių, nes sąlygos įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi; |
| --- | --- |

26.

mano, kad įgyvendinant elektroninių sąskaitų faktūrų projektą labai svarbus vaidmuo tenka infrastruktūros klausimams, todėl laikosi nuomonės, kad 5.2 punkto 4 dalyje išdėstytas Komisijos pasiūlymas finansuoti ir remti visiškai elektroninių viešųjų pirkimų (įskaitant elektronines sąskaitas faktūras) infrastruktūros kūrimą visoje Europoje pasinaudojant siūloma Europos infrastruktūros tinklų priemone gali prisidėti prie veikiančios verslo pranešimams skirtos infrastruktūros; mano, kad gali prireikti papildomų infrastruktūros priemonių, nes sąlygos įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi;

| 27. | palankiai vertina Komisijos ketinimą finansuoti projektus, kuriais skatinama plėtoti sąveikius sprendimus (e-SENS); |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina Komisijos ketinimą finansuoti projektus, kuriais skatinama plėtoti sąveikius sprendimus (e-SENS);

| 28. | pritaria Komisijos pasiūlymui tęsti darbą, susijusį su Europos suinteresuotųjų šalių elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo forumu, tačiau ragina Komisiją kartu užtikrinti, kad šiame forume galėtų dalyvauti vietos ir regionų lygmuo. |
| --- | --- |

28.

pritaria Komisijos pasiūlymui tęsti darbą, susijusį su Europos suinteresuotųjų šalių elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo forumu, tačiau ragina Komisiją kartu užtikrinti, kad šiame forume galėtų dalyvauti vietos ir regionų lygmuo.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

COM (2013) 449 final

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagrindinės elektroninės sąskaitos faktūros semantinio duomenų modelio Europos standartas turėtų būti paremtas egzistuojančiomis specifikacijomis, visų pirma įskaitant tas, kurias parengė tokios Europos arba tarptautinės organizacijos kaip CEN (CWA 16356 ir CWA 16562), ISO (finansinė sąskaita faktūra, grindžiama ISO 20022 metodika) ir UN/CEFACT (CII v. 2.0). Pagal jį neturėtų būti reikalaujama elektroninių parašų. Tokiame Europos standarte turėtų būti nustatyti semantiniai duomenų elementai, visų pirma nurodantys papildomus pardavėjo ir pirkėjo duomenis, proceso identifikacijos numerį, sąskaitos faktūros rekvizitus, duomenis apie prekes arba paslaugas, informaciją apie pristatymą, mokėjimo rekvizitus ir sąlygas. Jis turėti būti suderinamas su egzistuojančiais mokėjimo standartais, kad būtų galima automatiškai vykdyti mokėjimą. | Pagrindinės elektroninės sąskaitos faktūros semantinio duomenų modelio Europos standartas turėtų būti paremtas egzistuojančiomis specifikacijomis, visų pirma įskaitant tas, kurias parengė tokios Europos arba tarptautinės organizacijos kaip CEN (CWA 16356 ir CWA 16562), ISO (finansinė sąskaita faktūra, grindžiama ISO 20022 metodika) ir, UN/CEFACT (CII v. 2.0)
  ir OASIS. Pagal jį neturėtų būti reikalaujama elektroninių parašų. Tokiame Europos standarte turėtų būti nustatyti semantiniai duomenų elementai, visų pirma nurodantys papildomus pardavėjo ir pirkėjo duomenis, proceso identifikacijos numerį, sąskaitos faktūros rekvizitus, duomenis apie prekes arba paslaugas, informaciją apie pristatymą, mokėjimo rekvizitus ir sąlygas. Jis turėti būti suderinamas su egzistuojančiais mokėjimo standartais, kad būtų galima automatiškai vykdyti mokėjimą. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Pagrindinės elektroninės sąskaitos faktūros semantinio duomenų modelio Europos standartas turėtų būti paremtas egzistuojančiomis specifikacijomis, visų pirma įskaitant tas, kurias parengė tokios Europos arba tarptautinės organizacijos kaip CEN (CWA 16356 ir CWA 16562), ISO (finansinė sąskaita faktūra, grindžiama ISO 20022 metodika) ir UN/CEFACT (CII v. 2.0). Pagal jį neturėtų būti reikalaujama elektroninių parašų. Tokiame Europos standarte turėtų būti nustatyti semantiniai duomenų elementai, visų pirma nurodantys papildomus pardavėjo ir pirkėjo duomenis, proceso identifikacijos numerį, sąskaitos faktūros rekvizitus, duomenis apie prekes arba paslaugas, informaciją apie pristatymą, mokėjimo rekvizitus ir sąlygas. Jis turėti būti suderinamas su egzistuojančiais mokėjimo standartais, kad būtų galima automatiškai vykdyti mokėjimą.

Pagrindinės elektroninės sąskaitos faktūros semantinio duomenų modelio Europos standartas turėtų būti paremtas egzistuojančiomis specifikacijomis, visų pirma įskaitant tas, kurias parengė tokios Europos arba tarptautinės organizacijos kaip CEN (CWA 16356 ir CWA 16562), ISO (finansinė sąskaita faktūra, grindžiama ISO 20022 metodika) ir, UN/CEFACT (CII v. 2.0)
  ir OASIS. Pagal jį neturėtų būti reikalaujama elektroninių parašų. Tokiame Europos standarte turėtų būti nustatyti semantiniai duomenų elementai, visų pirma nurodantys papildomus pardavėjo ir pirkėjo duomenis, proceso identifikacijos numerį, sąskaitos faktūros rekvizitus, duomenis apie prekes arba paslaugas, informaciją apie pristatymą, mokėjimo rekvizitus ir sąlygas. Jis turėti būti suderinamas su egzistuojančiais mokėjimo standartais, kad būtų galima automatiškai vykdyti mokėjimą.

Paaiškinimas

Komisijos pasiūlyme daromos nuorodos į kai kurias specifikacijas. Sąskaitų faktūrų standartai laikui bėgant keičiasi ir iš nurodytų standartų buvo taikyti ne visi. Be to, trūksta nuorodų į tarptautinius standartus, kurie šiuo metu taikomi kelete valstybių narių. Todėl tikslingiau daryti nuorodą į sąskaitų faktūrų specifikacijas, kurias parengė Europos ar tarptautinės organizacijos, pavyzdžiui, CEN, ISO, UN/CEFACT ir OASIS. Pastaroji organizacija Komisijos pasiūlyme netgi neminima. O ji nagrinėja su vadinamaisiais de facto standartais, kurie taikomi daugelio valstybių narių viešajame sektoriuje, susijusius klausimus.

2 pakeitimas

4 straipsnis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos standartą atitinkančios elektroninės sąskaitos faktūros | Europos standartą atitinkančios elektroninės sąskaitos faktūros |
| Valstybės narės užtikrina, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai neatsisakytų priimti elektroninių sąskaitų faktūrų, atitinkančių Europos standartą, nuoroda į kurį buvo paskelbta pagal 3 straipsnio 2 dalį. | Valstybės narės užtikrina, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai neatsisakytų priimti elektroninių sąskaitų faktūrų, atitinkančių Europos standartą, nuoroda į kurį buvo paskelbta pagal 3 straipsnio 2 dalį, ir grindžiamų techniniu formatu, kurį parengė ES pripažintos tarptautinės standartizacijos organizacijos. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Europos standartą atitinkančios elektroninės sąskaitos faktūros

Europos standartą atitinkančios elektroninės sąskaitos faktūros

Valstybės narės užtikrina, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai neatsisakytų priimti elektroninių sąskaitų faktūrų, atitinkančių Europos standartą, nuoroda į kurį buvo paskelbta pagal 3 straipsnio 2 dalį.

Valstybės narės užtikrina, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai neatsisakytų priimti elektroninių sąskaitų faktūrų, atitinkančių Europos standartą, nuoroda į kurį buvo paskelbta pagal 3 straipsnio 2 dalį, ir grindžiamų techniniu formatu, kurį parengė ES pripažintos tarptautinės standartizacijos organizacijos.

Paaiškinimas

Bus labai brangu, jei perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turės priimti visų techninių formatų, atitinkančių semantinius duomenų modelius, elektronines sąskaitas faktūras. Viena iš galimybių sumažinti formatų skaičių – reikalavimas, kad naudojamos elektroninės sąskaitos faktūros atitiktų pagrindinės elektroninės sąskaitos faktūros semantinio duomenų modelio Europos standartą ir remtųsi ES pripažintų standartizacijos organizacijų (CEN, UN/CEFACT, ISO ir OASIS) nustatytu techniniu formatu (sintakse).

3 pakeitimas

6 straipsnis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Perkėlimas į nacionalinę teisę | Perkėlimas į nacionalinę teisę |
| Ne vėliau kaip per 48 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą. | Valstybės narės deda visas pastangas, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai galėtų priimti elektronines sąskaitas faktūras, atitinkančias Europos standartą, nuoroda į kurį buvo paskelbta pagal šios direktyvos 3 straipsnio 2 dalį ir kuris atitinka techninį formatą, pagrįstą remiasi ES pripažintų Europos ir tarptautiniųais standartais
  organizacijų priimtu techniniu formatu. Ne vėliau kaip per 48 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo, valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Ne vėliau kaip pPer 48
  30 mėnesiusų nuo to laiko, kai Komisija paskelbė nuorodą į Europos standartą pagal 3 straipsnio 2 dalį
  šios direktyvos įsigaliojimo valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos
  standarto. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą. |
| Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
  Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. | Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
  Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Perkėlimas į nacionalinę teisę

Perkėlimas į nacionalinę teisę

Ne vėliau kaip per 48 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą.

Valstybės narės deda visas pastangas, kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai galėtų priimti elektronines sąskaitas faktūras, atitinkančias Europos standartą, nuoroda į kurį buvo paskelbta pagal šios direktyvos 3 straipsnio 2 dalį ir kuris atitinka techninį formatą, pagrįstą remiasi ES pripažintų Europos ir tarptautiniųais standartais
  organizacijų priimtu techniniu formatu. Ne vėliau kaip per 48 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo, valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Ne vėliau kaip pPer 48
  30 mėnesiusų nuo to laiko, kai Komisija paskelbė nuorodą į Europos standartą pagal 3 straipsnio 2 dalį
  šios direktyvos įsigaliojimo valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos
  standarto. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

Paaiškinimas

Labiau tiktų pradėti skaičiuoti įgyvendinimo laiką nuo tam tikro laiko po to, kai Komisija paskelbė standartą. Per šį laiką būtų galima įdiegti IT sistemas ir išbandyti standartą, taip pat sudaryti sąlygas perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams įsigyti standartu paremtus sprendimus. Tinkamas laikas galėtų būti 30 mėnesių po to, kai Komisija paskelbs standartą pagal 3 straipsnio 2 dalį. Be to svarbu, kad valstybės narės perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams suteiktų reikiamą paramą stiprinti gebėjimus elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimo srityje ir galbūt pradėti taikyti IT sprendimus priimant ir tvarkant elektronines sąskaitas faktūras. Tarp atitinkamų priemonių turėtų būti ir mokymo priemonės įmonėms, visų pirma MVĮ. Siūloma formuluote siekiama padėti sukurti geresnes sąlygas, kad elektronines sąskaitas būtų galima priimti pagal nustatytą standartą ir per siūlomą laikotarpį.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Regionų komitetas jau pateikė savo nuomonę dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, COM(2011) 895 final ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų pirkimų, COM (2011) 896 final.

1

(2)  Žr. www.cenbii.eu.

2

(3)  Žr. www.esens.eu.

3

(4)  Žr. www.peppol.eu.

4

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/85 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/85

---

Regionų komiteto nuomonė. Valstybinių užimtumo tarnybų bendradarbiavimo stiprinimas

2014/C 114/14

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | tvirtai remia Europos Komisijos pasiūlymą stiprinti ir įteisinti valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimą, kuris pagerinus VUT veiklos rezultatus padėtų siekti Lisabonos sutarties 3 straipsnyje nustatyto tikslo skatinti visišką užimtumą, spręsti jaunimo nedarbo problemą ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ užimtumo srities tikslus; |
| --- | --- |

1.

tvirtai remia Europos Komisijos pasiūlymą stiprinti ir įteisinti valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimą, kuris pagerinus VUT veiklos rezultatus padėtų siekti Lisabonos sutarties 3 straipsnyje nustatyto tikslo skatinti visišką užimtumą, spręsti jaunimo nedarbo problemą ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ užimtumo srities tikslus;

| 2. | pabrėžia faktą, kad Pagrindinių teisių chartijos 29 straipsnyje nurodyta, kad „kiekvienas turi teisę naudotis nemokamomis įdarbinimo tarnybų paslaugomis“, ir stebisi, kad ši nuostata neminima Europos Komisijos pateiktame pasiūlyme dėl sprendimo; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia faktą, kad Pagrindinių teisių chartijos 29 straipsnyje nurodyta, kad „kiekvienas turi teisę naudotis nemokamomis įdarbinimo tarnybų paslaugomis“, ir stebisi, kad ši nuostata neminima Europos Komisijos pateiktame pasiūlyme dėl sprendimo;

| 3. | primena, kad valstybinės užimtumo tarnybos teikia bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas ir dėl to joms taikomas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 straipsnis ir Pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnis; |
| --- | --- |

3.

primena, kad valstybinės užimtumo tarnybos teikia bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas ir dėl to joms taikomas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 straipsnis ir Pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnis;

| 4. | pabrėžia, kad ES valstybių narių VUT labai skiriasi struktūrų, darbo organizavimo modelių, veiklos požiūriu, veikia skirtingomis darbo rinkos sąlygomis ir disponuoja nevienodo dydžio ištekliais; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ES valstybių narių VUT labai skiriasi struktūrų, darbo organizavimo modelių, veiklos požiūriu, veikia skirtingomis darbo rinkos sąlygomis ir disponuoja nevienodo dydžio ištekliais;

| 5. | pritaria liepos 3 d. Berlyne vykusios konferencijos jaunimo užimtumo klausimais dalyvių prisiimtiems įsipareigojimams, visų pirma – Europos VUT atstovų pažadui imtis lemiamo vaidmens Europoje skatinant jaunimo užimtumą, veiksmingai plėtoti ir skatinti bendradarbiavimą su kitais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

5.

pritaria liepos 3 d. Berlyne vykusios konferencijos jaunimo užimtumo klausimais dalyvių prisiimtiems įsipareigojimams, visų pirma – Europos VUT atstovų pažadui imtis lemiamo vaidmens Europoje skatinant jaunimo užimtumą, veiksmingai plėtoti ir skatinti bendradarbiavimą su kitais suinteresuotaisiais subjektais;

VUT veikla iki šiol

| 6. | pažymi, kad neformalus Europos VUT konsultacinis tinklas veikia nuo 1997 m. ir susideda iš darbo grupių, nagrinėjančių tokius klausimus kaip nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms arba VUT veiksmingumas, tarpusavio mokymosi programa ir VUT tarpusavio dialogas; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad neformalus Europos VUT konsultacinis tinklas veikia nuo 1997 m. ir susideda iš darbo grupių, nagrinėjančių tokius klausimus kaip nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms arba VUT veiksmingumas, tarpusavio mokymosi programa ir VUT tarpusavio dialogas;

| 7. | tvirtina, kad tai tapo reikšmingu indėliu į ES lygmens politinę veiklą, kadangi specialistai pateikė komentarus tokiais klausimais kaip darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra, VUT vaidmuo „užtikrinant judėjimo darbo rinkoje patrauklumą“ ir jaunimo garantijos; |
| --- | --- |

7.

tvirtina, kad tai tapo reikšmingu indėliu į ES lygmens politinę veiklą, kadangi specialistai pateikė komentarus tokiais klausimais kaip darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra, VUT vaidmuo „užtikrinant judėjimo darbo rinkoje patrauklumą“ ir jaunimo garantijos;

| 8. | pastebi, kad šis tinklas buvo išties naudingas, ekonomiškai efektyvus VUT keitimosi geriausia praktika forumas, suteikęs daug galimybių pasimokyti vieniems iš kitų ir perimti inovacijas daugelyje sričių, pavyzdžiui, skaitmeninių paslaugų ir klientų profilio kūrimo; |
| --- | --- |

8.

pastebi, kad šis tinklas buvo išties naudingas, ekonomiškai efektyvus VUT keitimosi geriausia praktika forumas, suteikęs daug galimybių pasimokyti vieniems iš kitų ir perimti inovacijas daugelyje sričių, pavyzdžiui, skaitmeninių paslaugų ir klientų profilio kūrimo;

| 9. | pripažįsta, kad tinkle gautos pamokos kai kuriose valstybėse narėse leido pagerinti darbo organizavimą ir vietos lygmens paslaugas; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad tinkle gautos pamokos kai kuriose valstybėse narėse leido pagerinti darbo organizavimą ir vietos lygmens paslaugas;

Reikia stipresnio tinklo, turinčio teisinį pagrindą

| 10. | pabrėžia, kad šiuo pasiūlymu dėl teisės akto būtų įsteigtas VUT tinklas siekiant išplėsti, sustiprinti ir sujungti šiuo metu vykdomas iniciatyvas, kad dar labiau pagerėtų VUT veiksmingumas ir darbo rinkos veikimas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad šiuo pasiūlymu dėl teisės akto būtų įsteigtas VUT tinklas siekiant išplėsti, sustiprinti ir sujungti šiuo metu vykdomas iniciatyvas, kad dar labiau pagerėtų VUT veiksmingumas ir darbo rinkos veikimas;

| 11. | pabrėžia, kad Komisijos pateikto pasiūlymo dėl sprendimo kompetencijos sritis apsiriboja koordinavimu ir parama, kaip kad apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 149 straipsnyje, ir todėl atitinka subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad Komisijos pateikto pasiūlymo dėl sprendimo kompetencijos sritis apsiriboja koordinavimu ir parama, kaip kad apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 149 straipsnyje, ir todėl atitinka subsidiarumo principą;

| 12. | yra įsitikinęs, kad pasiūlymu padidinamas tinklo žinomumas, jam suteikiamas teisėtumas ir aiškesni politiniai įgaliojimai, bet nurodo, kad tinklas ir toliau turi atlikti patariamąjį vaidmenį; |
| --- | --- |

12.

yra įsitikinęs, kad pasiūlymu padidinamas tinklo žinomumas, jam suteikiamas teisėtumas ir aiškesni politiniai įgaliojimai, bet nurodo, kad tinklas ir toliau turi atlikti patariamąjį vaidmenį;

| 13. | mano, kad šis teisės aktas paskatins VUT aktyviau dalyvauti tinkle ir taip jos įgis daugiau galimybių esant reikalui imtis bendrų veiksmų; |
| --- | --- |

13.

mano, kad šis teisės aktas paskatins VUT aktyviau dalyvauti tinkle ir taip jos įgis daugiau galimybių esant reikalui imtis bendrų veiksmų;

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad ne visos VUT vienodai dalyvavo tinkle, o tai sumenkina tinklo veiklos rezultatų kokybę ir sumenkina tinklo politinius pasiūlymus; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad ne visos VUT vienodai dalyvavo tinkle, o tai sumenkina tinklo veiklos rezultatų kokybę ir sumenkina tinklo politinius pasiūlymus;

| 15. | tvirtina, kad suteikus tinklui oficialų statusą bus užtikrintas visų valstybių narių dalyvavimas ir jos privalės reguliariai teikti duomenis apie vadovaujantis ES politiniais sprendimais atliktas reformas, o tai leis nustatyti tuos atvejus, kai pokyčiai įgyvendinami nepatenkinamai, ir su jais susijusias struktūrines problemas; |
| --- | --- |

15.

tvirtina, kad suteikus tinklui oficialų statusą bus užtikrintas visų valstybių narių dalyvavimas ir jos privalės reguliariai teikti duomenis apie vadovaujantis ES politiniais sprendimais atliktas reformas, o tai leis nustatyti tuos atvejus, kai pokyčiai įgyvendinami nepatenkinamai, ir su jais susijusias struktūrines problemas;

| 16. | pabrėžia, kad veiksmingos VUT turi lemiamą reikšmę įgyvendinant „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą ir labai svarbu, kad visos VUT būtų išsamiai susipažinusios su jaunimo nedarbo struktūra, jaunuolių privalumais ir trūkumais, darbo galimybėmis ir norintiems įsidarbinti keliamais konkrečiais reikalavimais; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad veiksmingos VUT turi lemiamą reikšmę įgyvendinant „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą ir labai svarbu, kad visos VUT būtų išsamiai susipažinusios su jaunimo nedarbo struktūra, jaunuolių privalumais ir trūkumais, darbo galimybėmis ir norintiems įsidarbinti keliamais konkrečiais reikalavimais;

| 17. | tvirtina, kad reikia labai aiškiai apibrėžti tinklo įgaliojimus, kad jo veikla nesidubliuotų su, pavyzdžiui, Užimtumo komiteto (EMCO) ir jo pogrupių, o taip pat kitų grupių – Europos orientavimo visą gyvenimą politikos tinklo ir EURES – veikla, bet kartu mano, kad sustiprintas tinklas turėtų, kai tai tikslinga, siekti sąveikos su minėtomis grupėmis; |
| --- | --- |

17.

tvirtina, kad reikia labai aiškiai apibrėžti tinklo įgaliojimus, kad jo veikla nesidubliuotų su, pavyzdžiui, Užimtumo komiteto (EMCO) ir jo pogrupių, o taip pat kitų grupių – Europos orientavimo visą gyvenimą politikos tinklo ir EURES – veikla, bet kartu mano, kad sustiprintas tinklas turėtų, kai tai tikslinga, siekti sąveikos su minėtomis grupėmis;

| 18. | pabrėžia, kad sustiprinto tinklo veiklos rezultatai turėtų tapti ES lygmeniu užimtumo politikos klausimu vykdomų darbų atspirties tašku, visų pirma – EMCO, Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryboje (EPSCO); |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad sustiprinto tinklo veiklos rezultatai turėtų tapti ES lygmeniu užimtumo politikos klausimu vykdomų darbų atspirties tašku, visų pirma – EMCO, Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryboje (EPSCO);

| 19. | pripažįsta, kad dėl didėjančio darbo rinkų kompleksiškumo būtina dar labiau plėtoti bendradarbiavimą ir partnerystę dirbant su socialiniais partneriais ir kitais viešais, privačiais ir pelno nesiekiančiais suinteresuotaisiais subjektais ir į tai turi būti atsižvelgta sustiprinto tinklo veikloje; |
| --- | --- |

19.

pripažįsta, kad dėl didėjančio darbo rinkų kompleksiškumo būtina dar labiau plėtoti bendradarbiavimą ir partnerystę dirbant su socialiniais partneriais ir kitais viešais, privačiais ir pelno nesiekiančiais suinteresuotaisiais subjektais ir į tai turi būti atsižvelgta sustiprinto tinklo veikloje;

Lyginamoji analizė/lyginamasis mokymasis

| 20. | sutinka, kad yra galimybių vykdyti tolesnę lyginamąją analizę, kuri būtina lyginamajam mokymuisi, bet mano, kad to reikia imtis atsargiai, deramai atsižvelgiant į nacionalinius ir (arba) regioninius skirtumus; |
| --- | --- |

20.

sutinka, kad yra galimybių vykdyti tolesnę lyginamąją analizę, kuri būtina lyginamajam mokymuisi, bet mano, kad to reikia imtis atsargiai, deramai atsižvelgiant į nacionalinius ir (arba) regioninius skirtumus;

| 21. | Atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis Komisijos pasiūlymo 8 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo. Atsižvelgdamas į tai, Regionų komitetas pabrėžia, kad deleguotuoju aktu vietos ir regionų valdžios institucijoms neturėtų būti užkrauta didelė administracinė našta; |
| --- | --- |

21.

Atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis Komisijos pasiūlymo 8 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo. Atsižvelgdamas į tai, Regionų komitetas pabrėžia, kad deleguotuoju aktu vietos ir regionų valdžios institucijoms neturėtų būti užkrauta didelė administracinė našta;

| 22. | mano, kad tikslas turėtų būti ne „sureitinguoti“ ar nustatyti tikslus, bet sudaryti palankias sąlygas mokymuisi naudojant bendrą metodologiją; tik nacionalinėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms patikėta atsakomybė už VUT vertinimą remiantis kokybiniais ir kiekybiniais rodikliais pagal SESV 14 straipsnį; |
| --- | --- |

22.

mano, kad tikslas turėtų būti ne „sureitinguoti“ ar nustatyti tikslus, bet sudaryti palankias sąlygas mokymuisi naudojant bendrą metodologiją; tik nacionalinėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms patikėta atsakomybė už VUT vertinimą remiantis kokybiniais ir kiekybiniais rodikliais pagal SESV 14 straipsnį;

| 23. | pabrėžia, kad lyginamosios analizės/lyginamojo mokymosi dėmesio centre visų pirma turėtų būti kokybė, o ne kiekybė; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad lyginamosios analizės/lyginamojo mokymosi dėmesio centre visų pirma turėtų būti kokybė, o ne kiekybė;

| 24. | ragina tinklo veiklos rezultatus grįsti nepriklausomais ir kruopščiais moksliniais tyrimais, kuriems būtų naudojami geriausi turimi duomenys; |
| --- | --- |

24.

ragina tinklo veiklos rezultatus grįsti nepriklausomais ir kruopščiais moksliniais tyrimais, kuriems būtų naudojami geriausi turimi duomenys;

| 25. | siūlo naujajame teisės akte numatyti daugiau galimybių plėtoti tinklo veiklą elektroninėje erdvėje siekiant plačiau paskleisti informaciją apie jo darbus ir įtraukti suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

25.

siūlo naujajame teisės akte numatyti daugiau galimybių plėtoti tinklo veiklą elektroninėje erdvėje siekiant plačiau paskleisti informaciją apie jo darbus ir įtraukti suinteresuotuosius subjektus;

| 26. | tvirtina, kad vienas iš sustiprinto tinklo privalumų bus didesni pajėgumai imtis visapusiškesnių veiksmų pagrindinėje VUT kompetencijos srityje ir tokiose glaudžiai susijusiose srityse kaip gamybinė praktika, verslo kūrimas ir verslumo ugdymas; Reikėtų pabrėžti ES finansavimo šiose srityse svarbą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

26.

tvirtina, kad vienas iš sustiprinto tinklo privalumų bus didesni pajėgumai imtis visapusiškesnių veiksmų pagrindinėje VUT kompetencijos srityje ir tokiose glaudžiai susijusiose srityse kaip gamybinė praktika, verslo kūrimas ir verslumo ugdymas; Reikėtų pabrėžti ES finansavimo šiose srityse svarbą ir veiksmingumą;

Vietos ir regionų dimensija

| 27. | pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijoms patikėta atsakomybė už VUT, turinčias decentralizuotas struktūras ir sprendimų priėmimo tvarką, o daugelyje kitų jos yra atsakingos už tokią veiklą kaip gamybinės praktikos programos, gebėjimų ir darbo rinkos poreikių derinimas ir gebėjimų poreikių numatymas, mokymas, subsidijos samdai, kuri arba glaudžiai susijusi su pagrindiniais VUT uždaviniais, arba – kai kuriose valstybėse narėse – priskirta VUT kompetencijai; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijoms patikėta atsakomybė už VUT, turinčias decentralizuotas struktūras ir sprendimų priėmimo tvarką, o daugelyje kitų jos yra atsakingos už tokią veiklą kaip gamybinės praktikos programos, gebėjimų ir darbo rinkos poreikių derinimas ir gebėjimų poreikių numatymas, mokymas, subsidijos samdai, kuri arba glaudžiai susijusi su pagrindiniais VUT uždaviniais, arba – kai kuriose valstybėse narėse – priskirta VUT kompetencijai;

| 28. | tvirtina, kad gera ir geriausia praktika dažnai susiformuoja būtent vietos ir regionų lygmeniu, todėl reikėtų pripažinti vietos ir regionų lygmeniu vykdomo darbo svarbą; Tinklas turėtų atsižvelgti į geriausios praktikos pavyzdžius ir juos propaguoti; |
| --- | --- |

28.

tvirtina, kad gera ir geriausia praktika dažnai susiformuoja būtent vietos ir regionų lygmeniu, todėl reikėtų pripažinti vietos ir regionų lygmeniu vykdomo darbo svarbą; Tinklas turėtų atsižvelgti į geriausios praktikos pavyzdžius ir juos propaguoti;

| 29. | atkreipia dėmesį, kad dažnai vietos ir regionų lygmuo yra arčiausiai darbo ieškančių asmenų ir daugumos darbdavių, o darbo rinka daugiausia yra lokali; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį, kad dažnai vietos ir regionų lygmuo yra arčiausiai darbo ieškančių asmenų ir daugumos darbdavių, o darbo rinka daugiausia yra lokali;

| 30. | ragina visų valstybių narių atstovus dėti visas pastangas, kad vietos ir regionų VUT nuomonė ir patirtis praturtintų tinklo veiklą ir vietos bei regionų VUT būtų tinkamai informuojamos apie tinklo darbus; Taip pat svarbu turėti omenyje tai, kad valstybių narių atstovų užduotis yra užtikrinti, kad tinklo veikloje būtų atsižvelgta į vietos ir regionų lygmens subjektų, dirbančių su darbo ieškančiais asmenimis, nuomonę ir patirtį, ir surasti tam tinkamą struktūrą plėtojant dialogą su vietos ir regionų VUT; |
| --- | --- |

30.

ragina visų valstybių narių atstovus dėti visas pastangas, kad vietos ir regionų VUT nuomonė ir patirtis praturtintų tinklo veiklą ir vietos bei regionų VUT būtų tinkamai informuojamos apie tinklo darbus; Taip pat svarbu turėti omenyje tai, kad valstybių narių atstovų užduotis yra užtikrinti, kad tinklo veikloje būtų atsižvelgta į vietos ir regionų lygmens subjektų, dirbančių su darbo ieškančiais asmenimis, nuomonę ir patirtį, ir surasti tam tinkamą struktūrą plėtojant dialogą su vietos ir regionų VUT;

| 31. | prašo į tinklą stebėtojo teisėmis įtraukti Regionų komiteto paskirtą atstovą, kuris užtikrintų, kad tinklo veikloje būtų atsižvelgta į vietos ir regionų lygmens nuomonę, patirtį ir praktiką. |
| --- | --- |

31.

prašo į tinklą stebėtojo teisėmis įtraukti Regionų komiteto paskirtą atstovą, kuris užtikrintų, kad tinklo veikloje būtų atsižvelgta į vietos ir regionų lygmens nuomonę, patirtį ir praktiką.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Preambulė

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 149 straipsnį, | atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 149 ir 14 straipsn
  ius
  ,

  atsižvelgdami į Pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 29 ir 36 straipsnius, |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 149 straipsnį,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 149 ir 14 straipsn
  ius
  ,

atsižvelgdami į Pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 29 ir 36 straipsnius,

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į 2 ir 3 punktus.

2 pakeitimas

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| VUT tinklas turėtų stiprinti jo narių bendradarbiavimą, kurti bendras keitimosi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais visose VUT priklausančiose srityse iniciatyvas, atlikti lyginamąją analizę ir teikti konsultacijas, o taip pat skleisti informaciją apie naujovišką požiūrį į užimtumo paslaugų teikimą. Sukūrus šį tinklą bus sukurta galimybė atlikti integracinį, pagrįstą faktais ir į rezultatus orientuotą visų VUT palyginimą, kurio dėka pavyks nustatyti geriausios praktikos pavyzdžius. Šie rezultatai tinklo dalyviams padės pagal jų konkrečios atsakomybės sritis formuoti ir teikti užimtumo paslaugas. Tinklo įgyvendinamos iniciatyvos turėtų didinti VUT veiksmingumą ir užtikrinti didesnį viešųjų išlaidų efektyvumą; | VUT tinklas turėtų stiprinti jo narių bendradarbiavimą, kurti bendras keitimosi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais visose VUT priklausančiose srityse iniciatyvas, atlikti lyginamąją analizę ir teikti konsultacijas, o taip pat skleisti informaciją apie naujovišką požiūrį į užimtumo paslaugų teikimą.

  Sukūrus šį tinklą bus sukurta galimybė atlikti integracinį, pagrįstą faktais ir į rezultatus orientuotą visų VUT palyginimą, kurio dėka pavyks nustatyti geriausios praktikos pavyzdžius. Šie rezultatai tinklo dalyviams padės pagal jų konkrečios atsakomybės sritis formuoti ir teikti užimtumo paslaugas. Tinklo įgyvendinamos iniciatyvos turėtų didinti VUT veiksmingumą ir užtikrinti didesnį
  garantuoti viešųjų išlaidų efektyvumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

VUT tinklas turėtų stiprinti jo narių bendradarbiavimą, kurti bendras keitimosi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais visose VUT priklausančiose srityse iniciatyvas, atlikti lyginamąją analizę ir teikti konsultacijas, o taip pat skleisti informaciją apie naujovišką požiūrį į užimtumo paslaugų teikimą. Sukūrus šį tinklą bus sukurta galimybė atlikti integracinį, pagrįstą faktais ir į rezultatus orientuotą visų VUT palyginimą, kurio dėka pavyks nustatyti geriausios praktikos pavyzdžius. Šie rezultatai tinklo dalyviams padės pagal jų konkrečios atsakomybės sritis formuoti ir teikti užimtumo paslaugas. Tinklo įgyvendinamos iniciatyvos turėtų didinti VUT veiksmingumą ir užtikrinti didesnį viešųjų išlaidų efektyvumą;

VUT tinklas turėtų stiprinti jo narių bendradarbiavimą, kurti bendras keitimosi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais visose VUT priklausančiose srityse iniciatyvas, atlikti lyginamąją analizę ir teikti konsultacijas, o taip pat skleisti informaciją apie naujovišką požiūrį į užimtumo paslaugų teikimą.

Sukūrus šį tinklą bus sukurta galimybė atlikti integracinį, pagrįstą faktais ir į rezultatus orientuotą visų VUT palyginimą, kurio dėka pavyks nustatyti geriausios praktikos pavyzdžius. Šie rezultatai tinklo dalyviams padės pagal jų konkrečios atsakomybės sritis formuoti ir teikti užimtumo paslaugas. Tinklo įgyvendinamos iniciatyvos turėtų didinti VUT veiksmingumą ir užtikrinti didesnį
  garantuoti viešųjų išlaidų efektyvumą;

Paaiškinimas

Komisijos 8 konstatuojamojoje dalyje pasiūlytas tekstas yra tikrai perteklinis, nes pakartojama 4 konstatuojamoji dalis. Vis tik pirmas ir paskutinis sakinys trumpai apibendrina pageidautiną tinklo tikslą ir numatomą veikimo būdą.

3 pakeitimas

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Europos masto valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) tinklas (toliau – tinklas).
  Tinklas įgyvendina 3 straipsnyje nurodytas iniciatyvas.
  Tinklą sudaro:






  (a) | valstybių narių pasiūlytos valstybinės užimtumo tarnybos ir |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Europos masto valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) tinklas (toliau – tinklas).

Tinklas įgyvendina 3 straipsnyje nurodytas iniciatyvas.

Tinklą sudaro:

(a)

valstybių narių pasiūlytos valstybinės užimtumo tarnybos ir

| (b) | Komisija. |
| --- | --- |

(b)

Komisija.

Valstybės narės, turinčios autonomiškas regionines valstybines užimtumo tarnybas, užtikrina tinkamą atstovavimą vykdant konkrečias tinklo iniciatyvas.

Laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Europos masto valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) tinklas (toliau – tinklas).

Tinklas įgyvendina 3 straipsnyje nurodytas iniciatyvas.

Tinklą sudaro:

| (a) | valstybių narių pasiūlytos valstybinės užimtumo tarnybos ir |
| --- | --- |

(a)

valstybių narių pasiūlytos valstybinės užimtumo tarnybos ir

| (b) | Komisija. |
| --- | --- |

(b)

Komisija.

Valstybės narės, turinčios autonomiškas ir decentralizuotas ar vietos regionines valstybines užimtumo tarnybas, privalo užtikrinti tinkamą šių tarnybų atstovavimą vykdant konkrečias tinklo iniciatyvas.

Paaiškinimas

Šio pakeitimo tikslas – užtikrinti, kad iš dalies ar visiškai decentralizuotų VUT atveju tinklas turėtų teisinę prievolę užtikrinti, kad vykdant konkrečias tinklo iniciatyvas būtų tinkamai atsižvelgta į šias tarnybas.

4 pakeitimas

2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Tikslai


  Kaip skatinamoji priemonė sukurtas tinklas prisideda: | Tikslai


  Kaip skatinamoji priemonė sukurtas tinklas prisideda: |
| (a) | įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo bei darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“ ir jos pagrindinius tikslus, ypač užimtumo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Tikslai

Kaip skatinamoji priemonė sukurtas tinklas prisideda:

Tikslai

Kaip skatinamoji priemonė sukurtas tinklas prisideda:

(a)

įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo bei darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“ ir jos pagrindinius tikslus, ypač užimtumo srityje;

| (b) | tobulinant ES darbo rinkos veikimą; |
| --- | --- |

(b)

tobulinant ES darbo rinkos veikimą;

| (c) | didinant darbo rinkos integraciją; |
| --- | --- |

(c)

didinant darbo rinkos integraciją;

| (d) | didinant geografinį ir profesinį judumą; |
| --- | --- |

(d)

didinant geografinį ir profesinį judumą;

| (e) | įveikiant socialinę atskirtį ir integruojant asmenis, atskirtus nuo darbo rinkos. |
| --- | --- |

(e)

įveikiant socialinę atskirtį ir integruojant asmenis, atskirtus nuo darbo rinkos.

| (a) | įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo bei darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“ ir jos pagrindinius tikslus, ypač užimtumo srityje; |
| --- | --- |

(a)

įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo bei darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“ ir jos pagrindinius tikslus, ypač užimtumo srityje;

| (b) | skatinant kokybišką ir tvarų užimtumą; |
| --- | --- |

(b)

skatinant kokybišką ir tvarų užimtumą;

| (b
  c) | tobulinant ES darbo rinkos veikimą; |
| --- | --- |

(b
  c)

tobulinant ES darbo rinkos veikimą;

| (c
  d) | didinant darbo rinkos integraciją; |
| --- | --- |

(c
  d)

didinant darbo rinkos integraciją;

| (d
  e) | didinant geografinį ir profesinį judumą nesudarant sąlygų nesąžiningai darbuotojų konkurencijai, kaip kad numatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

(d
  e)

didinant geografinį ir profesinį judumą nesudarant sąlygų nesąžiningai darbuotojų konkurencijai, kaip kad numatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose;

| (e
  f) | įveikiant socialinę atskirtį ir integruojant asmenis, atskirtus nuo darbo rinkos. |
| --- | --- |

(e
  f)

įveikiant socialinę atskirtį ir integruojant asmenis, atskirtus nuo darbo rinkos.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

5 pakeitimas

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendradarbiavimas


  1.   Tinklas bendradarbiauja su suinteresuotaisiais darbo rinkos dalyviais, įskaitant kitas užimtumo paslaugų teikimo tarnybas: įtraukia juos į atitinkamą veiklą, tinklo susirinkimus ir keičiasi su jais informacija bei duomenimis. | Bendradarbiavimas


  1.   Tinklas bendradarbiauja su suinteresuotaisiais darbo rinkos dalyviais, įskaitant kitas užimtumo paslaugų teikimo tarnybas: įtraukia juos į atitinkamą veiklą, tinklo susirinkimus ir keičiasi su jais informacija bei duomenimis. |
| | 2.   Tinklas suteiks stebėtojo statusą Regionų komiteto paskirtam atstovui. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendradarbiavimas

1.   Tinklas bendradarbiauja su suinteresuotaisiais darbo rinkos dalyviais, įskaitant kitas užimtumo paslaugų teikimo tarnybas: įtraukia juos į atitinkamą veiklą, tinklo susirinkimus ir keičiasi su jais informacija bei duomenimis.

Bendradarbiavimas

1.   Tinklas bendradarbiauja su suinteresuotaisiais darbo rinkos dalyviais, įskaitant kitas užimtumo paslaugų teikimo tarnybas: įtraukia juos į atitinkamą veiklą, tinklo susirinkimus ir keičiasi su jais informacija bei duomenimis.

2.   Tinklas suteiks stebėtojo statusą Regionų komiteto paskirtam atstovui.

Paaiškinimas

Kaip ir pirmesnio pakeitimo atveju, tekstą papildyti svarbu todėl, kad taip pabrėžiamas faktas, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms daugelyje valstybių narių yra patikėta visa atsakomybė už VUT ar tokios su VUT darbu glaudžiai susijusios (ar kai kuriose valstybėse narėse VUT patikėtos) veiklos kaip mokymas, orientavimas, konsultavimas, subsidijos samdai, gebėjimų poreikių numatymas ir kt. organizavimą.

6 pakeitimas

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai pagal 8 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo bendrosios sistemos, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalyje, įskaitant metodiką, pagrindinius kiekybinius ir kokybinius VUT veiklos rezultatų įvertinimo rodiklius, integruotas tarpusavio mokymosi programos mokomąsias priemones ir dalyvavimo šiose iniciatyvose sąlygas. | Komisijai pagal 8 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo bendrosios sistemos, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalyje, įskaitant metodiką, pagrindinius kiekybinius ir kokybinius VUT veiklos rezultatų įvertinimo rodiklius, integruotas tarpusavio mokymosi programos mokomąsias priemones ir dalyvavimo šiose iniciatyvose sąlygas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisijai pagal 8 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo bendrosios sistemos, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalyje, įskaitant metodiką, pagrindinius kiekybinius ir kokybinius VUT veiklos rezultatų įvertinimo rodiklius, integruotas tarpusavio mokymosi programos mokomąsias priemones ir dalyvavimo šiose iniciatyvose sąlygas.

Komisijai pagal 8 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo bendrosios sistemos, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalyje, įskaitant metodiką, pagrindinius kiekybinius ir kokybinius VUT veiklos rezultatų įvertinimo rodiklius, integruotas tarpusavio mokymosi programos mokomąsias priemones ir dalyvavimo šiose iniciatyvose sąlygas.

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į 21 punktą suderinami terminai.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/90 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/90

---

Regionų komiteto nuomonė. Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinys

2014/C 114/15

I.   BENDROSIOS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | teigiamai vertina neseniai priimtą Šengeno erdvės valdymo dokumentų rinkinį, kurį sudaro naujas tikrinimo ir stebėjimo, kaip taikomas Šengeno acquis
   (1), vertinimo mechanizmas ir bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės (2); |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina neseniai priimtą Šengeno erdvės valdymo dokumentų rinkinį, kurį sudaro naujas tikrinimo ir stebėjimo, kaip taikomas Šengeno acquis
   (1), vertinimo mechanizmas ir bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės (2);

| 2. | pripažįsta, kad tinkamas Šengeno erdvės veikimas priklauso nuo valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo ir jų gebėjimo kontroliuoti išorės sienas pagal bendras taisykles; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad tinkamas Šengeno erdvės veikimas priklauso nuo valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo ir jų gebėjimo kontroliuoti išorės sienas pagal bendras taisykles;

| 3. | teigiamai vertina sprendimą numatyti bendrą valstybių narių ir Komisijos atsakomybę už naują Šengeno acquis taikymo vertinimo mechanizmą (toliau – Šengeno vertinimo mechanizmas) ir tai, kad tai nebėra išimtinai tarpvyriausybinio pobūdžio sistema; tai gali padėti panaikinti trūkumus ir stiprinti tarpusavio pasitikėjimą, be to, bendra atsakomybė gali būti taikoma visiems Šengeno acquis aspektams, įskaitant vidaus sienų kontrolės nebuvimą, siekiant išvengti laisvo asmenų judėjimo principą pažeidžiančios neteisėtos kontrolės; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina sprendimą numatyti bendrą valstybių narių ir Komisijos atsakomybę už naują Šengeno acquis taikymo vertinimo mechanizmą (toliau – Šengeno vertinimo mechanizmas) ir tai, kad tai nebėra išimtinai tarpvyriausybinio pobūdžio sistema; tai gali padėti panaikinti trūkumus ir stiprinti tarpusavio pasitikėjimą, be to, bendra atsakomybė gali būti taikoma visiems Šengeno acquis aspektams, įskaitant vidaus sienų kontrolės nebuvimą, siekiant išvengti laisvo asmenų judėjimo principą pažeidžiančios neteisėtos kontrolės;

| 4. | pabrėžia, kad bet koks vidaus sienų kontrolės sugrąžinimas turi būti patvirtintas ES lygmeniu koordinuotai priimant sprendimus, kadangi tai padėtų išvengti vienašališkų sprendimų, galinčių pažeisti visišką asmenų judėjimo laisvę erdvėje be vidaus sienų; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad bet koks vidaus sienų kontrolės sugrąžinimas turi būti patvirtintas ES lygmeniu koordinuotai priimant sprendimus, kadangi tai padėtų išvengti vienašališkų sprendimų, galinčių pažeisti visišką asmenų judėjimo laisvę erdvėje be vidaus sienų;

| 5. | mano, kad migracijos srautai prie išorės sienų nekelia grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui, t. y. aspektams, kurie galėtų pagrįsti vidaus sienų kontrolės atnaujinimą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad migracijos srautai prie išorės sienų nekelia grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui, t. y. aspektams, kurie galėtų pagrįsti vidaus sienų kontrolės atnaujinimą;

| 6. | primena, kad Europos solidarumo principas įpareigoja esant sudėtingai padėčiai prie vienos iš valstybių narių išorės sienos sutelkti visas nacionalines ir europines techninės ir finansinės paramos priemones, taip pat Europos Sąjungos organizacijų, pavyzdžiui, FRONTEX ir EASO (Europos prieglobsčio paramos biuro) pagalbą; |
| --- | --- |

6.

primena, kad Europos solidarumo principas įpareigoja esant sudėtingai padėčiai prie vienos iš valstybių narių išorės sienos sutelkti visas nacionalines ir europines techninės ir finansinės paramos priemones, taip pat Europos Sąjungos organizacijų, pavyzdžiui, FRONTEX ir EASO (Europos prieglobsčio paramos biuro) pagalbą;

| 7. | teigiamai vertina priemones, skirtas užtikrinti griežtesnę sienų kontrolę, geresnę teisėsaugą, prisidėti prie kovos su teroristiniais nusikaltimais ir kitais rimtais baudžiamaisiais nusikaltimais ir mažinti nelegalią migraciją; |
| --- | --- |

7.

teigiamai vertina priemones, skirtas užtikrinti griežtesnę sienų kontrolę, geresnę teisėsaugą, prisidėti prie kovos su teroristiniais nusikaltimais ir kitais rimtais baudžiamaisiais nusikaltimais ir mažinti nelegalią migraciją;

| 8. | todėl mano, kad laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas nustačius ilgalaikius didelius trūkumus, susijusius su išorės sienų kontrole, turi būti pagrįstas objektyviu vertinimu ir leidžiamas tik išimtinėmis aplinkybėmis ir kraštutiniu atveju; |
| --- | --- |

8.

todėl mano, kad laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas nustačius ilgalaikius didelius trūkumus, susijusius su išorės sienų kontrole, turi būti pagrįstas objektyviu vertinimu ir leidžiamas tik išimtinėmis aplinkybėmis ir kraštutiniu atveju;

| 9. | rekomenduoja sudaryti galimybes vietos ir regionų valdžios institucijoms visapusiškai dalyvauti vertinant ir registruojant ilgalaikius didelius išorės sienų kontrolės trūkumus siekiant užtikrinti, kad vidaus sienų kontrolės atnaujinimas būtų pagrįstas teisingu vietos padėties įvertinimu, skirtingų šaltinių informacija ir įvairių suinteresuotųjų subjektų nuomonėmis; |
| --- | --- |

9.

rekomenduoja sudaryti galimybes vietos ir regionų valdžios institucijoms visapusiškai dalyvauti vertinant ir registruojant ilgalaikius didelius išorės sienų kontrolės trūkumus siekiant užtikrinti, kad vidaus sienų kontrolės atnaujinimas būtų pagrįstas teisingu vietos padėties įvertinimu, skirtingų šaltinių informacija ir įvairių suinteresuotųjų subjektų nuomonėmis;

| 10. | pripažįsta ES išorės sienų kontrolės svarbą ne tik saugumui, bet ir judumui ES vidaus erdvėje (3); |
| --- | --- |

10.

pripažįsta ES išorės sienų kontrolės svarbą ne tik saugumui, bet ir judumui ES vidaus erdvėje (3);

| 11. | teigiamai vertina neseniai sukurtą Europos sienų stebėjimo sistemą (EUROSUR) kaip priemonę, skirtą išorės sienų kontrolei stiprinti, visų pirma skatinant nacionalines jūrų ir sausumos išorės sienų stebėjimo institucijas ir FRONTEX dalytis operatyviniais duomenimis ir bendradarbiauti; pabrėžia, kad žūčių jūroje prevencija turi būti pagrindinis šio mechanizmo tikslas, papildantis jo vaidmenį nustatant nelegalius imigrantus ir.sustiprinant vidaus saugumą tarpvalstybinio nusikalstamumo, pavyzdžiui, prekybos žmonėmis ir narkotikais, prevencija; |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina neseniai sukurtą Europos sienų stebėjimo sistemą (EUROSUR) kaip priemonę, skirtą išorės sienų kontrolei stiprinti, visų pirma skatinant nacionalines jūrų ir sausumos išorės sienų stebėjimo institucijas ir FRONTEX dalytis operatyviniais duomenimis ir bendradarbiauti; pabrėžia, kad žūčių jūroje prevencija turi būti pagrindinis šio mechanizmo tikslas, papildantis jo vaidmenį nustatant nelegalius imigrantus ir.sustiprinant vidaus saugumą tarpvalstybinio nusikalstamumo, pavyzdžiui, prekybos žmonėmis ir narkotikais, prevencija;

| 12. | vis dėlto perspėja, kad šia sistema neturi būti pažeidžiamos žmogaus teisės ir ji negali būti viršesnė už Pagrindinių teisių chartijos 18 straipsnyje ir 19 straipsnio 2 dalyje užtikrinamas teises į prieglobstį ar į apsaugą nuo grąžinimo (4); |
| --- | --- |

12.

vis dėlto perspėja, kad šia sistema neturi būti pažeidžiamos žmogaus teisės ir ji negali būti viršesnė už Pagrindinių teisių chartijos 18 straipsnyje ir 19 straipsnio 2 dalyje užtikrinamas teises į prieglobstį ar į apsaugą nuo grąžinimo (4);

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl pastebėtos tendencijos susigrąžinti teisę spręsti Europos kompetencijai priklausančius klausimus, pavyzdžiui, laisvo judėjimo; Komitetui ypatingą nerimą kelia neseniai kai kurių valstybių narių pateiktas pasiūlymas numatyti platesnes galimybes riboti teisę laisvai judėti, kuri yra viena svarbiausių Europos Sąjungos piliečių teisių; |
| --- | --- |

13.

reiškia susirūpinimą dėl pastebėtos tendencijos susigrąžinti teisę spręsti Europos kompetencijai priklausančius klausimus, pavyzdžiui, laisvo judėjimo; Komitetui ypatingą nerimą kelia neseniai kai kurių valstybių narių pateiktas pasiūlymas numatyti platesnes galimybes riboti teisę laisvai judėti, kuri yra viena svarbiausių Europos Sąjungos piliečių teisių;

| 14. | dar kartą pabrėžia, kad laisvas asmenų judėjimas erdvėje be vidaus sienų yra vienas svarbiausių ES principų, kurio konkrečią ir apčiuopiamą naudą gali įvertinti ES piliečiai ir kuris neturi būti pažeidžiamas; |
| --- | --- |

14.

dar kartą pabrėžia, kad laisvas asmenų judėjimas erdvėje be vidaus sienų yra vienas svarbiausių ES principų, kurio konkrečią ir apčiuopiamą naudą gali įvertinti ES piliečiai ir kuris neturi būti pažeidžiamas;

| 15. | mano, kad Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinys – kurį sudaro pasiūlymai dėl reglamentų, kuriais sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys (5) ir Registruotų keliautojų programa (6), taip pat pasiūlymas dėl Šengeno sienų kodekso pakeitimo, kuris būtinas dviejų pirmiau nurodytų sistemų įgyvendinimui – turi būti vertinamas atsižvelgiant į bendrus laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimo principus (7); |
| --- | --- |

15.

mano, kad Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinys – kurį sudaro pasiūlymai dėl reglamentų, kuriais sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys (5) ir Registruotų keliautojų programa (6), taip pat pasiūlymas dėl Šengeno sienų kodekso pakeitimo, kuris būtinas dviejų pirmiau nurodytų sistemų įgyvendinimui – turi būti vertinamas atsižvelgiant į bendrus laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimo principus (7);

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Konkrečios pastabos dėl Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinio

| 16. | pripažįsta, kad naujos technologijos labai svarbios siekiant užtikrinti veiksmingą sienų valdymą ir spręsti problemas, kylančias dėl labai padidėjusio išorės sienų kirtimų skaičiaus, taip pat siekiant užtikrinti sienų kontrolės patikimumą, kaip tai jau pavyko padaryti įvairiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

16.

pripažįsta, kad naujos technologijos labai svarbios siekiant užtikrinti veiksmingą sienų valdymą ir spręsti problemas, kylančias dėl labai padidėjusio išorės sienų kirtimų skaičiaus, taip pat siekiant užtikrinti sienų kontrolės patikimumą, kaip tai jau pavyko padaryti įvairiose valstybėse narėse;

| 17. | atkreipia dėmesį, kad AIS tikslas – šiuo metu naudojamą neautomatizuotą atvykimo ir išvykimo antspaudų pasuose tvarką pakeisti elektroniniu registru, kuriame registruojami ir laikomi trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti į Šengeno erdvę trumpalaikio buvimo tikslais (iki 3 mėnesių), atvykimo ir išvykimo duomenys, ir kuris leistų automatiškai apskaičiuoti leidžiamus buvimus; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį, kad AIS tikslas – šiuo metu naudojamą neautomatizuotą atvykimo ir išvykimo antspaudų pasuose tvarką pakeisti elektroniniu registru, kuriame registruojami ir laikomi trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti į Šengeno erdvę trumpalaikio buvimo tikslais (iki 3 mėnesių), atvykimo ir išvykimo duomenys, ir kuris leistų automatiškai apskaičiuoti leidžiamus buvimus;

| 18. | pritaria Registruotų keliautojų programos (RKP) labai pozityviam tikslui sudaryti paprastesnes sąlygas dažnai keliaujantiems trečiųjų šalių piliečiams, kurių patikimumas ir dokumentai iš anksto patikrinti, kirsti ES išorės sienas pereinant prie automatizuotų sienų kontrolės sistemų, palengvinančių atvykimo į Europos erdvę sąlygas dažnai joje besilankantiems, geros valios asmenims; |
| --- | --- |

18.

pritaria Registruotų keliautojų programos (RKP) labai pozityviam tikslui sudaryti paprastesnes sąlygas dažnai keliaujantiems trečiųjų šalių piliečiams, kurių patikimumas ir dokumentai iš anksto patikrinti, kirsti ES išorės sienas pereinant prie automatizuotų sienų kontrolės sistemų, palengvinančių atvykimo į Europos erdvę sąlygas dažnai joje besilankantiems, geros valios asmenims;

Pastabos dėl Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinio poveikio pagrindinėms teisėms

| 19. | primena savo nuogąstavimus dėl AIS įvedimo ir jos galimo poveikio pagrindinėms teisėms, visų pirma teisei į asmens duomenų apsaugą (8); |
| --- | --- |

19.

primena savo nuogąstavimus dėl AIS įvedimo ir jos galimo poveikio pagrindinėms teisėms, visų pirma teisei į asmens duomenų apsaugą (8);

| 20. | pripažįsta, kad dėl gausių asmens duomenų, įskaitant biometrinius duomenis, rinkimo kyla tam tikrų prieštaravimų tarp šių sistemų ir pagrindinių teisių, visų pirma, teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugą, dėl kurių duomenų rinkimo tikslai yra griežtai ribojami ir tikrinama, ar jie yra būtini ir proporcingi; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta, kad dėl gausių asmens duomenų, įskaitant biometrinius duomenis, rinkimo kyla tam tikrų prieštaravimų tarp šių sistemų ir pagrindinių teisių, visų pirma, teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugą, dėl kurių duomenų rinkimo tikslai yra griežtai ribojami ir tikrinama, ar jie yra būtini ir proporcingi;

| 21. | dar kartą pabrėžia, kad pritaria griežtai asmens duomenų apsaugai, ir reiškia susirūpinimą dėl spartaus skaitmeninės informacijos apie privačius asmenis didėjimo, susijusio su informacinių ir ryšių technologijų vystymusi (9); |
| --- | --- |

21.

dar kartą pabrėžia, kad pritaria griežtai asmens duomenų apsaugai, ir reiškia susirūpinimą dėl spartaus skaitmeninės informacijos apie privačius asmenis didėjimo, susijusio su informacinių ir ryšių technologijų vystymusi (9);

| 22. | atkreipia dėmesį, kad dėl siūlomų sistemų gali būti pažeistas nediskriminavimo principas ir teisė į asmens duomenų apsaugą, todėl reikėtų labai susirūpinti dėl jų poveikio pagrindinėms teisėms, visų pirma į ES teritoriją norinčių patekti trečiųjų šalių piliečių ir prieglobsčio prašytojų teisėms; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį, kad dėl siūlomų sistemų gali būti pažeistas nediskriminavimo principas ir teisė į asmens duomenų apsaugą, todėl reikėtų labai susirūpinti dėl jų poveikio pagrindinėms teisėms, visų pirma į ES teritoriją norinčių patekti trečiųjų šalių piliečių ir prieglobsčio prašytojų teisėms;

Pastabos dėl Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinio papildomos naudos, būtinybės ir proporcingumo

| 23. | mano, kad abi Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinyje numatytos sistemos yra susijusios su plataus masto duomenų, įskaitant biometrinius, rinkimu, todėl reikėtų įtikinamai pagrįsti jų būtinumą, teisėtumą bei proporcingumą ir įrodyti, kad numatytų tikslų nebūtų galima pasiekti, jei būtų taikomos mažiau privatumą pažeidžiančios ir pigesnės sistemos; |
| --- | --- |

23.

mano, kad abi Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinyje numatytos sistemos yra susijusios su plataus masto duomenų, įskaitant biometrinius, rinkimu, todėl reikėtų įtikinamai pagrįsti jų būtinumą, teisėtumą bei proporcingumą ir įrodyti, kad numatytų tikslų nebūtų galima pasiekti, jei būtų taikomos mažiau privatumą pažeidžiančios ir pigesnės sistemos;

| 24. | atkreipia dėmesį į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) nuomonę, kuria jis kritiškai ir nepritariamai įvertino Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinio būtinumą ir proporcingumą, kadangi nebuvo pateikta patikimų įrodymų, pagrindžiančių naujų sistemų įvedimą. EDAPP nuomone, būtent AIS pažeidžiama teisė į privatumą ir kyla klausimų dėl sistemos išlaidų efektyvumo tiek finansiniu, tiek pagrindinių teisių požiūriu (10); |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) nuomonę, kuria jis kritiškai ir nepritariamai įvertino Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinio būtinumą ir proporcingumą, kadangi nebuvo pateikta patikimų įrodymų, pagrindžiančių naujų sistemų įvedimą. EDAPP nuomone, būtent AIS pažeidžiama teisė į privatumą ir kyla klausimų dėl sistemos išlaidų efektyvumo tiek finansiniu, tiek pagrindinių teisių požiūriu (10);

| 25. | pabrėžia, kad Europos Parlamento 29 straipsnio darbo grupė ir dauguma pilietinės visuomenės atstovų taip pat išreiškė abejonių dėl AIS būtinybės ir papildomos naudos (11); |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad Europos Parlamento 29 straipsnio darbo grupė ir dauguma pilietinės visuomenės atstovų taip pat išreiškė abejonių dėl AIS būtinybės ir papildomos naudos (11);

| 26. | pripažįsta, kad klausimas dėl AIS ir RKP sukūrimo būtinybės ir proporcingumo yra prieštaringas, kadangi nėra neginčijamų įrodymų, kad šios sistemos veiksmingai padės įgyvendinti užsibrėžtus sienų kontrolės efektyvumo, kovos su nelegalia imigracija ir kovos su sunkiomis organizuoto nusikalstamumo formomis tikslus; |
| --- | --- |

26.

pripažįsta, kad klausimas dėl AIS ir RKP sukūrimo būtinybės ir proporcingumo yra prieštaringas, kadangi nėra neginčijamų įrodymų, kad šios sistemos veiksmingai padės įgyvendinti užsibrėžtus sienų kontrolės efektyvumo, kovos su nelegalia imigracija ir kovos su sunkiomis organizuoto nusikalstamumo formomis tikslus;

| 27. | atkreipia dėmesį, kad svarbiausias AIS tikslas – nustatyti teisėtai į Šengeno erdvę atvykusius trečiųjų šalių piliečius, turinčius trumpalaikes vizas ar jų neturinčius ir viršijusius leidžiamo buvimo trukmę. Leidžiamo buvimo laikas yra skaičiuojamas elektroniniu būdu ir nacionalinėms institucijoms siunčiamas įspėjimas apie leidžiamo buvimo trukmę viršijusius asmenis; tokia sistema leidžia nustatyti neteisėtus imigrantus ir pradėti jų grąžinimo procedūrą; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį, kad svarbiausias AIS tikslas – nustatyti teisėtai į Šengeno erdvę atvykusius trečiųjų šalių piliečius, turinčius trumpalaikes vizas ar jų neturinčius ir viršijusius leidžiamo buvimo trukmę. Leidžiamo buvimo laikas yra skaičiuojamas elektroniniu būdu ir nacionalinėms institucijoms siunčiamas įspėjimas apie leidžiamo buvimo trukmę viršijusius asmenis; tokia sistema leidžia nustatyti neteisėtus imigrantus ir pradėti jų grąžinimo procedūrą;

| 28. | mano, kad papildoma AIS nauda siekiant minėto tikslo nėra akivaizdi, kadangi įspėjimo apie neteisėtai ES teritorijoje gyvenančius asmenis sistema yra grindžiama prielaida, kad asmenys, kurie atvyksta į ES su trumpalaike viza ar be jos, privalo iš jos išvykti per tris mėnesius. Neatsižvelgiama į ypatingas aplinkybes, pavyzdžiui, pateiktą prašymą dėl prieglobsčio ar dėl gyvenimo šalyje įteisinimo pagal nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

28.

mano, kad papildoma AIS nauda siekiant minėto tikslo nėra akivaizdi, kadangi įspėjimo apie neteisėtai ES teritorijoje gyvenančius asmenis sistema yra grindžiama prielaida, kad asmenys, kurie atvyksta į ES su trumpalaike viza ar be jos, privalo iš jos išvykti per tris mėnesius. Neatsižvelgiama į ypatingas aplinkybes, pavyzdžiui, pateiktą prašymą dėl prieglobsčio ar dėl gyvenimo šalyje įteisinimo pagal nacionalinę teisę;

| 29. | mano, kad įvertinti AIS būtinumą ir proporcingumą labai svarbu: jei asmuo nėra sulaikytas už neteisėtą buvimą, sistema galės nustatyti asmenį tik tuomet, kai jis išvyks iš Šengeno erdvės, tokiu atveju AIS taps „neparastai brangia statistinių imigracijos duomenų rinkimo sistema“ (12); |
| --- | --- |

29.

mano, kad įvertinti AIS būtinumą ir proporcingumą labai svarbu: jei asmuo nėra sulaikytas už neteisėtą buvimą, sistema galės nustatyti asmenį tik tuomet, kai jis išvyks iš Šengeno erdvės, tokiu atveju AIS taps „neparastai brangia statistinių imigracijos duomenų rinkimo sistema“ (12);

| 30. | pažymi, kad AIS negali nustatyti asmenų, kurių buvimas ES teritorijoje buvo įteisintas vadovaujantis prieglobsčio teisės aktais arba nacionalinėmis imigracijos taisyklėmis. Tokie asmenys gali būti neteisėtai sulaikyti: AIS neatsižvelgia ir negali atsižvelgti į minėtas aplinkybes, nes automatiškai apskaičiuoja buvimo trukmę ir išsiunčia įspėjimą; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad AIS negali nustatyti asmenų, kurių buvimas ES teritorijoje buvo įteisintas vadovaujantis prieglobsčio teisės aktais arba nacionalinėmis imigracijos taisyklėmis. Tokie asmenys gali būti neteisėtai sulaikyti: AIS neatsižvelgia ir negali atsižvelgti į minėtas aplinkybes, nes automatiškai apskaičiuoja buvimo trukmę ir išsiunčia įspėjimą;

| 31. | mano, kad kyla abejonių dėl atvykimo ir išvykimo sistemoje atliekamų patikrinimų spartos, kadangi ją taikant tenka surinkti didelį skaičių raidinių ir skaitmeninių duomenų, todėl keliautojams reikės sugaišti daugiau laiko patikrinimui prie sienų, kas savo ruožtu turės neigiamų pasekmių tarpvalstybiniam judumui, kurių RKP negalės veiksmingai kompensuoti. Be to, galima pagrįstai abejoti, ar RKP sąnaudos yra proporcingos ribotam asmenų, kurie Komisijos teigimu galės kiekvienais metais pasinaudoti šia programa, skaičiui (5 mln.), t. y. 0,7 proc. visų (apie 700 mln.) kiekvienais metais ES išorės sienas kertančių asmenų (13). Kai kuriose šalyse dažnai keliaujantiems asmenims taikomų programų patirtis rodo, kad jas galima įgyvendinti ir be AIS. Daugelis valstybių narių jau sukūrė automatizuotas biometrinius pasus turinčių ES piliečių kontrolės sistemas; |
| --- | --- |

31.

mano, kad kyla abejonių dėl atvykimo ir išvykimo sistemoje atliekamų patikrinimų spartos, kadangi ją taikant tenka surinkti didelį skaičių raidinių ir skaitmeninių duomenų, todėl keliautojams reikės sugaišti daugiau laiko patikrinimui prie sienų, kas savo ruožtu turės neigiamų pasekmių tarpvalstybiniam judumui, kurių RKP negalės veiksmingai kompensuoti. Be to, galima pagrįstai abejoti, ar RKP sąnaudos yra proporcingos ribotam asmenų, kurie Komisijos teigimu galės kiekvienais metais pasinaudoti šia programa, skaičiui (5 mln.), t. y. 0,7 proc. visų (apie 700 mln.) kiekvienais metais ES išorės sienas kertančių asmenų (13). Kai kuriose šalyse dažnai keliaujantiems asmenims taikomų programų patirtis rodo, kad jas galima įgyvendinti ir be AIS. Daugelis valstybių narių jau sukūrė automatizuotas biometrinius pasus turinčių ES piliečių kontrolės sistemas;

| 32. | atkreipia dėmesį, kad taip pat reikėtų ištirti, ar šios sistemos yra proporcingos ir teisėtos numatomų 1,1 mlrd. eurų sąnaudų požiūriu; jas planuojama padengti Vidaus saugumo fondo lėšomis, kurios 2014–2020 m. laikotarpiu bus 4,6 mlrd. eurų. Primena, kad ši suma yra gerokai didesnė nei Komisijos numatyta 2008 m., be to, kaip teigia EDAPP, nėra garantijos, kad jos pakaks (14); |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį, kad taip pat reikėtų ištirti, ar šios sistemos yra proporcingos ir teisėtos numatomų 1,1 mlrd. eurų sąnaudų požiūriu; jas planuojama padengti Vidaus saugumo fondo lėšomis, kurios 2014–2020 m. laikotarpiu bus 4,6 mlrd. eurų. Primena, kad ši suma yra gerokai didesnė nei Komisijos numatyta 2008 m., be to, kaip teigia EDAPP, nėra garantijos, kad jos pakaks (14);

| 33. | abejoja, ar tokio masto investicijos į sienų kontrolę yra veiksmingiausias būdas iš esmės ir ilgam laikui išspręsti nelegalios imigracijos problemas (15); |
| --- | --- |

33.

abejoja, ar tokio masto investicijos į sienų kontrolę yra veiksmingiausias būdas iš esmės ir ilgam laikui išspręsti nelegalios imigracijos problemas (15);

| 34. | pripažįsta, kad atliekant sąnaudų ir naudos analizę reikėtų atsižvelgti į dėl šių sistemų valstybėms narėms teksiančių sąnaudų ir administracinės naštos dydžio ir riboto išorės sienas kertančių keliautojų skaičiaus santykį; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad atliekant sąnaudų ir naudos analizę reikėtų atsižvelgti į dėl šių sistemų valstybėms narėms teksiančių sąnaudų ir administracinės naštos dydžio ir riboto išorės sienas kertančių keliautojų skaičiaus santykį;

Regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo palaipsniui įvedant integruotą išorės sienų valdymo sistemą

| 35. | mano, kad siekiant užtikrinti Europos išorės sienų kontrolės metodo nuoseklumą būtinas skirtingų valdžios lygmenų dalyvavimas, o atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su įvairiais regionų ir vietos lygmens suinteresuotaisiais subjektais, turi išspręsti ne vieną su tuo susijusį uždavinį; |
| --- | --- |

35.

mano, kad siekiant užtikrinti Europos išorės sienų kontrolės metodo nuoseklumą būtinas skirtingų valdžios lygmenų dalyvavimas, o atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su įvairiais regionų ir vietos lygmens suinteresuotaisiais subjektais, turi išspręsti ne vieną su tuo susijusį uždavinį;

| 36. | apgailestauja, kad ES diskusijose dėl Šengeno erdvės nepakankamas dėmesys skiriamas daugiapakopio valdymo aspektui, nors laikantis subsidiarumo principo reikėtų sistemingiau įtraukti vietos ir regionų metmenis; |
| --- | --- |

36.

apgailestauja, kad ES diskusijose dėl Šengeno erdvės nepakankamas dėmesys skiriamas daugiapakopio valdymo aspektui, nors laikantis subsidiarumo principo reikėtų sistemingiau įtraukti vietos ir regionų metmenis;

| 37. | ragina skatinti aktyvesnį vietos ir regionų valdžios institucijų ir Regionų komiteto dalyvavimą siekiant šioje srityje užtikrinti principo „iš apačios į viršų“ taikymą, kuris leistų atsižvelgti į šių valdžios institucijų patirtį ir į joms rūpimus klausimus įvairiuose ES sprendimų priėmimo procesuose, visų pirma susijusiuose su vidaus sienų kontrolės atnaujinimu, taip pat užtikrinti Europos Sąjungos finansavimo veiksmingumą ir papildomą naudą ir daugiapakopio valdymo aspekto įtraukimą į Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinį; |
| --- | --- |

37.

ragina skatinti aktyvesnį vietos ir regionų valdžios institucijų ir Regionų komiteto dalyvavimą siekiant šioje srityje užtikrinti principo „iš apačios į viršų“ taikymą, kuris leistų atsižvelgti į šių valdžios institucijų patirtį ir į joms rūpimus klausimus įvairiuose ES sprendimų priėmimo procesuose, visų pirma susijusiuose su vidaus sienų kontrolės atnaujinimu, taip pat užtikrinti Europos Sąjungos finansavimo veiksmingumą ir papildomą naudą ir daugiapakopio valdymo aspekto įtraukimą į Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinį;

| 38. | ragina už Šengeno sienų kodekso įgyvendinimą vietos lygmeniu atsakingus subjektus organizuoti mokymus ir informavimo kampanijas, kuriomis būtų supažindinama su Europos sienų valdymo teisės aktais ir piliečių teisėmis siekiant įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir svarbiausius vietos lygmens suinteresuotuosius subjektus, stiprinti tarpusavio pasitikėjimą ir išvengti neigiamo poveikio laisvo judėjimo erdvei ir pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

38.

ragina už Šengeno sienų kodekso įgyvendinimą vietos lygmeniu atsakingus subjektus organizuoti mokymus ir informavimo kampanijas, kuriomis būtų supažindinama su Europos sienų valdymo teisės aktais ir piliečių teisėmis siekiant įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir svarbiausius vietos lygmens suinteresuotuosius subjektus, stiprinti tarpusavio pasitikėjimą ir išvengti neigiamo poveikio laisvo judėjimo erdvei ir pagrindinėms teisėms;

| 39. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant pagrindinių teisių apsaugą skirtingais valdymo lygmenimis (16), įskaitant prie ES vidaus ir išorės sienų; |
| --- | --- |

39.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant pagrindinių teisių apsaugą skirtingais valdymo lygmenimis (16), įskaitant prie ES vidaus ir išorės sienų;

| 40. | teigia, kad ES išorės sienų valdymui skiriamas finansavimas sutelktas į saugumą, o pagrindinėms teisėms skiriamas nepakankamas dėmesys, ir prašo vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikti svarbesnį vaidmenį nustatant su sienų valdymu ir imigracijos bei prieglobsčio politikos finansavimu susijusius ES biudžeto prioritetus, kad finansinės lėšos būtų skiriamos pasienio infrastruktūrai ir paslaugoms, t. y. sritims, kuriose parama labiausiai reikalinga; |
| --- | --- |

40.

teigia, kad ES išorės sienų valdymui skiriamas finansavimas sutelktas į saugumą, o pagrindinėms teisėms skiriamas nepakankamas dėmesys, ir prašo vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikti svarbesnį vaidmenį nustatant su sienų valdymu ir imigracijos bei prieglobsčio politikos finansavimu susijusius ES biudžeto prioritetus, kad finansinės lėšos būtų skiriamos pasienio infrastruktūrai ir paslaugoms, t. y. sritims, kuriose parama labiausiai reikalinga;

| 41. | rekomenduoja griežčiau įpareigoti nacionalines vyriausybes konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis dėl ES finansavimo programos sienų valdymo srityje; |
| --- | --- |

41.

rekomenduoja griežčiau įpareigoti nacionalines vyriausybes konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis dėl ES finansavimo programos sienų valdymo srityje;

| 42. | dar kartą ragina aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas sprendžiant migracijos ir prieglobsčio klausimus atsižvelgiant į tai, kad „vietos ir regionų valdžios institucijos pagal savo kompetenciją nacionalinėje sistemoje dalyvauja įgyvendinant visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą taikydamos priemones, kuriomis jos gali naudotis kaip ES finansavimo gavėjos nedalyvaujant centrinės valdžios institucijoms ir atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus“ (17); |
| --- | --- |

42.

dar kartą ragina aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas sprendžiant migracijos ir prieglobsčio klausimus atsižvelgiant į tai, kad „vietos ir regionų valdžios institucijos pagal savo kompetenciją nacionalinėje sistemoje dalyvauja įgyvendinant visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą taikydamos priemones, kuriomis jos gali naudotis kaip ES finansavimo gavėjos nedalyvaujant centrinės valdžios institucijoms ir atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus“ (17);

| 43. | mano, kad įgyvendinant AIS ir RKP įgaliojimai dėl nacionalinių valdžios institucijų surinktų duomenų kontrolės ir naudojimo turės būti palaipsniui perduoti ES institucijoms, todėl gali kilti subsidiarumo klausimas; |
| --- | --- |

43.

mano, kad įgyvendinant AIS ir RKP įgaliojimai dėl nacionalinių valdžios institucijų surinktų duomenų kontrolės ir naudojimo turės būti palaipsniui perduoti ES institucijoms, todėl gali kilti subsidiarumo klausimas;

| 44. | todėl siūlo daugiau konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir Regionų komitetu dėl sistemų kūrimo atsižvelgiant į šių priemonių poveikį pasienio regionams ir į tai, kad sienų valdymo klausimai vietos lygmeniu gali būti sprendžiami vadovaujantis skirtingais interesais nei tie, kurių siekia nacionalinės centrinės valdžios institucijos, pirmenybę teikiančios nacionaliniam saugumui, o ne geresnėms tarpvalstybinio judėjimo sąlygoms, kurios yra ypatingai svarbios pasienio regionams; |
| --- | --- |

44.

todėl siūlo daugiau konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir Regionų komitetu dėl sistemų kūrimo atsižvelgiant į šių priemonių poveikį pasienio regionams ir į tai, kad sienų valdymo klausimai vietos lygmeniu gali būti sprendžiami vadovaujantis skirtingais interesais nei tie, kurių siekia nacionalinės centrinės valdžios institucijos, pirmenybę teikiančios nacionaliniam saugumui, o ne geresnėms tarpvalstybinio judėjimo sąlygoms, kurios yra ypatingai svarbios pasienio regionams;

Rekomendacijos dėl Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinio

| 45. | prašo Europos Parlamento ir Tarybos atlikti išsamią AIS ir RKP sąnaudų ir naudos analizę, kuri būtina ekonomikos nuosmukio ir griežto biudžeto lėšų taupymo sąlygomis, taip pat įvertinti šių priemonių būtinumą, proporcingumą ir veiksmingumą prieš pratęsiant su jomis susijusias derybas; |
| --- | --- |

45.

prašo Europos Parlamento ir Tarybos atlikti išsamią AIS ir RKP sąnaudų ir naudos analizę, kuri būtina ekonomikos nuosmukio ir griežto biudžeto lėšų taupymo sąlygomis, taip pat įvertinti šių priemonių būtinumą, proporcingumą ir veiksmingumą prieš pratęsiant su jomis susijusias derybas;

| 46. | jei AIS bus toliau kuriama, ragina Europos Parlamentą ir Tarybą nustatyti atitinkamas garantijas, kad būtų išvengta įspėjimų, dėl kurių būtų neteisėtai sulaikomi asmenys, kuriuos sistema nustato kaip nelegaliai gyvenančius, nors iš tiesų jie jau yra gavę leidimą gyventi vienoje iš valstybių narių ir todėl turi teisę laisvai judėti Europos erdvėje be vidaus sienų; |
| --- | --- |

46.

jei AIS bus toliau kuriama, ragina Europos Parlamentą ir Tarybą nustatyti atitinkamas garantijas, kad būtų išvengta įspėjimų, dėl kurių būtų neteisėtai sulaikomi asmenys, kuriuos sistema nustato kaip nelegaliai gyvenančius, nors iš tiesų jie jau yra gavę leidimą gyventi vienoje iš valstybių narių ir todėl turi teisę laisvai judėti Europos erdvėje be vidaus sienų;

| 47. | pabrėžia, kad griežto taupymo laikotarpiu būtina užtikrinti visų ketinamų pradėti taikyti sistemų sąveiką su veikiančiomis nacionalinėmis sistemomis, kad nebūtų trukdoma jų veikimui ir nebūtų išeikvotos nacionalinės lėšos; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad griežto taupymo laikotarpiu būtina užtikrinti visų ketinamų pradėti taikyti sistemų sąveiką su veikiančiomis nacionalinėmis sistemomis, kad nebūtų trukdoma jų veikimui ir nebūtų išeikvotos nacionalinės lėšos;

| 48. | rekomenduoja nustatyti tvirtas nediskriminavimo garantijas ir priemones, kuriomis būtų tinkamai ginamos trečiųjų šalių piliečių teisės į asmens duomenų apsaugą, privatumą ir veiksmingą teisinę gynybą, visų pirma siekiant užkirsti kelią dėl klaidingo AIS įspėjimo vykdomiems neteisėtiems grąžinimo atvejams; |
| --- | --- |

48.

rekomenduoja nustatyti tvirtas nediskriminavimo garantijas ir priemones, kuriomis būtų tinkamai ginamos trečiųjų šalių piliečių teisės į asmens duomenų apsaugą, privatumą ir veiksmingą teisinę gynybą, visų pirma siekiant užkirsti kelią dėl klaidingo AIS įspėjimo vykdomiems neteisėtiems grąžinimo atvejams;

| 49. | jei bus įgyvendinamos šios sistemos, siūlo nacionalinio, regionų ir vietos lygmens specialistams organizuoti specialius mokymus apie žmogaus teises ir informavimo kampanijas apie su sistemomis susijusią riziką, taip pat teisingus ir neteisingus jų taikymo būdus, kad būtų išvengta neteisėtų ir diskriminuojančių atvejų. |
| --- | --- |

49.

jei bus įgyvendinamos šios sistemos, siūlo nacionalinio, regionų ir vietos lygmens specialistams organizuoti specialius mokymus apie žmogaus teises ir informavimo kampanijas apie su sistemomis susijusią riziką, taip pat teisingus ir neteisingus jų taikymo būdus, kad būtų išvengta neteisėtų ir diskriminuojančių atvejų.

| III. | SIŪLOMI PAKEITIMAI |
| --- | --- |

III.

1 pakeitimas

COM(2013) 95 final

8 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena kompetentinga institucija, turinti prieigą prie AIS pagal šį reglamentą, užtikrina, kad AIS būtų naudojamasi būtinais atvejais, tinkamai ir proporcingai kompetentingų institucijų atliekamoms užduotims. | Kiekviena kompetentinga institucija, turinti prieigą prie AIS pagal šį reglamentą, užtikrina, kad AIS būtų naudojamasi būtinais atvejais, tinkamai ir proporcingai kompetentingų institucijų atliekamoms užduotims ir kad būtų laikomasi visų atitinkamų ES ir nacionalinių asmens duomenų apsaugos nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviena kompetentinga institucija, turinti prieigą prie AIS pagal šį reglamentą, užtikrina, kad AIS būtų naudojamasi būtinais atvejais, tinkamai ir proporcingai kompetentingų institucijų atliekamoms užduotims.

Kiekviena kompetentinga institucija, turinti prieigą prie AIS pagal šį reglamentą, užtikrina, kad AIS būtų naudojamasi būtinais atvejais, tinkamai ir proporcingai kompetentingų institucijų atliekamoms užduotims ir kad būtų laikomasi visų atitinkamų ES ir nacionalinių asmens duomenų apsaugos nuostatų.

Paaiškinimas

Reikalavimas, kad „kompetentingos institucijos“ laikytųsi atitinkamų duomenų apsaugos teisės aktų, turi būti įtvirtintas kaip vienas „pagrindinių“ šio reglamento principų.

2013 m. lapkričio 28 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2011) 559 final.

1

(2)  COM(2011) 560 final.

2

(3)  Žr. Regionų komiteto nuomonę dėl Stokholmo programos, pranešėja Anna Terrón i Cusi. OL C 79, 2010 2 16, p. 52.

3

(4)  Žr. taip pat Regionų komiteto nuomonę „Visuotinis požiūris į migraciją ir judumą“, pranešėjas Nichi Vendola.

4

(5)  COM(2013) 95 final.

5

(6)  COM(2013) 97 final.

6

(7)  COM(2013) 96 final.

7

(8)  Regionų komiteto nuomonė „Stokholmo programa: naujoji daugiametė ES laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės programa – iššūkiai ir galimybės“, OL C 79, 2010 3 27, p. 56.

8

(9)  Regionų komiteto nuomonė „Stokholmo programa: naujoji daugiametė ES laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės programa – iššūkiai ir galimybės“, OL C 79, 2010 3 27, p. 37.

9

(10)  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė paskelbta šiuo adresu: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2013/13-07-18_Smart_borders_EN.pdf. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (2008 m.), preliminarios pastabos dėl pasiūlymų dėl Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinio, 2008 m. kovo 3 d., p. 4, paskelbta: http://www.edps.europa.eu. Žr. taip pat EDAPP nuomonę dėl Stokholmo programos, OL C 276, 2009 11 17, 71 punktas.

10

https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2013/13-07-18_Smart_borders_EN.pdf

http://www.edps.europa.eu

(11)  Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Poveikio vertinimas, pridedamas prie Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS)“, SWD(2013) 47 final, 2013 2 28, Briuselis.

11

(12)  Europos Parlamento tyrimas, Bigo, Didier, Carrera, Sergio ir kt. (2012 m.) „Evaluating current and forthcoming proposals on JHA data bases and a smart borders system at EU external borders“, p. 37.

12

Evaluating current and forthcoming proposals on JHA data bases and a smart borders system at EU external borders

(13)  Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Poveikio vertinimas, pridedamas prie Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS)“, SWD(2013) 50 final, 2013 2 28, Briuselis.

13

(14)  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (2008 m.), preliminarios pastabos dėl pasiūlymų dėl Pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinio, 2008 m. kovo 3 d., p. 4, paskelbta adresu: http://www.edps.europa.eu.

14

(15)  Nuomonė „ES vidaus reikalų finansinės priemonės“, pranešėjas Samuel Azzopardi, CdR 12/2012 fin, 47 punktas.

15

(16)  Regionų komiteto nuomonė „Veiksmingo pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo strategija“, OL C 9, 2012 1 11.

16

(17)  Regionų komiteto nuomonė „Visuotinis požiūris į migraciją ir judumą“, 96-oji plenarinė sesija, 2012 m. liepos 18–19 d.

17

---

| 15.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 114/96 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 114/96

---

Regionų komiteto nuomonė. Oficialios kontrolės reglamentas

2014/C 114/16

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl oficialios kontrolės ir kitokios oficialios veiklos, kuria siekiama užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą siekiant pagrindinių reglamento tikslų, t. y. užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ir sklandų vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl oficialios kontrolės ir kitokios oficialios veiklos, kuria siekiama užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą siekiant pagrindinių reglamento tikslų, t. y. užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ir sklandų vidaus rinkos veikimą;

| 2. | teigiamai vertina tai, kad Komisija pripažįsta būtinybę stiprinti priemones, kuriomis naudojasi valstybių narių kompetentingos institucijos tikrindamos atitiktį ES teisės aktams (kontrolę, inspektavimą ir tyrimus); |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina tai, kad Komisija pripažįsta būtinybę stiprinti priemones, kuriomis naudojasi valstybių narių kompetentingos institucijos tikrindamos atitiktį ES teisės aktams (kontrolę, inspektavimą ir tyrimus);

Bendra žemės ūkio politika

| 3. | patvirtina, kad ES žemės ūko produktų kokybė yra vienas svarbiausių bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) papildomos naudos veiksnių ir vienas didžiausių šios produkcijos privalumų pasaulinėje rinkoje. Veiksminga stebėsena, kaip laikomasi maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos ir augalų apsaugos produktų taisyklių, padeda kurti stabilią, visuomenės pasitikėjimu šiais produktais grindžiamą rinką; |
| --- | --- |

3.

patvirtina, kad ES žemės ūko produktų kokybė yra vienas svarbiausių bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) papildomos naudos veiksnių ir vienas didžiausių šios produkcijos privalumų pasaulinėje rinkoje. Veiksminga stebėsena, kaip laikomasi maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos ir augalų apsaugos produktų taisyklių, padeda kurti stabilią, visuomenės pasitikėjimu šiais produktais grindžiamą rinką;

| 4. | tik nuolat gerinant Europos žemės ūkio maisto rinką bus galima užtikrinti konkurencingumą tiek vietos, tiek pasauliniu lygmeniu. Todėl Komitetas teigiamai vertina šią iniciatyvą, kuri oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos priemonėmis leis užtikrinti žemės ūkio produktų kokybę; |
| --- | --- |

4.

tik nuolat gerinant Europos žemės ūkio maisto rinką bus galima užtikrinti konkurencingumą tiek vietos, tiek pasauliniu lygmeniu. Todėl Komitetas teigiamai vertina šią iniciatyvą, kuri oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos priemonėmis leis užtikrinti žemės ūkio produktų kokybę;

| 5. | mano, kad šis reglamentas patenkina poreikį užtikrinti visapusišką maisto grandinėje veikiančių įmonių, kurioms kompetentingos institucijos taiko oficialią kontrolę, konkurencingumą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad šis reglamentas patenkina poreikį užtikrinti visapusišką maisto grandinėje veikiančių įmonių, kurioms kompetentingos institucijos taiko oficialią kontrolę, konkurencingumą;

Subsidiarumas, proporcingumas ir geresnė teisėkūra

| 6. | pažymi, kad pasiūlymu dėl reglamento Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus iš esmės visose jo reguliuojamose srityse (žr. 15–24 str.). Ypač nepritaria pasiūlymo dėl teisės akto 15–25 straipsniuose ir 110, 132 ir 133 straipsniuose numatytai teisei priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos specialios taisyklės dėl oficialios kontrolės. Mano, kad ypač svarbu į reglamentą įtraukti visas nuostatas, galinčias daryti didelį poveikį kontrolės vykdymui ir valstybių narių biudžetams. Be to, atsižvelgiant į deleguotųjų aktų priėmimą pagal 139 straipsnį, prašo Komisijos paaiškinti, kaip ji ketina įgyvendinti veiksmus, nurodytus 81 konstatuojamoje dalyje, kurioje nurodyta, kad Komisija parengiamųjų darbų metu privalo tinkamai konsultuotis, visų pirma su ekspertais. Komitetas mano, kad 139 straipsnyje turi būti aiškiai numatytas valstybių narių ekspertų dalyvavimas; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad pasiūlymu dėl reglamento Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus iš esmės visose jo reguliuojamose srityse (žr. 15–24 str.). Ypač nepritaria pasiūlymo dėl teisės akto 15–25 straipsniuose ir 110, 132 ir 133 straipsniuose numatytai teisei priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos specialios taisyklės dėl oficialios kontrolės. Mano, kad ypač svarbu į reglamentą įtraukti visas nuostatas, galinčias daryti didelį poveikį kontrolės vykdymui ir valstybių narių biudžetams. Be to, atsižvelgiant į deleguotųjų aktų priėmimą pagal 139 straipsnį, prašo Komisijos paaiškinti, kaip ji ketina įgyvendinti veiksmus, nurodytus 81 konstatuojamoje dalyje, kurioje nurodyta, kad Komisija parengiamųjų darbų metu privalo tinkamai konsultuotis, visų pirma su ekspertais. Komitetas mano, kad 139 straipsnyje turi būti aiškiai numatytas valstybių narių ekspertų dalyvavimas;

| 7. | sutinka, kad oficialią kontrolę reglamentuojančių teisės aktų suderinimas yra naudingas ir svarbus siekiant užtikrinti reikiamą maisto ir pašarų saugos lygį, laisvą prekių judėjimą vidaus rinkoje, efektyviai apsaugoti vidaus rinką, laisvą konkurenciją ir vartotojų interesus bei jiems teikiamą informaciją nuo sukčiavimo ir Europos reikalavimų neatitinkančių produktų ir išsaugoti pasitikėjimą prekėmis, kurios eksportuojamos iš ES teritorijos arba per ją gabenamos tranzitu; |
| --- | --- |

7.

sutinka, kad oficialią kontrolę reglamentuojančių teisės aktų suderinimas yra naudingas ir svarbus siekiant užtikrinti reikiamą maisto ir pašarų saugos lygį, laisvą prekių judėjimą vidaus rinkoje, efektyviai apsaugoti vidaus rinką, laisvą konkurenciją ir vartotojų interesus bei jiems teikiamą informaciją nuo sukčiavimo ir Europos reikalavimų neatitinkančių produktų ir išsaugoti pasitikėjimą prekėmis, kurios eksportuojamos iš ES teritorijos arba per ją gabenamos tranzitu;

| 8. | teigiamai vertina tai, kad į šį reglamentą buvo įtraukta keletas oficialios kontrolės maisto grandinėje priemonių, visų pirma apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonės, taisyklės, kuriomis reglamentuojama augalų dauginamosios medžiagos gamyba siekiant tokią medžiagą teikti rinkai, ir taisyklės dėl šalutinių gyvūninių produktų; |
| --- | --- |

8.

teigiamai vertina tai, kad į šį reglamentą buvo įtraukta keletas oficialios kontrolės maisto grandinėje priemonių, visų pirma apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonės, taisyklės, kuriomis reglamentuojama augalų dauginamosios medžiagos gamyba siekiant tokią medžiagą teikti rinkai, ir taisyklės dėl šalutinių gyvūninių produktų;

| 9. | patvirtina, kad geriausias būdas veiksmingai apsaugoti ES žemės ūkio maisto produktus yra užtikrinti, kad visiems ES parduodamiems produktams, nepriklausomai nuo jų kilmės, būtų taikomos tokios pačios arba lygiavertės higienos, maisto saugos ir kokybės kontrolės priemonės. Mano, kad konkrečiais atvejais šis reglamentas neapriboja valstybių narių teisės pačioms imtis priemonių ir užtikrinti aukštesnio lygio vartotojų apsaugą taikant oficialios kontrolės priemones; |
| --- | --- |

9.

patvirtina, kad geriausias būdas veiksmingai apsaugoti ES žemės ūkio maisto produktus yra užtikrinti, kad visiems ES parduodamiems produktams, nepriklausomai nuo jų kilmės, būtų taikomos tokios pačios arba lygiavertės higienos, maisto saugos ir kokybės kontrolės priemonės. Mano, kad konkrečiais atvejais šis reglamentas neapriboja valstybių narių teisės pačioms imtis priemonių ir užtikrinti aukštesnio lygio vartotojų apsaugą taikant oficialios kontrolės priemones;

| 10. | palankiai vertina sprendimą supaprastinti taisykles šioje srityje: pasienio kontrolės postų, kuriems bus taikomos vienodos taisyklės, įvedimas, bendrojo sveikatos įvežimo dokumento (BSĮD) (pakeičiančio dabartinę sistemą, kai kiekviename sektoriuje kontrolei naudojami skirtingi dokumentai) įvedimas, dokumentų standartizacija ir jų kokybės autentiškumo požiūriu užtikrinimas ir ES priežiūros sistemos sukūrimas Europos oficialios kontrolės srityje bei tos sistemos skaitmenizavimas; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina sprendimą supaprastinti taisykles šioje srityje: pasienio kontrolės postų, kuriems bus taikomos vienodos taisyklės, įvedimas, bendrojo sveikatos įvežimo dokumento (BSĮD) (pakeičiančio dabartinę sistemą, kai kiekviename sektoriuje kontrolei naudojami skirtingi dokumentai) įvedimas, dokumentų standartizacija ir jų kokybės autentiškumo požiūriu užtikrinimas ir ES priežiūros sistemos sukūrimas Europos oficialios kontrolės srityje bei tos sistemos skaitmenizavimas;

| 11. | teigia, kad šiuo metu veterinarinių vaistų likučiams taikomos oficialios kontrolės taisyklės pakeičiamos taisyklėmis, kurios didele dalimi grindžiamos rizikos vertinimais nepažeidžiant būtinybės palaikyti tinkamas sveikatos apsaugos sąlygas; |
| --- | --- |

11.

teigia, kad šiuo metu veterinarinių vaistų likučiams taikomos oficialios kontrolės taisyklės pakeičiamos taisyklėmis, kurios didele dalimi grindžiamos rizikos vertinimais nepažeidžiant būtinybės palaikyti tinkamas sveikatos apsaugos sąlygas;

Griežtesnė produktų iš trečiųjų šalių kontrolė

| 12. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kuriame, be kita ko, numatytos taisyklės, kuriomis sugriežtinama produktų iš trečiųjų šalių kontrolė siekiant spręsti maisto grandinėje iškylančias problemas ir pašalinti su tuo susijusius pavojus ES piliečių saugumui; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kuriame, be kita ko, numatytos taisyklės, kuriomis sugriežtinama produktų iš trečiųjų šalių kontrolė siekiant spręsti maisto grandinėje iškylančias problemas ir pašalinti su tuo susijusius pavojus ES piliečių saugumui;

| 13. | teigiamai vertina taisyklių supaprastinimą: pasienio patikrinimo postus (gyvūnams ir gyvūnų subproduktams), paskirtus įvežimo punktus (gyvūninės kilmės maisto ir pašarų produktams) ir įvežimo punktus (augalams ir augalų produktams) pakeisti pasienio kontrolės postais, kuriems būtų taikomos vienodos taisyklės. Taikant tokią strategiją bus lengviau apsaugoti Europos rinką nuo reikalavimų neatitinkančių žemės ūkio maisto produktų antplūdžio; |
| --- | --- |

13.

teigiamai vertina taisyklių supaprastinimą: pasienio patikrinimo postus (gyvūnams ir gyvūnų subproduktams), paskirtus įvežimo punktus (gyvūninės kilmės maisto ir pašarų produktams) ir įvežimo punktus (augalams ir augalų produktams) pakeisti pasienio kontrolės postais, kuriems būtų taikomos vienodos taisyklės. Taikant tokią strategiją bus lengviau apsaugoti Europos rinką nuo reikalavimų neatitinkančių žemės ūkio maisto produktų antplūdžio;

| 14. | teigiamai vertina mechanizmų administracinės pagalbos srityje sukūrimą: jie leis nacionalinėms kontrolės institucijoms bendradarbiauti tarpvalstybiniu lygmeniu vienodai ir nuosekliai taikant taisykles. Atkreipia dėmesį į tai, kad už ES taisyklių pažeidimus bus baudžiama ne tik valstybėje narėje, kurioje buvo pranešta apie pažeidimą, tačiau ir valstybėje narėje, kurioje pažeidimas buvo padarytas; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina mechanizmų administracinės pagalbos srityje sukūrimą: jie leis nacionalinėms kontrolės institucijoms bendradarbiauti tarpvalstybiniu lygmeniu vienodai ir nuosekliai taikant taisykles. Atkreipia dėmesį į tai, kad už ES taisyklių pažeidimus bus baudžiama ne tik valstybėje narėje, kurioje buvo pranešta apie pažeidimą, tačiau ir valstybėje narėje, kurioje pažeidimas buvo padarytas;

Poveikis vietos ir regionų lygmeniu

| 15. | pabrėžia, kad naujas požiūris kontrolę grįsti rizikos įvertinimu sudarys sąlygas skubiai ir atsižvelgiant į turimas žinias imtis priemonių ir priimti sprendimus dėl įvairių rūšių produktų; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad naujas požiūris kontrolę grįsti rizikos įvertinimu sudarys sąlygas skubiai ir atsižvelgiant į turimas žinias imtis priemonių ir priimti sprendimus dėl įvairių rūšių produktų;

| 16. | konstatuoja, kad įpareigojimas parengti kiekvienos įvykdytos oficialios kontrolės ataskaitą ir pateikti ją veiklos vykdytojui, kurio veikla buvo patikrinta, sukuria didelę papildomą naštą kompetentingoms institucijoms. Atsižvelgiant į biurokratinę naštą ir praktiškai neišvengiamą naudojimąsi teisinės gynybos priemone, šio reikalavimo privalu atsisakyti. |
| --- | --- |

16.

konstatuoja, kad įpareigojimas parengti kiekvienos įvykdytos oficialios kontrolės ataskaitą ir pateikti ją veiklos vykdytojui, kurio veikla buvo patikrinta, sukuria didelę papildomą naštą kompetentingoms institucijoms. Atsižvelgiant į biurokratinę naštą ir praktiškai neišvengiamą naudojimąsi teisinės gynybos priemone, šio reikalavimo privalu atsisakyti.

Jei Europos Komisija neatsiims šio reikalavimo, būtina atlikti išsamų poveikio vertinimą, siekiant kiekybiškai įvertinti papildomą administracinę ir finansinę naštą. Be to, šiuo tikslu Komisijos pasiūlymo 34 straipsnyje turi būti aiškiai nurodyta, kad minėta antro eksperto nuomonė yra susijusi su jau įprasta atsakomajam/antrajam mėginiui taikoma procedūra ir tolesniu veiklos vykdytojo atliekamu tyrimu, nepradedant naujos procedūros;

| 17. | iš esmės sutinka su Komisijos ketinimu apskaičiuojant mokesčius atsižvelgti į mažųjų įmonių interesus. Tačiau pasiūlyme dėl teisės akto numatomas bendras atleidimas nuo mokesčių mokėjimo įmonėms, kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta arba balansas neviršija 2 mln. EUR prieštarauja 76 straipsnyje nurodytiems principams, pagal kuriuos turėtų būti užtikrinami tinkami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai. Siūlo, į naują išlaidų atlyginimo sistemą įtraukti taisyklę, remiantis Reglamento (EB) Nr. 882/2004 27 straipsnio 6 dalimi, kad valstybės narės galėtų pačios priimti sprendimą dėl išimčių pobūdžio ir apimties; |
| --- | --- |

17.

iš esmės sutinka su Komisijos ketinimu apskaičiuojant mokesčius atsižvelgti į mažųjų įmonių interesus. Tačiau pasiūlyme dėl teisės akto numatomas bendras atleidimas nuo mokesčių mokėjimo įmonėms, kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta arba balansas neviršija 2 mln. EUR prieštarauja 76 straipsnyje nurodytiems principams, pagal kuriuos turėtų būti užtikrinami tinkami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai. Siūlo, į naują išlaidų atlyginimo sistemą įtraukti taisyklę, remiantis Reglamento (EB) Nr. 882/2004 27 straipsnio 6 dalimi, kad valstybės narės galėtų pačios priimti sprendimą dėl išimčių pobūdžio ir apimties;

| 18. | 80 straipsnyje numatyta taikyti palankesnes sąlygas nuosekliai atitiktį užtikrinantiems veiklos vykdytojams, jei kontrolės mokesčiai nustatyti remiantis fiksuotu dydžiu pagal 79 straipsnio 1 dalies a punkto nuostatas. Vietoj to į naują išlaidų atlyginimo sistemą reikėtų įtraukti taisyklę, remiantis Reglamento (EB) Nr. 882/2004 27 straipsnio 6 dalimi, kad valstybės narės galėtų pačios priimti sprendimą dėl išimčių pobūdžio ir apimties, įskaitant ir išimtis, taikomas labai mažoms įmonėms; |
| --- | --- |

18.

80 straipsnyje numatyta taikyti palankesnes sąlygas nuosekliai atitiktį užtikrinantiems veiklos vykdytojams, jei kontrolės mokesčiai nustatyti remiantis fiksuotu dydžiu pagal 79 straipsnio 1 dalies a punkto nuostatas. Vietoj to į naują išlaidų atlyginimo sistemą reikėtų įtraukti taisyklę, remiantis Reglamento (EB) Nr. 882/2004 27 straipsnio 6 dalimi, kad valstybės narės galėtų pačios priimti sprendimą dėl išimčių pobūdžio ir apimties, įskaitant ir išimtis, taikomas labai mažoms įmonėms;

| 19. | atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti efektyvų (tinkamą) duomenų ir informacijos apsaugos lygį sistemose, kurios sukurtos taisyklių dėl perteklinės informacijos ir neleistinos prieigos įgyvendinimui, tuo pat metu atsižvelgiant į kompetentingų institucijų poreikius ir prievolę informuoti visuomenę apie svarbius įvykius žemės ūkio maisto grandinėje. Atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse maisto grandinės kontrolės įgaliojimai yra padalyti įvairioms įstaigoms, būtina užtikrinti, kad diegiant informacines sistemas viename dokumente būtų nustatytos skirtingos oficialios kontrolės veiklos rūšys, taip pat sukurta ir plėtojama integruota oficialios kontrolės informacijos valdymo sistema; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti efektyvų (tinkamą) duomenų ir informacijos apsaugos lygį sistemose, kurios sukurtos taisyklių dėl perteklinės informacijos ir neleistinos prieigos įgyvendinimui, tuo pat metu atsižvelgiant į kompetentingų institucijų poreikius ir prievolę informuoti visuomenę apie svarbius įvykius žemės ūkio maisto grandinėje. Atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse maisto grandinės kontrolės įgaliojimai yra padalyti įvairioms įstaigoms, būtina užtikrinti, kad diegiant informacines sistemas viename dokumente būtų nustatytos skirtingos oficialios kontrolės veiklos rūšys, taip pat sukurta ir plėtojama integruota oficialios kontrolės informacijos valdymo sistema;

| 20. | teigiamai vertina galiojančių drausminių priemonių taikymo srities išplėtimą ir tai, kad numatyti minimalūs laikotarpiai įvykdyti reikalavimus, kad būtų taikomos paskatos, t. y. atleidimas nuo mokesčių arba jų sumažinimas reikiamą atitikties maisto ir pašarų srities teisės aktams ir kitoms su maisto grandine susijusioms taisyklėms lygį pasiekusiems arba jį išlaikantiems veiklos vykdytojams, tačiau sprendimai dėl privalomų mokesčių einamųjų patikrinimų metu turi išlikti valstybių narių kompetencija; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina galiojančių drausminių priemonių taikymo srities išplėtimą ir tai, kad numatyti minimalūs laikotarpiai įvykdyti reikalavimus, kad būtų taikomos paskatos, t. y. atleidimas nuo mokesčių arba jų sumažinimas reikiamą atitikties maisto ir pašarų srities teisės aktams ir kitoms su maisto grandine susijusioms taisyklėms lygį pasiekusiems arba jį išlaikantiems veiklos vykdytojams, tačiau sprendimai dėl privalomų mokesčių einamųjų patikrinimų metu turi išlikti valstybių narių kompetencija;

| 21. | nurodo, kad daugelis įgaliojimų priimti deleguotuosius teisės aktus mažina valstybių narių dalyvavimo galimybes ir valstybės narės negali prognozuoti, ar padidės sąnaudos personalo ir finansų požiūriu. |
| --- | --- |

21.

nurodo, kad daugelis įgaliojimų priimti deleguotuosius teisės aktus mažina valstybių narių dalyvavimo galimybes ir valstybės narės negali prognozuoti, ar padidės sąnaudos personalo ir finansų požiūriu.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl: | 1.   Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl: |
| (a) | valstybių narių kompetentingų institucijų vykdomos oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl:

1.   Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl:

(a)

valstybių narių kompetentingų institucijų vykdomos oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos;

| (b) | oficialios kontrolės finansavimo; |
| --- | --- |

(b)

oficialios kontrolės finansavimo;

| (c) | administracinės pagalbos ir valstybių narių bendradarbiavimo siekiant teisingai taikyti 2 dalyje nurodytas taisykles; |
| --- | --- |

(c)

administracinės pagalbos ir valstybių narių bendradarbiavimo siekiant teisingai taikyti 2 dalyje nurodytas taisykles;

| (d) | Komisijos valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse vykdomos kontrolės; |
| --- | --- |

(d)

Komisijos valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse vykdomos kontrolės;

| (e) | sąlygų, kurias turi atitikti į Sąjungą iš trečiosios šalies įvežami gyvūnai ir prekės, priėmimo; |
| --- | --- |

(e)

sąlygų, kurias turi atitikti į Sąjungą iš trečiosios šalies įvežami gyvūnai ir prekės, priėmimo;

| (f) | kompiuterinės informacinės sistemos su oficialia kontrole susijusiai informacijai ir duomenims valdyti sukūrimo. |
| --- | --- |

(f)

kompiuterinės informacinės sistemos su oficialia kontrole susijusiai informacijai ir duomenims valdyti sukūrimo.

| (a) | valstybių narių kompetentingų institucijų vykdomos oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos; |
| --- | --- |

(a)

valstybių narių kompetentingų institucijų vykdomos oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos;

| (b) | oficialios kontrolės finansavimo; |
| --- | --- |

(b)

oficialios kontrolės finansavimo;

| (c) | administracinės pagalbos ir valstybių narių bendradarbiavimo siekiant teisingai taikyti 2 dalyje nurodytas taisykles; |
| --- | --- |

(c)

administracinės pagalbos ir valstybių narių bendradarbiavimo siekiant teisingai taikyti 2 dalyje nurodytas taisykles;

| (d) | Komisijos valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse vykdomos kontrolės; |
| --- | --- |

(d)

Komisijos valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse vykdomos kontrolės;

| (e) | sąlygų, kurias turi atitikti į Sąjungą iš trečiosios šalies įvežami gyvūnai ir prekės, priėmimo; |
| --- | --- |

(e)

sąlygų, kurias turi atitikti į Sąjungą iš trečiosios šalies įvežami gyvūnai ir prekės, priėmimo;

| (f) | kompiuterinės informacinės sistemos su oficialia kontrole susijusiai informacijai ir duomenims valdyti sukūrimo, įskaitant duomenų apsaugos mechanizmus, atitinkančius taikomas taisykles, t. y. Direktyvą 95/46/EB, ir pasiūlytą reglamentą COM(2012)11 final bei pasiūlytą direktyvą COM(2012)10 final. |
| --- | --- |

(f)

kompiuterinės informacinės sistemos su oficialia kontrole susijusiai informacijai ir duomenims valdyti sukūrimo, įskaitant duomenų apsaugos mechanizmus, atitinkančius taikomas taisykles, t. y. Direktyvą 95/46/EB, ir pasiūlytą reglamentą COM(2012)11 final bei pasiūlytą direktyvą COM(2012)10 final.

Paaiškinimas

Duomenų apsauga turėtų būti vienas svarbiausių klausimų, nes sistema yra sukurta ES lygmeniu ir viena iš pagrindinių jos funkcijų yra dalijimasis duomenimis apie atliktą oficialią kontrolę.

2 pakeitimas

13 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| gerosios gamybos praktikos, gerosios higienos praktikos, gerosios ūkininkavimo patirties ir rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistemos (RVASVT) procedūrų vertinimas; | gerosios gamybos praktikos, gerosios higienos praktikos, gerosios ūkininkavimo patirties (GŽŪP), ir rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistemos (RVASVT) ir kitų panašių sistemų, kurias būtina naudoti taikant 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas taisykles, procedūrų vertinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

gerosios gamybos praktikos, gerosios higienos praktikos, gerosios ūkininkavimo patirties ir rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistemos (RVASVT) procedūrų vertinimas;

gerosios gamybos praktikos, gerosios higienos praktikos, gerosios ūkininkavimo patirties (GŽŪP), ir rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistemos (RVASVT) ir kitų panašių sistemų, kurias būtina naudoti taikant 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas taisykles, procedūrų vertinimas;

Paaiškinimas

Labai svarbu nurodyti daugiau taisyklių (sistemų), kurios gali tapti privalomos.

3 pakeitimas

82 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Mokesčių grąžinimas ir išimtis labai mažoms įmonėms | Mokesčių grąžinimas ir išimtis labai mažoms įmonėms |
| 1.   77 straipsnyje numatyti mokesčiai nėra tiesiogiai ar netiesiogiai grąžinami, nebent jie buvo surinkti neteisėtai. | 1.   77 straipsnyje numatyti mokesčiai nėra tiesiogiai ar netiesiogiai grąžinami, nebent jie buvo surinkti neteisėtai. |
| 2.   Nuo 77 straipsnyje numatytų mokesčių mokėjimo atleidžiamos įmonės, kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta arba balansas neviršija 2 mln. EUR. | 2.   Nuo 77 straipsnyje numatytų mokesčių mokėjimo atleidžiamosgali būti atleistos įmonės, kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta arba balansas neviršija 2 mln. EUR. |
| 3.   Į 77, 78 ir 79 straipsniuose nurodytas išlaidas neįtraukiamos 2 dalyje nurodytų įmonių oficialios kontrolės išlaidos. | 3.   Valstybės narės gali patvirtinti atskiras taisykles dėl Į 77, 78 ir 79 straipsniuose nurodytas išlaidas neįtraukiamos 2 dalyje nurodytų įmonių oficialios kontrolės išlaidosų apskaičiavimo, su sąlyga, kad tai atitinka Europos Sąjungos konkurencijos politikos principus, įteisintus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 101–109 straipsniuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Mokesčių grąžinimas ir išimtis labai mažoms įmonėms

Mokesčių grąžinimas ir išimtis labai mažoms įmonėms

1.   77 straipsnyje numatyti mokesčiai nėra tiesiogiai ar netiesiogiai grąžinami, nebent jie buvo surinkti neteisėtai.

1.   77 straipsnyje numatyti mokesčiai nėra tiesiogiai ar netiesiogiai grąžinami, nebent jie buvo surinkti neteisėtai.

2.   Nuo 77 straipsnyje numatytų mokesčių mokėjimo atleidžiamos įmonės, kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta arba balansas neviršija 2 mln. EUR.

2.   Nuo 77 straipsnyje numatytų mokesčių mokėjimo atleidžiamosgali būti atleistos įmonės, kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta arba balansas neviršija 2 mln. EUR.

3.   Į 77, 78 ir 79 straipsniuose nurodytas išlaidas neįtraukiamos 2 dalyje nurodytų įmonių oficialios kontrolės išlaidos.

3.   Valstybės narės gali patvirtinti atskiras taisykles dėl Į 77, 78 ir 79 straipsniuose nurodytas išlaidas neįtraukiamos 2 dalyje nurodytų įmonių oficialios kontrolės išlaidosų apskaičiavimo, su sąlyga, kad tai atitinka Europos Sąjungos konkurencijos politikos principus, įteisintus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 101–109 straipsniuose.

Paaiškinimas

Valstybėms narėms reikėtų leisti patvirtinti atskiras taisykles šioje srityje atsižvelgiant į tai, kad ES šalyse labai skiriasi įvairių dydžių įmonių pasiskirstymas. Visų pirma tai taikoma šalims, kurių ūkiui būdingas susiskaldymas (daug labai mažų įmonių).

4 pakeitimas

131 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| IMSOC: | IMSOC: |
| (a) | leidžia kompiuterizuotai tvarkyti informaciją, duomenis ir dokumentus, būtinus oficialiai kontrolei atlikti, gautus atlikus oficialią kontrolę arba įregistravus kontrolės vykdymo veiksmus arba rezultatus, ir jais mainytis visais atvejais, kai pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas taisykles ir 15–24 straipsniuose numatytus deleguotuosius aktus numatomi tokie informacijos, duomenų ir dokumentų mainai tarp kompetentingų institucijų, tarp kompetentingų institucijų ir Komisijos, o prireikus ir su kitomis institucijoms bei veiklos vykdytojais; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

IMSOC:

IMSOC:

(a)

leidžia kompiuterizuotai tvarkyti informaciją, duomenis ir dokumentus, būtinus oficialiai kontrolei atlikti, gautus atlikus oficialią kontrolę arba įregistravus kontrolės vykdymo veiksmus arba rezultatus, ir jais mainytis visais atvejais, kai pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas taisykles ir 15–24 straipsniuose numatytus deleguotuosius aktus numatomi tokie informacijos, duomenų ir dokumentų mainai tarp kompetentingų institucijų, tarp kompetentingų institucijų ir Komisijos, o prireikus ir su kitomis institucijoms bei veiklos vykdytojais;

| (b) | yra mechanizmas, skirtas keistis duomenimis ir informacija laikantis IV antraštinės dalies nuostatų; |
| --- | --- |

(b)

yra mechanizmas, skirtas keistis duomenimis ir informacija laikantis IV antraštinės dalies nuostatų;

| (c) | yra priemonė rinkti ir tvarkyti valstybių narių Komisijai pateikiamas oficialios kontrolės ataskaitas; |
| --- | --- |

(c)

yra priemonė rinkti ir tvarkyti valstybių narių Komisijai pateikiamas oficialios kontrolės ataskaitas;

| (d) | leidžia parengti, tvarkyti ir perduoti, įskaitant elektroninę formą, kelionės žurnalą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1/2005 5 straipsnio 4 dalyje, įrašus, gautus per navigacijos sistemą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1/2005 6 straipsnio 9 dalyje, oficialius sertifikatus ir bendrąjį sveikatos įvežimo dokumentą, nurodytą šio reglamento 54 straipsnyje. |
| --- | --- |

(d)

leidžia parengti, tvarkyti ir perduoti, įskaitant elektroninę formą, kelionės žurnalą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1/2005 5 straipsnio 4 dalyje, įrašus, gautus per navigacijos sistemą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1/2005 6 straipsnio 9 dalyje, oficialius sertifikatus ir bendrąjį sveikatos įvežimo dokumentą, nurodytą šio reglamento 54 straipsnyje.

| (a) | leidžia kompiuterizuotai tvarkyti informaciją, duomenis ir dokumentus, būtinus oficialiai kontrolei atlikti, gautus atlikus oficialią kontrolę arba įregistravus kontrolės vykdymo veiksmus arba rezultatus, ir jais mainytis visais atvejais, kai pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas taisykles ir 15–24 straipsniuose numatytus deleguotuosius aktus numatomi tokie informacijos, duomenų ir dokumentų mainai tarp kompetentingų institucijų, tarp kompetentingų institucijų ir Komisijos, o prireikus ir su kitomis institucijoms bei veiklos vykdytojais; |
| --- | --- |

(a)

leidžia kompiuterizuotai tvarkyti informaciją, duomenis ir dokumentus, būtinus oficialiai kontrolei atlikti, gautus atlikus oficialią kontrolę arba įregistravus kontrolės vykdymo veiksmus arba rezultatus, ir jais mainytis visais atvejais, kai pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas taisykles ir 15–24 straipsniuose numatytus deleguotuosius aktus numatomi tokie informacijos, duomenų ir dokumentų mainai tarp kompetentingų institucijų, tarp kompetentingų institucijų ir Komisijos, o prireikus ir su kitomis institucijoms bei veiklos vykdytojais;

| (b) | yra mechanizmas, skirtas keistis duomenimis ir informacija laikantis IV antraštinės dalies nuostatų; |
| --- | --- |

(b)

yra mechanizmas, skirtas keistis duomenimis ir informacija laikantis IV antraštinės dalies nuostatų;

| (c) | yra priemonė rinkti ir tvarkyti valstybių narių Komisijai pateikiamas oficialios kontrolės ataskaitas; |
| --- | --- |

(c)

yra priemonė rinkti ir tvarkyti valstybių narių Komisijai pateikiamas oficialios kontrolės ataskaitas;

| (d) | leidžia parengti, tvarkyti ir perduoti, įskaitant elektroninę formą, kelionės žurnalą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1/2005 5 straipsnio 4 dalyje, įrašus, gautus per navigacijos sistemą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1/2005 6 straipsnio 9 dalyje, oficialius sertifikatus ir bendrąjį sveikatos įvežimo dokumentą, nurodytą šio reglamento 54 straipsnyje.; |
| --- | --- |

(d)

leidžia parengti, tvarkyti ir perduoti, įskaitant elektroninę formą, kelionės žurnalą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1/2005 5 straipsnio 4 dalyje, įrašus, gautus per navigacijos sistemą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1/2005 6 straipsnio 9 dalyje, oficialius sertifikatus ir bendrąjį sveikatos įvežimo dokumentą, nurodytą šio reglamento 54 straipsnyje.;

| (e) | turi duomenų apsaugos mechanizmus, atitinkančius taikomas taisykles, t. y. Direktyvą 95/46/EB, ir pasiūlytą reglamentą COM(2012)11 final bei pasiūlytą direktyvą COM(2012)10 final. |
| --- | --- |

(e)

turi duomenų apsaugos mechanizmus, atitinkančius taikomas taisykles, t. y. Direktyvą 95/46/EB, ir pasiūlytą reglamentą COM(2012)11 final bei pasiūlytą direktyvą COM(2012)10 final.

Paaiškinimas

Duomenų apsauga turėtų būti vienas svarbiausių klausimų, nes sistema yra sukurta ES lygmeniu ir viena iš pagrindinių jos funkcijų yra dalijimasis duomenimis apie atliktą oficialią kontrolę.

2013 m. lapkričio 29 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---